Zakon o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama | Analiza propisa - Paragraf\n("Sl. glasnik RS", br. 73/2010, 121/2012, 18/2015, 96/2015 - dr. zakon, 92/2016, 104/2016 - dr. zakon, 113/2017 - dr. zakon, 41/2018, 95/2018 - dr. zakon, 37/2019 - dr. zakon i 9/2020)\nLučke koncesije iz člana 216. ovog zakona na osnovu kojih lučki operater može da obavlja lučku delatnost u lukama i pristaništima mogu da budu:\n1) lučka koncesija za usluge sa pravom na eksploataciju konkretne usluge, kada se koncesija daje za obavljanje lučke usluge;\n2) lučka koncesija za javne radove sa pravom na komercijalno korišćenje izvedenih radova, kada se koncesija daje za izgradnju lučkih građevina i objekata.\nMinistarstvo je dužno [Agencija je dužna] da pokrene postupak davanja koncesije ako je vrednost lučke koncesije iz stava 1. ovog člana jednaka ili veća od 5.186.000 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nVrednost lučke koncesije predstavlja ukupan promet koncesionara koji će ostvariti tokom trajanja ugovora o lučkoj koncesiji, bez poreza na dodatu vrednost, prema proceni vrednosti koju vrši ministarstvo [Agencija] u trenutku pokretanja postupka za davanje lučke koncesije, s obzirom na javne radove, odnosno lučke usluge koji su predmet lučke koncesije, kao i vrednost svih dobara i usluga koji su neophodni za izvođenje tih javnih radova, odnosno lučkih usluga.\nMinistarstvo je dužno [Agencija je dužna] da pored procenjene vrednosti u odluci o pokretanju postupka dodele lučke koncesije posebno navede vrednost materijala, dobara i usluga koje sama obezbeđuje.\nPrilikom određivanja procenjene vrednosti lučke koncesije ministarstvo [Agencija] naročito uzima u obzir: prihode koje će koncesionar ostvariti po osnovu naplate lučkih taksi i naknada; prihod od prodaje bilo koje imovine koja je predmet lučke koncesije a koja može da bude prodata u skladu sa odredbama ovog zakona; vrednost dodeljenih sredstava (grants) ili bilo koju drugu finansijsku pogodnost od trećih lica za izvršenje koncesije; vrednost robe i usluga koje je ministarstvo stavilo [Agencija stavila] na raspolaganje koncesionaru pod uslovom da su one neophodne za izvođenje radova ili pružanje usluga.\nNa postupak davanja lučke koncesije iz stava 1. ovog člana primenjuje se zakon kojim je uređeno javno-privatno partnerstvo i koncesije, kao i propisi kojima su uređene javne nabavke.\nAko su predmet koncesije istovremeno obavljanje lučke usluge i izgradnja lučkih građevina i objekata, na postupak davanja lučke koncesije primenjuju se odredbe ovog zakona i zakona kojim je uređeno javno-privatno partnerstvo i koncesije.\n[Ako su predmet koncesije istovremeno obavljanje lučke usluge i izgradnja lučkih građevina i objekata, na postupak davanja lučke koncesije primenjuju se odredbe ovog zakona, zakona kojim je uređeno javno-privatno partnerstvo i koncesije i propisa kojima su uređene javne nabavke, koje se primenjuju na onu vrstu lučke koncesije iz stava 1. ovog člana koja je glavni predmet ugovora o koncesiji.]\nIzuzetno od člana 227a ovog zakona, ako su predmet koncesije istovremeno obavljanje lučke usluge i izgradnja lučkih građevina i objekata, rok na koji se daje lučka koncesija određuje se u skladu sa zakonom kojim je uređeno javno-privatno partnerstvo i koncesije.\nLučke koncesije iz stava 1. ovog člana daje ministarstvo [Agencija] u skladu sa odredbama ovog zakona, zakona kojim je uređeno javno-privatno partnerstvo i koncesije i propisa kojima se uređuju javne nabavke.\nPravna zaštita u postupku davanja lučkih koncesija uređenih ovim zakonom vrši se u skladu sa zakonom kojim je uređeno javno-privatno partnerstvo i koncesije i propisa kojima su uređene javne nabavke.\nPored načela propisanih zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo i koncesije, ministarstvo je dužno [Agencija je dužna] da prilikom sprovođenja postupka davanja lučkih koncesija u odnosu na sva pravna lica poštuje načela slobode kretanja robe i slobode poslovnog nastanjivanja.\nRok na koji se daju lučke koncesije iz člana 227. ovog zakona zavisi od vrste lučke koncesije, a najduže:\n1) koncesije za usluge, kada se koncesija daje za obavljanje lučke usluge:\n(1) za nautičke usluge do pet godina,\n(2) za transportne usluge do 15 godina.\n2) koncesije za javne radove, kada se koncesija daje za izgradnju lučkih građevina i objekata, prema modelu javno-privatnog partnerstva sa elementima koncesije - do 30 godina.\nMinistarstvo [Agencija] usvaja srednjoročni (trogodišnji) plan davanja lučkih koncesija u kojem se navode lučka područja u kojima se planira davanje lučke koncesije u skladu sa Strategijom iz člana 8. ovog zakona, lučke građevine i objekti koji će se graditi, odnosno delatnosti koje će se obavljati na osnovu lučke koncesije, planirani prihodi i rashodi od lučkih koncesija, procena očekivane privredne koristi od planiranih lučkih koncesija, kao i druge elemente koji su od značaja za efikasno sprovođenje lučkih koncesija.\nMinistarstvo je dužno [Agencija je dužna] da na zahtev ministarstva nadležnog za poslove privrede i ministarstva nadležnog za poslove finansija dostavi srednjoročni plan iz stava 1. ovog člana sa jasno iskazanim procenjenim ekonomskim efektima sprovođenja planiranih ugovora o koncesijama.\nPored srednjoročnog plana iz stava 1. ovog člana ministarstvo je dužno [Agencija je dužna] da pre isteka tekuće kalendarske godine usvoji godišnji plan davanja lučkih koncesija za sledeću kalendarsku godinu.\nMinistarstvo [Agencija] pokreće postupak za davanje lučkih koncesija iz člana 227. ovog zakona ako su ispunjeni uslovi propisani odredbama člana 227. ovog zakona i ako je to u skladu sa Strategijom iz člana 8. ovog zakona, dokumentima iz člana 214v ovog zakona i planovima iz st. 1. i 3. ovog člana.\nIzuzetno, ministarstvo [Agencija] može da pokrene postupak za davanje lučkih koncesija iz člana 227. ovog zakona, na predlog zainteresovanog lica za realizaciju određene lučke koncesije koje dostavi ministarstvu [Agenciji] pismo o namerama, pod uslovom da se taj predlog ne odnosi na davanje koncesije za obavljanje lučke usluge, odnosno koncesije za izgradnju lučkih građevina i objekata, za koje je pokrenut postupak dodele ugovora o koncesiji ili objavljen javni poziv.\nZainteresovano lice iz stava 5. ovog člana dostavlja ministarstvu [Agenciji] Izveštaj o projektu (Project Report) koji sadrži nacrt prethodne studije opravdanosti sa generalnim projektom, odnosno Nacrt studije opravdanosti sa idejnim projektom, u zavisnosti od toga da li se na osnovu planskog dokumenta mogu izdati lokacijski uslovi.\nNa izveštaj o projektu ministarstvo daje saglasnost.\n[Na Izveštaj o projektu Agencija daje saglasnost po prethodno pribavljenom mišljenju ministarstva nadležnog za poslove građevinarstva.]\nIzveštaj o projektu na koji je ministarstvo dalo [Agencija dala] saglasnost postaje sastavni deo ugovora o lučkoj koncesiji prilikom njegovog zaključivanja.


Šejka i Olja ~ Ljubav koja je oblikovala Medijalu | ARTIS CENTAR\nMarija iz Magdale ~ TRINAESTI APOSTOL Baština bez granica ~ Savamala\nOvo beogradsko proleće vibrira energijom Medijale, jedinstvenog umetničko-filozofskog pokreta koji je obeležio 50-te i rane 60-te godine prošlog veka okupljajući oko zagonetnog, maštovitog Leonida Šejke (1932-1970) grupu stvaralaca spremnih da naprave pravu revoluciju u umetnosti epohe u kojoj su živeli. Izložbe “Zaostavština Olje Ivanjicki” u Istorijskom muzeju Srbije i “Soba Leonida Šejke” u Galeriji Uroboros, inspirisali su nas da osmislio jedan nesvakidašnji program u saradnji sa Istorijskim muzejom Srbije, Fondacijom “Olga Olja Ivanjicki” i Fondacijom “Plavo”, i pozovemo vas da nam se priključite u podsećanju na Olju i Šejku, njihov naročit odnos, ljubav koja je oblikovala jedan neponovljiv stvaralački proces, ali i sve ono što je pratilo kako Olju i Šejku zajedno, tako i Medijalu i samu Olju nakon Šejkine prerane smrti.\nDa ovaj drugačiji pristup priči čijim se stvaralčkim aspektom srpska i jugoslovena istorija umetnosi iscrpno bavila, pomoćiće nam Suzana Spasić, dugogodišnja asistentkinja Olje Ivanjicki (1931-2009), danas direktorka Fondacije koju je za života osnova slavna umetnica, i Nikola Stojčević, direktor Fondacije “Plavo”, veliki poznavalac i zaljubljenik Medijele i njenog stvaralačkog kruga.\nRadujemo se mogućnosti da realizujemo ovakav program, koji možemo izvesti samo jednom. Dakle, reprize neće biti!\nBudući da je grupa ograničena iz tehničkih razloga PRIJAVLJIVANJE JE OBAVEZNO!!! Program traje 2,5 sata.\nNAJPOŽELJNIJE JE DA SE PRIJAVITE NA MEJL office@artiscenter.com\nKontakt telefon: 065 864 38 00\nCENA: 750 RSD (plaća se na licu mesta)\nTagged with: Artis Center • filozofija • Fondacija Olga Olja Ivanjicki • Fondacija Plavo • istorija privatnog života • istorija umetnosti • Istorijski muzej Srbije • Jugoslavija • kulturna istorija • Leonid Šejka • Medijala • Olja Ivanjicki • teorija umetnosi • umetnički pokreti


26. maj 2010.O G L A S\n(ŠIFRA LICITACIJE: L-N-06/10)\nBeograd, Makedonska br.44, površine 2.875,35 m2 (S+P+P1+P2+P3+P4+P5+P6), uknji�eno i 138,15 m2 (P7), neuknji�eno i zgrada Kondina br.13, površine 1.263,05 m2 (P+P1+P2+P3+P4), uknji�eno, na KP 2378/3 i KP 2379/1 KO Stari Grad sa pripadaju�im dvorišnim prostoromi osnovnim sredstvima: laka trezorska vrata i 6 �eli�nih kasa sa tri brave 13.003.200,00 1.300.320,00 Pravo u�eš�a na licitaciji imaju doma�a i strana pravna i fizi�ka lica, osim: �lanova Komisije; bra�nog druga, deteta i roditelja �lana Komisije, roditelja i deteta bra�nog druga �lana Komisije; pravnih lica �iji je akcionar ili vlasnik udela �lan Komisije; zaposlenih u Agenciji.\nDokaz o uplati cene licitacione dokumentacije obavezno sadr�i šifru licitacione prodaje L-N-06/10-07021641.Dokaz o uplati i zahtev se predaju Agenciji, Beograd,Knez Mihailova 2, soba 205od 26.05.2010.do.04.06.2010. godine. U zahtevu za dostavljanje licitacione dokumentacije obavezno se navodi\n2. šifra licitacione prodaje L-N-06/10, naziv banke -vlasnika. Licitaciona dokumentacija �e biti predata ili poslata zainteresovanom licu u roku od tri radna dana od dana prijema dokaza o uplati i zahteva.\nZainteresovana lica koja kupe licitacionu dokumentaciju imaju pravo da razgledaju nepokretnostiod 26.05.2010. do 11.06.2010. godine.\na) Zainteresovana doma�a lica koja upla�uju depozit za navedeni objekat u dinarima odnosno u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS na dan pla�anja, su obavezna da uplate depozit za objekat, u iznosu navedenom u ovom oglasu na ra�un Agencije za osiguranje depozita br. 840-967627-69, svrha uplate:depozit, poziv na broj: L-N-06/10–07021641i dostave prijavu do 11.06.2010. godine\nb) Zainteresovanastranalica koja upla�uju depozit za navedeni objekat u eurima obavezna su da uplate depozit u iznosu navedenom u ovom oglasu u eurima na ra�un Agencije za osiguranje depozita br.RS35 275 2212709083202 10, SWIFT: SOGYRSBGsvrha uplate:depozit, poziv na broj: L-N-06/10-07021641i dostave prijavu do 11.06.2010. godine\nDokaz o izvršenoj uplati i prijava dostavljaju se neposredno Agenciji, Beograd, Knez Mihailova 2, soba 205 do 16 �asova ili se šalju preporu�enom poštom zaklju�no sa11.06.2010. godine. Prijave poslate posle ovog roka smatra�e se neblagovremenim.\nLicitacija �e se odr�ati17.06.2010.godine u prostorijama Agencije za osiguranje depozita u Beogradu, ul. Knez Mihailova 2 sala na 1. spratu.u 12 sati.


