Opcije Srbije u odnosima sa SAD\nSve oštriji tonovi Beograda i rečnik koji svakako izlazi van okvira uobičajene diplomatske komunikacije koji se upućuju ka Sjedinjenim Američkim Državama (SAD), imajući u vidu da rešavanje statusa Kosova ulazi u završnu fazu, najavljuju mogućnost ozbiljnog zahlađenja odnosa dve države. Ovakva, izuzetno tvrda retorika Beograda kao odgovor na stavove administracije u Vašingtonu, koja smatra da Kosovo treba da dobije nezavisnost, otvara pitanje mogu li odnosi dve države biti spušteni na nivo iz devedesetih godina, praktično najnižu tačku od uspostave diplomatskih odnosa pre 125 godina i kako će oni izgledati nakon konačnog rešenja pitanja statusa Kosova?\nOd trenutka kada je američki diplomata Judžin Skajler decembra 1882. godine tadašnjem srpskom kralju Milanu Obrenoviću predao akreditive, a nekoliko dana kasnije obavljena i razmena ratifikacionih instrumenata dve države, što se uzima kao početak diplomatskih odnosa Sjedinjenih Američkih Država i Srbije, ovi odnosi neće nailaziti na dramatična iskušenja sve do završnih godina prošlog veka. Pojedini periodi biće obeleženi posebnim simpatijama SAD prema Srbiji, kao što je razdoblje I svetskog rata kada je američki predsednik Vudrou Vilson u svojih čuvenih 14 tačaka o poratnom uređenju sveta pomenuo i Srbiju, tražeći da okupatori napuste njenu teritoriju, kao i da joj se prizna izlaz na more.\nIzmeđu dva svetska rata, dve države, uslovno rečeno, jedna drugoj neće biti u „vidokrugu“. Nakon II svetskog rata i razlaza tadašnje Jugoslavije sa Sovjetskim Savezom, Jugoslavija, pa samim tim i Srbija, postaje najčuveniji disident komunizma, možda i centralna tačka američke strategije u Evropi sa značajem koji objektivno nadmašuje njenu ekonomsku i političku snagu. Sve dok je trajao hladni rat, Jugoslavija je bila zaštićeno i ponekad maženo dete američke i zapadne diplomatije, opisao je ovaj period Voren Cimerman, američki ambasador u Beogradu s kraja osamdesetih. Devedesete godine i nadolazeća jugoslovenska kriza označiće početak drugačijeg odnosa SAD i Srbije. Miloševićeva agresivna ratna politika nije se obazirala na stavove iz Vašingtona koji se inicijalno zalagao za opstanak Jugoslavije, ali i upozoravao da neće tolerisati očuvanje države svim sredstvima. Sve gori odnosi kulminirali su NATO intervencijom 1999. godine, nakon masovnih zločina Miloševićevog režima nad kosovskim Albancima.\nGotovo deceniju kasnije, odnosi SAD i Srbije ponovo su na ispitu i ponovo je kamen spoticanja – Kosovo. Na stav Vašingtona da Kosovo nakon Miloševićeve vlasti više ne može biti u sastavu Srbije, usledile su oštre reakcije zvaničnika iz Beograda, koje izlaze izvan uobičajene diplomatske komunikacije. Premijer Srbije Vojislav Koštunica nedavno je čitavu situaciji opisao kao novi „američko-kosovski boj“, a ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić nagovestio da je da bi Srbija mogla preispitati odnose sa svim zemljama koje bi eventualno unilateralno priznale nezavisnost Kosova. Sa američke strane, opet, stižu znatno uravnoteženiji odgovori da je Kosovo jedna jedina oblast neslaganja u mnogo širim odnosima dve zemlje i da su oni mnogo dublji i sadrže više elemenata nego što je tačka nesporazuma oko Kosova. Kako će rešenje kosovskog pitanja uticati na odnose dve zemlje, može li doći do ozbiljnijih poremećaja i čak prekida diplomatskih odnosa? To pitanje postavili smo nekadašnjoj pomoćnici ministra spoljnih poslova Savezne Republike Jugoslavije (SRJ) i autor knjige „Amerika i mi“, Aleksandri Joksimović,\nnekadašnjem ministru spoljnih polsova SRJ u vreme Miloševićeve vlasti, Vladislav Jovanović, bivšem ambasadoru Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ) u Americi Živoradu Kovačeviću i istoričaru Slavenku Terziću.\nRSE: Ako je bilo za očekivati da neslaganja SAD i Srbije oko budućeg statusa Kosova mogu dovesti do izvesnog zahlađenja odnosa dve zemlje, retorika, pa čak i ponekad otvorene pretnje o preispitivanju odnosa, koje se povodom stavova Vašingtona mogu čuti iz Beograda, predstavljaju iznenađenje i izazivaju zabrinutost. Tim pre što kada je reč o rešavanju kosovskog pitanja, identičan stav američkoj administraciji ima i Evropska unija (EU), doduše možda za nijansu izrečen tišim tonom. Da li to znači da bi eventualna nezavisnost Kosova i ishitrena reakcija Beograda mogli Srbiju gurnuti u neku vrstu samoizolacije?\nJOVANOVIĆ: To je samoodbrana od jedne političke agresije, koja se otvoreno vodi za preotimanje kosovske provincije od Srbije. Kažem „političke agresije“ bez imalo kolebanja, jer je otimanje dela teritorije od jedne države samo korak manje od otvorene, vojne agresije. Zbog toga je ta samoodbrana Srbije nešto što je nužnost bez koje se ne može. A da li će Srbija biti u izolaciji ili neće, to je već drugo pitanje.\nSamoizolacija ili povezivanje istočno od Evrope?\nKOVAČEVIĆ: Suviše smo se zaklinjali da neki ishod koji nam se ne dopada može da prođe sasvim lako. To je ono gde bi eventualno moglo da dođe do krize ove vlade koja je ionako krhka i heterogena, ali koja bi imala šanse da preživi, da odradi svoj mandat, ako ne dođe do nekih velikih preloma. To bi moglo da bude Kosovo. Dakle, neizvesno je da u trenutku kada bude jasno kakav će taj ishod biti, kako će ko reagovati, To može da ugrozi vladu, samim tim političku stabilnost zemlje, a to bi moglo da znači i neku vrstu samoizolacije.\nRSE: Može li Srbija svojim ušančenim stavovima prema Kosovu i još više zaoštrenom retorikom prema Americi skliznuti u svojevrsnu samoizolaciju?\nTERZIĆ: Ne vidim da bi prekid odnosa značio apsolutnu samoizolaciju, jer Evropska unija i Sjedinjene Države nisu ceo svet. Dakle, Srbija bi u tom slučaju bila prinuđena da pojača svoje odnose sa Rusijom, sa Kinom, sa drugim zemljama sveta. To nije nešto čemu Srbija treba da teži, ali u situaciji u kojoj bi se našla, ona bi morala da traži izlaze na drugoj strani.\nJOKSIMOVIĆ: Ja ne želim da verujem da postoji takva mogućnost da Srbija sklizne u izolaciju. Najveći izvoznik iz Srbije u ovom trenutku je upravo jedna američka firma. S druge strane, s Evropskom unijom imamo već razvijene odnose u ekonomskom smislu. Evropska unija je spremna da na određen način podrži kako reforme, tako i neke donacije. A u svakoj sljedećoj fazi približavanja EU se otvara mogućnost korišćenja novih fondova. Prema tome, finansijski i ekonomski je za Srbiju od velikog značaja da se proces evropskih integracija nastavi, kao i euroatlantskih.\nRSE: Iskustva devedesetih godina prošlog veka, kada je vlast Slobodana Miloševića bahato prelazila preko svih upozorenja Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije, verujući u samodovoljnost i samoodrživost svoje, u svemu promašene politike, pogubna su. Srbija je politički, ekonomski i moralno u novi milenijum zakoračila osakaćena i sa ogromnim kašnjenjem u odnosu na bivše zemlje istočnog komunističkog bloka koje su uveliko prolazile bolni, ali neizbežni period tranzicije. Amerika i Srbija, decenijama u tradicionalno prijateljskim odnosima, našle su se tako na najudaljenijim tačkama u svojih više od sto godina diplomatskih odnosa. Kako je do ovog obrta zapravo došlo?\nJOVANOVIĆ: Zapravo mislim da su Sjedinjene Američke Države nasele kada su prihvatile tezu zemalja Centralne Evrope i Velike Britanije da su Srbi trajno nepouzdan faktor za zapadne interese, zbog svog pravoslavlja i istorijskih veza sa Rusijom i da zbog toga prema Srbiji treba negovati jednu politiku čvrstine, kako bi se njen uticaj smanjivao i ona onemogućila da deluje kao neka vrsta isturene predstraže Rusije na Balkanu. To je pogrešan prilaz koji je Americi prodat. Ona je to primila zdravo za gotovo. A istina je da je Srbija oduvek bila ne samo slobodoljubiva, nego i da je stremila nezavisnosti prema svima, uključujući i prema Rusiji.\nJOKSIMOVIĆ: Devedesetih godina, u inicijalnom periodu raspada Jugoslavije, Sjedinjene Američke države su imale principijelan stav da podržavaju očuvanje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, ali na demokratskim principima. Što je u Beogradu u tom trenutku pogrešno shvaćeno. Oni su smatrali da će Sjedinjene Američke Države podržati opstanak Jugoslavije pod bilo kojim uslovima. Međutim, obzirom da je režim Slobodana Miloševića percipiran kao nedemokratski, vremenom su SAD digle ruke od takve vrste podrške.\nRSE: Period nakon pada Miloševićevog režima, u kome je Amerika sa puno razloga držala da je odigrala možda i ključnu ulogu u njegovom uklanjanju sa vlasti, najčešće je opisivan kao period medenog meseca administracije u Vašingtonu i novih, takozvanih demokratskih vlasti u Srbiji. Odnosi dve zemlje krenuli su uzlaznom putanjom, ali su ogromni problemi, koje je Milošević za sobom ostavio, poput nesaradnje sa Haškim tribunalom, neminovno doveli do novih uslovljavanja. Predstavnici bivšeg režima, ne obazirući se da je u pitanju tek posledica njihove pogubne politike, iskoristili su ovu okolnost kako bi, navodno, dokazali da Amerika gaji animozitet prema Srbiji, a ne prema određenom režimu.\nJOVANOVIĆ: Sada postoji vlast koja se naziva demokratskom i koju Zapad uvažava kao demokratsku. Onda se i ta vlast i njeni birači pitaju zašto se nastavlja ista politika uslovljavanja kao što je bila prema onoj vlasti pre 5. oktobra. Pa ako se ide do kraja u izvlačenju zaključaka, onda ti birači konstatuju da to nije zbog toga što je prethodna vlast bila omrznuta i što je trebalo da bude zamenjena nekom drugom, nego zato što Zapad ima problem sa srpskim narodom, a ne sa bilo kakvom vlašću. A to je nešto što je loše i za srpski narod i za Zapad, jer to može da vodi iracionalnim ponašanjima.\nJOKSIMOVIĆ: Posle 2000. godine, prvo fokus SAD-a je bio premešten na rat protiv terorizma, zbog tragičnih događaja 11. septembra. Ono što mogu da kažem je da se od politike sankcionisanja odustalo, odnosno sankcije su tadašnjoj Jugoslaviji ukinute, međutim, krenulo se sa politikom uslovljavanja, iz jednog prostog razloga što određeni procesi, za koje je Zapad smatrao da će se spontano desiti demokratizacijom režima, nisu usledili, te je usledila politika uslovljavanja, recimo saradnja sa Haškim tribunalom pre svega, koja je ostala suštinski uslov i do danas.\nRešenje Kosova unutar UN-a\nRSE: Razmimoilaženje Srbije i Sjedinjenih Američkih Država oko rešenja statusa Kosova je suštinsko i duboko, i tu činjenicu ne spori nijedna strana. Zvančinici u Beogradu, pozivajući se na međunarodno pravo, tvrde da bi davanje nezavisnost ovoj pokrajini značilo kršenje Povelje Ujedinjenih nacija i da ova organizacija neće, u krajnjoj liniji, dozvoliti da se cepa teritorija njene punopravne članice. Amerika, sa druge strane tvrdi da nakon Miloševićeve vlasti i masovnih zločina počinjenih nad kosovskim Albancima nije moguć povratak na period devedesetih godina i da Priština više nikada neće biti pod ingerencijama Beograda. Kakav je zapravo značaj međunarodnog prava u real politici i da li se radi o fleksibilnoj materiji koja nije nužno omeđena svojim suhoparnim paragrafima?\nTERZIĆ: Srbija mora do kraja insistirati na elementarnim principima međunarodnog prava, a to je da su Kosovo i Metohija sastavni deo Srbije, da je ona protiv odvajanja jednog dela svoje zemlje i da neće nikada priznati odluku koja bi bila nametnuta. Pitanje Kosova i Metohije nije pitanje samo Srbije. Čini mi se da je to pitanje celog sveta. To je pitanje elementarnih normi međunarodnog prava i političkog sistema. Ako danas Srbiji nasilno bude otet jedan deo njene teritorije, sutra se to može ponoviti i na primeru, ne daj bože, Baskije, Korzike, Škotske, Bavarske ili nekih drugih delova sveta.\nJOKSIMOVIĆ: Međunarodno pravo je zapravo pravo oko kojeg se dogovore najveći i najjači. U tom smislu se bojim da je Srbija takođe već iskusila na sebi posledice nečega što je ona u tom trenutku nazivala kršenjem međunarodnog prava. Podjednako je od izuzetnog značaja, po meni, da se ne dozvoli da se određeni nivo uticaja Ujedinjenih nacija ne složi. Jer, neslaganjem SAD-a i Rusije može ponovo doći do ozbiljnog slabljenja institucije Ujedinjenih nacija. Čini mi se da rešavanje pitanja Kosova izvan okvira UN-a, u ovom trenutku je nešto što najmanje može odgovarati Srbiji.\nRSE: Bilo kako bilo, činjenica je da inat u diplomatskim odnosima nikada nije dobar argument, a često ume da izazove potpuno neželjene reakcije. Pogotovo ako se inat izazivački, umesto dobro odmerene precizne i uljudne diplomatije, koristi u odnosima sa velikim silama. Bar Srbija bi to, iz veoma bliskog istorijskog iskustva, morala da zna. Sudeći po izjava zvaničnog Beograda, veliko je pitanje da li je ova lekcija naučena.\nJOVANOVIĆ: Ja mislim da to nije inaćenje, već samoodbrana manjeg od jačeg, u koju je jači doveo manjeg i taj manji može da bira jedino između toga da kapitulira ili da se brani. Brani se onim što ima, a to je međunarodno pravo, istorijsko pravo, svoja tapija. To pravo je po svojoj ukupnoj snazi jače od prava sile koje Amerika pokušava da afirmiše u ovoj situaciji. Nijedna zemlja do sada se nije dobrovoljno odricala dela svoje teritorije. Ona je to mogla da izgubi samo u ratu. Međutim, kao što se zna, Srbija rat 1999. godine nije izgubila. Izgubila je faktički samo suverenitet na jednom provincijom, što je bila neka vrsta prinuđenog kompromisa, koji je bio nešto povoljniji za NATO nego za Srbiju.\nKOVAČEVIĆ: Sve može da se kaže na dobar način. Ozbiljnije remećenje odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama bi se samo nama i isključivo nama obilo o glavu. Te neke pretnje, za drugu stranu ne zvuče ozbiljno. Tako da mislim da bismo radili samo na svoju štetu, ako o tome ne bismo vodili računa.\nTERZIĆ: Srbija se ne inati, Srbija brani minimum svojih prava, a to je celovitost svoje državne teritorije. Nisam čuo nijednu jaku, izazivačku ili uvredljivu reč, apsolutno nigde nisam čuo, ni u jednoj našoj štampi, protiv Amerike. Dozvolite, dakle, i mrav ima neko svoje dostojanstvo, i mali narodi i male države imaju minimum svog dostojanstva. Politika Zapada i SAD-a je danas isuviše arogantna, što nije dobar put za izgradnju jednog stabilnog i civilizovanog sveta.\nJOKSIMOVIĆ: Srbija u ovom trenutku nema prostora da primenjuje takvu vrstu strategije, ukoliko želi da zadrži normalan status u okvirima međunarodne zajednice. U ovom trenutku je to pitanje opredeljenja spoljne politike Srbije – da li ona ostaje na svojim pozicijama evropske i euroatlantske integracije ili je odlučila da na određen način menja kurs. To je suštinsko pitanje, koje se, čini mi se, do sada, ni u jednoj od tranzicionih zemalja nije postavilo na ovaj način kako je to slučaj sa Srbijom.\nRSE: Ostaje takođe nepobitna činjenica da Srbija kao poslednje uporište u rešavanju kosovskog pitanja vidi Rusiju koja je, takođe, nesporno, uspela da povrati jedan deo autoriteta nekadašnje velike svetske sile. Povratak Rusije na međunarodnu scenu kao ozbiljnog činioca otvara, međutim, i niz pitanja. Najpre, koliko je iskrena podrška Moskve Beogradu u pokušaju da Prištinu zadrži u postojećim granicama, ili se radi o tek pukoj trgovini u kojoj bi Rusija pre svega obezbedila svoje interese, a potom i da li srpska spoljna politika vezivanjem za Moskvu svoj položaj projektuje tako da postane isključivo ruska interesna sfera na Balkanu.\nKOVAČEVIĆ: To što je Rusija na neki način prirodni saveznik Srbije u pitanju Kosova, nikako ne znači da ona može biti alternativa našem pridruživanju Evropskoj uniji, pogotovo što to radi, razumljivo, iz sopstvenih interesa. Tako da mislim da je ta glorifikacija sada Putina i Rusije u našim medijima i u našim osećanjima na neki način je opasna, jer takva alternativa ne postoji. Ne možemo se mi pridružiti Rusiji. Ona nam to ni ne pruža. Što se tiče interesnih sfera, pa Rusija ima interes da bude svuda. A to da nas uzme u svoju interesnu sferu, mislim da nije njen prevashodni interes.\nTERZIĆ: Mislim da svi političari u Srbiji, od Karađorđa pa naovamo redom, imajući u vidu jedan geostrateški položaj osetljivog balkanskog područja, razvijaju dobre odnose i sa istokom i sa zapadom. I u tom pogledu, dakle, ne mislim da Srbija može doći u isključivu rusku interesnu sferu. Pre bih bio sklon da verujem da će u budućnosti Srbija naći jedan balans u odnosima sa Zapadnom Evropom i u odnosima sa Rusijom.\nRSE: Stanje pooštrene retorike, pa i ciničnih komentara koji stižu iz Beograda, kako se približava rok za donošenje odluke o statusu Kosova, moglo bi, prema nekim mišljenjima, izazvati ozbiljno zahlađenje odnosa SAD i Srbije. Ključno pitanje je da li ih srozati na nivo iz devedesetih godina, što bi praktično značilo i prekid diplomatskih odnosa.\nJOVANOVIĆ: Ako druge zemlje, nepoštujući vaš ustav i međunarodno pravo, jednostavno priznaju otcepljenje jedne provincije, onda je to razlog za svaku zemlju da sa takvom zemljom preispita odnose i da može doći i do prekida odnosa. I sa tim treba sve zemlje da računaju. U istoriji međunarodnih odnosa se to praktično neprekidno dešavalo, osim u slučaju vazalnih odnosa. I mene iznenađuje da se na Zapadu, koji je pun istorijskih iskustava i političke mudrosti, uopšte postavlja pitanje da li bi Srbija u takvom slučaju mogla da reaguje restriktivno.\nJOKSIMOVIĆ: Moj je utisak da je retorika otišla stepenicu iznad onog što bi bilo u ovom trenutku razumno i ta vrsta retorike mene u ovom trenutku ne ohrabruje. Ali, sa druge strane, mnogo toga u retorici određene vlade veoma često služi za dnevno-unutrašnju političku upotrebu. Ja se iskreno nadam da je i u ovom trenutku, sa takvim izjavama od strane srpske vlade, slučaj da je zapravo to jedan glas koji je upućen domaćoj javnosti, a da će u trenutku kada bude od odlučujućeg značaja pitanje odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama nadvladati glas razuma.\nKOVAČEVIĆ: Pominjanje novog kosovskog boja ili cinični komentar medijskog savetnika, sigurno nisu pravi način za dijalog sa Sjedinjenim Državama. To je jedna, u osnovi kontraproduktivna retorika, koja je možda namenjena dobijanju još kojeg poena u domaćoj javnosti, ali šalje lošu poruku svetu. I ako će do zahlađenja, možda i većeg nego što je trenutno, doći posle ishoda pregovora o Kosovu, ipak mislim da se neće otići tako daleko.\nTERZIĆ: Ukoliko bi SAD, unilateralno, mimo Saveta bezbednosti, priznale nezavisnost južne srpske pokrajine, to bi svakako ugrozilo budućnost tih odnosa, iako mi je teško da predvidim do kog nivoa. Ne bih isključio mogućnost ni da dođe do privremenog spuštanja odnosa na niži nivo, a eventualno i do prekida odnosa, verovatno na neko kraće vreme.\nRSE: Može li na kraju biti izbegnut scenario ozbiljnih diplomatskih potresa, u kome bi izvesno jedini gubitnik bila Srbija, i kakva je budućnost odnosa SAD i Srbije:\nJOVANOVIĆ: Lično sam uveren i savetovao bih, ako mogu, i američke političare da je najbolje i za Srbiju i za Ameriku i za Zapad da sačuvaju što bolje odnose i da, ako mogu, te odnose i dalje unapređuju, da revidiraju sadašnji stav koji je otvoreno neiznijansiran i otvoreno pristrasan i jednostran i da povedu politiku koja će im istovremeno osigurati prijateljstvo i savezništvo i Kosova i Srbije, dakle ne samo Kosova.\nKOVAČEVIĆ: Mislim da će, bez obzira na te, povremeno vruće izjave, ipak jesen doneti smirivanje, osim ako unutar zemlje sada ne dođe do nekih velikih lomova.\nRSE: Bliska budućnost daće odgovor na pitanje kako će izgledati odnosi SAD i Srbije. Kako god da se stvari oko rešenja statusa Kosova budu odvijale, u Beogradu bi morali da znaju da su dobri odnosi sa Vašingtonom od vitalnog značaja za Srbiju. Oslanjanje na Rusiju, Kinu i još neke zemlje koje se po beogradskim kabinetima pominje i uverenje da se može funkcionisati mimo Vašingtona ili Brisela, bilo bi fatalna greška. Jer, na kraju krajeva nijedna od pomenutih zemalja neće ugroziti sopstevene odnose ni sa SAD, ni sa EU zarad Srbije, tim pre što u globalnom pogledu na svetsku geopolitiku Kosovo nema značaj kako se to možda čini iz ovdašnje vizure.


