Kventin Tarantino ne prestaje da najavljuje u svojim intervjuima da će se povući nakon svog desetog filma, ali sumnjamo da će to i ostvariti. Previše voli kinematografiju da bi je ostavio po strani i ima publiku koja će mu uvek biti verna jer, kada pričamo o njegovom najgorem filmu, zapravo znači da pričamo o najmanje dobrom.\nUvek ima neki detalj koji ga spasava, u svakom od filmova ostavlja svoj lični pečat: njegova pažljivo odabrana muzika iz filma, ljubav prema nasilju, humoristični dijalozi, reference vezane za pop kulturu ili navika da se poigrava sa radnjom, neke su od glavnih karakteristika koje bi svako povezao sa njegovim stilom, ali, iznad svega toga, nalaze se njegovi likovi. Pažljivo smo izračunali da se, kada je reč o profilnim slikama na društvenim mrežama i forumima, njegovi likovi nalaze na četvrtom mestu po zastupljenosti. I to nije slučajnost.\nKada govorimo o savremenoj kinematografiji, ne postoji režiser niti scenarista koji bi se približio njegovoj magičnoj sposobnosti kreiranja likova sa sličnom harizmom. Svako od njih bi mogao da bude glavni lik svoje priče, imaju toliko izražen karakter, da se češće sećamo njih nego filma u kom igraju, iako je istina da postoji nešto u čemu imaju sličnosti: svi su oni grubijani bez znaka milosti. Predstavljamo vam šesnaest najboljih likova, kako voljenih tako i omraženih.\nDžo Kebot (Joe Cabot )\nU čuvenoj raspravi koja se tiče ostavljanja bakšiša, gospodin Rosa se pokazao upečatljivijim od Henrija Fonde u filmu Dvanaest gnevnih ljudi, ali čim se Džo vrati, napada ga neprijatnim tonom: „Ti si jedan običan bednik, kao i ostali“, a zatim se povlači, radeći ono u šta nije verovao. Već nam je u prvoj sceni bilo jasno ko je glavni. Kako ga drugi lik definiše, on je veoma zanimljiv tip, sličan Kozi, i ostaje nam da razmišljamo da li mu je tako neupečatljiv karakter dao priliku da se proslavi i dočeka starost u poslu u kom se ne stvaraju prijatelji ili je to učinio sam teret tokom godina... Glumac koji tumači ovog lika jeste Lorens Tirni, koji je mnogo godina ranije igrao još jednog mafijaša u Dilindžeru.\nVik Vega (Vic Vega)\nSigurno najupečatljivija scena, uz gore već pomenutu, jeste ona u kojoj se Vik Vega prepušta ritmu sedamdesetih i šapuće taocu reči pesme na uho. Zanimljivo je da su samo njemu verovali, i pokazao je svoju lojalnost tako što je otišao u zatvor, a da nije zucnuo ništa. Pored toga, bio je preveliki psihopata da bi bio doušnik. Ovu ulogu tumači Majkl Medsen koji je od tada postao jedan od omiljenih Tarantinovih glumaca.\nVinston Vulf (Winston Wolfe)\nZahvaljujući podršci Harvija Kajtela, snimljeni su Ulični psi, a naš režiser mu je takođe rezervisao ulogu u tom filmu. Njegovo pojavljivanje je bilo kratko, ali nezaboravno, što je zasluga filma u kom se ističe i najsitniji detalj i ovde svi blistaju više nego ikad. Elegantan koliko i sposoban, gospodin Vuk radi za jednog mafijaša, ali nije nikakav siledžija. Visoko mišljenje koje ima o sebi ne ispada neosnovano, budući da se haos pretvara u red u trenutku kada se on pojavljuje.\nMija Volas (Mia Wallace)\nUma Turman je bila nominovana za Oskara za najbolju glumicu, zajedno sa svojim kolegama, Džonom Travoltom i Samjuelom L. Džeksonom koji su bili nominovani za najbolje muške uloge, što pokazuje da je Tarantino ne samo dobar scenarista, nego i da ima oko da odabere glumce. Jednostavno ne možemo da zamislimo drugu osobu koja igra ovu ulogu, kao i u slučaju skoro svih drugih Tarantinovih likova.\nDžuls Vinfild (Jules Winnfield)\nJedan uobičajeni siledžija se ustremio na uklanjanje svoje žrtve, ali Tarantinovi likovi su mnogo dramatičniji. Pre nego što je sasuo šaržer u vlasnike enigmatične aktovke, Džuls ih plaši i ponižava sa uživanjem, kao mačka koja se igra sa svojim mišem, sve dok na kraju ne ugleda svetlo i poluizmišljeni biblijski pasus koji je rutinski recitovao nekom bedniku pre nego što ga je upucao. Film se zaršava brilijantnim dijalogom koji zatvara priču.\nKapetan Kuns (Captain Koons)\nZa razliku od svih likova na ovoj listi, ovde imamo jednog ispravnog tipa, neprikosnovenog i velikog heroja kog igra Kristofer Voken, koji je uspeo da sačuva blago koje će nešto kasnije predati malom Buču.