OEBS: CRTA branilac demokratije za 2018. - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » OEBS: CRTA branilac demokratije za 2018.\nDelegacije Kanade, Danske, Crne Gore, Švedske, Švajcarske, Holandije, Velike Britanije i SAD pri Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) obavestile su Stalni savet OEBS da je beogradska nevladina organizacija Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost (CRTA) dobitnik prestižne Nagrade branioca demokratije za 2018. godinu.\n0Piše: Fonet 02. marta 2018. 11.21 Izmenjeno: 12.36\nNagrada je ustanovljena 2016.godine, kao priznanje ogromnom doprinosu civilnog društva u odbrani i promociji demokratije među članicama OEBS.\nCrnjanski: Ne odustajemo od borbe za demokratiju\nOvo je nagrada za sve ljude koji su nas inspirisali i motivisali da nikada ne odustanemo od borbe za demokratiju, izjavila je FoNetu direktorka CRTE Vukosava Crnjanski.\nNastavićemo da se borimo za demokratsko društvo, gde su građani slobodni i jednaki pred zakonom, istakla je Crnjanski, gde institucije štite javni interes, gde su mediji nezavisni – u društvu u kome je odgovornost osnovna vrednost. Pomagaćemo izgradnju i jačanje demokratije i dalje, a branićemo je iz sve snage onda kada je ugrožena, poručila je Crnjanski.\ncrta, demokratija, nagrada, oebsBeč/Beograd


Arhus Centar u Oblasti Okoliša | Eko Europa\nPravna Klinika u Oblasti Okoliša i uloga Arhus Centra u Bosni i Hercegovini.\nNa seminaru koji je održan, 30.05.2014 godine , Centar za ekologiju i energiju (www.ekolgija.ba) predstavio je projekat "Arhus centri, informisanje i učešće javnosti u oblasti okoliša.\nU obraćanju učesnicima seminara, Mr.sc. Vanja Rizvić - stručni saradnik i koordinator projekta u Centru za ekologiju i energiju na projektu "Arhus centri za informisanje i učešće javnosti u oblasti okoliša" projekt menađer, je istakla važnost Arhuske konvencije tj. slobode pristupa informacijama i važnosti zakona o zaštiti okoliša. Arhuska konvencija je potpisana u Danskoj, sa ciljem da se doprinese zaštiti prava ljudi na život u čistom i zdravom okolišu, i da se reguliše odnos između vlasti i civilnog društva. Arhuska konvencija ustvari predstavlja pravo na pristup informacijama , pravo na učešće javnosti u donošenju odluka koje se tiču okoliša, pravo o pristupanju pravosuđu u pitanjima koja se odnose na oblast okoliša.\nGospođa Rizvić je istakla da je Arhus konvencija ratifikovana u Bosni i Hercegovini 15.09.2008. godine, te da su formirani Arhus centri , koji doprinose očuvanju okoliša. Cilj Arhus centara u Bosni jeste edukacija javnosti, prikupljanje, obrađivanje i distribuiranje informacija, praćenje stanja okoliša i pružanje pravnih savjeta u oblasti okoliša.\nNa seminaru je istaknuto da u Bosni i Hercegovini postoje tri Arhus centra u , Sarajevu, Tuzli i Banja Luci. Arhus centar u Tuzli surađuje sa pet općina Tuzlanskog kantona ( Tuzla, Kalesija, Lukavac, Banovići i Živinice ), te ima potpisan memorandum o suradnji. U svakoj od ovih pet općina formirani su timovi i određene kontakt osobe kako bi došlo sto lakše do razmjene informacija i suradnje.\nPravna savjetnica Arhus centra u Tuzli, Mirna Delalić pojasnila je učesnicima seminara značaj Arhuske konvencije u našoj zemlji. Zahvaljujući Arhuskoj konveciji svaki građanin ima pravo na pristup informacijama, i nesmije biti odbijen. Informacije mogu biti zatražene bez dokazivanja interesa. Zakon o zaštiti okoliša omogućio je primjenu Arhuske konvencije u oblasti okoliša, te omogućio Arhus centrima da služe kao veza između vladinih i nevladinih organizacija u kreiranju i provođenju politika iz oblasti okoliša.\nU daljem izlaganju, pravna savjetnica Arhus centara upoznala je učesnike seminara o slučajevima Arhus centra i njihovom postupku riješavanja. Navedeno je da građani imaju pravo da se obrate Arhus centrima ako primjete bilo kakvu aktivnost koja ugrožava njihovu životnu okolinu.\nOsim predavača i učesnici su imali priliku iznjeti svoje mišljenje. Tako je gospodin Fadil Kurtić, dipl. pravnik UKC-a Tuzla objasnio značaj Arhuske konvencije u oblasti okoliša.\nStručna saradnica za informativne poslove u općini Lukavac, gospođa Aida Kavazovic istakla je suradnju Arhus centra i ove općine, te sa pravnog aspekta naznačila koliko su ustvari bitni Arhus centri za javnost i samog građanina.\nGospođe Almira Kokić i Vahida Atlić iznjele su svoje mišljene o važnosti Arhus centara, i navele da svaki građanin ima pravo prijaviti radnje koje ugrožavaju njegovo pravo na zdravu životnu sredinu.\nNa kraju seminara, obavješteni smo o održavanju još jednog seminara koji će se održati u Sarajevu u periodu od 01 - 03 jula tekuće godine. Seminar će imati ulogu informisanja učesnika o Arhus centrima i održavanja diskusija, o aktuelnim slučajevima koji ugrožavaju okoliš.


Ljajić: Sve stranke da kažu šta misle o pitanju Kosova - Smedia\nPozivu predsednika države na unutrašnji dijalog o rešavanju pitanja Kosova treba da se odazovu sve stranke i kažu šta misle o tom važnom državnom pitanju, rekao je danas ministar trgovine, turizma i tekomunikacija Rasim Ljajić.\nOn je dodao da je to dobra inicijativa predsednika koju treba sve političke stranke da iskoriste.\n"Ne treba više da se krijemo iza raznih floskula - ne damo Kosovo ili dajemo Kosovo. Svaka od stranaka treba da izađe sa stavom šta misli o tom važnom državnom pitanju. Mi smo kao stranka konkretno izašli", rekao je Ljajić za TV Pink.\nPojašnjava da se njihov predlog odnosi na...\nU prethodne dve epizode ne prestaje da vređa Šapića


Svečano otvorena prva frankofona medijateka u Sarajevu - Akta.ba\nFrancuski institut i Ambasada Francuske u Bosni i Hercegovini svečano su danas u Sarajevu otvorili prvu frankofonu medijateku s udobnom čitaonicom.\n04.04.2017. 13:38 / Izvor: Fena\n"Ovo je posljednja etapa avanture koja je započela 1995. godine u vrijeme dok je rat još trajao, a obilježena je otvaranjem Centra André Malraux, predvođeno udruženjem Pariz-Sarajevo-Evropa", rekla je ambasadorica Bodonyi.\nU okviru medijateke otvoren je i novouređeni ured Campus France i ured za kurseve, a posjetioci su imali priliku pogledati izložbu "French Touch de la Webcreation".\nU utorak otvaranje prve frankofone medijateke u Sarajevu\nGrađani Sarajava uživali u okusima francuske kuhinje\nSvečano otvorena obnovljena kino sala u Maglaju


SJAJAN ŽREB ZA NOVAKA! Đoković dobio rivale u grupi na završnom Mastersu sezone :: Sportal\nDr. P. - Vest objavljena: 21:42 - 11.11.2021\nŽrebom je određeno da na najbolji teniser sveta igra u "Zelenoj grupi" protiv Stefanosa Cicipasa, Andreja Rubljova i Kaspera Ruda.\nU drugoj, "Crvenoj grupi" snage će odmeriti: Danil Medvedev, Aleksander Zverev, Mateo Beretini i Hubert Hurkač.\nNovak će po šesti put u svojoj bogatoj karijeri pokušati da osvoji završni Masters i ako uspe izjednačiće se sa Rodžerom Federom po broju titula.\nOsam najboljih tenisera sveta takmičiće se od 14. do 21. novembra u torinskoj palati “Alpitur” prvi put, a paralelno će biti održan i turnir najboljih osam dublova. Posle 12 godina ATP Finala u Londonu, Torino će biti domaćin najboljoj osmorci do 2025. godine.\nIgrači će se takmičiti u dve grupe, po sistemu svako sa svakim. Po dvojica prvoplasiranih idu u polufinale gde se ukrštaju prvi iz jedne i drugi iz druge grupe.\nPlasman unutar grupe određuje se po sledećem kriterijumu:\n- Najveći broj pobeda;\n- Međusobni okršaj ako su dva igrača izjednačena;\n- Ako su tri igrača izjednačena, primenjuje se komplikovana formula u kojoj je bitan i set i gem količnik, ali tako nešto se retko dešava.\nSvaka pobeda u grupi donosi 200 poena, ona u polufinalu 400, u finalu 500, dok neporaženi šampion može da osvoji ukupno 1.500 poena.\nTakođe, pobedniku turnira u singlu pripada nagrada od 2,316 miliona dolara, finalista će zaraditi 1,094 miliona, a polufinalistima je garantovano po 530.000 dolara.\nPobeda u grupi vredi 173.000, kolika je nagrada i za plasman na turnir, dok će igrači koji su rezerve dobiti 93.000 zelenih dolara. “Alpitur” je najveća dvorana u Italiji čiji je kapacitet 16.600 mesta i koja je otvorena 2005. godine.\nTitulu brani Danil Medvedev koji je prošle godine u finalu bio bolji od Dominika Tima.\nTenis Novak Đoković Prvo ATP finale Završni masters Žreb


Ranč u Srbiji u kom je lisica domaća životinja\n"Nabavio sam par konja koje smo mogli da jašemo po našim livadama, onda smo dodali i igraonicu za našu decu i tako je sve počelo. Kada sam video da je druženje u gradu sa ljudima postalo preskupo odlučio sam da komad raja koji imamo kao porodica podelimo sa drugima i to bez dinara, tačnije nisam mogao da naplatim nekome ulaz ako ne zna gde ulazi, ili šta će probati, ako su zadovoljni ostaviće od ruke i gotovo svaki posetilac to onako od srca učini", rekao je za ageniju RINA, Milovan Pavlović vlasnik nesvakidašnje ranča.\nMilovan je na osmislio da se na ovaj način deca oslobode strahova koje imaju prema domaćim ali i drugim životinjama kroz susret sa njima, ali interakcijom kroz igraonicu okuse nešto što nema u gradu.\nAli ranč ne bi bio toliko začaran da u njegovom izobilju ne čujete zvukove stalnih stanovnika, od zečeva, papagaja, japanskih prepelica i mnogih drugih životinja, ali od skoro i sasvim jedno neobično biće.\n"Lija koja je potpuno slučajno došla u naš mini-parkić više je noću aktivna nego danju i kad je u susretu sa decom jako je stidljiva. U uslovima koje joj mi nudimo znatno duže živi nego u prirodi, zato se trudimo da joj pružimo sve što joj je neophodno kako bi ovaj parkić imao svoju čar. Ono što mnoga deca nemaju priliku u gradu da vide jesu magarci, brame i druge životinje koje mi na našem ranču posedujemo", kazao je Milovan.\nPosetioci mnogih zemalja iz okoline nisu zaobišli a da ne posete ovo mesto, i pored zološkog vrta se opuste u ambijentu.\n"Svi vole da vide pravo seosko imanje, kako i na koji način sbe ovde funkioniše, od ispaše koza, ovaca i našeg pevca Žike ali i sami da učestvuju i dohranjivanju zivine. Prošle godine naviše gostiju imali smo iz Francuske ali i iz Amerike, Norveške ali najviše mi je drag par iz Grčke koji je želeo da iskustvo sa kojim se ovde susreo želeo da prenese u svoju zemlju", dodao je Pavlović.\nVelika čast i priznanje: Bukove šume Srbije NOMINOVANE za Uneskovu listu dobara svetske prirodne baštine\nNa današnji dan, 28. novembra 1980. godine u fabričkim pogonima Crvene Zastave u Kragujevcu počela je proizvodnja najpoznatijeg domaćeg automobila.\nSrpska pravoslavna crkva i vernici svakog 29. novembra (16. novembra po julijanskom kalendaru) proslavljaju praznik svetog apostola i jevanđeliste Mateja, koji se u narodu još naziva i Matejevdan.\nJedan od njaboljih fudbalera ikada Diijego "El Pibe" Armando Maradona preminuo je pre dva dana u svom domu u Argentini od posledica srčanog udara, a fanovi širom sveta opraštaju se od njega na brojne načine. Nakon čitulje koju je dala grupa Podgoričana i Nikšićana u beogradskim Večernjim novostima, sinoć je u Podgorici grupa muškaraca odlučila da se kroz malo modifikovanu pesmu " Himna kosovskih junaka" oprosti od najvećeg među najvećima.\nDani popusta i otvaranja novih radnji umeju da se pretvore u pravi krkljanac. Kupci širom sveta ne biraju sredstva kako bi došli do robe koju su "nanišanili", pa su tuče, svađe, vređanja, otimanje i guranja postale uobičajene pojave, naročito na "Crni petak":


Sud BiH korigira navode u štampi o imenovanju sudije Vlade Adamovića u Apelaciono odjeljenje Suda - Klix.ba\nBiH Sud BiH korigira navode u štampi o imenovanju sudije Vlade Adamovića u Apelaciono odjeljenje Suda\nSud BiH korigira navode u štampi o imenovanju sudije Vlade Adamovića u Apelaciono odjeljenje Suda\n15.11.2006. u 14:35\nSud Bosne i Hercegovine korigirao je danas u saopćenju za javnost navode u „Nezavisnim novinama“ u vezi s člankom pod nazivom „Sudija Adamović unaprijeđen dok je bio pod istragom" i smatra ga iznenađujućim i netačnim.\nIz Službe za informiranje Suda BiH naglašeno je da se imenovanje sudija u vijeća vrši isključivo prema principu efikasne raspodjele predmeta i urednog rukovođenja ograničenim resursima Suda te da je proces imenovanja sudija u vijeća apsolutno transparentan.\nUz napomenu da ne praktikuje reagiranje na novinske članke, koji hvale ili kritikuju rad ove institucije, Sud BiH je ipak reagirao smatrajući da navedeni novinski članak sadrži "netačne i nepotpune informacije, koje mogu dovesti do pogrešne slike o internoj organizaciji i radu Suda".\nU obrazloženju je navedeno kako je prema planu rada Suda BiH za ovu godinu i odluci predsjednika Suda BiH od 22. februara ove godine sudija Vlado Adamović imenovan u fiksno vijeće Odjela II za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Apelacionog odjeljenja efektivno od 1. marta 2006. godine. Odluka o imenovanju sudije Adamovića u Apelaciono vijeće donesena je uz konsultaciju Komisije za imenovanje vijeća.\nTu komisiju čine tri suca Apelacionog odjeljenja i dva člana Ureda registrara Suda. Ona je imenovana 6. decembra prošle godine i između ostalog daje prijedloge predsjedniku za imenovanje sudija i formiranje vijeća u Odjelima I i II radi efikasnog i urednog procesuiranja krivičnih predmeta. Daljnjom organizacijom navedenog vijeća, a prema prijedlogu Komisije za imenovanja od 7. aprila 2006. godine, sudija Adamović postupa kao predsjednik tog apelacionog vijeća još od aprila 2006. godine. Odlukom predsjednika od 18. augusta 2006. godine sudija je i formalno imenovan kao predsjednik tog vijeća. Odluka od 12. oktobra ove godine, na koju se, prema saopćenju, poziva navedeni članak, internog je karaktera, vezana je za efikasnu organizaciju vijeća i ni u kom pogledu ne mijenja sastav apelacionog vijeća koji je utvrđen ranijom odlukom.\nU saopćenju je naglašeno da su "neki od žalbenih postupaka u kojima sudija Adamović postupa popraćeni novinskim člancima i drugim medijskim izvještajima u sklopu redovnog izvještavanja o radu Suda", te da je "sudija Adamović, u ovom pogledu, u sklopu svojih redovnih dužnosti predsjedavao javnim sjednicama apelacionog vijeća.\nprije 17h 26m 82\nprije 16h 26m 150\nprije 20h 24m 43\nprije 17h 17m 135