Svojstvo „EmailSubject“ - Access\nPomoću svojstva EmailSubject možete da navedete ili odredite red za temu e-poruke hiperveze do objekta, dokumenta, veb stranice ili drugog odredišta za komandno dugme, kontrola slike ili oznaka kontrolu. Čitanje/upisivanje za Nisku.\nizraz je obavezan. Izraz koji vraća jedan od objekata sa liste „Odnosi se na“.\nSvojstvo EmailSubject jeste izraz niske koji predstavlja red za temu u datoteci (UNC putanja) ili na veb stranici (URL).\nSvojstvo EmailSubject možete da podesite koristeći makro ili Visual Basic for Applications (VBA) kôd.\nPomoću dijaloga Umetanje hiperveze takođe možete da podesite ovo svojstvo tako što ćete kliknuti na dugme Izrada sa desne strane polja svojstva na list svojstva.\nNapomena: Kada kreirate hiperveza pomoću dijaloga Umetanje hiperveze, Microsoft Office Access 2007 automatski podešava svojstvo EmailSubject na lokaciju navedenu u polju Tema na kartici Adresa e-pošte.\nKada pomerate kursor preko komandnog dugmeta, kontrole slike ili kontrole oznake čije je svojstvo HyperlinkAddress podešeno, kursor postaje ruka koja pokazuje nagore. Ako kliknete na kontrolu, prikazaće se objekat ili veb stranica navedena u okviru veze.\nDa biste otvorili objekte u trenutnoj bazi podataka, svojstvo HyperlinkAddress ostavite prazno, a u svojstvu HyperlinkSubAddress navedite tip objekta i ime objekta koji želite da otvorite koristeći sintaksu „tipobjektaimeobjekta“. Ako želite da otvorite objekat koji se nalazi u drugoj Access bazi podataka, u svojstvo HyperlinkAddress unesite putanju do baze podataka i njeno ime datoteke, a pomoću svojstva HyperlinkSubAddress navedite objekat baze podataka koji treba da se otvori.\nSvojstvo HyperlinkAddress može da sadrži punu ili relativnu putanju do ciljnog dokumenta. Puna putanja je potpuno određena URL ili UNC putanja do dokumenta. Relativna putanja je putanja povezana sa putanjom baze koja je navedena u postavci Baza hiperveze u dijalogu Svojstva zaImeBazepodataka (koji je dostupan ako kliknete na dugme „Microsoft Office“ , izaberete stavku Upravljaj bazom podataka, a zatim stavku Svojstva baze podataka) ili sa putanjom trenutne baze podataka. Ako Access ne može da razreši postavku svojstva HyperlinkAddress i prikaže važeću URL ili UNC putanju, pretpostaviće da ste naveli putanju koja se odnosi na putanju baze navedenu u postavci Baza hiperveze ili na putanju trenutne baze podataka.\nNapomena: Kada pratite hipervezu do drugog objekta Access baze podataka, primenjuju se svojstva za pokretanje baze podataka. Na primer, ako odredišna baza podataka ima podešen prikaz obrasca, taj obrazac se prikazuje kada se otvori baza podataka.