\nVinsent Vega (Vincent Vega)\nKventin Tarantino obožava da ubaci bezbroj skrivenih motiva iz ranijih filmova, tako da ovde imamo brata Vika Vege u ulozi koju je tumačio Džon Travolta. Travoltu je ova uloga izdigla iz karijere prepune uloga mediokriteta, iako je potom ponovo upao u spomenutu priču, potvrdivši da ništa nema pravila. A ako je u ovoj ulozi zablistao, bilo je slučajno. Mora da ga je neko ubedio da će Petparačke priče biti promašaj i da mu on je poverovao. Što se tiče režisera, on je uvek u intervjuima govorio da je scena plesa bila u početnom scenariju iako se nije znalo ko će je interpretirati, tako da je reč o jednoj slučajnosti koja je na kraju zaokružila glumca.\nFOTO: Gangster Flick\nLuis Gara (Louis Gara)\nAko su drugi likovi obično bili elegantni, lukavi, duhoviti ili sve to zajedno, lik kog tumači Robert de Niro nije takav. On je impulsivan, ne baš mnogo pametan tip čiji momenat vrhunca možemo videti u ovoj sceni .\nDejvid Karadin je zauvek učvrstio svoje ime serijom Kung Fu i, osim toga, umro je radeći ono što najviše voli i zaslužuje naše poštovanje. U Kil Bilu tumači ulogu bivšeg momka koji je antagonista mladi koju igra Uma Turman i koja želi da ga ubije da bi mu se osvetila.\nEl Drajver (Elle Driver)\nAli, pre nego što ga ubije, treba da se suoči sa svojom nekadašnjom koleginicom iz Smrtonosnog Odreda, El Drajver, jednookom od dana kad se usudila da uvredi učitelja Paija Meija i kome se, naravno, na kraju osvetila. Kako ju je definisala Deril Hana: „Ona je prvi zlikovac kog sam tumačila na filmu, a koja nema apsolutno nikakvu slabost, niti trag naivnosti, apsolutno ništa nije prijatno na njoj.“\nKaskader Majk (Stuntman Mike)\nIako polovina projekta Grindhouse koji je režirao Robert Rodriges nije bila loša, bolji je, naravno, bio drugi deo tog projekta, Death Proof, koji je omogućio Kurtu Raselu jednu od njegovih najboljih uloga. Kaskader Majk je izgleda bio profesionalni „derač kože“, koji je nakon spektakularnog plesa koji mu priređuje jedna od glavnih glumica, poželeo da se pretvori u pravcatog ubicu iz slešerskih filmova u kojima je toliko glumio, i čiji je duh, na svoj način, ovde uneo Tarantino.\nPoručnik Aldo Rejn (Lt. Aldo Raine)\nU Tarantinovom radu se najčešće kritikuje površnost, određeni nedostatak moralnog i filozofskog razmišljanja, koje čini da shvatimo koliko je svet nepravedan i koliko je važno biti svestan mnogih stvari. Može biti da je tako, mada Tarantino to i ne pokušava, niti se folira. Ako snima film o Drugom svetskom ratu, ne gubi vreme prikazujući lika pogođenog nedaćama rata. Bredu Pitu u ulozi Alda je sve savršeno jasno: pobeđuje onaj koji najviše ubije, a on želi da ubije mnogo nacista. Ostalo je suvišno.\nPukovnik Hans Landa (Colonel Hans Landa)\nKristof Valc je dva puta sarađivao sa Tarantinom i dva puta je „pokupio“ Oskara. Pretpostavljamo da bi želeo to i da ponovi. Ovo je bila prva saradnja, ali i najistaknutija. Iako smo bili naviknuti da srećemo loše naciste, ovde nije bilo reči o tome. Naspram Aldove grubosti, Hans Landa je delovao izuzetno ljubazno, čak i simpatično, mada se na kraju prikazuje više kao koristoljubiv, nego kao fanatik.\nKelvin Dž. Kendi (Calvin J. Candie)\nIako je spisak uloga koje tumači Leonardo Dikaprio zaslužno podugačak, nijedna nije bila tako dubinski zla, kao ova. Ako smo u filmu Nepoznati iz Nord Expressa videli antagonistu kako cigaretom buši balon detetu, od Tarantinovog lika bismo očekivali da prvo pokloni balon malcu kako bi imao priliku da ga potom probuši. I da ga usput upuca. To su razvratnici koji doživljavaju tuđu patnju tako dirljivom, kao koncert klasične muzike. Stoga je ovaj zemljoposednik, pored porobljavanja crnaca na svojoj plantaži, organizovao njihove borbe, da bi gledao kako se međusobno ubijaju.\nOvom režiseru se ne može zameriti stvaranje manihejskih heroja i zlikovaca, jer ako su jedni loši, drugi su još gori. Nije išlo uz njega da nam prikaže samo jednog despotovskog robovlasnika, pa mu je dodao i jednog roba na njegovoj moralnoj visini. Ovaj „Talični Tom“ se nije zadovoljavao time da bude poslušan svom gospodaru, već se zabavljao odbijajući poslušnost i prekorevajući sebi jednake.\nMajor Markus Voren (Mayor Marquis Warren)\nIpak, ne možemo da završimo listu a da opet ne spomenemo Samjuela L. Džeksona zbog njegove uloge u filmu Podlih osam. Definitivno je omiljeni Tarantinov glumac i izgovara napisane dijaloge kao da su to njegove lične reči. Ovaj lukavi lovac na glave je jedan od preživelih u neprijateljskom okruženju, što je čak i čudno uzevši u obzir njegovu boju kože u takvom kontekstu. Međutim, okrutnost koju povremeno ispoljava prevazilazi samoodbranu i prouzrokuje mu zadovoljstvo. On je običan provokator i besramnik, mada su tako podli i oni što ga prate, baš kako kaže naslov.