Presek nedelje 18.03. –22 .03.2019. Gea Agronet (HU) – PoljoMagazin\nCena kukuruza na unutrašnjem tržištu Mađarske ove nedelje je bez značajnijih promena. Kukuruz se nudio u rasponu od 43.500 – 47.500 Ft/t u zavisnosti od pariteta. U izvozu cena kukuruza je nekonkurentna u odnosu na cene u regionu. Na berzi Matif cena kukuruza za najbliži mesec isporuke (mesec jun) nastavlja porast od prošle nedelje, i kretala se u granicama od 169.00- 171.00Eur/t. Na berzi Čikago cena kukuruza za isporuku mesec maj beleži takođe dalji rast, kretala se između 146.00 – 148.23 Dol/t.\nNa tržištu pšenice EU-je u naredna dva meseca očekuje se značajan izvoz sa luka, robe koja je dogovorena u prethodnim mesecima posle pada cene na francuskom tržištu.\nCena mlinske pšenice na unutrašnjem tržištu Mađarske tokom nedelje nije beležila značajnije promene, jedino se pšenica lošijeg kvaliteta mogla naći po nižim cenama. Cena mlinske pšenice kretala se od 57.000 – 64.500 Ft/t u zavisnosti od kvaliteta i pariteta. U izvozu cena pšenice poboljšivač se takođe nije značajnije menjala, ponude su se kretale od 201.00-211.00Eur/t. Pšenica A2 kvaliteta se tokom nedelje plaćala po cenama od 203.00-208.00Eur/t. Na berzi Matif tokom nedelje cena beleži blaži rast od 0.66%, i kretala se u granicama 188.75 – 190.50Eur/t,kao I cena stočne pšenicene koja beleži porast od 1.20%. Cena mlinske pšenice SRW na berzi Čikagu kretala se na višem nivou u odnosu na prošlu nedelju, od 167.72- 171.39Dol/t (isporuka za mesec maj).\nNa tržištima regiona već duže vreme je nestašica merkantilnog ovsa. Prema tome povećana je potražnja za ovom robom I sa a tržišta mađarske. Ponude kao i realizacije u izvozu su se kretale od 195.00-202.00Eur/t u zavisnosti od pariteta.


Srbi se bune protiv najave integracije sjevernog Kosova | Politika | DW | 15.01.2010\nSrbi se bune protiv najave integracije sjevernog Kosova\nMeđunarodne organizacije na Kosovu pripremaju strategiju za integraciju sjevernog dijela Kosova u kome Priština, praktično, ne vrši nikakvu vlast. Predstavnici Srba ističu da se takav plan može sprovesti samo silom.\nSpecijalni predstavnik Evropske Unije na Kosovu, Piter Fejt, potvrdio je da je u toku izrada strategije za integraciju sjevernog dijela Kosova i da se na njoj radi sa međunarodnim partnerima i kosovskim institucijama: “Strategija je zasnovana na činjenici da Međunarodna civilna kancelarija (MCK) ne priznaje paralelne strukture, već samo institucije Kosova. Ovim prijedlogom plana želimo da uspostavimo red i zakon na\nUNMIK još uvijek prisutan na Kosovu\nsjeveru i ojačamo kosovske institucije”, rekao je Fejt.\nFormiranje novih opština i ukidanje UNMIK-a\nKako je prenijela prištinska štampa, plan za sjever Kosova prvi je objelodanio bivši administrator UNMIK-a u Mitrovici, Žerar Galuči. Strategija, prema Galučiju, predviđa formiranje nove opštine Sjeverna Mitrovica, održavanje lokalnih izbora tokom ove godine u tri srpske opštine na severu: Zvečanu, Leposaviću i Zubinom Potoku te zatvaranje kancelarije UNMIK-a u sjevernom dijelu Mitrovice.\nMeđutim, predsjednik Srpskog nacionalnog vijeća sjevernog Kosova, Milan Ivanović, kaže da je bojkot proteklih kosovskih lokalnih izbora najbolji pokazatelj da Srbi hoće da ostanu u ustavno pravnom sistemu države Srbije i da bi strategija Pitera Fejta dovela do destabilizacije sjevernog Kosova: “Ova namjeravana strategija da se UNMIK, koji treba da radi u duhu Rezolucije 1244, protjera sa Kosova, da on ustupi mjesto Euleksu, organizaciji koja potiče iz zemalja koje su i stvorile to nezavisno Kosovo, svakako da nije dobra po jedno konačno rešenje, kao što neće uspeti ni izbori u (Severnoj) Mitrovici”, kaže Ivanović.\nUkidanje srpskih struktura samo silom\nIvanović smatra da se postojeće srpske institucije na sjeveru mogu ukinuti samo nasilnim putem: “Ako gospodin Piter Fejt podržava takav način rješavanja pitanja i njegovi nalogodavci, onda je to drugo pitanje, ali to ne bi bilo prvi put da se ovakvi\nYves de Kermabon uvjeren da dijalog može pomoći\nsporovi rješavaju na način nasilja. Mi zagovaramo mirna rješenja i nama niko nema prava da nameće nekakve institucije koje ne želimo”, ističe Milan Ivanović.\nPozivi da se ukine rad institucija države Srbije na Kosovu posljednjih dana su sve češći. U tom kontekstu kosovski predsjednik, Fatmir Sejdiu, je prošle nedjelje zatražio pomoć međunarodnih organizacija, dok je šef Euleksa Iv de Kermabon kazao da je odlučan u namjeri da putem dijaloga pomogne osnaživanju kosovskih institucija u oblasti vladavine prava i na sjeveru Kosova.