Predpraznično savjetovanje IT sekcije | Institut internih revizora Crne Gore\nPredpraznično savjetovanje IT sekcije IIRCG\nInstitut internih revizora Crne Gore (IIRCG) u saradnji sa Crnogorskim Edukativnim Centrom i revizorskom kompanijom HLB Mont Audit doo iz Podgorice (www.montaudit.me), organizuje u ponedeljak 09. decembra 2019. godine:\nPREDPRAZNIČNO SAVJETOVANJE IT SEKCIJE INSTITUTA INTERNIH REVIZORA CRNE GORE 10CPE\nMeđunarodni Standard interne revizije 2110.A2: Aktivnost interne revizije mora da ocijeni da li upravljanje informacionom tehnologijom u organizaciji podržava strategije i ciljeve organizacije.\nMeđunarodni Standard interne revizije 1210.A3: Interni revizori moraju posjedovati dovoljno znanja o ključnim informaciono-tehnološkim rizicima i raspoloživim ravizorskim tehnikama zasnovanim na tehnologiji, kako bi izvršili poslove koji su im dodjeljeni.\nAktuelne sajber prijetnje u svijetu\nPrijavljene sajber prijetnje u Crnoj Gori, lokalnom CIRT-u i kako su riješene;\nSistemi za upravljanje i organizaciju sajber-bezbjednosti u organizacijama – kakva su rješenja po bankama, firmama i sl.;\nDobre prakse bezbjednosti na mreži, AD-u, radnim stanicama, prenosivim uređajima i sl.\nOptimalni pristup u čuvanju i upravljanju logovima:\nVrijeme čuvanja logova (optimalno, zakonski i u smislu kapaciteta)\nSIEM sistemi za čuvanje i upravljanje logovima i kreiranje alarma i reporta\nRevizija konkretnih područja: IT mreže, baze, radne stanice, sigurnost na aktivnom direktorijmu i dr.\nglavni interni revizor NLB banke,\ninterni revizor NLB banke\nIzvještaj o procjeni pouzdanosti i kvaliteta informacionog sistema\nSistem upravljanja logovima i proces čuvanja rezervnih kopija\nIT revizor Komercijalne Banke AD Podgorica\nSWIFT Client Security Program (skraćeno: Swift CSP) – nezavisna revizija 2020.\nViši IT interni revizor CKB Banke\nMetodologija interne IT revizije\ndugogodišnji IT revizor Atlas banke\nSavjetovanje ćemo organizovati 09.12.2019. godine u sali Univerziteta Mediteran u Podgorici (prizemlje), na Starom Aerodromu, od 11:00 do 14:00 časova.\nPrisustvom na savjetovanju ostvarujete 10 CPE sati kontinuirane edukacije, dok delegati koji predlože temu i istu prezentuju u formi Power point prezentacije dobijaju dodatnih 5 CPE.\n-BESPLATNO: Za članove IIRCG sekcije za IT – nosioce IIRCG specijalističkog zvanja „Ovlašćeni interni revizor-specijalista za Informacione Sisteme“\n-Za članove Instituta internih revizora kotizacija iznosi 70 €.\n-Za ostale zainteresovane kandidate kotizacija iznosi 100 €.\nU iznos kotizacije je uključeno: prisustvovanje delegata izlaganjima i diskusiji članova IT sekcije na unaprijed definisane teme, dobijanje prezentacija i ostalih materijala izlagača kao i osvježenje tokom pauze. Zaintersovani delegati takođe imaju pravo da pokrenu diskusiju sa predstavnicima IT sekcije-izlagačima na bilo koju IT temu koja je od značaja za poslovanje u njihovoj kompaniji.


22.05.2022 15:00 Autor: Raport.ba\nRuski predsjednik Vladimir Putin namjerno pokušava izazvati glad na Bliskom istoku i u Africi, smatra bivši njemački ambasador u Rusiji Rüdiger von Fritsch, piše u nedjelju njemačka agencija dpa.\n„Putinova je zamisao da će nakon kolapsa izvoza žitarica iz Ukrajine, gladni ljudi bježati iz svojih domova i krenuti put Evrope poput miliona Sirijaca koji su bježali od užasa rata”, rekao je von Fritsch.\n“S novim priljevom izbjeglica (Rusija) želi destabilizirati Evropu i povećati politički pritisak tako da zapadne države odustanu od svog čvrstog stava prema Rusiji”, objasnio je von Fritsch.\nRiječ o Putinovom “novom hibridnom ratovanju”, dodaje Fritsch.\nRusija onemogućava Ukrajini da izveze 20 miliona tona žita, uglavnom iz lučkog grada Odese u Sjevernu Afriku i Aziju, prema njemačkoj vladi.\nSedam ruta za invaziju: Britanci objavili odakle bi Rusi mogli da udare na Ukrajinu\nStotine ljudi marširalo u Argentini u znak podrške Ukrajini\nSjećate se Putinove izjave da je bio taksista? Nije je slučajno objavio, iza nje se krije mračni plan\nVeliki udarac Putinu: Iz protesta zbog rata ga napustio bliski savjetnik. Napustio je i Rusiju


Alen Šeranić: Mjere o ukidanju karantene u FBiH trebalo usaglasiti sa RS-om – Hercegovina.in\nAlen Šeranić: Mjere o ukidanju karantene u FBiH trebalo usaglasiti sa RS-om\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Repulike Srpske Alen Šeranić smatra da je mjere o ukidanju karantene u FBiH trebalo usaglasiti sa RS-om.\nMinistar Šeranić je kazao da je cijela procedura u vezi sa uvođenjem karantene krenula iz Republike Srpske i da nije imao informaciju da će lokalni karantene u Federaciji BiH biti ukinuti.\n“Mi smo 14. ožujka poslali dva dopisa, jedan Brčko distriktu i jedan Federaciji BiH, tražeći njihovo mišljenje u vezi sa protokolom koji smo mi pripremili o zdravstvenom nadzoru na granicama za ljude koji se vraćaju iz inostranstva… Nejasan odgovor smo dobili iz Federacije BiH nakon 10 dana”, rekao je Šeranić.\nNapominje da je naknadno uvođenje karantene u Federaciji BiH olakšalo nadzor na granicama.\n“Mislim da smo trebali biti usaglašeni oko odluka ukidanja karantene”, rekao je Šeranić u programu ATV-a.\n“Ova faza će trajati od godinu i po do dvije godine. Sve dok se ne pojavi cjepivo koja će jačati imunitet, mi ćemo biti u ratu sa koronavirusom”, kazao je Šeranić.\n“Republika Srpska je na poluvremenu sa koronavirusom. Prošli smo prvi udar, odnosno širenje zaraze među stanovništvom. Proveli smo sve mjere, organizirali zdravstveni sistem, organizirali i cijelu zajednicu da odgovori na sve ovo”, istaknuo je on.\nDodao je kako sada ulazimo u drugih 45 minuta, točnije ublažavanja mjera.\nObjašnjava da bi koronavirus oslabio prelazeći sa jedne na drugu, pa sa druge na treću osobu, ali da ima određeni stupanj mutacije i da se dnevno dešava 20 sitnih mutacija u njegovom genomu što mu omogućavaju da nastavi živjeti.\nNapominje kako postoje određene pretpostavka da se način prijenosa virusa korona smanjuje na toplom vremenu.\nPrethodni članakNizozemski nogometni savez (KNVB): Prvenstvo se prekida, nema prvaka, nema ispadanja!\nSljedeći članakAydin Olgun više nije predsjednik NK Čelik