LOT- 1 (Kontejner za smještaj Telekomunikacione opreme sa ugrađenim klima uređajem)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 1 iznosi 1.500,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 2 (Kontejner za smještaj Telekomunikacione opreme sa ugrađenim klima uređajem)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 2 iznosi 1.500,00KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 3 (Kontejner za smještaj Telekomunikacione opreme sa ugrađenim klima uređajem)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 3 iznosi 1.500,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 4 (Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 4 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 5 (Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 5 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 6 ((Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 6 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 7 (Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 7 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 8 (Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 8 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 9 (Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 9 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nLOT- 10 (Motocikl Skuter Piaggio, Model- Liberty 50, 49ccm, 2005 godište)\n(početna cijena za opremu iz LOT-a 10 iznosi 300,00 KM sa uračunatim PDV-om)\nDetaljnije informacije o rashodovanim sredstavima koje su predmet prodaje zainteresovani kupci mogu dobiti u skladištu rashodovane opreme, uz prethodnu najavu putem emaila kemal.salaka@bhtelecom.ba ili telefon 062 33 00 66.\nSva rashodovana sredstva su uskladištena na sljedećoj lokaciji:\nZa LOT-1 = 150,00 KM ( stotinu i pedeset KM )\nZa LOT-2 = 150,00 KM (stotinu i pedeset KM)\nZa LOT-3 = 150,00 KM (stotinu i pedeset KM)\nZa LOT-4 = 50,00 KM (pedeset KM)\nZa LOT-5 = 50,00 KM (pedeset KM)\nZa LOT-6 = 50,00 KM (pedeset KM)\nZa LOT-7 = 50,00 KM (pedeset KM)\nZa LOT-8 = 50,00 KM (pedeset KM)\nZa LOT-9 = 50,00 KM (pedeset KM)\nUplata ponuđene cijene izvršiti će se u skladu sa odredbma iz Ugovora potpisanog sa kupcem.\nPrijave za učestvovanje na usmenom javnom nadmetanju/ licitaciji za kupovinu rashodovane opreme iz tačke I. ovoga javnog poziva sa naznačenim brojem LOT-a/LOT-ova predati u zatvorenoj koverti pod imenom – nazivom ponuđača zajedno sa dokazom o izvršenoj uplati depozita i podacima o ponuđaču na Protokol BH Telecom-a, Franca Lehara 7, 71000 Sarajevo, ili dostaviti preporučenom pošiljkom sa naznakom „Prijava za Usmeno javno nadmetanje/Licitaciju po Javnom Oglasu br. 05.3.2-7439/16-8-1 (NE OTVARATI!)“ najkasnije do srijede 07.12.2016. godine do 10.00 sati.\nPrijave koje na Protokol BH Telecoma d.d. Sarajevo budu dostavljene nakon navedenog roka neće biti uzete u razmatranje!\na) Prijavu sa upisanim iznosom incijalne ponude/ cijene (sa uračunatim PDV-om) za svaki LOT,\nb) Lične i kontakt podatke o ponuđaču (adresa, telefon, fax, e-mail) kao i podatke o bankovnom transakcijskom / tekućem računu.\nUsmeno javno nadmetanje / licitacija će se obaviti u srijedu 07.12.2016. godine, u 11.00 sati, u upravnoj zgradi Društva - Generalna direkcija, Franca Lehara 7, 71000 Sarajevo – Sala za sastanke, III sprat.\nPrisustvovanje na usmenom javnom nadmetanju/licitaciji dozvolit će se samo ovlaštenim predstavnicima ponuđača ili njihovim opunomoćenicima.\nZainteresovana lica pregled opreme u skladištima BH Telecoma d.d. Sarajevo mogu izvršiti samo u prethodno zakazanom terminu uz prisustvo lica ovlašetnog od strane Komisije.\nPostupak prodaje će izvršiti Komisija za prodaju sredstava Društva putem usmenog javnog nadmetanja koja je imenovana od strane Generalnog direktora Br. 01.2.3-7439/16 od 29.03.2016 godine a na način definisan Uputstvom o postupku za prodaju sredstava Dioničkog Društva BH Telecom Sarajevo br. WIG 7-10/08-01 od 15.02.2016. godine.\n- Adnan Najetović, T: + 387 33 256 314 ; F: + 387 33 256 945 ; GSM: +387 61 377 500 adnan.najetovic@bhtelecom.ba


🚌 Autobus Raška → Keln - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Raška - Keln\nAutobuske karte za Raška Keln kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Raška - Keln\nRaška - Keln se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Raška - Keln. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