Namet vozačima za profit privatnicima - Antikorupcija\nNamet vozačima za profit privatnicima\nVozači u Federaciji Bosne i Hercegovine plaćaju skuplji tehnički pregled vozila zbog pravilnika koji je mimo zakona donio ministar prometa i komunikacija. To je povećalo profit privatnih poduzetnika, među kojima su i oni bliski njegovoj stranci.\nPet minuta i stotinjak maraka – toliko je potrebno da vozači dobiju potvrdu o ispravnosti vozila na tehničkom pregledu u Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH). Tu spada i ispitivanje izduvnih gasova (EKO test) koje košta 36 KM.\nOvaj iznos je određen Pravilnikom o ispitivanju izduvnih gasova motornih vozila koji je 2017. godine potpisao federalni ministar prometa i komunikacija Denis Lasić iz Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) BiH, čime je dotadašnju cijenu od pet KM višestruko uvećao.\nNovinari Centra za istraživačko novinarstvo (CIN) otkrivaju da je Lasić uvođenjem nove cijene zaobišao zakonska pravila i procedure i tako omogućio povećanje profita stanicama tehničkog pregleda i privatnim firmama koje vrše nadzor nad radom stanica. Među njima su i firme članova Lasićeve stranke i njima bliskih saradnika.\nMinistarstvo je donošenje Pravilnika objasnilo kao potrebu za prilagođavanje evropskim normama emisije izduvnih gasova, većom sigurnosti u saobraćaju i manjem zagađenju zraka. No, građani i dalje čekaju takve rezultate.\n„Imali smo na Vladi ovakav pravilnik. On je prošao jednoglasno“, tvrdi Lasić za CIN, iako Federalna vlada nikada nije raspravljala o ovom dokumentu.\nZbog nove cijene vlasnici vozila u FBiH su za četiri godine platili najmanje 74 miliona KM za EKO test, od čega je najveći dio – 72,5 miliona KM – završio u rukama privatnika. U budžete entiteta i kantona je proslijeđeno tek 1,5 miliona.\nMinistar Denis Lasić je prije četiri godine potpisao višestruko povećanje cijene EKO testa, a sada je voljan razmotriti te izmjene (Foto: CIN)\nPravilnik ‘ispod stola’\nGodišnja kontrola vozila i cijene tih usluga su propisane na državnom nivou još 2007. godine Pravilnikom o tehničkim pregledima vozila i Pravilnikom o dimenzijama, ukupnoj masi i osovinskom opterećenju vozila. Prema ovim propisima, naknada za EKO test je bila pet KM. Deset godina poslije ministar Lasić je potpisao odluku kojom je u FBiH povećao cijenu EKO testa na 22 do 36 KM. Ostala pravila za godišnju kontrolu vozila su ostala ista pa se i dalje primjenjuju iz državnih pravilnika.\nUred Vlade FBiH za zakonodavstvo i usklađenost sa propisima Evropske unije je prije usvajanja pregledao Pravilnik i upozorio da federalni organi uprave mogu donositi podzakonske akte samo kada imaju ovlasti za to. S obzirom da je cijena već bila određena državnim propisom, Ured je smatrao da je Ministarstvo ne može mijenjati.\n„Cijeneći hijerarhiju pravnih propisa, akti niže pravne snage, u konkretnom slučaju propis federalnog organa uprave, mora biti u skladu s propisom više pravne snage, odnosno organom uprave na nivou BiH“, piše u mišljenju Ureda.\nOsim ovoga, Ministarstvo nije dostavilo ni obavezne dokaze o usklađenosti Pravilnika sa evropskim direktivama iz 2009. i 2010. godine. Umjesto da ispravi greške i pročišćen dokument vrati Uredu na konačnu potvrdu, Ministarstvo je odlučilo da ignoriše njihove obavezujuće upute. Direktor Ureda Željko Silađi kaže da je sada prekasno da Ured zatraži stavljanje propisa van snage jer je već objavljen.\n„U konkretnom slučaju, taj postupak bi, eventualno, mogao pokrenuti premijer ili neko od zamjenika premijera“, kaže Silađi. No, federalni premijer Fadil Novalić nije želio o ovoj temi razgovarati sa novinarima CIN-a.\nUz ove propuste Ministarstvo nije pribavilo ni mišljenje Federalnog ministarstva pravde (FMP) što mu je obaveza, prema Poslovniku o radu Vlade FBiH i Zakonu o Vladi FBiH.\n„Uvidom u našu bazu podataka koja se vodi u okviru ovog sektora (Sektor uprave, op. a.), ističemo da FMP nije davao mišljenja po predmetnom pravilniku“, napisali su iz Ministarstva.\nBez obzira na ove propuste, ministar Lasić je potpisao dokument, a za CIN je tvrdio da je on jednoglasno prihvaćen na sjednici Vlade. Međutim, iz Generalnog sekretarijata i Ureda za zakonodavstvo kažu da Pravilnik „nije bio predmetom razmatranja“ na sjednici Vlade FBiH.\nIzmjenom cijene EKO testa su profitirale stanice za tehničke preglede i tzv. stručne institucije. One dijele 98 posto novca (90 posto ide stanicama, 8 posto stručnim institucijama) kojim vozači plaćaju EKO test, dok ostatak odlazi u budžete kantona i entiteta.\nTo znači da su tri stručne institucije – privatne firme: Institut za privredni inžinjering (IPI), „Mervik“ i „Centar motor“ do 2017. godišnje zarađivale prosječno do milion KM od tehničkih pregleda, a uz nove cijene EKO testa svaka od njih godišnje zaradi do pola miliona KM više.\nOne od 2012. godine nadziru rad stanica tehničkog pregleda. Iako je tada na konkursu odabran jedino „Mervik“, Ministarstvo je, ne poštujući zakonske procedure javnog oglasa, prenijelo ovlasti na tri firme. Nakon toga Ministarstvo više nije raspisivalo novi konkurs, omogućivši ovim firmama sigurno ubiranje velikih prihoda na neodređeno vrijeme.\n„Ja i ne znam da imaju neke druge stručne institucije na toj razini osim ove tri“, odgovorio je Lasić na pitanje o novom konkursu.\nIPI, „Mervik“ i „Centar motor“ najmanje dva puta godišnje šalju Federalnom ministarstvu prometa izvještaje o eventualnim nepravilnostima u radu stanica tehničkog pregleda. Na osnovu njihovih primjedbi Ministarstvo bi trebalo da odlučuje o sankcijama.\n„Mi nismo ti koji oduzimaju nekome pravo rada niti ih kažnjavamo“, kaže direktor „Centra motor“ Božidar Konjevod.\nI Ministarstvo i stručne institucije su odbili novinarima CIN-a dati izvještaje o radu, tvrdeći da je riječ o poslovima privatnih firmi.\nMinistarstvo je jedino koje može nadzirati njihov rad, ali to ne čini detaljno. Uprkos tome, ministar Lasić kaže da je zadovoljan stručnim institucijama koje su pomogle i pri radu na Pravilniku.\nMeđutim, predstavnici sve tri firme kažu da ih niko nije konsultovao prije donošenja Pravilnika niti su učestvovali u formiranju cijena EKO testa. Iz „Mervika“ kažu da su o EKO testu razgovarali samo jednom u Ministarstvu 2014. godine: „Na tom sastanku smo samo informisani da će kolege iz stručne institucije „Centar motor“ da se bave tematikom EKO testa. O detaljima nismo upoznati niti šta se dešavalo i radilo nakon toga. Za Pravilnik smo saznali iz medija kada je objavljen.“\nUvođenjem Pravilnika Federalno ministarstvo prometa je firmi „Centar motor“ prepustilo upravljanje informacionim sistemom za EKO test. Riječ je o programu u koji stanice unose podatke o izduvnim gasovima vozila i broju urađenih testova. Na osnovu njih „Centar motor“ određuje iznose za raspodjelu prihoda od EKO testa svim učesnicima u ovom procesu: budžetima entiteta i kantona, stanicama tehničkog pregleda i stručnim institucijama – dakle, i samima sebi. Uvid u sistem i dalje ima samo „Centar motor“, a Ministarstvo o tome ne vodi evidenciju.\n„Napominjemo da nam se dostavlja samo iznos koji se treba fakturisati prema stanicama, a ne i same informacije o broju obavljenih EKO testova za prethodni mjesec“, kaže direktor „Mervika“ Jasmin Šehović, a isto potvrđuje i direktor IPI-ja Fuad Klisura.\nStručna institucija „Mervik“ je u većinskom vlasništvu Ivana Filipovića, profesora sa Mašinskog fakulteta iz Sarajeva, koji nije želio zvanično govoriti o ovoj temi.\nFirma IPI je u vlasništvu Mostarke Aleksandre Borozan, a ranije su njeni vlasnici bili profesori sa Mašinskog i Politehničkog fakulteta u Zenici te Privredno društvo A-NET Faruka Smajevića. Borozan je kazala da se IPI kao privatna firma „malo šta pita u Ministarstvu“.\n„Mi, apsolutno, ne možemo nikakav utjecaj imati na bilo kakvu raspodjelu i podjelu bilo kakvih procenata. Možeš reći da ne radiš ili prosto prihvatiti ono što si dobio da radiš“, rekla je Borozan.\nIvan Ševo je 2011. godine optužen za zloupotrebu položaja i ovlasti na funkciji direktora stručne organizacije „Centar za vozila“ koja je bila uključena u nadzor stanica tehničkog pregleda, ali ga je Općinski sud u Širokom Brijegu oslobodio optužbi. Ševe su vlasnici i nekoliko privatnih škola protiv kojih je Državna agencija za istrage i zaštitu 2020. godine podnijela izvještaj Tužilaštvu BiH o, navodno, nezakonitom izdavanju diploma. Nakon provjere Tužilaštvo je donijelo naredbu o nesprovođenju istrage.\nUoči donošenja Pravilnika firmu „Centar motor“ su na sastancima u Ministarstvu predstavljali direktor Ivan Kožul, član HDZBiH, i poduzetnik Ivan Ševo. Ševo je javnosti u Zapadnoj Hercegovini poznat i kao bivši uposlenik Kantonalnog ministarstva prosvjete, znanosti, kulture i sporta gdje je bio desna ruka Ružice Mikulić, ministrice iz HDZBiH. Ivanov brat Milan, zastupnik HDZBiH u Skupštini Zapadnohercegovačkog kantona, također je uključen u porodični posao. Formalni vlasnik „Centra motor“ je firma „Centar gradnja“ koju je osnovala njihova majka Mila.\nČlanovi porodice Ševo ignorisali su sve pozive na razgovor sa novinarima CIN-a.\nOd 2012. do 2015. godine „Centru motor“ je pripadao najmanji postotak prihoda od nadzora nad stanicama tehničkog pregleda. Dolaskom ministra Lasića iz redova HDZBiH u Federalno ministarstvo Ševina firma je dobila veći dio prihoda, ali je Ministarstvo 2017. godine nakon žalbi odredilo novu raspodjelu – „Centar motor“ i IPI su dobili po 34,5 posto, a „Mervik“ 31 posto prihoda.\nIvan (desno) i Milan (lijevo) Ševo godinama se, uz državnu službu i političke funkcije, bave unosnim privatnim biznisima: tehničkim pregledima vozila, osiguranjem i obrazovnim ustanovama (Foto: Jabuka.tv)\nUvećavanje vlasništva i prihoda\nNajveći dio novca koji se tokom godine prikupi od vozača raspodjeljuje se stanicama tehničkog pregleda. U FBiH ima 181 stanica i one su, uglavnom, vlasništvo nekoliko privatnih firmi koje ubiru milionske prihode.\nMila Ševo je 2013. kupila „Testing centar“ za tehnički pregled vozila. Ova firma je u vrijeme donošenja Pravilnika 2017. godine imala 28 stanica za tehnički pregled. Iduće godine ga je preuzeo bliski saradnik porodice Ševo Ivica Mikulić, da bi ga 2018. kupio širokobriješki „Doter“. Dvije godine nakon toga „Testing centar“ dolazi u ruke člana HDZBiH Ivana Kožula, nakon što je napustio rukovodeću poziciju u „Centru motor“. Do 2020. godine „Testing centar“ je uvećao broj stanica na 35, postavši tako vlasnik najviše stanica tehničkog pregleda u FBiH i, samim tim, najvećeg prihoda.\nTačne podatke o prihodima pojedinačnih stanica od EKO testova ima jedino „Centar motor“, ali ih je odbio podijeliti sa novinarima CIN-a, tvrdeći da je to preobiman posao.\nKožul je u julu 2021. godine „Testing centar“ prodao društvu „Asa Assistance“ koje je tim preuzelo vodeću ulogu i postalo vlasnik skoro 50 stanica tehničkog pregleda u FBiH.\nUz njih, milionske profite od EKO testova ubiru i: „Agram“, „Osing“, „Autocentar BH“, „Crotehna“ i „Remis“ koji su u vlasništvu velikih osiguravajućih kuća: „Adriatic osiguranje“, „Euroherc“, „Triglav“, „Croatia osiguranje“ i ASA grupacija.\n„Pa nisu se nešto značajno povećali prihodi u odnosu na troškove koje imamo. Puno stanica nije moglo opstati, a EKO testom je donekle to ispravljeno, tako da ova cijena i nije neka cijena koja je dala ekstra zaradu“, komentarisao je direktor „Remisa“ Samir Musa.\nOve firme su za četiri godine imale prihode od najmanje 66,6 miliona KM samo od naplate EKO testova. Niko osim „Remisa“ nije se odazvao da govori za CIN o ovoj temi.\n„Testing centar“ je promijenio nekoliko vlasnika bliskih HDZBiH, ostvarivši najveće prihode od naplate tehničkih pregleda i EKO testova tokom prethodne četiri godine. U julu 2021. ga je kupila grupacija „Asa Assistance“ (Foto: CIN)\nUoči donošenja Pravilnika Federalno ministarstvo je objavilo da će dokument služiti i za stvaranje baze podataka o emisijama izduvnih gasova i kvalitetu voznog parka u FBiH.\n„Znamo tačan broj vozila koja su neispravna, znamo koliko se smanjio taj procenat“, kaže ministar Lasić, „Kada dođe situacija zimi, prvenstveno u Sarajevu i gradovima koji su skloni većoj emisiji zagađenja, onda lako nastupi kantonalni MUP koji kaže isključujemo vozila norme 1, 2, 3… Sredstva usmjeravamo nekako da budu svrsishodna, odnosno da te mjere budu realizovane na terenu kako treba“\nLasić nije precizirao o kakvim mjerama je riječ, ali tvrdi da se novcem od naplate EKO testova dosta poboljšao rad Fonda za zaštitu okoliša. Iz Fonda kažu drugačije: „Naglašavamo da Fond za zaštitu okoliša nije nikada koristio sredstva Federalnog ministarstva prometa i komunikacija koja su prikupljena po osnovu ovog Pravilnika“.\nPrema podacima koje je prikupio CIN, u budžete FBiH i budžete deset kantona godišnje se od EKO testova uplati u prosjeku 350 hiljada KM. Ostatak od 18,5 miliona KM se dijeli na tri stručne institucije i stanice tehničkog pregleda, u skladu sa brojem obavljenih EKO testova.\nUred za reviziju institucija u FBiH više puta je upozoravao da iznos godišnjih sredstava koja pripadaju stručnim institucijama u FBiH značajno premašuje godišnji budžet Federalnog ministarstva prometa i komunikacija.\n„Smatramo da bi bilo daleko racionalnije i efikasnije da poslove stručnih institucija obavlja Ministarstvo, s obzirom da bi se u cijelosti mogli finansirati samo iz sredstava prikupljenih po ovom osnovu“, pišu revizori, a iz Ministarstva su odgovorili da bi im za to bila potrebna nova organizaciona jedinica sa 20-ak radnika i oprema koju nemaju.\nFederalne institucije ne znaju na šta se troši novac od EKO testova, a ministar Lasić kaže: „Uopće nije upitna cijena EKO testa – ako je treba smanjiti pa i oprostiti – jer mi od tih sredstava nemamo ništa“.\nManipulacije na stanicama\nIako je kontrola izduvnih gasova propisana još 2007. godine, mnoge od 440 stanica tehničkog pregleda u BiH su tek od 2017. nabavile uređaje potrebne za detaljnije sprovođenje EKO testa.\nProfesor Dževad Bibić smatra da stanice tehničkog pregleda trebaju obnavljati opremu koja će omogućiti provjeru emisije gasova i kod modernih motora, što se trenutno ne radi (Foto: CIN)\nProfesor sa Mašinskog fakulteta u Sarajevu Dževad Bibić, koji ima 3,5 posto udjela u firmi „Mervik“, objašnjava da se ispitivanje izduvnih gasova vrši ponovljenim pritiskanjem gasa u tačno određenom vremenskom periodu do tačno određenog broja obrtaja. Kod dizelskih motora ispituje se stepen zacrnjenja, dok se kod benzinskih motora mjeri koncentracija najmanje četiri vrste izduvnih gasova: kiseonika, ugljendioksida, ugljenvodonika i ugljenmonoksida.\n„To je dobar pokazatelj da neki od sistema ne radi ispravno, prvenstveno sistem za dovod goriva kod starijih dizel motora koji utječe i na ekonomičnost samog vozila, odnosno potrošnju goriva“, rekao je Bibić.\nNo, mogućnost manipulisanja uređajima za EKO test pruža stanicama priliku za brzim i fiktivnim pregledima koji donose laku zaradu, a isključuju detaljnu analizu izduvnih sistema motornih vozila.\n„Kada mi već uzimaju 100 KM, tražio sam da mi makar kažu fali li nešto mom autu. Međutim, ništa, sve odrade formalno i brzinski, za pet minuta, ali se pare uzmu i ko zna gdje završe“, kaže Nasir Haseljić iz Sarajeva. On je 2018. godine prijavio Lasića radi zloupotrebe položaja pri donošenju Pravilnika o EKO testu, ali istraga nije sprovedena jer je Tužilaštvo Kantona Sarajevo zaključilo da nije riječ o krivičnom djelu već o ispitivanju zakonitosti akata, što je u nadležnosti zakonodavnih tijela i ministarstava u BiH i FBiH.\n„Ispade da je veća nadležnost nižeg nivoa vlasti naspram onoga ko je stvarno donio Pravilnik. Bilo mi je krivo kao i svakom. Zašto da plaćam nešto što ne moram?“, kaže Haseljić.\nU čak sedam kantona, među kojima su: Kanton Sarajevo, Hercegovačko-neretvanski, Zapadnohercegovački i Kanton 10 čiji rad nadzire firma „Centar motor“, inspektori za četiri godine nisu bili ni u jednoj kontroli tehničkih stanica.\n“Ne znamo uopće da je došlo do nerada. Nemamo mi zvanično informaciju ili izvještaj koji kantoni rade inspekcijske nadzore nad radom stanica tehničkog pregleda. Trebali bismo zvanično imati kod sebe izvještaj da bismo mogli reagirati”, kaže glavni federalni saobraćajni inspektor Tomislav Mikulić.\nOvaj inspektorat je tokom prethodne četiri godine imao prosječno 25 kontrola godišnje, dok u 2020. nije kontrolisao nijednu od 181 stanice. Te godine tehnički pregled u FBiH nije prošlo samo 56 od oko 700 hiljada pregledanih vozila, prosječne starosti 17 godina.\nBiH je jedna od zemalja sa najstarijim voznim parkom u Evropi, gradovima sa najzagađenijim zrakom na svijetu i sve više oboljelih od plućnih bolesti usljed zagađenja.\nEkološki aktivisti pažnja: Vlasti koriste vašu razjedinjenost


NATO 1999. eksperimentisao nad nama: Srbi 1999. ubijani i klimatskim oružjem - BIGportal.ba\nJuni 16, 2019 Juni 16, 2019 0171\nPročitajte još – NATO bombe i danas ubijaju decu\nTe 2007. general Mini počeo je da piše i govori o novoj generaciji oružja koje ubija ali izgleda prirodno, uključujući klimatsko oružje. On bi to trebalo da zna, jer ga je koristio za vreme rata na Kosovu, od februara 1998. do juna 1999, uključujući veštačke oblake. On priznaje da su natrijum, barijum i aluminijum veoma korisni na ratištu za skretanje elektromagnetnih talasa i da su “radarske kontramere” od suštinske važnosti za elektronsko ratovanje. Pod “radarskim kontramerama” on misli na nano-čestice – navodi Elana Frilend, pisac, istoričar i biolog u knjizi “Hemijski tragovi, HAARP i potpuna dominacija na planeti Zemlji”.\nČini se da je HAARP jedinstvena alatka za globalne eksperimente koje vojska koristi za razvoj strateškog koncepta buduće sveukupne dominacije nad Zemljom iz kosmosa, od strane ljudi iz senke najmoćnije sile na svetu – smatra recenzent knjige prof. dr Momčilo Milinović, sa Katedre za sisteme naoružanja Mašinskog fakulteta.\nHemijski tragovi su posledica nastavka primene Tesline tehnologije poznate pod senzacionalističkim medijskim nazivom “zraci smrti”. Tehnološko opredmećivanje njegovog eksperimeta s tornjem u Vordenklifu dovelo je u moderno vreme, između ostalog, i do instalacije HAARP u Gakoni, Aljaska – kaže Vladimir Davidović, pomoćnik srpskog ministra pravde.\n“Svetska IT revolucija” je sinonim za sistem naoružanja K4: komanda, kontrola, komunikacije, kompjuteri. “Bojno polje” je svuda, domaće i strano, a IT, biološko i robotičko oružje po izboru zahteva jonizovanu (naelektrisanu) atmosferu. Oružje na bazi usmerene energije (DEW) obećava “ratove po maloj ceni”. HAARP tehnologija sa svojim jonizovanim hemijskim tragovima predstavlja DEW sistem globalnih razmera.\nMoler ubio deviznog penzionera, komšije zatekle JEZIV PRIZOR