Procene vrednosti satova - Samo u ovoj temi! - Strana 73\nStrana 73 od 267 Prva ... 236369707172737475767783123173 ... Poslednja\nPrikaz rezultata 721 do 730 od ukupno 2661\n2.2.2012., 17:58 #721\nPa jedino da kontaktiramo neku aukcionarsku kucu (Sotheby's ili Patrizzi & Co) sa visokom reputacijom koja bi rekla cenu za inostranstvo, jer kod nas nista nema cenu.\nMoram da napomenem da su "saneri" dosta unistili trziste gledajuci samo da se otarase nekih satova bud zasto.\nDo 2010 godine satovi su se drzali, barem na nasem trzisu, i onda izmisle ljudi svetsku ekonomsku krizu i cene padnu.\nNaime, mozete da stavite cenu sata koliko hocete ako nema kupca nema....\nTreba takodje ignorisati nadkupce i lazne kupce, koji gledaju da spuste maksimalno cenu da bi se posle ugradili, a sve to pod okriljem kupujem za sebe ili nekog tamo...\nNecu da poredim ali i prodavci automobila su u problemu, mnogo robe + krize = niska cena. Ljubitelji satova nikada nece praviti problaem i uvek ce da plate i koj evro vise samo da bi dosli do "jakog" brenda i dobrog sata.\nLindberg Longines 38mm prva cena 800e a kupljen kasnije za 650e (top stanje, kozni remen)\neto to radi kriza i manjak para...\nSatovi iz 1930-40 godine spadaju u kolekcionarstvo. Sigurno necete videti 20godisnjaka sa satom od dede na ruci...\nOvo se zove procena...slobodna procena... slobodno trzisna procena... moze da bude i vise i manje, nije to evro pa kurs je toliki i tacka ili gorivo pa sad je cena tolika. Neko ce dati vise neko manje a na Vama je da li cete da cuvate za bolje dane ili da prodate.\nZato neki casopisi daju neke savete, recimo 2010 godine je bila preporuka da se kupi Vintage Jager le Coultre Memovox Polaris; da se cuvaju stariji Rolex-ovi sportski satovi a da se prodaju Breguet-ovi satovi jel je cena bila najpovoljnija....\nNe mogu da komentarisem sajtove za prodaju ili kupovinu satova jer bi me administrator obrisao... ali to nije uopste merodavno mesto ali isto tako ni buvljaci nisu adekvatni... sajmovi kolekcionarstva tu je prava mera... jace cene i probrana roba.\nMolim da pausalno ne donosimo zakljucke da li neko ovde kuca tek da kuca ili sto stvarno zeli da pomogne...\nOvo je forum i ovde moze svako da kaze ono sta misli a pametni ce doneti pravi zakljucak, mesta za ametere nema tu.\np.s. Coje molim te opustise riknuce ti cuka.\n2.2.2012., 19:18 #722\nUprkos tome što se slažem sa 90% onoga što je Laneni napisao, ne bih se složio oko (ne)relevantnosti oglasnih/aukcijskih sajtova i pijaca i sajmova kolekcionara. Ako uzmemo u obzir tržište koje je dostupno u Beogradu, jer ne mogu da komentarišem ostale gradove, postoje dva bitna sajma kolekcionara, i to onaj u hotelu Slavija, kao i onaj manji u prostorijama Saveza gluvih u sv. Save. Ova dva sajma se održavaju relativno redovno, a na njima učestvuju i prodavci sa pomenutih sajtova, ali i sa beogradskih pijaca. Šta god ja mislio o bilo kom prodavcu ponaosob, činjenica je da je tržište malo, a broj izvora ograničen. Mogu da navedem bar nekoliko prodavaca koji su aktivni na svim ovim mestima, uključujući i internet, kao i to da se često može primetiti da se sat koji se našao na sajmu kolekcionara može pojaviti na internetu ili na pijaci. Naprosto, tržište i krug ljudi koji imaju veze sa satovima je relativno mali, a ovo je mala sredina.\nUkoliko neki kolekcionar na sajmu traži 150 evra za npr. omegu geneve, džaba su mu trud, znanje i vrednost sata ako se isti model može naći kod običnog preprodavca ili na internetu za 100 evra. Ako smo kupci, svakako da ćemo se obratiti preprodavcu koji isti sat nudi za manje novca. Ako smo prodavci, svakako da je sat bolje ponuditi kolekcionaru nego preprodavcu, jer ćemo dobiti bolju cenu. Dalje, preprodavci na nekim pijacama čak dozvoljavaju i da se sat odnese na proveru kod časovničara ili da se plati nešto kasnije, što važi za one koji su bar nekoliko puta bili mušterije. Ne kažem da i kolekconari ovo ne rade, ali ovakav način prodaje im stvara veliku konkurenciju i može oboriti cenu.\nNaravno da se i na sajmovima kolekcionara može videti probrana roba, pri čemu bih istakao vintage satove, ali toga ima i kod običnih preprodavaca. S druge strane, više puta sam na sajmovima kolekcionara video i obične replike, koje se i prodaju kao takve.\nVeoma je bitna konstatacija koju je dao Laneni, a odnosi se na cene, koje evidentno padaju, ali se ne bih složio sa konstatacijom da kriza ne postoji i da svaki ljubitelj satova može izdvojiti novac za dobar primerak. Činjenica je da je evro skočio u poslednjih nekoliko godina, da troškovi života rastu, čak i kada ih prebacimo u evre, dok se plata realno smanjuje. Ako je nekome plata konstantno X dinara u poslednjih nekoliko godina, ona realno vredi manje. Isto važi i za ostale prihode. bBez obzira na to koliko mi volimo satove i želimo da izdvojimo novac za neki dobar primerak, realnost je da je potrebno platiti komunalije i struju, da deci treba kupiti odeću, obuću i pribor za školu, da moramo platiti grejanje, benzin i mnogo toga drugog. U odnosu na prošlu godinu, cene jesu pale, a ne vidim pokazatelj da će u narednom periodu rasti.\n2.2.2012., 19:54 #723\nSlazem se Neso sa tvojim detaljnim izlaganjem.\nMoje misljenje je da ce jos ova godina biti izuzetno teska a i par narednih samim tim cene ce biti manje.\nDuboko verujem da ce cena starih satova skociti. (jer kako kazu stariji ljudi pada kisa i grad ali dodje i sunce kad tad)\nNe za godinu-dve... potrebno je malo vremena ali za nekih pet godina videce te pravo stanje stvari, ne zelim da budem Nostradamus ali to je moje misljenje.\n1. ne proizvode se vise. (satovi iz '30;'40;'50;'60;'70 mnoge kompanije su i ugasene)\n2. sve ih je manje u dobrom stanju (da su estetski lepi cifer ocuvan i da su u finkciji)\n3.. sajdzija dobrih takodje sve manje( koji ih odrzavaju i popravljaju)\n4. sve vise ljubitelja i kolekcionara ( veliko trziste a roba polako nestaje)\nrezime: pare se stampaju i zaradjuju a starine se ne prave vise.\nod 2000-2008 godine cene satova su bile jake i stabilne.\nchronographe suisse 18k gold 400e.... danas 300e\nOmega geneva 200e... danas 100-150e(stempl)\nPoljot chronograph 250e danas 100-130e\nOmikron,Darwil, Marvin (navijaci) 30-50e(stempl) danas 10-20e\nGruen, Cortebert 30-60e(stempl) danas 15-20-30e\nTissot automatic 100-150e danas 50-100e(stempl)\nEterna, Bulova, Hanhard, 100e pa navise danas 50-100e\nOvo je neka gruba retrospektiva i vazi za visoko tirazne modele u koje ne ubrajam neke sa retkim kalibrima.\nPoslednja ispravka: laneni (2.2.2012. u 20:00)\n2.2.2012., 20:09 #724\nOvde se 100% slažemo, a ovu tabelu koju si dao bi trebalo na neki način izdvojiti, jer daje uvid u cene, što može pomoći svim forumašima i posetiocima foruma.\nMislim da je tvoj pregled cena veoma koristan kao pomoć pri kupovini i/ili prodaji i da si ga odlično sastavio.\n2.2.2012., 21:03 #725\nMalopredjasni tekst mi je doso kao inspiracij da sastavim jedan cenovni rang satova.\nZa pocetak rec je o brendu Omega i u pitanju su vintage modeli.\nOmega - Manuel wind, stinless steel, luminescent markers ........................... 125\nOmega 14k gold; 33mm 17 jewel, manual wind 1950's .......................... 1.200\nOmega porcelan dial ; sub second enameled numerals, stainless steel ........ 400\nOmega 37.5mm; 15 jewel; manual wind 19399 ..................................... 1.000\nOmega automatic black dial, date, yelow gold filled ................................ 200-350\nOmega Constellation white dial, silver bar marks, automatic, date, stainless steel pie-pan dial...... 450\nOmega Constellation steinless steel, day-date, automatic .................... 300\nOmega Constellation Chronomatic; silver dial ........................................ 600\nOmega Constellation ; electric(f300hz) circa 1972 ................................. 900\nOmega Constellation Megaquartz circa 1973 18k gold, date at 6.................3.000\nOmega Seamaster; automatic,day, circa 1960's 18k gold .........................3.500\nOmega Seamaster Devileautomatic, date ...............................................250-750\nOmega Ranchero; 30mm, circa 1957 .................................................. .. 2.500\nOmega Britich Military; 15 jewel manual wind, 36mm stainless steel ............1.650\nOmega Seamaster "Banana 200" 24 jewel automatic, 41mm circa 1970 ........ 3.500\nOmega- manual wind chronograph 40mm stainless steel........................... 1.700\nOmega "speedy 125" limited edition circa 1973 ....................................... 1.200\nOmega Apollo XI Speedmaster profesional 1969 .....................................13.000\nOmega Cosmic 1950's .................................................. ......................1.500\nOmega art deco; 14k gold, sub-second, manual wind .................................. 600\nnapomena: cene su u dolarima.\nnaravno ovo su cene u Americi\nPoslednja ispravka: laneni (2.2.2012. u 21:22)\n2.2.2012., 21:11 #726\nAko imaš nameru da nastaviš sa ovom zanimljivom idejom,predlažem da,zarad preglednosti, otvoriš posebnu temu\n2.2.2012., 21:19 #727\nPa ukoliko administrator smatra da je pozeljno ucinicu to.\nOvo j ejedina tema o proceni vrednost... mozda je zgodno kada sve tako ispisem da se stavi na jedno mesto, pod jednim komentarom ili kako vec... ne znam.\n2.2.2012., 21:34 #728\nPridružujem se Vladanovom predlogu. Ovo bi svima pomoglo, a Lanenom svaka čast na trudu\n2.2.2012., 21:41 #729\nlaneni, verujem da admini nece imati nista protiv, ali bih te molio da navedes cene na nasem trzistu jer je to ono sto ljude zanima.\nOve cene u Americi nam ne znace ama bas nista, a svako ih moze naci ako pogleda ebay ili neki od poznatih i manje poznatih aukcijskih i kolekcionarskih sajtova ili blogova.\nS druge strane, veliki broj satova koji se pojavljuje na tim stranim aukcijama, vrlo se retko pojavi na domacim oglasnim sajtovima, pa oni koji se ne druze cesto s kolekcionarima ili (pre)prodavcima, ne mogu steci uvid u cene, i zato mislim da bi ta vrsta informacija bila mnogo korisnija nego navodjenje cena po inostranstvu.\n2.2.2012., 21:45 #730\nUskoro cu pripremiti cenovni rang za Longines i Hamilton\ndobro, ostaje mi malo naporniji poso a to je da ove modele, uz pomoc strucnijih ljudi i prijatelja kolekcionara, prebacim u evre i kako bi se one kretale na nasem trzitu.\nOvo nisu informacije sa ebay-a... Ovo su cene iz kataloga.\nNikad nisu svi zadovoljni...\np.s. na ibeju cene variraju pa negde za isti sat imate tri razlicite cene, ovo j emalo merodavnije.\nali posto moderator tako nalaze napravicemo jedan nas cenovnik.\nPoslednja ispravka: laneni (2.2.2012. u 21:57)