elitemadzone.org - PlayStation Portable u martu stiže u SAD\n16.01.2005. Portable.NET 0.6.12 je tu!\nPlayStation Portable u martu stiže u SAD\nelitemadzone.org :: TechZone :: PlayStation Portable u martu stiže u SAD\n[ Pregleda: 8237 | Odgovora: 15 ] > FB > Twit\nPlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 02:14 - pre 206 meseci\nKompanija Sony je u četvrtak objavila da će od 24. marta početi prodaja prenosive verzije njene igračke konzole Playstation (PlayStation Portable, PSP) na tržištu SAD.\nPlayStation Portable (PSP) pojavio se u japanskim prodavnicama sredinom decembra prošle godine, a samo prvog dana prodato je preko 200.000 primeraka konzole. Kupci u SAD će moći po ceni od 250 dolara da kupe paket Value Pack, u kome se osim konzole nalazi dodatna memorijska kartica Memory Stick Duo kapaciteta 32 MB, slušalice, komplet baterija, naponski ispravljač i nekoliko demo igara.\nKonzola PlayStation Portable je teška 280 grama, ima ekran dijagonale 4.3 inča, podršku za bežično povezivanje po standardu 802.11b za igranje u mreži, a baterija može da traje do pet sati.\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 02:27 - pre 206 meseci\nPoseduje i kameru od 3.2 MP\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 07:36 - pre 206 meseci\nSTELLANOVA: Poseduje i kameru od 3.2 MP\nKamera je bila samo dodatak na prototipu na E3.\nInače izgleda da neće moći u početku da se kupi pojedinačno nego samo kao bundle. A cena je $399.95-$549.95 u zavisnosti od izbora...\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 12:47 - pre 206 meseci\nMnogo jako, nema sta. Bas me zanima kakva ce cena biti. 1000 jura, sigurno.\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 14:05 - pre 206 meseci\nPerverzija.. Voleo bih da ga posedujem..! Dusu dalo kad se putuje.. A vidim da ni grafika ne zaostaje..!?\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 14:50 - pre 206 meseci\nBice max 500e... u SAD moze da se kupi za 300$ vec...\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 17:18 - pre 206 meseci\nSTELLANOVA: u SAD moze da se kupi za 300$ vec\nReci gde, pa ću odmah da ga kupim... :)\nPrvo nije još izašao ovde, izlaz tek u 24. marta:\nUglavnom nestrpljivi kupuju preko Lik Sang-a i onda je ukupna cena oko $500 USD (PSP + igre + shipping + carina)...\nI čak kada izađe biće razgrabljen odmah pa će se prodavati preko eBay-a po višoj ceni. Isti je slučaj sa Nintendo DS-om, koji od kada je počeo da se prodaje ovde, sve do sada, je stalno razgrabljen...\nOrtak iz BGD-a mi reče da je neko koga on poznaje naručio i dobio PSP iz Japana i izašlo ga je oko 500 EUR (svi troškovi).\nInače verzija za Evropu stiže kasnije i još se tačno ne zna datum...\nAccording to reports from Reuters and others, Sony Computer Entertainment may delay its European PSP launch until April--or later. The reports say SCE is planning to focus on the handheld's presence in America and Japan, given that processor shortages are preventing Sony from producing PSPs fast enough.\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 18:37 - pre 206 meseci\nEvo...za 250$ ;)\nPSP Ready and Priced for North American Launch\nSony Computer Entertainment America Inc. announced today the North American launch details for its highly anticipated PSP(TM) (PlayStation(R) Portable) handheld entertainment system.Available through retail outlets on March 24, the company continues its consumer-centric legacy with the release of the PSP Value Pack for a suggested retail price of $249.99 U.Shttp://www.digitalbackspin.com/adm/ $299.99 CND.\nIn addition to the revolutionary PSP hardware, the PSP Value Pack contains an unprecedented added-value package of accessories and entertainment content, including 32 MB Memory Stick Duo(TM), headphones with remote control, battery pack, AC adaptor, soft case and cleaning cloth, movie/music/game video sampler UMD disc including multiple non-interactive game demos, and for the first one million PSP Value Packs shipped, a special UMD video release of the feature film Spider-Man(TM) 2 from Sony Pictures Entertainment.\nSony Computer Entertainment will manufacture one million units for sale in the North American market by the close of its fiscal year ending March 31. This figure is part of the company's total three-million-unit worldwide PSP system shipment estimate within the same time period. PSP released in Japan on December 12, 2004 and is already a hit, with more than 800,000 units shipped, including a 200,000-unit allocation that sold out on day one. PSP sets a new standard as the first truly integrated portable entertainment system designed to provide consumers with a comprehensive entertainment experience including games, music, movies, communication, and wireless networking. Featuring graphics rendering capabilities comparable to the company's leading in-home console, PlayStation(R)2, PSP brings an unparalleled gaming experience to a portable platform, allowing users to enjoy 3D games, with high-quality, full-motion video, and high-fidelity stereo audio. PSP also allows for digital photo display and supports digital music playback in both MP3 and ATRAC formats.