UNA | Sve više beba zaraženo omikron sojem\nSve više beba zaraženo omikron sojem\nU klinici "Dragiša Mišović" 38 dece na lečenju od koronavirusa\nU dečjoj klinici KBC "Dr Dragiša Mišović" od kovida-19 leči se 38 dece, najčešće uzrasta do dve godine, saopštila je načelnica te zdravstvene ustanove Olivera Ostojić.\nPrema njenim rečima, deca su u težem opštem stanju, ali nemaju upalu pluća. U pratnji su 30 roditelja ili srodnika, a svakodnevno im se pridružuje desetak novih pacijenata.\nEpidemiolozi danas očekuju najveći broj novozaraženih, a da dolazimo na brojku iz prethodnog talasa koronavirusa potvrđuje i dr Ostojić.\n"Dosta je veliki broj pacijenata, i to se brzo povećava. Od Nove godine se taj broj višestruko uvećao i svaki dan se povećava. Omikron soj se jako brzo širi, svi su pozitivni i oboleli. U zavisnosti od uzrasta možemo samo da ih klasifikujemo. Najveći broj je do dve godine, nešto manje predškolskog uzrasta, ali dominantne su nam te bebe. Sada manja deca dolaze sa izrazito povišenom temperaturom, dakle preko 39, imaju retku stolicu, povraćaju, lošeg su opšteg stanja i svi su antigen pozitivni. Nema životno ugrožene dece", rekla je načelnica za RTS.\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Branislav Tiodorović ocenio je da je oštrijim merama mogla da se izbegne trenutna epidemijska situacija u Srbiji i da u potpunosti podržava odluke pedijatara koji se protive povratku osnovaca u školske klupe 24. januara.\n"Sa oštrijim merama ne bismo došli do ovoga, razvukli bismo epidemiju, smanjili bismo pritisak na kovid ambulante. Sada imamo situaciju da kovid ambulante moraju da pretrpe ovaj strašan udarac", rekao je Tiodorović za Juronjuz i dodao da veruje da neće biti odlaganja nastavka školske godine.\nUdruženje pedijatara Srbije preporučilo je juče da se polazak u školu na klasičan način odloži i da se nastava organizuje onlajn.\n#KBC Dr Dragisa Misovic


WoT – u poseti istoriji - RUR Esports\nWoT – u poseti istoriji\nHome - xExport - export-wot - WoT – u poseti istoriji\nBy Milos 09/06/2017\nOvogodišnje The Grand finals takmičenje u Moskvi smo iskoristili da se uživo upoznamo i sa mnogim tenkovima koje viđamo na virtuelnim bojištima u World of Tanks. Poseta pre svega tenkovskom muzeju u Kubinki, zatim širem kompleksu nazvanom Park Patriot i na kraju muzeju Parka Pobede u samoj Moskvi je zaista jedinstveno iskustvo te ćemo vas za početak ukratko upoznati sa nekim detaljima a uskoro možete očekivati i ceo serijal istorijskih tekstova „Priče iz Kubinke“ gde će se mnoga vozila razmatrati u detalje.\nPark Pobede je lokacija koja se nalazi u samoj Moksvi i svakako je preporuka za sve koji posećuju ovaj grad da ga posete. Radi se o jedinstvenom kompleksu koji je izgrađen povodom 50 godina od pobede nad fašizmom koji se sastoji od ogromnog parka, vrlo impresivnog muzeja i još impresivnije postavke na otvorenom, pre svega vojnih vozila koja su nas najviše i interesovala. Sam muzej je svakako priča za sebe pre svega zbog načina predstavljanja herojskih napora ruskog naroda tokom Drugog svetskog rata gde je recimo Dvorana tuge i plača tako predstavljena da vam zaista nije svejedno kada shvatite o kolikim se žrtvama tu radilo.\nIpak izložba na otvorenom je ono što je u kontekstu tenkova, i uopšte vojnih vozila, uključujući i avione i brodove najinteresantnije. Krećete sa početka rata pa ćete se prvo upoznati sa lakim tenkovima kao što su Pz I ili BT serija, da biste mogli da prođete kroz prave rovove i dođete do modela kao što su T-34 ili KV-1s. Posebno je simpatičan i spomenik psima koji su poginuli u okviru anti-tenkovskih dejstava sovjetske armije, pre svega tako što su dresirani da se zavuku pod neprijateljske tenkove nakon čega bi se detonirao eksploziv koji su nosili na leđima. Na samom spomeniku stoji da su psi na ovaj način uništili preko 300 fašističkih tenkova a služili su i za dostavu poruka kao i spašavanje ranjenika.\nPark pobede – spomenik herojskim psima\nPoseban deo je posvećen železnici, vagonima koji su se koristili za uništavanje pragova i slično, ali je meni najviše pažnje privukao oklopni voz, kao i ogromna TM-1-180 artiljerija na vagonu kalibra čitavih 180mm i dometa 38 kilometara.\nDalje postoji ceo red srednjih i teških tenkova, počev od onih koji su dobijani kao lend-lease program od Saveznika, kao što su Matilda ili Sherman, preko T-34/85 i T-44, pa sve do IS-2 i IS-3. Sa druge strane se nalazi hangar sa avionima, od Me 109, preko Hurricane, IL-2 Sturmovik pa sve do sovjetske verzije DC-3 Dakota transportnog aviona. U međuvremenu prolazite pored različitih artiljerijskih oruđa, protivtenkovskih topova i slično a zanimljivo je da je dosta njih postavljeno u ukopan položaj kako bi simulirali prava borbena dejstva.\nPark pobede – patrolni čamac\nZatim se dolazi do pravog pravcatog jezera koje prikazuje mornaričku flotu gde je parkiran jedan patrolni čamac, dok je varijanta razarača izvedena kao praktično kamena obala na koju su montirani superstruktura, topovi, torpedne cevi i slično. Sa strane se mogu videti i torpeda izložena ali i ogromni top kalibra 300mm. Ipak on je sam po sebi ništa dok ne opazite isti takav top kalibra 300mm montiran na železnički vagon nedaleko odatle TM-3-12 – njegova granata je bukvalno veća od prosečnog čoveka. Za njegovo stavljanje u funkciju je trebala posada od 50 ljudi, ispaljivao je granate težine 470kg na razdaljinu od 50km. Ne znam kako je uživo izgledao Schwerer Gustav nemački železnički top koji je ispaljivao granate od 800mm, ali meni je ovo već bilo preveliko.\nPark pobede – TM-3-12 železnički top kalibra 300mm\nNa kraju se nalazi poseban deo sa japanskom vojnom tehnikom s jednim lovcem i jednim bombarderom ali i nekoliko njihovih lakih tenkova kao što su Ha-Go, Chi-Ha i Ke-Nu kao i jako interesantan amfibijski tenk Ka-Mi kome ćemo posvetiti poseban članak.\nOvo je bila potpuna novina čak i za ljude koji žive u Moskvi – naime Rusija je počela da gradi potpuno novi vojno-izložbeni kompleks pod nazivom Park Patriot. Lokacija je odabrana nadomak tenkovskog muzeja u Kubinki a u okviru ove lokacije se nalazi izložba tenkova i opreme u zatvorenom, izložba tenkova, aviona, PVO sistema, balističkih raketa i još razne vojne opreme na otvorenom, zatim lokacija sa vojnim vozovima, partizansko selo, poligon na kome se odigrava tenkovski biatlon. Jasno je da je ovo ogroman kompleks pa vas između različitih delova vozi mini bus. Sam podatak da ceo kompleks zauzima 54km2 bi trebalo da dosta govori o impozantnosti, primera radi cela opština Novi Beograd zauzima nešto malo više od 40km2. U okviru ovog kompleksa se sada nalazi i Kubinka tenkovski muzej ali ćemo se njime pozabaviti posebno zbog njegovog značaja. Zanimljivo je i da je počela izgradnja železničke pruge od mesta Kubinka do centra Patriot parka kojom bi po svemu sudeći vozio voz iz Drugog svetskog rata.\nPark Patriot – partizansko selo, deo za obuku diverzanata\nPrva lokacija koju smo ovde posetili je bilo originalno partizansko selo iz Drugog svetskog rata. Mali kuriozitet je da su ispred njega zaposleni farbali jedan T-62 tenk u cvetnu žuto-crvenu kombinaciju ali nismo uspeli da saznamo za šta će služiti ali sam po sebi deluje vrlo interesantno. U okviru partizanskog sela se nalaze različite kolibe – od pekare, preko komunikacione, štabne, medicinske, prostora za obuku diverzanata, prostora za konje, za gajenje domaćih životinja (sa sve kokoškama i kozama) pa sve do kantine u kojoj su partizani jeli. Posebno interesantno je što u pekari možete kupiti „frontovski hleb“ koji gospođa peče na licu mesta u velikoj pećnici i dobijate ga vrućeg, dok se u kantini možete okrepiti tradicionalnom partizanskom hranom – boršč čorbom, krečkom (kombinacija žita i mesa) i čajem. Svo osoblje na ovoj lokaciji nosi originalne partizanske uniforme iz Drugog svetskog rata tako da je jako zanimljivo i za nas odrasle ali posebno za najmlađe posetioce.\nPark Patriot – T-62 u lepim bojama\nDesetak minuta vožnje minibusem dalje se nazali centralni muzejski kompleks koji nam je i bio osnovni cilj dolaska. Ovde su pre svega vojna vozila poređana po nameni a zatim i po epohama. Prvo se nailazi na „desantike“, ruske padobranske trupe, gde se može videti i veliki broj oklopnih vozila koje se tradicionalno sa sve posadom izbacuju prilikom vazdušnih desanta iz aviona. Zatim se nailazi na paviljon oklopnih borbenih i servisnih vozila, da bi se zatim prešlo u paviljone koji se odnose na Drugi svetski rat i u kojima su tenkovi i oklopna vozila poređani po epohama. Sama činjenica da na jednom mestu u roku od samo nekoliko minuta prođete pored tako legendarnih vozila kao što su T-34, KV-85, SU-100, SU-152 i druga sa sovjetske strane, a naspram njih Pz IV, Tiger, King Tiger, JagdPanther, Ferdinand, JagdTiger i još mnoštvo drugih je dovoljna da svakom ljubitelju tenkovske tehnike prođu žmarci kroz telo. Mnogi od ovih tenkova su jedinstveni u svetu što je adekvatno i obeleženo, s tim da treba imati u vidu da za razliku od Parka Pobede ovde nisu svi natpisi i na engleskom jeziku pa je poznavanje ruskog svakako plus. Na kraju se nalazi opet paviljon sa japanskim tenkovima gde takođe ima interesantnih eksponata.\nPark Patriot – King Tiger\nE kad sve to lepo prođete onda izađete napolje i shvatite da niste videli ni deseti deo. Napolju su avioni počev od starih MiG-15, preko MiG-23, 25, 29, 31, Su-24, 25, 27 i praktično sve ostale moguće oznake koje su bile u sovjetskoj upotrebi, pa preko PVO sistema kao što su S-300 i S-400, zatim helikoptera gde potpuno dominira ogromni Mi-26 (videti sliku u poređenju samnom koji sam visok 1,8m), pa do svih mogućih starijih i modernih tenkova od T-54/54 pa do T-62, T-64, T-72, T-80, T-90 i nebrojenih njihovih varijanti. Ogroman prostor zauzima i jako interesantna vojna oprema od amfibijskih sredstava pa do onih za gašenje požara. Na kraju tu su čak i interkontinentalne balističke rakete koje su izvađene iz silosa. Kad krene čovek da ovo obilazi shvati da bi mu bolje bilo da za to ima pet dana a ne samo jedan, ali šta sad da se radi. Mali problem je što je park još uvek u fazi konstrukcije i sređivanja vozila pa nisu sva baš obeležena te treba malo i vremena da biste nešto prepoznali ako niste upućeni u tematiku ali će se to verovatno razrešiti u narednih par meseci.\nPark Patriot – Mi-26 transportni helikopter u poređenju s autorom\nJedan deo Parka Patriot je posvećen i najmodernijem ruskom naoružanju ali se on otvara samo u posebnim prilikama tako da smo ovog puta tim mašinama mogli da se divimo samo kroz ogradu. Ipak ovaj deo je više posvećen trgovini oružijem nego pristupu običnim civilima.\nPark Patriot – T-72 i drugi moderni tenkovi\nNa kraju stižemo i do najvećeg dragulja koji smo posetili ovom prilikom – najvećeg tenkovskog muzeja na svetu u mestu Kubinka. S obzirom da se ovo sada pretvara u deo parka Patriot jedan deo vozila je premešten u njihov muzej ali se i dalje ovde nalazi neverovatan broj jedinstvenih vozila. Posebno se to odnosi na nemačke tenkove jer su oni bili unikati pa je ovde trenutno od „viđenijih“ samo Panther i dosta lovaca uz naravno nezaobilazni jedini zarobljeni primerak Maus super teškog tenka. I očigledno je da je u toku reorganizacija celokupne postavke da bi se nadomestilo prebacivanje tenkova pa se recimo tako Maus nalazi potpuno zaklonjen iza ultra teškog minobacača Adam dok je ostatak hale sa nemačkim vozilima polu prazan. Pretpostavljam da je najveći problem logistike kako uopšte pomeriti neke od eksponata, uključujući i 188 tona teškog Mausa.\nKubinka – Maus\nOsim nemačkog paviljona tu su jedan međunarodni gde se nalaze američka, britanska, francuska, švedska, izraelska i vozila drugih nacija, kao i tri paviljona sovjetskih vozila – jedan sa samohodnim topovima (lovci na tenkove i artiljerija), jedan sa srednjim i glavnim borbenim tenkovima i jedan sa teškim tenkovima i prototipovima. Veći deo ovih vozila ćemo predstaviti u posebnim člancima. Posebno sam bio ponosan kada sam u paviljonu gde se inače nalaze sovjetski modeli video jugoslovenski M-84 a pored njega ni manje ni više nego kineski Type-59. Ono što se mora primetiti jeste da su svi eksponati u fenomenalnom stanju, usudio bih se čak reći u boljem stanju nego što su neka vozila u našoj aktivnoj upotrebi.\nKubinka – M-84 i Type-59\nNajava umesto zaključka\nOstaje samo da još jednom napomenem koliko je neverovatan utisak kada sva ova fantastična vozila zaista i vidite uživo ali i da vas pozovem da dalje čitate naše istorijske tekstove u kojima ćemo se detaljno posvetiti velikom broj eksponata. Biće tu tenk koji je predviđen da preživi nuklearnu eksploziju Obj 279, zatim tenk koji je visok samo 1,74m, Object 775, raketni tenk IT-1, Goliath mine, Waffentrager, ali i vozila kojima je teško uopšte utvrditi svrhu i ideju projektanta!\nU međuvremenu pogledajte ovu vrlo skraćenu galeriju ispod.\nPark pobede – ulaz u Halu tuge. Sa strane su knjige sa imenima poginulih\nPark pobede – Hala tuge, centralni prikaz\nPark pobede – Ovo je na ulazu, ne znam šta simboliše ali mnogo liči na Tiberium iz Command&Conquer serijala\nPark pobede – Diorame u okviru muzeja su prosto fenomenalne\nPark pobede – Diorama oslobađanja Berlina\nPark pobede – Diorama Berlin\nPark pobede – Marder III\nPark pobede – Oklopni voz\nPark pobede – Železnički top TM-1-180\nPark pobede – KV-1s\nPark pobede – T-34, u pozadini “Kaćuša”\nPark pobede – Matilda III\nPark pobede – T-44 i T-34/85\nPark pobede – plutajuća tvrđava. Ispred su mine\nPark pobede – Type-95 Ha-Go\nPark pobede – Type-97 Chi-Ha\nPark Patriot – Ovo je čita “Ja patriot”\nPark Patriot – Ulazak u partizansko selo\nPark Patriot – partizanski kotlić\nPark Patriot – poligon za obuku partizanskih diverzanata\nPark Patriot – Gospođa priprema “frontovski hleb”\nPark Patriot – oklopno vozilo “desantika” sa padobranom\nPark Patriot – AML-245B francusko borno vozilo. Primetite da isti top ima i premium Bulldog u WoT\nPark Patriot – BT tenk se mogao voziti i bez gusenica, na točkovima i za to se koristio volan\nPark Patriot – Tiger\nPark Patriot – postavka\nPark Patriot – KV-85\nPark Patriot – JagdTiger\nPark Patriot – ISU-152\nPark Patriot – Su-27\nPark Patriot – Su-24, pominjao se jer je takav oboren od strane Turske nedavno\nPark Patriot – S-300 i S-400 raketni PVO sistemi\nPark Patriot – Novi borbeni tenkovi\nKubinka – AMX-13\nKubinka – Object 416\nKubinka – jedan od paviljona\nKubinka – Takozvani SuperSherman i još nekoliko američkih vozila u pozadini\nEULCS: Fnatic ostaje na vrhu, Ninjas in Pyjamas zabeležio drugi poraz, večeras još 2 meča\nDruga nedelje NALCSa na programu od večeras\nWoT – Priče iz Kubinke: Japanski tenkovi\nWoT – Istorijski kutak: Razvoj tenkovskih granata od…\nWoT – Priče iz Kubinke: Francuski laki tenkovi