• Odbornici o rebalansu budžeta i izveštaju revizora\nPosle punih 80 dana pauze, u sredu 25. septembra, zasedaće Skupština grada Sombora.\nNavedeno je da će se pred odbornicima naći 15 tačaka dnevnog reda, što međutim ne znači da do ovog zasedanja neće doći do dopune dnevnog reda. Trenutno, odbornici će na predstojećem zasedanu razmatrati izvršenju budžeta u prvoj polovini 2019. godine, zatim predlogu Odluke o prvom rebalansu budžetu, ali i izvršenoj reviziji završnog računa budžeta za 2018. godinu. Izveštaj Državne revizorske institucije predstavićemo narednih dana. Pred članovima lokalnog parlamenta naćiće se još i predlog Odluke o zaštiti poljoprivrednog zemljišta, useva i zasada, poljskih puteva i kanala od poljske štete, predlog rešenja o davanju saglasnosti na izmene i dopunama Statuta Doma zdravlja dr Ðorđe Lazić, kao i pravilnik o radu JKP Čistoća.\nSkupština grada će odlučivati o donošenju plana detaljne regulacije južne glavne primarne gradske saobraćajnice. PDR se donosi se radi usmeravanja teškog teretnog saobraćaja van centralnih delova grada Sombora za pravce ka Novom Sadu, Odžacima i Apatinu. - Naime, neophodno je da se težak teretni saobraćaj izmesti iz centra grada. Planom je predviđena saobraćajnica koja predstavlja nastavak državnog puta kroz Sombor koji povezuje državni put iz pravca Novog Sada (Kljajićeva) sa državnim putem iz pravca Odžaka (Staparski put) - piše u obrazloženju. Odbornici će dati svoj sud o pokretanju postupka za utvrđivanje javnog interesa za administrativni prenos nepokretnosti. Zaključkom Gradskog veća grada Sombora, od sredine marta tekuće godine predviđeno je da za otkup parcela u industrijskoj zoni bude izdvojeno 45 miliona dinara, a da se dodatnih pet miliona dinara upotrebi za otkup delova parcela u Staparu radi izgradnje puta Stapar - Sivac.\nsavamajstor @ Pet, 20.09.2019. 02:44\ndom zdravlja dr đorđe lazić društvo državna revizorska institucija gradsko veće jkp čistoća odluka o prvom rebalnsu odluka o zaštiti poljoprivrednog zemljišta, useva i zasada, poljskih puteva i kanala od poljske štete plan detaljne regulacije put stapar - sivac skupština grada sombora sombor staparski put\n• Milion evra za deo puta od Stapara do Sivca\nGrad Sombor je raspisao javnu nabavku - Izgradnja lokalnog puta od regionalnog značaja Stapar-Sivac na teritoriji Grada Sombora.\nKako je predviđeno javnom nabavkom, lokalni put regionalnog značaja Stapar - Sivac će se raditi etapno. - U prvoj etapi se radi kolovoz širine 5,5 metara na celoj deonici. U drugoj etapi radi se kolovoz širine 6,5 metara u naseljenom delu Stapar, a van naseljenog mesta širina kolovoza je 7,2 metara. Početak trase se nalazi u Staparu, na ukrštaju lica Karađorđev plac i Sivački put. Kraj trase se nalazi na granici katastarskih opština Starap i Sivac. Dužina trase je oko 6,7 kilometara i u najvećem delu će ići kroz atar - objavljeno je u tenderskoj dokumentaciji.\nRok za podnošenje ponude je 28. avgust. Konkursom je predviđeno da zainteresovani ponuđač u poslednje tri godine ima poslovni prihod od najmanje 150 miliona dinara, odnosno da je u prethodnih pet godina realizovao projekte radove vredne najmanje 120 miliona dinara. Grad Sombor je u pozivu, među tehničkim zahtevima, naveo da ponuđač mora imati asfaltnu bazu udaljenu najviše 70 kilometara od mesta izvođenja radova ili 100 kilometara ukoliko poseduje termo kontejnera. Takođe, neophodno je da ima najmanje 30 zaposlenih, svih obrazovnih struktura. Rok za završetak radova je 150 dana.\nPrvim izmenama Javnih nabavki grada Sombora, od polovine marta tekuće godine, za početak izgradnje puta Stapar - Sivac na teritoriji Sombora opredeljeno je 125 miliona dinara, odnosno po današnjem kursu, 1,063 miliona evra. Polovinom februara Vlada APV je sa našm lokalnom samoupravom potpisala ugovor vredan 150 miliona dinara za sufinansiranje izgradnje puta Stapar - Sivac. Nije definisano za koji deo radova su predviđena pokrajinska sredstva.\nTender Stapar - Sivac.pdf\nsavamajstor @ Pon, 12.08.2019. 08:30\nautonomna pokrajina vojvodina karađorđev plac lokalni put put stapar - sivac regionalnog značaja sela sivački put sombor tender\n• Gradska skupština sa 22 tačke\nPredsednik Skupštine grada Sombora prim. dr Zoran Parčetić uputio je odbornicima saziv za 24. sednicu.\nZasedanje je zakazano za ponedeljak, 7. maj, sa početkom u devet časova. Odbornici će razmotriti i odlučiti o 22 pitanja iz delokruga rada Skupštine, od kojih su 14 predlozi odluka. Prva tačka dnevnog reda biće Predlog odluke o angažovanju eksterne revizije završnog računa budžeta grada za 2017. godinu. Lokalni poslanici odlučivaće i o predlozima odluka o osnivanju Istorijskog arhiva Sombor, o održavanju čistoće, o određivanju akustičkih zona na teritoriji grada. Takođe, pred odbornicima će naći odluka o određivanju nadležnog organa za sprovođenje postupka izdavanja državnog zemljišta, zatim izmene i dopune planova detaljne regulacija u mesnim zajednicama Stara Selenča, Selenča, Nova Selenča, Kolut i Bački Breg, kao i detaljne regulacije puteva Stapar - Sivac, odnosno južne, glavne, primarne gradske saobraćajnice - obilaznice.\nOdbornici će odlučiti o imenovanju direktora JKP Energana, odnosno o razrešenju dužnosti direktora i imenovanju vršioca dužnosti direktora JKP Čistoća. Somborski parlamentarci razmotriće i predlog odluke o podizanju spomenika kralju Aleksandru I Karađorđeviću. Saziv sednice možete preuzeti u prilogu vesti.\nsavamajstor @ Čet, 03.05.2018. 10:00\nbački breg direktor društvo eksterna revizija jkp čistoća jkp energana južna glavna primarna gradska saobraćajnica kolut kralj aleksandar prvi karađorđević mesne zajednice nova selenča odbornici podizanje spomenika put stapar - sivac sela selenča skupština grada sombor stara selenča zoran parčetić


Osnove seizmičkog planiranja i projektovanja za inženjere arhitekture i građevine NA POPUSTU 1672,00 RSD | Visokogradnja\nAutor: Prof. Dr Srđan Janković, dipl.inž.građ.\nCena: 2090,00 rsd NA POPUSTU 1672,00 RSD\nŠto se tiče individualnih objekata, smatra se da glavnu ulogu u obezbeđivanju seizmički sigurnog objekta imaju seizmolozi i građevinski inženjeri. Prvi - da obezbede pouzdane i kvalitetne ulazne podatke za proračun konstrukcije - kroz pouzdano definisanje seizmičkog hazarda lokacije objekata, a drugi - da na osnovu ovih podataka analiziraju, proračunaju i projektuju seizmički siguran objekat. Međutim, mnogi iskusni inženjeri iz oblasti zemljotresnog inženjerstva su mišljenja (na prvi pogled iznenađujućeg) da su u stvari arhitekti ti koji su najvažniji da prilikom dejstva zemljotresa projektovani objekat ima zadovoljavajuće ponašanje. Zašto? Kada su u pitanju objekti visokogradnje, arhitekti su po pravilu vodeći projektanti koji koordiniraju cjelokupni proces projektovanja i oni donose odluke koje u velikoj mjeri utiču na seizmičko ponašanje objekata. Uticaj arhitekte na seizmičku sigurnost objekta se može vezati za sljedeća tri elementa: konfiguraciju objekta, koja se može definisati kao veličina, oblik i dimenzije trodimenzionalne forme objekta, arhitektonske detalje, kojima se utiče na dimenzije nosećih elemanata kao što su grede, stubovi ili zidovi i nekonstruktivne komponente, čije seizmičko ponašanje (koje može biti i opasno po ljudske živote) u većini slučajeva se može smatrati da je u ingerenciji arhitekte. Građevinski inženjeri, kao i arhitekte, mogu prihvatiti ovu knjigu kao štivo koje je poželjno, čak i neophodno pročitati i razumeti pre nego što se upuste u detaljnije seizmičke analize i proračune objekata. Veoma je važno da se već i u početnim fazama projektovanja (to jest pri izradi idejnih rešenja i idejnih projekata) objekata u seizmičkim područjima, što pre uključi građevinski inženjer, kako bi se seizmička pitanja uskladila sa arhitektonskim zahtjevima. Da bi ova saradnja između arhitekte i građevinskog inženjera bila uspešna, neophodno je međusobno razumijevanje o osnovnim principima njihovih disciplina. Prema tome, koliko građevinski inženjer mora shvatiti arhitektonske estetske i funkcionalne zahtjeve, toliko i arhitekta mora imati osnovno razumevanje o osnovnim principima seizmičkog projektovanja. Naravno, pri tome se ne očekuje da arhitekta preuzme ulogu građevinskog inženjera i sprovodi seizmičku analizu i proračun konstrukcije. Zbog toga su u knjizi prikazani prije svega osnovni principi i koncepti prilikom seizmičkog projektovanja, a tek ponegdje i konkretni zahtjevi i odredbe date u seizmičkim pravilnicima. Upravo je i namera bila da se pomogne da arhitekti i inženjeri postanu još uspešniji partneri, da bolje razumeju stručni jezik one druge profesije i da se ohrabri uspostavljanje višeg nivoa njih ove saradnje od one koja obično postoji pri uobičajenom, "neseizmičkom" projektovanju.\nOva knjiga je, kao dopunski oblik udžbenika, primarno namenjena studentima građevinskih i arhitektonskih fakulteta, ali i kao podsetnik i diplomiranim inženjerima arhitekture i građevine. Zbog korišćenog pristupa koji tehnički, odnosno matematički, nije previše zahtevan - ova knjiga može biti upotrebljiva i za druge učesnike u kompleksnom procesu planiranja, projektovanja, izgradnje i održavanja objekata visokogradnje u seizmičkim uslovima, kao što su: investitori, vlasnici objekata, stručnjaci koji rade u državnoj upravi i inženjeri na izvođenju. Verovatno svi oni mogu naći neku interesantnu oblast u ovoj knjizi.\nKnjiga je organizovana u pet poglavlja:\n1. Zemljotresi i seizmički hazard,\n2. Zemljotresna zaštita i upravljanje seizmičkim rizikom,\n3. Zemljotresno inženjerstvo - uloga seizmičkog projektovanja,\n4. Idejno projektovanje seizmički otpornih objekata i\n5. Seizmičko projektovanje nekonstruktivnih komponenti.\nPrvo poglavlje se bavi generalno zemljotresima i definisanjem seizmičkog hazarda. U uvodnom delu prvog poglavlja dati su podaci koji ukazuju na stepen ugroženosti od zemljotresa danas, kao i značaj borbe protiv ove prirodne nepogode. Nakon toga date su neke osnovne definicije iz oblasti inženjerske seizmologije u smislu kako, gdje i kada se javljaju zemljotresi, vrste seizmičkih talasa, merenja vibracija i slično. Opisani su različiti načini izražavanja jačine zemljotresa i to preko magnitude i preko intenziteta, pri čemu je dat detaljan opis evropske makroseizmičke skale intenziteta iz 1998. godine koja je danas u Evropi u zvaničnoj upotrebi. Posebno su obrađeni najčešće primjenjivani parametri oscilacija tla, pomoću kojih se danas sve više izražava intenzitet zemljotresa. Ukazano je na razliku između determinističkog (dominantnog u prošlosti) i probabilističkog (danas dominantnog) pristupa pri definisanju seizmičkog hazarda. Poglavlje završava opisom različitih efekata zemljotresa: vibracije tla, likvefakcije, klizišta, aktivOsnove ne rasedne zone i cunami talasi, sa akcentom na značaj njihove analize prilikom prostornog i urbanističkog planiranja.\nU drugom poglavlju su opisani načini zaštite od zemljotresa. Prvo je dat način utvrđivanja seizmičkog rizika preko seizmičkog hazarda i povredljivosti. Nakon toga opisani su i različiti programi aktivnosti i mjera preko kojih je moguće ublažiti seizmički rizik. Objašnjeni su i drugi aspekti zemljotresne zaštite, kao što su pripremljenost na zemljotres, urgentni odgovor i oporavak nakon zemljotresa. Drugo poglavlje se završava opisom neophodnosti uspostavljanja visokog stepena profesionalne saradnje između investitora, arhitekte i građevinskog inženjera, kao još jedne mogućnosti za smanjenje seizmičkog rizika. Da bi arhitekte i građevinski inženjeri mogli dati svoj doprinos u smanjenju seizmičkog rizika, neophodno je da poznaju osnove zemljotresnog inženjerstva, što je predmet trećeg poglavlja. U okviru ovog poglavlja prvo je prikazana analiza ponašanja objekata na dejstvo zemljotresa i ukazano na specifičnosti seizmičkog dejstva u odnosu na druge tipove opterećenja; zatim je objašnjen koncept spektra odgovora koji je veoma važan pri definisanju seizmičkog opterećenja, kao i uloga međuspratne tavanice u prenosu opterećenja na vertikalne sisteme. Takođe, analiziran je odgovor objekta u osnovi sa davanjem definicija za centar masa i centar krutosti. Potom su date osnovne konstruktivne karakteristike koje utiču na seizmičko ponašanje: krutost, nosivost i duktilnost. Opisane su osnovne metode seizmičke analize. Istorijski razvoj seizmičkog projektovanja, njegov značaj, projektni ciljevi seizmičkog projektovanja kao i osnovne postavke metode programiranog ponašanja su date u okviru dela "Osnovni principi seizmičkog projektovanja". Poglavlje 3 završava opisom nekih novih pristupa u projektovanju i izvođenju objekata u seizmičkim područjima. Četvrto poglavlje se bavi idejnim projektovanjem seizmički otpornih objekata. Predmet prvog dijela ovog poglavlja je izbor vertikalne i horizontalne konfiguracije objekta sa ukazivanjem na nepoželjne konfiguracije sa seizmičkog aspekta, koje u velikoj meri otežavaju, a ponekad i onemogućuju obezbeđenje seizmičke sigurnosti objekta. Nakon toga, opisani su osnovni konstruktivni sistemi sa svim svojim prednostima i manama. Analizirana je takođe i seizmička sigurnost objekata koji su se gradili u okviru pojedinih arhitektonskih stilova u prošlosti. Kako se veliki deo ovog poglavlja odnosi na projektovanje novih objekata, principi poboljšanja seizmičke sigurnosti postojećih objekata su tretirani u posebnom dijelu. Najzad, poglavlje 5 tretira seizmičko projektovanje nekonstruktivnih komponenti, pitanje koje je u svetu svakim danom sve aktuelnije. Izložen je značaj razmatranja nekonstruktivnih komponenti i dati su uzroci njihovih oštećenja. Posebno su razmatrani nekonstruktivni elementi koji utiču, a posebno koji ne utiču na seizmičko ponašanje objekata.\nProf. dr Mladen Ulićević, dipl.inž.građ.,\nProf. dr Branislav Glavatović dipl.inž.geol. i\nDoc.dr Veljko Radulović, dipl.inž.arh. na\n1 ZEMLJOTRESI I SEIZMIČKI HAZARD\n1.1 Ugroženost od zemljotresa i opšti aspekti seizmičkog rizika\n1.2 Zemljotresi i seizmički talasi\n1.3 Veličina zemljotresa\n1.4 Parametri oscilacija tla kao mjere intenziteta zemljotresa\n1.6 Efekti zemljotresa\n2 ZEMLJOTRESNA ZAŠTITA I UPRAVLJANJE SEIZMIČKIM RIZIKOM\n2.1 Utvrđivanje seizmičkog rizika\n2.2 Ublažavanje seizmičkog rizika\n2.3 Pripremljenost na zemljotres\n2.4 Urgentni odgovor\n2.5 Oporavak nakon zemljotresa (obnova i rekonstrukcija)\n2.6 Osvrt na stanje u zemljama u razvoju\n2.7 Profesionalna saradnja i komunikacija\n3 ZEMLJOTRESNO INŽENJERSTVO - ULOGA SEIZMIČKOG PROJEKTOVANJA\n3.1 Analiza ponašanja objekata pri seizmičkim dejstvima\n3.2 Osnovne konstruktivne karakteristike\n3.3 Metode seizmičke analize\n3.4 Osnovni principi seizmičkog projektovanja\n3.5 Novi trendovi u zemljotresnom inženjerstvu\n4 IDEJNO PROJEKTOVANJE SEIZMIČKI OTPORNIH OBJEKATA\n4.1 Izbor konfiguracije objekata\n4.2 Izbor konstruktivnog sistema i materijala\n4.3 Arhitektonske forme kroz vrijeme - seizmički aspekt\n4.4 Osnovni principi poboljšanja seizmičke sigurnosti (ojačanja) postojećih objekata\n5 SEIZMIČKO PROJEKTOVANJE NEKONSTRUKTIVNIH KOMPONENTI\n5.1 Uvodna razmatranja\n5.2 Nekonstruktivni elementi koji utiču na seizmičko ponašanje objekta\n5.3 Nekonstruktivni elementi koji ne utiču na seizmičko ponašanje objekta