\nPSP also adopts a newly developed proprietary, compact, but high-capacity optical disc, Universal Media Disc (UMD(TM)), as its storage medium. UMD is the next-generation compact storage media, only 60mm in diameter but can store up to 1.8GB of digital data -- more than three times the data held on a CD-ROM. A broad range of digital entertainment content such as high quality 3D games, music, movies, video clips and other programs can be distributed on UMD. To protect this content, a robust copyright protection system has been developed for UMD, which utilizes a combination of a unique disc ID, 128 bit\nAES encryption keys for the media, and individual ID for each PSP hardware unit.\nIEEE802.11b Infrastructure mode, Ad hoc mode (connection up to 16 consoles)\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 19:01 - pre 206 meseci\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 19:16 - pre 206 meseci\nRealna cena bi trebala da bude ~150e koliko inace iznosi i novi Nitendo GameBoyDS (procitao sam u nekom clanku na netu). Grafika PSP-a je maltene ista kao i na PlayStation 2 - fenomenalna.\nProcitajte za koliko ovaj "lik" prodaje PSP po Srbiji :)\n[Ovu poruku je menjao forgotten dana 06.02.2005. u 20:22 GMT+1]\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 19:30 - pre 206 meseci\nSTELLANOVA: Evo...za 250$ ;)\nTo jeste cena PSP-a, ali fazon je što zbog velike potražnje u startu nijedna prodavnica neće prodavati PSP pojedinačno, nego samo kao komplet (bundle) PSP $249.99 + 3 igre po izboru + neki dodatak = $399.95-$549.95 (primer imaš ovde: http://www.ebgames.com/ebx/product/520683.asp). Isto se još uvek dešava sa Nintendo DS-om. Prvo ne može da se nađe u prodavnicama, jer čim dobiju isporuku odmah se rasproda. Ja sam čekao od početka Decembra do pre neki dan da nađem DS u prodavnici, ali sam odustao i kupio sam ga preko Walmart-a (npr. Amazon.com nije imao DS u skladištu) i uz to morao sam da naručim igru i dodatak. Tako da od početne cene od $149.99 koliko košta DS, da bi ga kupio moraš da platiš $230 (ovo uključuje porez i poštarinu).\nDo te cene od $249.99 i mogućnosti da kupiš PSP pojedinačno će se verovatno čekati jedno godinu dana... Tj. sve dok je tržište voljno da kupuje u kompletu... ;)\nPSP Value Pack for a suggested retail price of $249.99\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 06.02.2005. u 19:46 - pre 206 meseci\nEvo za 430$ sa troskovima :)\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 24.03.2005. u 02:53 - pre 205 meseci\nEvo stigao je... :)\nLive from Sony’s PlayStation Portable Launch Party\nGamers line up for release of Sony PSP\nSony's Newest Game Machine PSP Set for U.S. Debut\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 24.03.2005. u 16:13 - pre 205 meseci\nImao sam prilike da isprobam PSP na jednom okupljanju Linuxasa u Novom Sadu.\nSta reci.....preterana stvar.\nRe: PlayStation Portable u martu stiže u SAD 21.10.2005. u 18:18 - pre 198 meseci\nDa li neko zna gde se PSP moze naci u BG ?\nKo je generalni zastupnik za PSP u Srbiji ?\nS obzirom da je u Evropi krenuo 1 septembra,trebalo bi da se vec pojavio.\nRegistrovani: 19 ( Stfn, MacakTom, veljko91, BuzzLightyear, Turmen, Almedin, sinpetrovic, malden mb, gbik, bojanum, kristinamarko, Getsbi, fangorn, Dragoljub Tov, Nebojsa Milanovic, Srečko, depe, Nocni, MarkoXI )


MSD Handmaster plus guma za vežbanje šake\nGuma za vežbanje šake je mali i praktičan uređaj koji se koristi za jačanja mišića šake i za poboljšanje pokretljivosti zglobova. Ovakvi uređaji koriste se kod poboljšanja neuromišićne funkcije, bez obzira da li se radi o povredama ili o jednostavnom jačanju mišića.\nPrincip rada ovog malog, ali moćnog uređaja se zasniva na umetanju prstiju u gumičice i pritiskanju loptice. Na ovaj način se vežbaju prsti, ali se radi i na jačanju mišića stabilizatora šake, zglobova i laktova.\nGuma za vežbanje šaka muzičara i sportista\nMSD Handmaster plus je izuzetno kvalitetan uređaj pogodan za jačanje mišića šake i pokretljivosti zglobova, koji svoju široku primenu nalazi svuda. Koriste ga rekreativci, profesionalni sportisti, kao i muzičari.\nPrilikom korišćenja MSD Handmaster plus gume za vežbanje šake se koristi svih 18 mišića šake. Devet mišića koji zatvaraju šaku i koji se nalaze na prednjoj strani prstiju, palca, šake, zgloba i lakta, a jednako tako i devet mišića koji otvaraju šaku tj. mišići stabilizatora hvata, smešteni na zadnjoj strani prsta, palca, šake, zgloba i lakta.\nUređaj za povećanje snage, brzine i izdržljivosti ruku\nMSD Handmaster plus ojačivač ruku će vam pomoći da povećate snagu, brzinu i izdržljivost ruku za najbolje performanse u sportu, sviranju instrumenata ili za izvođenje poslova u radnom okruženju.