CRNOGORAC !!!!!!!!!!!! - Dukljani\nOdakle da pocnem, dok sam jos bio dijete koje je tek pocelo da zivi , pocela su i previranja ,rat ,u tom vremenu je po prvi put otac poceo da mi prica o mojoj zemlji, moji precima, o tome da nikad ne smijem zaboravit svoje korijene i da sam CRNOGORAC !\nPocele su lude 90-te i odrastanje u tom grotlu ludila, zelja da uprkos svemu ucim o svojoj istoriji, naciji,a uvijek u manjini, price da sam Srbin, da je sve ovo Srpska Sparta, ali uvijek se desavalo suprotno da se po nekad i zucne raspravke zavrse sa konstatacijom da sam Ustasa , nikad nisam ni pomislio da odustanem , priklonim se tadasnjoj vecini, naprotiv argumenata nikad nije hvalilo, jer zabluda je bila njihova, odreci se nacije zbog politickog neslaganja, zbog propagande tadasnjih vlasti savezne vlade, zbog price huskackih knjizevniga i crkvenih poglavara, to nikad nisu bili dovoljno dobri razlozi da promijenis naciju , mozes promijeniti partiju, drustvo i misljenje o mnogo cemu ,ali nikad ne mozes promijeniti korijene, a promijenili su ih mnogi !!!!!!\nKako je dosao novi milenijum, zavrseni svi ratovi i konacno nasa zemlja ulazi u mirne vode, ta zelja koja je bila svih predhodnih godina, da opet budemo samostalni, da vratimo sve ono za sto su nam se pradjedovi borili, da uradimo ono sto su nam u amanet ostavili, da vratimo dug prema njima koji su svaku stopu, svaki kamen,svaki pedalj nase svete zemlje svojom krvlju natopili kako bi imali nezavisnu zemlju, kako bi bili svoji a ne tudji!!!!\nOpet pocinju price, kako cemo pocrkat od gladi, kako cemo nestati sa lica zemlje jer nece imati da nas brani ko, kako smo uvijek bili jedno te isto ,mi i nasa braca Srbi,tad sam mozda i najvise zelio da se osamostalimo, djelovalo mi je da nas potcjenjuju pricama u koje ne bi vjerovala ni djeca koja su tek pocela da govore, kako da nas brane oni koji su nas najvise nagrdili, kako da nas brane oni koji su 1918 zeljeli da nas izbrisu kao naciju, da nam izbrisu istoriju, da Crnu Goru prestave kao nesto najsvetije a njihovo, djelimicno su i uspjeli u tome ali na njihovu zalost a nasu srecu , asimilacija Crnogoraca nije uspjela u potpunosti !!!!!!!!!\nKako se priblizavao taj 21 maj 2006 , pocele su propagande teraziskih Crnogoraca, Matije Beckovica i njemu slicnih, opet zelja da zavade Crnu Goru i da se slade prolivenoj krvi, na njihovo veliko zaljenje brzo su shvatli da do toga nece doci i da ce ovog puta jedna obicna olovka u ruci svakog od nas odluci nesto sto ce biti zapisano za vijek i vjekova, sjecam se tog skupa u Podgorici kad je cijeli trg i svaka ulica u centru grada bilo obojena u crveno ,ali ne od bracke krvi,vec od Crnogorkih svetih barjaka, djelovalo je kao da sanjamo svi ,bojali smo se da li je to ipak samo san ili je java, sjecam se sportskog centra Moraca noc prije refenduma kada sam opet ugledao tu sliku, on je isto tako bio obojen u crveno i opet ne od krvi vec od crvenih zastava, ipak tek u ponoc 21 maja 2006 godine sam shvatio da sam mozda sanjao ali i dosanjao NEZAVISNOST SVOJE ZEMLJE !!!!!\nTa noc je skuplja vijeka, svi su bili sa nekih cudnim sjajem u ocima koje sam samo tu noc vidio u ljudima, mislima da je to ljubav koja moze da se uporedi samo sa nacinom na koji se voli svoja porodica ,svoje dijete, to je bilo nesto najcistije sto moze da se vidi u covjeku, tada smo shvatili da smo u stvari prvi na Balkanu koji su bez krvi dobili nezavisnost, tacnije vratili je, jer smo je imali stotinama godina prije, mi smo bili evropa kad evrope nije ni bilo !!!!!!!!\nOvaj tekst cu zakljuciti sa sjecanjem na prvu utakmicu Reprezentacije Crne Gore u fudbalu ,koju smo odigrali protiv Madjarske na gradskom stadionu u Podgorici ,te noci je kisa lila kao da je neko sa neba prosu more vode ,nikome to nije smetalo ,svi su bili u transu totalno opijeni tom istom ljubavlju kao 21 maja, tren kada pocinje himna ,osjecaj kada vam kljuca krv u venana, kada vam srce radi ogromnom brzinom ,kad ne znate da li da vristite ,placete ,cutite, pjevate, kada vidite covjeka sijede glave koji ima preko 60 godina i jeca kao dijete , covjek koji ne moze da zaustavi suze i ne pokusava, jer se ne stdi tih suza, jer su to suze koje je prvi put prolio od srece, jer po prvi put slusa himnu svoje zemlje, gleda kako se ponosno u nebo vijori sveti barjak Crnogorski, jer konacno moze cijelom svijetu da kaze ,gledajte me, ja sam Crnogorac i ovo je moja zemlja i ovo je zastava pod kojom su moji preci otisli u vjecnost da bih ja danas mogao ponosno da stojim odje i da vam kazem sve ovo !!!!!!!!!!!!\nZaboravite partije, glupe teze, tudja huskanja, jer oni su svi dobro placeni za to, Crna Gora je stara milenijum i njena zastava stotinama godina unazad, nacija je ono sto nas cini posebnim i zato je ne mijenjajte, svi ce oni i doci i proci, ali Crna Gora nece nikad, jer je vjecna !!!!!!!\nJa od tebe nemam većeg ideala, jer mi dana nema ako nema zore, niti Bože imam, pred tobom se kunem, otadžbine druge osim Crne Gore!!!


Koja sam nedelja, odnosno mesec? - Kaja\nTags: cetvrti mesec deveti mesec drugi mesec koja sam nedelja koji sam mesec meseci trudnoce nedelja trudnoce osmi mesec peti mesec prvi mesec sedmi mesec sesti mesec treci mesec verovatan termin porodjaja\nJanuary 28, 2017 Comment\nPrva nedelja trudnoće je nedelja u kojoj ste imali menstruaciju, druga nedelja trudnoće je pred ovulaciju, a tek treće nedelje trudnoće događa se oplodnja.\nKako bi izračunali verovatan termin porođaja, na prvi dan poslednje menstruacije (odnosno datum) dodate 7 dana i 9 meseci. Bez obzira na dan ciklusa i dan začeća, samo 2% trudnica porodi se na tačno predviđeni datum. Verovatan termin porođaja je sigurnije odrediti ultrazvukom. Ginekolog će pomoću mere dužine bebe utvrditi tačnu starost trudnoće.\nEvo i te famozne tabele za računanje meseci 😀\n1. mesec = 1 – 4 nedelja\n2. mesec = 5 – 8 nedelja\n3. mesec = 9 – 13 nedelja\n4. mesec = 14 – 17 nedelja\n5. mesec = 18 – 22 nedelja\n6. mesec = 23 – 27 nedelja\n7. mesec = 28 – 31 nedelja\n8. mesec = 32 – 35 nedelja\n9. mesec = 36 – 40 nedelja


Da li ste čuli za bench potisak pod vodom? - Body.ba\nTop 5 trenutno najisklesanijih celebrityja\nKonačno se zna šta dame najviše vole na muškarcima\nShakira mami uzdahe\nNajpoznatiji fudbaleri koji su bili na steroidima\nMože li oralni seks uzrokovati rak grla?\nErin McGregor - sestra poznatog borca\nPet uličnih boraca koji su postali MMA zvijezde\nKafa smanjuje obim grudi\nDeset sportista koji bi mogli biti bodybuilderi\nOni su plaćeni u milionskim iznosima, glavna preokupacija u životu su im treninzi i što bolje predstave na terenima, te su istovremeno u centru pažnje javnosti,...\nNajveći bodybuilding čudaci na svijetu\n"Izgled mi otežava pri upoznavanju muškaraca"\nTop 5 sportista sa najjačim nogama\nDa li ste čuli za bench potisak pod vodom?\nBaš kada smo pomislili da smo sve vidjeli i da nikakva fitness vratolomija nije već osmišljena, pojavio se novi trend. Kao da dizanje teških tegova nije samo po sebi dovoljno izazovno, pa su neki počeli dizati tegove pod vodom!\nJedan od takvih snimaka koji se mogu sve češće vidjeti je i snimak bench potiska Andreya Skoromnyja, koji je u bazenu potpuno potopljen "gurnuo" 190 kilograma tegova. Kolika je to tačna težina pod vodom, zbog drugačijeg otpora od onog koji je "na suhom", mogli bi postaviti kao zadatak fizičarima.\nDa stvar bude još čudnija, nedavno je zabilježen i novi rekord u Guinnessovoj knjizi rekorda, i odnosio se upravo na bench potisak pod vodom. Možda je upravo to i potaklo brojne fitness egzibicioniste da počnu izvoditi isto.\n5 odgovora zašto ne možete razviti velike bicepse\nBicepsi su bez ikakve sumnje najpoželjniji mišići kod muške populacije, na čijem se razvoju radi čak i više...\nSvježe i sušeno voće je kalorijski neuporedivo\nVoće u svježem i sušenom obliku se toliko razlikuje i po okusu i po nutritivnim vrijednostima da nekada...\n11 značajnih faktora\nDizanje tegova unapređuje naše živote - evo i kako\nBez ikakve sumnje, dizanje tegova predstavlja jednu od najboljih fizičkih aktivnosti kojima se ljudski...