Katolička crkva svjesna favoriziranja rodne ideologije, odgojiteljima i odgojnim ustanovama preporuča odgoj utemeljen na katoličkoj antropologiji - Portal Dnevnih Novosti\nKatolička crkva svjesna favoriziranja rodne ideologije, odgojiteljima i odgojnim ustanovama preporuč...\nKatolička crkva svjesna favoriziranja rodne ideologije, odgojiteljima i odgojnim ustanovama preporuča odgoj utemeljen na katoličkoj antropologiji\nMnogima se možda čini da Katolička crkva šuti, i da nema što reći po pitanju rodne ideologije koja je počela jačati devedesetih godina prošlog stoljeća. No, nije tako. Katolička crkva, točnije rečeno „ Kongregacija za katolički odgoj“ objavila je „ Dokument 185 - Muško i žensko stvori ih“. Taj dokument „ Kongregacije za katolički odgoj“ ima cilj put dijaloga o pitanju roda u odgoju. Spomenuti dokument je preveden na hrvatski jezik, a tiskala ga je „Kršćanska sadašnjost“ 2019. godine. Dokument je podijeljen kao i svi drugi dokumenti Katoličke crkve po točkama. U ovom tekstu su navedene najvažnije točke spomenutog dokumenta.\nStvori me na svoju sliku, Isuse! Amen\nIzvorni autor: Vladimir Trkmić/PDN/Foto:duhovnost.net\nrodna ideologija katoličanstvo Vladimir Trkmić


Vozili smo: Nova Nissan NP300 Navara – Tri u jedn | CARLANDER\nPiše: M. Đurić\t,\t27. Aprila 2016.\nNissanov pick-up Navara nastala je na 80-godišnjoj tradiciji i iskustvu pa je već prilikom najave nove modelske generacije privukla značajnu pažnju. Nova generacija predstavljena je prošle godine na sajmu automobila u Frankfurtu, a nedugo zatim nagrađena je titulom za „Pick-up of the Year 2016“. U oštroj konkurenciji međunarodni stručni žiri je pohvalio vozna svojstva, off-road sposobnosti, performanse i nosivost.\nTokom razvoja novog modela inženjeri su veliku pažnju posvetili poboljšanju udobnosti uz zadržavanje provjerenih sposobnosti. Novi model je, zapravo je obnovljena verzija prethodne generacije uz brojna nova tehnološka rješenja.\nŠasija je ostala u osnovi jednaka prethodnom modelu sa blagim izmjenama kako bi se uspješno inkorporirao unaprijeđen sistem vješanja, što rezultira boljim voznim svojstvima i manjom ukupnom masom. Cilj je bio postići uglađenost i udobnost svojstvenu SUV-ovima i crossoverima, a zadržati robusnost primjerenu težim radnim uslovima.\nDizajn je osmišljen u skladu sa potrebama evropskih kupaca, a odvažan i dinamičan izgled postignut je skladnom kombinacijom konveksnih i konkavnih površina, te prepoznatljivim LED dnevnim svjetlima. Prilagođenost evropsim kupcima ogleda se i u činjenici da se Navara proizvodi u Španiji u proizvodnim pogonima nedaleko Barcelone.\nUnutrašnjost je potpuno obnovljena kako bi se vozaču i putnicima pružio najbolji mogući komfor i nivo kvalitete. To se posebno odnosi na novu tablu sa instrumentima i prednja sjedišta sa novim ergonomskim rješenjima.\nNovost je i 2,3-litreni dCi agregat koji je ekonomičniji od prethodnika za 24%, a koji dolazi sa snagama od 163 i 190 KS, slabiji sa jednostrukim, a jači sa dvostrukim turbo punjačem. Sistem pogona razvijen je na osnovi prethodne generacije i unaprijeđen tako da garantuje sigurnost i u najtežim uslovima.\nImali smo priliku isprobati Navaru tokom dobro osmišljene i uspješno realizirane prezentacije za BH novinare. Nissanovi inženjeri su prilikom razvoja ovog modela imali veoma visoke ambicije, budući da iza sebe imaju bogato dugogodišnje iskustvo. Namjera je bila spojiti svojstva tri različita vozila u jedno. Jednostavno rečeno, trebalo je postići udobnost svojstvenu crossoverima, zadržati vozna svojstva pravog terenca, te nosivost lakog komercijalnog vozila.\nTokom vožnji imali smo priliku uvjeriti se koliko su u tome uspjeli, a pravi sud o tome će dati brojnost budućih kupaca, kojih već ima u Bosni i Hercegovini.\nNa probne vožnje krenuli smo autoputem i uvjerili se da se na otvorenom putu Navara ponaša kao crossover. Unutrašnjost je ugodna i dobro oranizirana, sjedišta su udobna i dobro postavljena, ergonomski raspored u skladu sa očekivanjima, a zvučna izolacija odlična. Čak ni prilikom kretanja većim brzinama, buka ne prodire u unutrašnjost, čak je i snažni turbodizel motor (u našem slučaju sa dvije turbine i 190 KS) gotovo nečujan. Udobnost je na visokom nivou, jer je stražnja kruta osovina (iz prethodne generacije) zamijenjena novim multi-link vješanjem.\nTokom putovanja vozili smo model koji pokreće motor sa 190 KS, a čija se snaga prenosi putem 6-stepenog ručnog mjenjača, te smo imali priliku uvjeriti se u zaista dobre performanse. Također, potrebno je istaći da je Navara unatoč svojim gabaritima veoma agilno i manevarbilno vozilo, a visoka pozicija vozača i velike ostakljene površine osiguravaju dobru preglednost neophodnu za gradsku vožnju.\nNakon što smo se uvjerili u mogućnosti Navare na safaltu, imali smo priliku isprobati njene mogućnosti i u off-roadu. Na makadamu, Navara je „svoj na svome“, makadam, blato, lokve… ne mogu je zaustaviti. Interesantno je da udobnost ostaje na visokom nivou, čak i prilikom vožnje van asfaltiranih površina, što za vozila ovog segmenta i nije previše čest slučaj. Također, uvjerili smo se da unatoč snazi pogonski agregat pokazuje zavidnu ekonomičnost, koja će svakako obradovati buduće vlasnike.\nOvaj model je već dostupan na BH tržištu, a cijene su pozicionirane u skladu sa mogućnostima vozila. Osnovni model, nosi oznaku DC Visia 163, što zanči da ima duplu kabinu (Double Cab sa 4 vrata), opremu Visia i motor snage 163 KS, može se kupiti za 63.700 KM. Vozilo sa jačim motorom (190 KS) i opremom Acenta, može se dobiti za 79.800 KM, dok bi za vozilo sa najboljim paketom opreme i automatskim 7-stepenim mjenjačem, trebalo izdvojiti 93.000 KM.\nNaravno, Navara se može naručiti i sa nešto manjom kabinom, King Cab (kabina sa 2 vrata), po početnoj cijeni od 62.200 KM, a moguće je naručiti šasiju sa DC kabinom, spremnom za različite nadgradnje, u zamjenu za 60.800 KM.\nTags:\t2106, navara, nissan, Nova Nissan Navara, NP300, vozili smo