\nTradicionalne vežbe za ruke i prste kao što su vežbe "sa hvatanjem" vežbaju samo 9 mišića koji zatvaraju šaku, bez rada na mišićima "stabilizatora hvata". Zbog toga je MSD Handmaster plus preporučljiv čak i u slučajevima rehabilitacije, nakon povrede šake.\nMSD Handmaster plus pomaže i u RSI slučajevima (ponavljajuće povrede stresa) poput sindroma karpalnog tunela, De Kuervain-ovog sindroma (tenosinovitis), Dupuitrenove kontrakture (Blackberry Thumb), teniskog lakta i lakta golfera.\nMSD Handmaster plus je uređaj koji je dizajniran da bude jednostavan za korišćenje, i da zbog jednostavne upotrebe bude lagan za upotrebu na poslu, tokom vežbanja, sviranja muzičkih instrumenata ili rada na računaru.\nProizvod se javlja u 3 boje u zavisnosti od jačine gume:\nLjubičasta guma - meka\nCrvena guma - srednje jačine\nNarandžasta - tvrda\nMSD Handmaster plus\nMSD Digi Extend, guma za vežbanje šake MSD\nPred vama je jedinstvena sprava za vežbanje šake. Ovo je mali i praktičan...\nMSD Versa Flex Stick elastična guma za vežbanje MSD\nMSD Versa Flex Stick elastična guma za vežbanje u obliku štapa se koristi...\nMSD Digi Flex, opruga za vežbanje šake MSD\nOpruga za vežbanje šake je mali i praktičan uređaj koji se korisiti za...\nMSD Mambo Foam Hand Grip, opruga za vežbanje šake MSD\nMSD Pulley ekspander za vežbanje MSD\nMSD silikonska loptica za jačanje šake MSD\nMSD silikonska loptica služi za vežbanje mišića fleksora šake, a...\nMSD Versa Gym Bar ekspander za vežbanje MSD


HSS zbog TV pretplate traži oduzimanje dozvole za emitiranje FTV-u | Hercegovina.Info\nHSS zbog TV pretplate traži oduzimanje dozvole za emitiranje FTV-u\n"Naime, po Zakonu o Javnom RTV servisu, Zakonu po komu se RTV taksa i naplaćuje, u članku 54, točka 2 stoji kako se od obaveze plaćanja izuzimaju domaćinstva i pravna lica kojima se ne isporučuje signal Javnih RTV servisa a većina prostora naše Županije nije pokrivena rečenim signalom. U slučaju ako signal FTV-a ili BHT-a ipak imate, također niste dužni plaćati pretplatu po važećim Zakonima u BiH jer, npr, Zakon o zaštiti potrošača u članku 33 i članku 38 kaže kako niste dužni platiti ukoliko nemate potpisan Ugovor sa pružateljem usluga te ako za usluge nikada niste dobili račun ili opomenu.\nZakonom o Javnom RTV servisu je data mogućnost emiterima da sklope Ugovor o naplati sa Javnim poduzećima ali i ukoliko emiteri sklope ugovor, u ovom slučaju sa telekomima, to ne obvezuje potrošača da se sa istim suglasi. Da bi potrošač ( u skladu sa važećim zakonom o zaštiti potrošača BiH, odjeljak ekonomske usluge) imao obvezu plaćanja bilo kakve ekonomske usluge (rtv taksa) mora potpisati ugovor sa isporučiteljem predmetne usluge.\nNapominjemo i kako je svatko dužan prijaviti svoj TV prijemnik i kako tek Prijavom u kojoj navodite kako posjedujete TV prijemnik stupate u odnos sa emiterom u komu ste dužni plaćati TV pretplatu. Također napominjemo kako ne postoji zakonski rok za prijavu TV prijemnika tako da ne kršite Zakon ukoliko isti niste prijavili, te kako nikada nije formirano Povjerenstvo za provjeru posjedovanja TV prijemnika.\nFederalna televizija, to jest RTV FBiH koja prikuplja TV pretplatu na području Federacije BiH kao dokaz o pruženoj usluzi i dalje uzima izvode iz svojih poslovnih knjiga unatoč presudi Ustavnog Suda BiH iz 2008. godine koja kaže kako Izvodi iz poslovnih knjiga nisu vjerodostojna isprava kojom se mogu naplatiti bilo kakva potraživanja, te kako je takova naplata moguća samo u komunalnim uslugama.\nRTV FBiH pretplatu prikupljenu i na ovakav, nezakonit način, ne raspodjeljuje sukladno Zakonu o Javnom RTV servisu i u ovom trenutku ima višemilijunska dugovanja prema BHRT-u po istome Zakonu. Stoga OO HSS Posušje poziva Regulatornu agenciju za komunikacije (RAK) da Federalnoj televiziji zbog kršenja Zakona o javnom RTV servisu (Neuplaćivanje BHRT-u dijela prikupljenih sredstava koje Zakonom pripadaju BHRT-u), Zbog kršenja člana 33. i člana 38. Zakona o pravima potrošača (naplaćivanje usluge bez potpisanog Ugovora), te zbog neprovođenja i kršenja Presude Ustavnog suda BiH (Izvod iz poslovnih knjiga NIJE vjerodostojna isprava) urgentno oduzme dozvolu za emitiranje", stoji u priopćenju za javnost HSS BiH.\nrtv pretplata tv pretplata RTV FBiH\nFOTO HT Mostar izbacio RTV pretplatu sa računa\nRačuni BH Telekoma i M'tela i dalje će u sklopu mjesečnih računa za telefonske usluge sadržavati i RTV pretplatu. Odbor sustava zahtijeva da…