Haus Majstor Higijena & Profesionalni Upravnik - Vesti 72\nLondonska projektantska kuća "Mejk arhitekti" ("Make Architects") je završila svoj do sada najveći projekat koji je radila za investitorsku firmu "Dervent London" ("Derwent London"), projekat dograđivanja i celovite rekonstrukcije bloka starih zgrada u centru engleske prestonice. Radi se velikoj stambeno-poslovnoj celini sa oko 30 hiljada kvadratnih metara poslovnih prostorija i oko 4200 kvadratnih metara stambenog prostora, i to kako luksuznih apartmana, tako i delova namenjenih kolektivnom stanovanju. Smešten u Ulicu Šarlot u kvartu Ficrovija u centru Londona, sistem zgrada je svojim rasporedom arhitekonskih elemenata kao i upotrebom materijala u potpunosti uklopljen u urbano okruženje karakteristično za taj deo grada. Mali dvorišni vrt i maloprodajni objekti dodatno potcrtavaju urbani karakter kompleksa.\nOsnova kompleksa je kvadrat stranica u dužini od 90 metara. Prvobitno je na ovom prostoru izgrađena zgrada pošte 60-ih godina prošlog veka, a zatim je tu bilo sedište multinacionalne kompanije "Saači" ("Saatchi"). Fasada kompleksa je vrlo dinamična i raznovrsna i kombinuje udubljenja i izbočine, terase i balkone, razbijajući monotonost koja je inače tako česta u savremenoj arhitekturi. Promena u strukturi koju je donela opsežna rekonstrucija i nadograđivanje starog kompleksa zgrada pre svega podrazumeva premeštanje unutrašnjeg jezgra pojedinih građevina ka centru kompleksa, kako bi predvorja u prizemlju bila što prostranija, omogućavajući prodor što više svetlosti i poboljšavajući prirodnu ventilaciju kompleksa. Tri sprata koja su nadograđena su uvučena ka sredini kompleksa, kako zgrada po masivnosti ne bi vizuelno odstupala od susednih zgrada, a postoji još jedna pogodnost tog građevinskog rešenja, a to je mogućnost postavljanja prostranih terasa sa izvanrednim pogledom na centar grada, na visoki toranj Britanskog telekoma i na reku Temzu.\nDeo fasade je izveden postavljanjem tamno sivih izduženih dekorativnih fasadnih cigala, proizvođača Petersena iz Danske. Deo je zadržao stare žute i crvene fasadne cigle. Prozori su usađeni duboko u fasadu i na taj način se dodatno vizuelno prilagođava okuruženju, jer je većina zgrada u kvartu izvedena na taj način.\nPaleta fasadnih materijala se prenosi i na unutrašnjost, pa su predvorja popločana istim dekorativnim ciglama upotrebljnim na spoljnoj fasadi. Pod kod samog ulaza je izveden od crnog betona, dok je pod recepcije popločan specijalnom danskim hrastovim parketom.\nKompleks je što se tiče snabdevanja energijom u potpunosti ekološki. Koristi se isključlivo električna energija iz obnovljivih izvora, dok su fosilna goriva, dizel ili postupci za dobijanje električne i toplotne energije, zavisni od sagorevanja goriva, tipa kogeneracije, u potpunosti isključeni.


Zakon o bezbednosti u saobraćaju, prema Pravilniku o podeli motronih i priključnih vozila i tehničkim uslovima, prema Članu 113. predviđa da od 01. novembra do 01. aprila pneumatici na vozilima moraju na gazećem sloju imati šare duboke najmanje 4 mm, a obavezni su samo kada na kolovozu ima snega, leda ili poledice. Kazna će iznositi od 6 do 20 hiljada dinara ako ih tada nemate, a izazovete li u takvim uslovima još i saobraćajnu nezgodu kazna će biti od 10 do 40 hiljada dinara, ili čak do 45 dana zatvora.\nLance, ili ostale uređaje za povećanje trakcije, najbolje je odmah staviti u prtljažnik jer ste prema propisu u obavezi da ih zimi i kada nema snega ili saobraćajnog znaka, pokažete kada vas saobraćajac kontroliše van grada. Kazna koju ćete platiti ako ih nemate u prtljažniku će biti 3.000 dinara. Propis nalaže da lance koristite samo u slučaju kada na kolovozu ima snega i kada je postavljen saobraćajni znak.\nVožnja zahteva znanje, iskustvo, oprez, odgovornost i visok nivo saobraćajne kulture. Dobro je podsetiti da je članstvo svakog vozača u AMSS veoma korisno, da ćete uz super člansku karticu i zimi biti mirniji i bezbedniji, uz nas koji 24 sata neprkidno brinemo o Vama kada ste na putu, i kada pozovete telefon 1987. Naši ljubazni operateri uvek će imati za Vas dobro rešenje, i pravi odgovor!\nOd 01. aprila više nismo u obavezi da koristimo propisanu zimsku opemu na vozilu.Saobraćajna policija neće kažnjavati ukoliko su na vozilu i dalje zimski pneumatici, ali stručnjaci t\nvrde da se oni u letnjim uslovima brže troše, pa je isplativije ipak zameniti ih letnjim. Imaju šaru dubine 1,6 mm, a tvrđi su od zimskih i dizajnirani tako da podnose visoke temperature.Vulkanizeri preporučuju da se letnje gume pune azotom koji je gušći od vazduha, pa ne moraju često da se dopunjuju a teže se zagrevaju na visokim letnjim temperaturama. Tako im se produžava vek trajanja.\nKada skinete gume obavezno obeležite, da znate one koje su bile na prednjim a koje na zadnjim točkovima. Neki vulkanizeri savetuju da prilikom naredne montaže, prednje stavite nazad a zadnje napred, kako bi se ravnomerno habale. Takođe, pregledajte gume kada ih skinete: da li imaju pukotine ili posekotine, da li je dubina šare ostala u propisanim granicama, ili morate da kupite nove.\nPosle zimskog režima vožnje dobro je očistiti vozilo temeljno od lišća, rizle i soli a zatim odmah prekontrolisati tehničku ispravnost, upravljački sistem, svetla i kočioni sistem, rad motora i obavezno servisirajte klima uređaj. Imajte u vidu prilikom vožnje dvotočkaše, koji sa lepim vremenom izlaze u saobraćaj u većem broju nego u zimskoj sezoni, a spadaju u najugroženije grupe učesnika u saobraćaju.\nPozovite Operativni centar AMSS na 1987 (iz inostranstva +381 11 3331200) za sve informacije o stanju na putevima, savet ili pomoć na putu. Ne zaboravite da na ovom sajtu možete na mapi prohodnosti puteva, sa ažurnim informacijama pronaći svako mesto gde se na putu izvode radovi, naplatnu rampu, granični prijelaz i ostalo, za šta Vas zanima stanje na putu.\nWeb kamere na našem internet portalu sada prate stanje na ključnim graničnim prelazima (kamere.amss.org.rs). Pilot projekat AMSS-a i MUP-a, koji je predstavljen u Upravi granične policije na sastanku direktora policije Vladimira Rebića i predsednika Saveza Mirko Butulije, predviđa aktiviranje kamera na još tri najfrekventnija granična prelaza - Horgoš, Preševo i Gradina uoči turističke sezone. Usluga prikaza trenutnog stanja na graničnom prelazu Batrovci će biti dostupna i korisnicima AMSS aplikacije za mobilne uređaje. (Samo kroz prelaz Batrovci godišnje prođe oko 7.800.000 putnika. Kroz svih 75 graničnih prelaza – više od 64 miliona).\nNe zaboravite da se dobro informišete o novim izmenjenim propisima i kaznama u saobraćaju koje su počele da se primenjuju 02. aprila ove, 2108. godine. Saobraćajna policija sada pojačano kontroliše, a pooštrene su neke novčane i uvedene zatvorske kazne, dok su neke kazne administrativne prirode čak smanjene.\nZa koje prekršaje u saobraćaju od sada idemo u zatvor?\n1. Kada vozimo sa više od dva promila alkohola u krvi.\n2. Kada prekoračimo dozvoljenu brzinu u naselju za više od 90 km/h (141km/h i više).\n3. Za prekoračenje dozvoljene brzine za više od 100 km/h na auto-putu.\n4. Preticanje kolone preko pune linije.\n5. Prolazak dva ili više puta u roku od 10 minuta kroz crveno svetlo.\nDobro je znati da se u sezoni praznika i godišnjih odmora, radova na obnovi, rekonstrukciji i izgradnji puteva i u vreme pojačanog saobraćaja, kada se stavraju kolone i gužve, preporučuje da koristite alternativne granične prelaze. Primera radi ka Mađarskoj umesto Horgoša, koristite granični prelaz Đala. Ovaj prelaz je za samo putnička vozila, i mogu ga koristiti osim građana mađarske i srpske nacionalnosti i putnici sa pasošima EU iz Švajcarske, Norveške i Islanda.\nMađarska: Na prelazima Horgoš I, je u vreme najvećih gužvi uvek otvoreno 6 traka, a koriste se još i prelazi Kelebija, Horgoš II i Bački Breg (ovaj prelaz mogu da koriste samo putnička vozila), koji rade neprestano 24 h, dok je alternativa sa Mađarskom i prelazak preko Bačkih Vinograda i Bajmoka (ovaj prelaz koriste samo putnička vozila), ali samo do 19 h, i novi prelaz Rastina kod Sombora, takođe do 19 h.\nHrvatska: 24h se prelazi granica na Batrovcima, Šidu, na raspolaganju su i Bačka Palanka, Bogojevo, Bezdan, Neštin (ovaj prelaz koriste putnička i isključivo prazna teretna vozila), Ljuba i Sot.\nBosna: Putnici mogu koristiti prelaze Badovinci (ovaj pelaz mogu ka Srbiji osim putničkih da koriste i natovarena teretna vozila, dok ka Bosni samo prazna), Sremska Rača, Mali Zvornik, Ljubovija, Bajina Bašta, Kotroman (Mokra Gora), Uvac (Priboj), Višegrad, Rudo i Jamena (prelaz je skelom koja saobraća Savom od 7-2h u oba pravca, po 7 puta dnevno).\nCrna Gora: 24h rade prelazi Jabuka, Gostun i Mehov Krš.\nMakedonija: Vozači prelaze na GP Preševo (Tabanovci) i Prohor Pčinjski, 24h.\nBugarska: Granica se može prelaziti na GP Dimitrovgrad (Gradina), Vrška Čuka, Strezimirovci i Ribarci. Svi rade 24 h.\nRumunija: Đerdap I (za putničk i teretna vozila), Đerdap II (za putnička vozila), Kaluđerovo, Srpska Crnja i Vatin rade 24 h, dok do 19.00 samo vozači putničkih vozila mogu računati i na prelaze Jaša Tomić, Nakovo i Vrbica.\nPravila prevoza tereta putničkim vozilom\nPutovanje sopstvenim vozilom tokom praznika uobičajeno podrazumeva i prevoz raznog tereta, kofera punih garderobe i poklona, često i nameštaja, čamaca, manjih bicikala i alata. Propisi nalažu da teret ne sme da se utovari tako da ometa vozača, mora se dobro pričvrstiti i ne može da premaši određene dimenzije, uključujući i težinu preko granice nosivosti upisane u saobraćajnoj dozvoli ili na stubu vrata automobila. Teret mora biti bezbedno smešten kako ne bi umanjio stabilnost kao i preglednost tokom vožnje. Kazne za nepropisno utovaren automobil su visoke, a saobraćajac vas može i isključiti iz saobraćaja.\nPrema važećem pravilniku, najveća dozvoljena dužina vozila je 12 metara, širina 2,55 a visina četiri metra, zajedno sa teretom. Savetuje se da kod većeg tereta jače propisno napumpate gume. Ako viri preko prednje ivice branika, teret ne sme da viri i preko zadnjeg branika. Napred, najudaljeniju tačku branika teret sme da pređe samo do 1 m. Ukoliko teret postavljamo tako da viri sa zadnje strane vozila, taj deo mora biti obeležen crvenom tkaninom. I u tom slučaju teret ne sme da viri duže od 1,5 m mereno od najudaljenije tačke branika. Teret ne sme da bude teži od 50 do 75 kg. Većina tereta mora biti smeštena u tovarni prostor, samo 1/6 težina tereta sme da bude u dozvoljenoj teritoriji, van njega. Savetuje se da bez nosača ništa ne stavljate na krov. Kada imate krovne nosače sa koferom brzina kretanja ne sme da prelazi 120 - 130 km/h.\nPakujte se i istovarujte bezbedno tako da tom prilikom ne ugrožavate ostale učesnike u saobraćaju. Vodite računa da ako zatrebaju, brzo budu na dohvat ruke prva pomoć, rezervni alat i rezervni točak. Prema propisu, da bi vrata prtljažnika mogla slobodno da se otvaraju, krovni teret kao i onaj u prtljažniku ne sme da viri. Teret u kabini ne bi trebalo da pralazi ivicu naslona zadnjeg sedišta ili pokrivača za prtljag. Savetuje se da velike teške kofere i alat stavite na dno prtljažnika, a ako nazad niko ne sedi onda teret koji tu smestite obezbedite, kako ne bi na bilo koji način smetao vozaču.\nČamac ili kanu možete spakovati na krov, pod uslovom da nazad sme da viri samo jedna šestina njegove dužine. Obavezno ga propisno pričvrstite. Prevoz nameštaja je dozvoljen samo poštujući pravila koja se odnose na dužinu i težinu. Jedno od pravila jeste i da, sabrana težina vozila sa teretom, uz gorivo, ne bi smela da premaši ukupnu dozvoljenu nosivost.\nKada pakujete u krovni kofer, težinu stvari možete rasporediti pravilno, najteže stvari stavite na sredinu a zatim poređajte lake. Najbolje je da se popuni do vrha, a obavezno kofer treba bezbedno pričvrstiti. Vožnja i prevoz sa otvorenim prtljažnikom dozvoljeni su propisno i samo ako se na vratima ne nalaze svetlosna signalizacija i registarska tablica i ako je teret propisno obeležen i dobro pričvršćen.\nPrema članu 87. Zakona o bezbednosti saobraćaja svog kućnog ljubimca smete da prevozite samo ako vas ne ometa u vožnji. Pas može biti vezan na zadnjem sedištu posebnim pojasom koji mu ne dozvoljava skakanje ili mora biti ograđen mrežom između prednjih i zadnjih sedišta. Jedan od najboljih načina je prevoz u transporteru (kavezu). Savet iskusnih kaže, kada se psu stavi pojas za automobil, nikako se ne stavlja i ogrlica već grudni am, kako bi životinja bila bezbedna u slučaju naglog kočenja.\nNajmanja nezgoda na putu, posebno u inostranstvu, može vas skupo koštati. Ne dozvolite za vreme putovanja ili zasluženog odmora strah, brigu i neizvestnost, oslonite se na proveren i svim vozačima pouzdan AMSS. U nevolji na putu, uz Super člansku karticu mi besplatno pomažemo, potrebno je samo da pozovete Operativni centar AMSS na broj 1987, i ljubazni operateri će Vam organizovati pomoć na putu, popravku na putu, šlepovanje vozila ili ostale usluge na koje imate pravo kao član AMSS, dati savet, informaciju, biti danonoćno na raspolaganju 24 sata, 365 dana u godini! Sa AMSS ćete uštedeti novac, zaboraviti na brigu i neizvesnost na putu, i imaćete pouzdanog prijatelja u saobraćaju.\nŠta sve vozaču donosi Super članstvo?\nTehničke pogodnosti koje se dobijaju u Srbiji:\nŠlep vozila u kvaru, do dva slučaja, ukupno do 140 km, u toku članske godine.\nŠlep vozila u slučaju saobraćajne nezgode, bez ograničenja u kilometraži, do adrese prebivališta ili u željeni servis,jednom u toku članske godine\nPopravka vozila na putu do 40 km prelaska vozila za pomoć i do 1 časa rada automehaničara po slučaju, a najviše do 4 slučaja u toku članske godine.\nPriznavanje troškova smeštaja člana u objektu do 3 zvezdice, do najviše 3 dana, u slučaju saobraćajne nezgode, jednom u toku članske godine.\nPriznavanje troškova prevoza člana vozom ili autobusom radi nastavka putovanja ili povratka u mesto prebivališta, jednom u toku članske godine.\nPopust na šlep vozila u Srbiji od 20%, preko iskorišćenog besplatnog šlepa vozila.\nTehničke pogodnosti u Evropi:\nŠlep vozila u slučaju saobraćajne nezgode, bez ograničenja u kilometraži, do adrese prebivališta ili u željeni servis,jednom u toku članske godine.\nPopravka vozila na putu i/ili šlep vozila do najbližeg servisa ukoliko manji kvar ne može biti otklonjen na putu, jedan slučaj u toku članske godine.\nPriznavanje troškova smeštaja člana do 200 EUR, jednom u toku članske godine.