B6 za zglobove\nPočetna Znanost Znanost & industrija B6 za zglobove\nDatum objave: 27. 08. 2010.\nDnevna doza vitamina B6 prilično iznad trenutno preporučenih granica dnevnog unosa može smanjiti razine upalnih komponenti prisutnih kod reumatoidnog artritisa, kaže nova tajvanska studija.\nIspitivanje provedeno na 35 osoba oboljelih od reumatoidnog artritisa pokazalo je kako svakodnevna suplementacija sa 100 miligrama vitamina B6 tijekom 12 tjedana rezultira značajno smanjenim razinama upalnih komponenti (citokina): interleukina-6 (IL-6) i faktora tumorske nekroze-alfa (TNF-alfa), inače povišenim u kroničnim upalnim procesima poput artritisa.\nTrenutno preporučen dnevni unos vitamina B6 iznosi 1,3 miligram, a prirodni izvori tog vitamina (odnosno njegovih aktivnih formi piridoksina, piridoksala i piridoksamina) su grahorice, meso, riba, avokado i špinat.


Igre animalaca oko promene\nnapravljeno: Sreda, 21. Januar 2015 Vreme 01:05.\nizmenjeno: Sreda, 28. Januar 2015 Vreme 21:26.\nKaze meni jedna od onih sto hvataju svoju sudbinu da se pustim sanjalackim ocekivanjima pa sta bude.\nRazmisljam ja "sta ce tu biti neocekivano?".\nJos dok smo se upoznavali a i pre i posle toga sam postavio par semaforcica, postavio par kapija da vidim kako se izvija telo, a zatim karakter i um.\nDovoljno da ugrubo ili cak i normalnom rezolucijom oslikam osobu.\n"Sta onda moze da bude neocekivano?"\nI onda izbacim dve teze za probu , da nije to mozda resenje pitalice....\nPrvo je sticaj okolnosti, tj ljudi ocekuju da ispadnu bolji, sretniji, a ne da su stvarno takvi.\nDrugo je , mozda treba da ih menjam.\nJer onako kako bi covek rekao "upoznaj sebe" oni su profilisani, ustanovljeno je dokle im se karakter siri i skuplja, krto ili elasticno, prznice ili dembelija...\nNaravno ljudi sebe mnogo i ne analiziraju i ne poznaju.\nNe treba im, trosenje vremena , a i ne znaju kako to da precizno urade, jer lazu druge , lazu sebe radi srece, a nece prestati ni kao procenitelja..\nDa skratim, mnogi ljudi osim sto ne otkrivaju sebe, smatraju da je vrlo korisno da im se promene desavaju i to ce ih bolje nego ista drugo ocrtati kakvi su, a opet ako je ta skica ispala lose, u sekundi ce reci, to nisam ja, samo splet okolnosti, daj da se desava promena da baci drugacije svetlo na mene i ispadnem bolja osoba.\nI tako bezeci od sebe a jureci najbolju sliku i priliku sebe ljudi prave karijere, gazeci, muteci i blateci sta mogu ili im se ucini moranjem, a onda zaborave pravdajuci nesretnim spletom okolnosti koji ih je prikazao onakvim kakvi u sustini nisu, ali bice bolji vec sledeci put, jer oni su ipak nesto drugo...\nA sad glavna tacka programa, ja treba da menjam ljude oko sebe.\nOvo ne bi bilo nista cudno , ljudi vole da menjaju rutinu drugih svakodnevno, da ja nisam alergican na menjanje, manipulaciju ili sugestiju, iznudjivanje ili primoravanje drugih.\nOsnovna vrlina, sustina psihologa je da procita osobu a da je time ne promeni sto nije moguce (po hajzenbergovom principu neodredjenosti) ali moze biti svedeno na dozivljaj skrininga, upita.\nNi to nije sitnica, narocito ako je vaznost svih aktivnosti oko psihe podignuta, ali bar ne diras esenciju.\nMedjutim, ovde je prisutan zahtev medjusobne interakcije koja nije u smislu saradnje, nije u smislu suzivota u malim promenama okoline koje proizvodi cas jedna cas druga osoba.\nOvo opisano bi se jos i moglo nazvati par i njegova okolina.Ono bas jasno i moze se reci sretno.\nMedjutim od mene se trazi trenje i menjanje partnera.\nOvde necu odgovoriti nego cu napisati jednu recenicu, zakljucak....\nAnimalci zele da se menjaju, a nedaju da se menjaju.\nMalo glupa recenica, a i necu je dokazivati.\n--------Ovaj deo mozete preskociti--------------------------------\nZene su animalke, izuzetno retke su one koje imaju to umanjeno , a to im je prirodno i moram da kazem prirodna pogodnost za biolosku ulogu koju imaju.\nPrepoznacete animalizam kod zene na svakom koraku....od objasnjavanja da to nije animalizam nego nivoi hormona divljaju, do medjusobnih odnosa izmedju zena, medjusobnih odnosa prema muskarcima i bogatstvu , pameti , inteligenciji, moci i drustvenim kreativima uopste...\nSeks, naravno , gde njega da zaboravim, generator slasti, uzivanja, odnosa, ali u drugom koraku i animalnosti neodvojive ni atomskom bombom.\nMuskarci, najveci deo su muzjaci, paralela zenkama i seksu, ali se postavlja pitanje broja, nekad su preko pola, nekad manje od pola...nikad ubedljiva generalizacija...\nZatim idu smradovi, polutani (mada nije u redu sto ih ovako zovu, mozda nesto nalik metroseksualcima), osobe koje su kvazi alternativa muzjacima, nesto kao podela sponzoruse i kao nesponzoruse kod devojaka.\nZatim idu poluanimalci, znaci pola vremena su animalci, pola nisu, obicno ih zovu zrelim muskarcima, nekad bilo.\nZatim idu fiksatori (neki su stvarno opsesivni , a neki su idealisti do pola a neki i celi idealisti).Zene ih zovu zamlate, nadljudi, posveceni, otudjeni od prirode i slicno.\nI retki neanimalci...\nRazlika je samo u vise stepenica razdvajanja i vecoj drustvenoj a manje socio integraciji kod muskaraca nego kod zena...\nZasto trenje i menjanje partnera?\nPa naravno da bi onda partner to isto radio tebi,menjao.Sustina je bas u tome.\nA onda dolazimo do paradoksa 2 a to je igra da promenis njega a da on ne promeni tebe.\nU tom igranju animalci vide:\n-dokaz ljubavi (menja se zbog mene, cini ono sto nije on , ne bi nikad)\n-objasnjavaju se i prave kompromisi (nekad su to rezultati igre a nekad dresura i ucena)\n-vitalnost (nikad nije gotovo, neko vodi u mladosti neko u starosti, neko 2 godine, a onda preokret)\n-inteligenciju i pamet (ko ce kome da doaka, lukavstvo , trikovi, fore , fazoni, demagogije, ubedjivanja i istrajnost ali sve to vide kao inteligenciju)\n-poverenje i postovanje (sto nisu upotrebili poteze ispod zita, svalerisu se ali deca su sigurno njihova) postovanje se generise na istom principu trenja kao trenje zbog slabosti i pohote, zaludjenosti, zavisti i ostalih ljudskih grehova...\nOcigledno da za animalce ovaj sistem trenja i prisilnog menjanja i stalne zelje nemenjanja ima puno prednosti....Resava im mentalne, psihicke, moralne, karakterne, voljne, emotivne i probleme discipline.\nIstovremeno to je i nakovanja gde bez ikakvog rezona i argumenata nesto iz njihovog ponasanja bude promenjeno a nesto ne, sigurno ne po kriterijumu sta je pametno a sta nije, nego pre ce biti sta je partner vise insistirao a sta nije...Dakle partner igra ulogu onog koji ce zahtevati verovatno promenu na pametnije....ili sebi pogodnije, jedno od ta dva...Obicno se igra na prvu kartu...tada je par uspesniji, a kod druge varijante je jedan dominatan mnogo a drugi sluga karakterno (to animalce mnogo boli, iako nije sluga fizickim slusanjem, karakterno je podredjen pa se to tumaci karakterno je sluga karakteru jaceg)...\nPrepoznacete majke mnogih emancipatorki u ovome, animalnost im ne da da vide druge uglove samo ovaj o robovanju karaktera...\nTosevski analizira animalnost, ali on to ne zove animalnost, on to generalizuje u Balkan i naziva ga BIOVLAST i svodi ga na seksualnu igru i seksualnost. On ustvari pod biovlasti pise ono sto bih pisao sad ja u nastavku (bar se nadam da je dobro uocavao) u delu animalizam u MZ odnosima.\nDo sada sam gledao iskljucivo psihologiju i odnose prema drugima, a ne MZ odnose, niti postojece modele i jos neke kvake 22.\nI tako ceo zivot oko animalaca paradoks do paradoksa, moze i krug da se napravi (sve se vraca i u krug okrece), pas koji juri svoj rep....ceo zivot...\nAli bez tog trika jurnjave i menjanja, jedan mozak i par ociju ne bi znali sta da smozgaju a da im bude bolje i pametnije...ovako delegiraju druge da pokusavaju da ih ubede u dobro ili tacnije da ih nateraju na to dobro....\nNedostatak volje i bodova partnera da promeni animalca se zove primitivizam i odlicno i obavezno ide uz animalce.Primitivizam je nametanje sopstvenog vidjenja i stavova bez uocavanja i procenjivanja stavova drugih. Ocigledno je u ovoj igri animalaca primitivizam sastavni deo igre.\nKad su uspostavljeni vecinski stavovi onda se prekida sa uocavanjem i procenjivanjem stavova drugih jer se brojnost vecine uzima kao dokaz ispravnosti postupka trazenja najpametnijeg resenja i to se onda zove integrisani primitivizam drustva, primitivizam cele zajednice.\nanimalci, animalizam, biovlast, igra, primitivizam, promena, trenje\npojma nemam što, ali imam asocijaciju na hari potera... volim hogsfort, ali ne i normalce polutani dolaze u obzir\n#3, 21.01.2015 - 17:47\nSteta sto na nasim stanicama nema 9 i 3/4 perona...\n21.01.2015 - 19:20\nЗнам, у праву си. Ал' нисам размишљао како ће свет реаговати кад сам ти предложио о чему да пишеш.\n#2, 21.01.2015 - 17:47\nЧек', поменуо си неанималце. Значи и они постоје? Ае у неком од наредних блогова ожежи и по њима, да видимо ми ту сорту!\n#1, 21.01.2015 - 14:01\nNisam siguran da li to treba da uradim. Uvek postujem retke grupe. Znas ono, ako pocnes da pricas sta je to dama, javice se sve zene da potvrde da su dame...Time samo gubi prava dama. Neanimalci su pod velikim pritiskom i sankcijama, samo im jos treba da upirem prstom u njih.\n21.01.2015 - 14:42