Radivoje Papović novi ministar prosvete\nNaslovna > Info > Srbija > Radivoje Papović novi ministar prosvete\nSrbija\t• 07:05\t2013-08-14 07:05\n• 14. 08. 2013.\t| Novosti\tTweet\nRadivoje Papović novi ministar prosvete\tNajozbiljniji kandidat za ministra prosvete u rekonstrusanoj Vladi Srbije je Radivoje Papović, bivši rektor Prištinskog univerzita, a sada profesor na beogradskom Medicinskom fakultetu.\nPregovori sa Papovićem su pri kraju i on bi trebalo da 26. avgusta preuzme resor koji je vodio Žarko Obradović.Papović se školovao u Prištini i Beogradu, usavršavao se i u inostranstvu. Trenutno radi na Institutu za humanu genetiku.\nKao nekadašnji rektor preživeo je atentat 1997. godine, kada je ekspolodirao automobil-bomba dok je pored njega prolazilo službeno vozilo u kojem se Papović nalazio. I on, i njegov vozač, zadobili su teške povrede.Svojevremeno, bivši rektor se u žiži javnosti našao zbog izjave: "Kod nas su, nažalost, najbolji najjeftiniji", a potom je doneo odluku da svi studenti s prosekom većim od 8.5 moraju dobiti stalan posao na fakultetima ili institutima. Zbog pisma poglavaru SPC 1994. godine, gde je naveo da je "prazna Patrijaršija bez patrijarha", prozivan je da želi da bude rektor i patrijarhu Pavlu. » PODELI OVU VEST SA DRUGIMA Tweet\n» OSTALO IZ KATEGORIJE Najviše veruju Rusiji, ali bi radije živeli u EU i SAD\nZnak "Obraza" na toalet papiru u Skupštini Srbije\nPolicija odustala od štrajka glađu, dobija pomoć od 20.000 dinara\nProsvetarima jednokratna pomoć, a predškolskim ustanovama?\tSutra štrajk prosvetara, nema prvog časa u obe smene\tDirektori škola prodaju radna mesta za 3.000 evra\tBez prvog časa u školama 28. oktobra\tNe mogu da dobiju platu jer su im ukinuli zanimanja\tDodaj komentar\n» Komentari (42)\n20:40 • 24.08.2013.\n- Rade iz doline Drine\nU našem bratstvu Papovića nije bilo nikada izdaje,svi smo od reda rođeni nacionalisti,šovinisti nijesmo nikada bili niti nam je poznato da smo kroz stoljeća takvoga imali,nijesmo ono što pričamo,nego ono šta smo djelom pokazali,o Radivoju neću da pričam,on će to da svojim djelom pokaže kao što je to činio i do sada.Nevjerih Toma će uvijek biti,o tome neću da dajem komentar.Radivoje je perjanica našega bratstva,i mi smo ponosni na njega,oprosti Radivoje i onima koji nevjeruju u tebe,mi ti vjerujemo i neka ti je sa srećom!\n00:12 • 23.08.2013.\n- За проф. Паповића\nДижем руку за српског умног витеза. Он је међу ретким људима у Србији који може изменити неваљалу слику српске просвете. 23\n08:59 • 21.08.2013.\nProf. dr Rajna Dragićević treba da bude ministar\n20:34 • 15.08.2013.\nsramno,sramno,sramno. sada ce djetici vladati do vijeka. sramnooooooooo\n18:05 • 15.08.2013.\nZlo se trpi od straha gorega. Obradoviću, vrati se! Nisi ti kriv, deca su, ali ne baš ovoliko!\n12:15 • 15.08.2013.\n- @Nemanja & ostali\nNa ovoj poziciji ne treba nam čovek koji se borio za Srbe na Kosovu, nego čovek koji je iz prosvete, i po mogućstvu da ima školsko dete, tako da je u toku sa onim što treba ispraviti i menjati u prosveti. A ta stara garda koja je završavala fakultete na Kosovu - znamo zašto su se tamo upisali - ovde nisu mogli da polože ispite. Tako da, manite se blistavog uma, ovo je samo još jedan veliki promašaj.\n08:40 • 15.08.2013.\nNismo ni ocekivali nista vise. Mislim da nam je i ovde potreban neki mladi strucnjak iz inostranstva, jer smo nase sve videli, probali i potrosili. Do duse - stare, posto SPS nema mladih!\n23:10 • 14.08.2013.\n- Svaka cast!!!\nKonacno pravi potez ove vlasti! Blistavi um...srbenda! Niko i ne zna koliko se ovaj covek borio za srbe na kosovu! Pravi covek na pravom mestu! Srecno!!!\n21:59 • 14.08.2013.\nAko sam ja išta razumeo iz ovog članka? A što si tiče činjenice da je iz Prištine- kukala nam majka...\n20:15 • 14.08.2013.\nSta ste mislili pod 'najozbiljniji'?\n18:41 • 14.08.2013.\nA cekaj sad mi nije nista jasno...a zasto bomba na njega, dil ili nesto drugo...?\n17:03 • 14.08.2013.\n- Hoce dati stipendiju i studentima sa 8,5? Na dobrim studentima i dobroj deci stede a rasipaju se u javnim nabavkama! Hoce li obradovati studente sa prosekom iznad 8,5 stipendijom ili ce ostati samo one sa prosekom iznad 9?\nTo su tako na kvarno uradili u junu! 61\n15:58 • 14.08.2013.\n"Da li će novi ministar prosvete biti Radivoje Papović, poznat po rasističkim izjavama i proterivanju Albanaca sa Univerziteta u Prištini?…\nRadivoje Papović je "bio rektor Univerziteta u Prištini od 1991. do 1998. godine, u vreme kada su sa Univerziteta proterani svi studenti i nastavnici albanske nacionalnosti".\n15:27 • 14.08.2013.\n- Konacno pravi intelektualac\nKonacno neko ko zna sta je nauka. Srbija je ovog puta dobila pravog!\n15:18 • 14.08.2013.\nMoja podrška, studenti, oni što ga poznaju puni su hvale....\nPružimo mu šansu, neka su samo Žare i Mlađa "bivši"...\n15:12 • 14.08.2013.\nDa li je moguće? Da li se vi zezate?\n14:28 • 14.08.2013.\nNe znam zasto se nas svet cudi ovom predlogu.Za mene:nema iznenadjenja.\n14:14 • 14.08.2013.\nSto n e osta onda na Kosovu, ako se toliko davao i zrtvovao, kako vi to kazete\ncini mi se da nije sve svoje zrtvene snage iskazao, Kosovo nije sacuvno, inace takvih cuvara srpstva zadnjih decenija je bilo mnogo, a Srbi su imali samo stete od njih\n14:11 • 14.08.2013.