M. K. 19. septembra 2016. 19:00\nIran je broj aviona koje planira da kupi od Erbasa smanjio za šest zbog odlaganja u dobijanju “zelenog svetla” američkih regulatora koje je neophodno za uvoz aviona, saopštio je danas jedan neimenovani iranski zvaničnik Rojtersu.\n“Sada je šest aviona manje. To su avioni koji je trebalo da budu isporučeni u 2016. godini”, izjavio je taj zvaničnik, dodajući da će dogovor koji će biti finalizovan u narednim nedeljama podrazumevati pordužbinu od 112 umesto 118 aviona.\nIran je u januaru najavio da će od evropskog proizvođača aviona kupiti 118 aviona po kataloškoj ceni od 27 milijardi dolara, ali je izrazio zabrinutost zbog vremenskog perioda potrebnog za dobijanje izvoznih licenci u SAD, koje su neophodne za realizaciju ugovora pošto je u Erbasovim avionima veliki broj delova iz SAD.


Na Okružnom takmičenju koje je održano u subotu 20. aprila naši učenici su postigli sledeće rezultate. Učenici prvog razreda Ksenija Janković (profesorka Ružica Marjanović) 19 bodova i Đurđica Markićević (profesorka Biljana Grujičić) 18 bodova. Njih dve su se plasirale na Republičko takmičenje koje će biti održano u Tršiću 20. maja. Učenici drugog razreda Darko Ćitić (profesorka Gordana Danilović) sa 16 bodova i Srđan Todorović (profesorka Ljiljana Smiljanić) 11 bodova nisu se plasirali na dalje takmičenje. Učenice trećeg razreda Irena Savković (profesorka Biljana Grujičić) sa 14 bodova i Dragana Vitić (profesorka Ružica Marjanović) sa 13 bodova druga su i treća na rang listi.\nSvim učenicima čestitamo na postignutim rezultatima i želimo im sreću u Tršiću.


Zajedno na putu mira\nPočetak/Društvo/Zajedno na putu mira\nNeka mir prevlada na Zemlji, bar jedan dan mira i nenasilja, poruka je učenika Osnovne škole “Desanka Makismović” iz Čokota koji su obeležili Međunarodni dan mira 21.septembra. To je, istovremeno, univerzalna poruka Međunarodnog dana mira upućena svim narodima i zemljama sveta.\nTačno u podne zvukom zvona i minutom ćutanja u sedištu Ujedinjenih nacija u NJujorku, simbolično je obeležen ovaj važan dan.\nPlanetarnoj borbi za očuvanje mira, isticanjem humanistčkih i slobodarskih ideja, priključili su se i učenici OŠ “Desanka Maksimović” iz Čokota.\nU organizaciji Vršnjačkog tima, uz podršku koordinatorki tima, nastavnica Tatjane Jovanović i Aleksandre Dimitrijević, učenici su, sada već tradicionalno, brojnim aktivnostima slavili mir. Spoj mladosti i kreativnosti ogledao se u prelepim rukotvorinama: crtežima, panoima, prepoznatljivim “vetrenjačama mira”, prezentacijama i nadasve važnim porukama vršnjacima, ali i odraslima da niko ne može sve, ali svako može učiniti ponešto, jer mir počinje od nas samih!\nmeđunarodni dan mira OŠ Desanka Maksimović


Musée national Gustave Moreau : hoteli blizu, fotografije, adresa, Француска plan, blizu, rezervacija\nMusée national Gustave Moreau (Француска)\nAdresa: 14, rue de la Rochefoucault\nPoÅ¡tanski kod: 75009\nTelefon 1: 01 48 74 38 50\nFaks: 01 48 74 18 71\nInternet sajt: http://www.musee-moreau.fr\nNalazi se u ulici 15 rue Clauzel, pozicija mu je severoistok za grad Pariz, a od centra je udaljen samo 18 minuta hodom.Hotel ima 40 soba/e/u, i to od soba tipa Guest Rooms do soba tipa Double ExecutiNastavakve. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hôtel 3 Poussins kreću se od 7 182 dinar - Srbija . Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Romantičan za grad Pariz. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Do aerodroma Orly možete da stignete kolima za 35 minuta (aerodrom je udaljen 17 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Pripada hotelskom lancu EU.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 4 od 5. U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Sacré-Coeur, Place de la Concorde.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Metro stanica Saint-Georges je udaljena 2 minuta.Sakrijte\nArvor ima 30 soba/e/u. Cene se kreću od 8 450 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Single do soba tipa Triple.Stil ovog hotela za grad Pariz Nastavakje Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija.Na 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 8, rue Laferriere, a pozicija mu je severoistok za grad Pariz. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Do aerodroma Orly možete da stignete kolima za 35 minuta (aerodrom je udaljen 17 kilomet(a)ra od hotela).U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Sacré-Coeur, Place de la Concorde.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 4 od 5. U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:Metro stanica Saint-Georges je udaljena 1 minut.Sakrijte\nNa 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 36 rue Notre Dame de Lorette, a pozicija mu je sever za grad Pariz. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.UNastavak hotelu Lorette Opéra pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Pariz: Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Romantičan.Lorette Opéra ima 84 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa Superior Double or twin room, a najniža cena je 8 366 dinar - Srbija . Aerodrom Orly se nalazi na oko 35 minuta kolima od hotela (17 kilomet(a)ra ).U njemu postoji brza internet konekcija.U blizini hotela nalazi se nekoliko spomenika: Sacré-Coeur, Place de la Concorde.Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 4 od 5.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Pripada hotelskom lancu Astotel.Korisne informacije:Metro stanica Saint-Georges je udaljena 1 minut.U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Porodičan za grad Pariz. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 18 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 14 Rue Henry Monnier Nastavaksa pozicijom sever za grad Pariz, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Do aerodroma Orly možete da stignete kolima za 35 minuta (aerodrom je udaljen 17 kilomet(a)ra od hotela).U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Sacré-Coeur, Place de la Concorde.Još korisnih informacija:Metro stanica Saint-Georges je udaljena 3 minuta.Sakrijte\nNa 17 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 46 Rue Notre Dame De Lorette sa pozicijom sever za grad Pariz, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nNastavakekoliko dana ili planirate duži boravak.Sa kapacitetom od 44 soba/e svih kategorija (od soba tipa Double do soba tipa Room), George Opera nudi cene koje se kreću od 8 366 dinar - Srbija .Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Pariz. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Ukoliko želite da idete na aerodrom, Orly je udaljen 17 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 35 minuta kolima.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 6 od 10.Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Pripada hotelskom lancu Astotel.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Sacré-Coeur, Place de la Concorde.Korisne informacije:Metro stanica Saint-Georges je udaljena 2 minuta.Sakrijte\nhotels near kazino: Cercle Central, Париз\nCercle Central, Париз infos


Izetbegović: BiH napravila vrijedan doprinos NATO misiji u Afganistanu - Klix.ba\n4.9.2014. u 17:14\nBosna i Hercegovina je pokazala posvećenost vrijednostima NATO-a na najkonkretniji mogući način - šaljući vojnike da služe pod komandom NATO-a u Afganistanu, istaknuo je predsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović tokom obraćanja na NATO samitu u Velsu u Velikoj Britaniji.\nOn je ocijenio da BiH, kao zemlja koja je od NATO-a dobila značajnu sigurnosnu pomoć, smatra da je njena odgovornost aktivno učestvovati u operacijama kolektivne sigurnosti pod vodstvom NATO-a.\nIzetbegović podvlači da je BiH mala zemlja s ograničenim resursima, ali vjeruje da je napravila vrijedan i kredibilan doprinos NATO misiji u Afganistanu.\n"Naša sposobnost da doprinesemo operacijama koje NATO vodi izgrađena je na naporima koje smo uložili u reformu odbrane. Ovaj kompleksan i tekući proces snažno je podržan od NATO-a u cjelini, kao i od njegovih individualnih članica i partnera na bilateralnoj osnovi. Reformu odbrane smo pokrenuli da bi omogućili integraciju naše zemlje u NATO. Vodeći princip bila je želja da budemo kredibilan partner NATO-u", kazao je on.\nOcjenjuje da je to urodilo plodom, dajući BiH sposobnosti za doprinos koje su relevantne za današnje sigurnosno okruženje.\nUčešće u Međunarodnoj misiji snaga sigurnosne podrške u Afganistanu (ISAF), smatra Izetbegović, podstaklo je BiH da ubrza reforme u područjima kao što su interoperabilnost, obuka za podršku mirovnim operacijama, logistika, javne nabavke, civilno-vojna saradnja, upravljanje ljudskim resursima i obuka oficira.\nKao rezultat napretka koji je BiH ostvarila na svim tim frontovima bila je u mogućnosti da doprinese ISAF-u na mnogo načina. Od 2009. do danas 433 pripadnika Oružanih snaga BiH su aktivno učestvovali u ISAF-u.\n"Naša pješadijska jedinica osiguravala je dansku vojnu bazu u provinciji Helmand. Naši vojni policajci izvodili su operacije u partnerstvu sa bataljonom vojne policije Sjedinjenih Američkih Država. Vršili smo artiljerijsku i vojno-policijsku obuku afganistanskih nacionalnih sigurnosnih snaga i donirali im značajne količine oružja. Smatramo da je to respektabilan rezultat koji predstavlja dobru osnovu za naš budući doprinos", istaknuo je on.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH naglasio je da je unutar BiH postojao puni politički konsenzus za učešće u ISAF-u. Naravno, dodao je on, sve to BiH nije uradila sama. Imala je veliku podršku i pomoć.\nPodvukao je zahvalnost zemljama koje su podržale BiH, ne samo pružajući pomoć u logistici i obuci, već pokazujući vjeru u našu zemlju.\n"Čast je dobiti takvo povjerenje. To povjerenje ohrabrilo nas je da nastavimo i intenziviramo napore na reformi odbrane. Pred nama je mnogo izazova. Odlučni smo u namjeri da te izazove prevaziđemo i nastavimo biti cijenjen i vrijedan partner NATO-a. Vjerujemo da su naš nastup i naši rezultati pokazali da ciljana podrška manjim partnerima može dati direktne koristi u vidu operativnih sposobnosti za angažman u međunarodnim misijama", kazao je on.\nNaveo je da su kroz angažman u Afganistanu i drugdje Oružane snage BiH postigle institucionalno i profesionalno usavršavanje, razvijajući specijalizirane sposobnosti i kapacitete za podršku međunarodnim mirovnim i sigurnosnim operacijama.\nIzetbegović podvlači da je članstvo u NATO-u strateški cilj BiH. Naglasio je da je BiH država sa složenim ustavno-pravnim poretkom u kojem se sve odluke iz oblasti odbrane i vanjske politike donose konsensuzom, te da u BiH postoji održiv dugoročni konsenzus o provođenju potrebnih aktivnosti za prijem u NATO.\nPodvukao je da su značajni rezultati koje je BiH postigla u čitavom nizu segmenata rezultirali unaprjeđenjem ukupnih sposobnosti u sistemu odbrane. U NATO integracijski proces uključene su skoro sve institucije BiH.\n"Napredak koji smo postigli u ispunjavanju tehničkih ciljeva pokazuje našu predanost i rastući kapacitet za interoperabilnost s NATO saveznicima i partnerima. Nastavit ćemo da doprinosimo NATO-vim operacijama kao partner koji može ponuditi i angažovati vrijedne sposobnosti. Iz vlastitog iskustva smo svjesni da je dugoročna posvećenost zemalja kontributora nužna kako bi se osiguralo da postignuti napredak u Afganistanu bude održan i konsolidovan u narednim godinama", istaknuo je.\nIzetbegović je najavio da će BiH nastaviti angažman u Afganistanu doprinoseći, u mjeri u kojoj to dozvoljavaju njeni resursi i sposobnosti, NATO-voj misiji "Odlučna podrška" za obuku, savjetovanje i pomoć afganistanskim nacionalnim sigurnosnim snagama kako bi nastavila graditi kapacitete da u potpunosti preuzme sigurnost svoje zemlje u svoje ruke.\n"Znamo da je ovo mukotrpan zadatak za koji treba vremena i koji se može ispuniti samo putem međusobnog poštivanja i razumijevanja. Pozivamo sve strane u Afganistanu da se uključe u ovaj proces kako bi ostvarili ono što građani Afganistana žele - mir, sigurnost i prosperitet za sebe i za svoju djecu", naglasio je on.\nIzetbegović se u konačnici zahvalio za doprinos koji su vlade članice NATO-a i NATO u cjelini uložile u postizanje i očuvanje mira, sigurnosti i stabilnosti u BiH, te izrazio nadu u nastavak tog razumijevanja i podrške.\nPredstavnički dom PSBiH: Nisu prihvaćene izmjene Zakona o zrakoplovstvu\n04.09.2014. u 17:10