Ministrica Ankica Gudeljević sa šefom Ureda UNESCO-a za BiH Sinišom Šešumom - Nastavak uspješne saradnje i novi projekti\nMinistrica Ankica Gudeljević sa šefom Ureda UNESCO...\nMinistrica civilnih poslova Bosne i Hercegovine Ankica Gudeljević je razgovarala sa Sinišom Šešumom šefom Ureda UNESCO-a tokom prve posjete Ministarstvu o uspješnoj, dugotrajnoj i suradnji koja obećava još mnoge zajedničke projekte iz kulture, nauke i obrazovanja.\nRazgovor je obuhvatio nekoliko značajnih oblasti. Govoreći o kulturi naglašen je rad na implementaciji indikatora iz kulture koji su usvojeni krajem prošle godine a koji će pomoći dostizanju ciljeva Agende 2030. Slijedeći ove indikatore radi se na dva nivoa i uključuju gradovi Banja Luka, Mostar i Sarajevo sa mogućnošću proširenja lepeze gradova.\nŠešum je istakao da je jedan od osnovnih ciljeva UNESCO-a pokazati kako je ulaganje u kulturu investicija, a ne trošak. Naveo je da je prethodno istraživanje koje je UNESCO proveo u Bosni i Hercegovini pokazalo da se u BiH izdvaja između 1,7 i 1,8 posto bruto društvenog proizvoda za kulturu, a da je doprinos kulture budžetu oko 6 posto što je na evropskom nivou. Četverostruki povrat novca pokazatelj je da je kultura jedna od oblasti koja donosi značajan prihod.\nGovoreći o kulturi nezaobilazna tema su bili i stećci, briga o njima. Važna vijest za BiH je da je Kupreška kosidba predložena UNESCO-u za nematerijalnu baštinu BiH i da će prve informacije o tome biti poznate tokom ljeta. Nematerijalna baština koja se nalazi na Tentativnoj listi UNESCO-a uskoro bi trebala biti upisana na listu Svjetske nematerijalne baštine, podsjećajući da je izrada nominacijskog fajla za pećinu Vjetrenica već u proceduri. Govorilo se i o Nevesinjskoj olimpijadi i sevdalinkama.\nImajući u vidu da je Vijeće ministara jugoistočne Europe za kulturu uspostavljen u BiH i da i dalje traje, naglašeno je da treba pokrenuti Vijeće iz oblasti nauke koje bi trebalo da se susretne ponovno u Sarajevu nakon 2012. godine.


Internet prodavnica www.baterije.rs posluje u sastavu preduzeća „Konis“ doo. Beograd. Preduzeće je osnovano 1992. god i nalazi se u Beogradu, na Banjici u ul.Crnotravska 11a, tel.011-3066814 fax. 011-3670872. Bavimo se veleprodajom i maloprodajom. Naša osnovna delatnost je uvoz i distribucija svih vrsta baterija. Osim ovoga bavimo se i prodajom fotomaterijala (fotopapir, fotohemija, filmovi, fotoalbumi, fotoramovi, foto koverte, ...) kao i ostalom srodnom opremom i materijalom kao što su: memorijske kartice, kasete za kamere, punjači, USB fleš memorije, CD i DVD prazni mediji, itd.\nNaši kupci su veleprodaje, prodavnice tehničke robe i elektronike, fotografi, elektroničari, serviseri, časovničari, prodavnice kancelarijskog materijala, samoposluge, trafike, prodavnice igračaka itd. kao i privatna lica koja baterije ili ostalu robu iz naše ponude koriste za svoje lične potrebe: u stanu, na putovanju, za razne kućne uređaje i aparate itd...\nKupovinu preko ove internet prodavnice (odabir robe, poručivanje, isporuka i plaćanje) smo pokušali da učinimo što jednostavnijim. Korist od ovakvog načina kupovine je višestruka.\nMi na ovaj način možemo da smanjimo troškove poslovanja: nije nam neophodan skup maloprodajni objekat u centru grada, ne moramo da imamo prodavce u radnji koji će raditi puno radno vreme ... Sa ovako smanjenim troškovima u prilici smo da snizimo cenu robe, a time povećamo šansu za veći obrt i veću zaradu.\nVi ćete, kupujući na ovaj način, uštedeti vreme i trud time što ćete kupovinu obaviti od kuće ili sa posla, a dobićete robu čija je cena niža od cene u klasičnim prodavnicama.\nOtvoreni smo za sva vaša pitanja kao i za eventualnu saradnju. Možete da nam se obratite putem kontakt forme, email-om ili telefonom. Rado ćemo da pružimo savet onima koji nisu dovoljno upoznati sa karakteristikama proizvoda koje nudimo i da im pomognemo pri odlučivanju o kupovini


Janša priznao izborni poraz i čestitao Jankoviću – Nacional.hr\n04.12.2011. / 22:10\nPredsjednik Slovenske demokratske stranke (SDS) Janez Janša priznao je u nedjelju da njegova stranka nije osvojila dovoljno glasova za sastavljanje vlade te čestitao pobjedniku izbora, ljubljanskom gradonačelniku Zoranu Jankoviću i njegovoj stranci "Pozitivna Slovenija".\nJanez JanšaPredsjednik Slovenske demokratske stranke (SDS) Janez Janša priznao je u nedjelju da njegova stranka nije osvojila dovoljno glasova za sastavljanje vlade te čestitao pobjedniku izbora, ljubljanskom gradonačelniku Zoranu Jankoviću i njegovoj stranci "Pozitivna Slovenija".\nJanša, kojega su predizborne ankete isticale za favorita za dobivanje mandata za sastav nove vlade, izjavio je da će Janković na osnovi rezultata prvi dobiti mandat za sastav nove vlade, ali da će njegova Slovenska demokratska stranka (SDS), bilo u vladi bilo u oporbi, djelovati "za dobro Slovenije".\nPrema dosadašnjim neslužbenim podacima, na izborima je sudjelovalo nešto više od milijun birača, odnosno 61 posto.


Velika potražnja za malinom, otkupna cena raste | Prvi Portal Bajina Bašta\n9. јуна 2021. 9. јуна 2021. Prvi Portal\t0 Comments Otkupna cena\nJako nevreme praćeno gradom pogodilo je sela ivanjičkog kraja. Velika materijalna šteta pričinjena je na poljoprivrednim usevima u selima Međurečje, Cerova i Prisoje. I ovaj put najviše su stradali malinjaci. Ipak, ukoliko se ostvare trenutne najave, ove godine će kilogram maline, u otkupu, vredeti oko 300 dinara!\nInformacije sa terena govore da hladnjačari i otkupljivači proizvođačima već nude ugovore o otkupu ovogodišnjeg roda po pomenutoj ceni, rekao je Dobrivoje Radović, predsednik Asocijacije malinara Srbije.\n”Ovo je najviša ponuđena cena u protekle dve decenije, što je preko 2,5 evra, a do rasta cene došlo je zbog velike potražnje za malinom, na šta je uticao slabiji rod ovog voća u Čileu, odakle određene količine neće stići na evropsko tržište. Kada se generalno pogleda, to je dobro, ali je sigurno da će za cenu od 300 dinara otkupljivači insistirati na kvalitetu ploda. I malinari se nadaju dobroj sezoni. Svi se slažu da je potrebna cena koja je stimulativna, koja će da pokriva troškove i sa kojom proizvođači mogu da zarade određenu količinu novca”, kaže Radović.\nOvaj članak je pročitalo 612 posetilaca portala!\n← Besplatna analiza zemljišta za registrovana poljoprivredna gazdinstva\nZabrana prodaje poljoprivrednih proizvoda ispred pijace\n17. септембра 2019. 17. септембра 2019. Prvi Portal 0\n4. фебруара 2022. 4. фебруара 2022. Prvi Portal 0


Veceras u okviru FFS-a "Ustanička ulica" i "Dr Rej i djavoli" | Vrnjačka Banja\nVeceras u okviru FFS-a “Ustanička ulica” i “Dr Rej i djavoli”\nVečeras na Letnjoj pozornici od 21 sat možete pogledati dva filma.Kao prvi,od 20,30 biće prikazan triler, drama “Ustanička ulica”.\nMladi tužilac Dušan (Gordan Kičić) dobija slučaj koji mora da drži u najvećoj tajnosti. Naizgled zatvoren i skoro zastareli predmet koji mu daje šef (Rade Šerbedžija) iz korena menja njegov život. Svedoka nema, a dokazi su nepotpuni. Dušan je odlučan i istrajan u potrazi za istinom. Tragovi postaju sve jasniji i velike tajne se obelodanjuju posle mnogo godina. Sasvim slučajan, ali i sudbonosan susret dovodi ga do čoveka koji se već dugo krije pod lažnim imenom (Uliks Fehmiu). Međutim, Dušan istovremeno shvata da više nikome ne može da veruje. Iza svakih vrata krije se nova tajna, a i najbliži saradnici, sa šefom na čelu, postaju sumnjivi i naizgled umešani u ceo slučaj. Ipak, odlučan je da stvar dovede do kraja iako se opasnost krije iza svakih vrata na koja pokuca. U ovoj igri sve je dozvoljeno, a sam čovek je laka meta…\nUloge tumače Gordan Kičić, Rade Šerbedžija, Uliks Fehmiu, Jelena Đokić, Milica Mihajlović, Predrag Ejdus, Petar Božović, Bojan Žirović, Aleksandar Đurica, Miki Krstović, Marko Baćović, Marko Janjić.Scenario potpisuju Đorđe Milosavljević, Nikola Pejaković i Filip Švarm a režija\nKao drugi film biće prikazan “Dr Rej i djavoli” po scenariju Saše Radojevića, Dinka Tucakovića i Dimitrija Vojnova. Uloge tumače Pol Marej, Dragan Bjelogrlić, Lena Bogdanović, Svetozar Cvetković, Ana Sofrenović, Tihomir Stanić I Jana Milić.\nPostoji neka vrsta „crne rupe“ u biografiji slavnog holivudskog reditelja Nikolasa Reja u periodu između 1963. i 1967. godine. Usled poziva Ratka Draževića, direktora Avala\nfilma iz Beograda, napustio je svoju mladu suprugu i ćerku i došao u Jugoslaviju. Pored toga što je bio talentovan i genijalan reditelj, Rej je bio i komunista i zavisnik od droga. U to vreme radio je na projektu „Dr & His Devils“, zasnovanom na romanu kultnog autora Dilana Tomasa. Dok je u Sjedinjenim Državama organizovana potraga za njim, u Srbiji je Rej bio hvaljen i zaštićen, pod nedvosmislenim blagoslovom predsednika Tita. Ali i u „raju“ su problemi počinjali da se pojavljuju. Rej je želeo da snimi autorski film, dok su Dražević i drugovi imali drugačije ideje.\nVeceras u okviru FFS-a “Ustanička ulica” i “Dr Rej i djavoli” was last modified: avgust 15th, 2012 by vrnjačka banja


Stanivuković ne prestaje: Zakazao novo okupljanje – Haber.ba\nStanivuković ne prestaje: Zakazao novo okupljanje\nDolazimo da i njih oslobodimo od straha i nekakvih kvazi alternativa. Poručujem svim građanima Bratunca i okolnih općina da se spreme jer poslije praznika organizujemo okupljanje i u njihovoj općini – potvradio je Stanivuković dodajući da je ovo slobodna zemlja, piše “Srpska“.\nTeme:Bratunac, Draško Stanivuković, okupljanje