\n- ista stvar...\nuz duzno postovanje... ali opet ce sve biti isto u prosveti.\numesto da se dovede neko iz struke (iz samog sistema obrazovanja, osnovnog ili srednjeg), opst se namce univerzitetski radnik koji pojma nema koji su goruci problema srpskog obrazovanje...\n13:43 • 14.08.2013.\n- Samo napred\nOdlican profesor, mentor, covek... Konacno neko odlucan ko stoji iza svojih postupaka i reci da preuzme ovu funkciju. Samo napred.\n- Sve u superlativu\nNajbolji predavac, najveci um, sta reci....Treba ga cuti...\n13:38 • 14.08.2013.\n- Hrabar i dosledan\nJedini koji se suprotstavio Milosevicu u vreme kada nije smeo....Jedini hrabar i dosledan, jedini profesor Papovic\n13:27 • 14.08.2013.\n- Profesor Papovic na pravom mestu u pravo vreme\nSvoj radni vek je proveo u nastavi od asistenta do redovnoog profesora, a kao rektor pristinskog univerziteta,iskazao je posebne sposobnosti u rukovodjenju i borbi za opstanak fakulteta i Kosova. Takav nam covek treba!\n13:20 • 14.08.2013.\n13:18 • 14.08.2013.\n- Pravi covek!\nNikada nije izdao svoj narod i svoje studente. Koliko je samo puta zrtvovao svoj zivot za dobrobit srpskog naroda. Mi smo zivi svedoci......\n13:05 • 14.08.2013.\npravi čovek za ministarstvo prosvete :(\n13:02 • 14.08.2013.\n- Pomislih u sekundi...\nKad ono, mala razlika u prezimenu...\n12:59 • 14.08.2013.\nZa profesora Papovica su dovoljne dve reci koje ga u potpunosti opisuju: Briljantni um!\n12:57 • 14.08.2013.\nKo nije ziveo na Kosovu, ne zna sta je bitka za Kosovo i opstanak na istom. Takvi i ne mogu da znaju ko je profesor Papovic, a jos manje kakvu je bitku vodio i koliko se nesebicno davao za opstanak srpstva, Univerziteta u Pristini,itd. Mesto ministra prosvete je za njega prava stvar, a za nas, gradjane Srbije velika cast, da prosvetu vodi jedan od najumnijih ljudi u Srbiji i sire. 1528\n11:30 • 14.08.2013.\n11:06 • 14.08.2013.\nSve je bolje od Zareta careta, a za dalje, videcemo.\n10:40 • 14.08.2013.\nSećam se kad je Slobodanu Miloševiću rekao da on već ima predsednika i da mu još jedan ne treba tad su ga terali da uđe u Jul (mislio na Miru Marković).Trebalo je tad imati onu stvar i da mu to kažeš preko novina (Miloševiću).Ubrzo je čini mi se bio smenjen ali izjavu povukao nije .Bilo je i nekih postavljenih bombi i svašta nešto ali je ostao dosledan.\n10:30 • 14.08.2013.\n- Konacno pravi\nHvala Bogu da neko neko ko zaista zna svoj posao dolazi na vlast. Profesor Papovic je meni profesor na medicinskom fakultetu i za njega samo imam reci hvale, zaista je divan i kao covek i kao profesor... Zelim mu sve najbolje na mestu ministra!!!!!\n10:13 • 14.08.2013.\n@PANTAAMON - pa hajde vi, o uzvišeni čistokrvni "vojvođanine", ako ste već samozvano kompetentni da ocenjujete vrednost i stručnost drugih, recite nam imate li ikakvu kvalifikaciju koju ste stekli za života, a da to nije "rođen sam u Vojvodini"?\n09:55 • 14.08.2013.\nPosle Obradovića,raznih Pajtića ,Petrovića nazvaću ih prof, sve je dobro ,videćemo.\n09:43 • 14.08.2013.\npa oni sve znaju. i da vode luku, i ministarstva, tamo se sve uči i oni izađu odande Spremni.\n09:41 • 14.08.2013.\n- Paranoja je bolest treba je lečiti\nOvaj čovek je svojim radom ,i neprestanom borbom protiv korupcije u obrazovanju dao veliki doprinos.Kod njega nema trte mrte.Po nekima ono što se nije ,,rodilo" u Novom Sadu to je odmah diskreditovano.Šta ste bre vi?, sveta inkvizicija.Pa daj onda da V.Karadžića ,Andrića ,Teslu,Pupina,Milankovića,Antića,Jovanovića,(ne upoređujem) optužimo da su sve loše uradili, toliko o vašoj fobiji i glupostima koje ovde prosipate nekažnjeno .Gde unapred ocenjujete nečije znanje(neznanje) i sposobnosti. A stara narodna kaže ,,Ne kudi konja koga niste jahali" .Pamet i sposobnosti nisu samo na jednom mestu . 4031\n09:28 • 14.08.2013.\n- Kao Rambo...\n...borio se "krvavo" za ovo mesto...\n09:16 • 14.08.2013.\nE, ako se u Prištini školovao, nema brige! Tamo su tada odlazili oni koji nisu mogli nigde drugde da se upišu, a to je u ovoj zemlji dobra preporuka za ministarsko mesto.\nA dobra preporuka je izgleda i to što je lik lekar pa vrlo dobro poznaje obrazovni sistem. Valjda se na Institutu za humanu genetiku time bave.\n09:13 • 14.08.2013.\nUopste nisam iznenadjen sto je sa pristinskog univerziteta. Odatle se izrodili najeminentniji strucnjaci Srbije. Ne svim vodecim mestima su. Toliko su dobri, da su i pokrajnu izgubili. Ali zato vrlo sposobni za pljackanje poreskih obveznika. Duple funkcije i dr. I onda se cudimo za stanje u drzavi. :-(\n08:16 • 14.08.2013.\n- FIN COVA\n01. Decembar 2015. 17:05\n01. Decembar 2015. 16:50\n01. Decembar 2015. 16:36\nIzmene saobraćaja na putu kroz Kulu\n01. Decembar 2015. 16:20\nPovređen motociklista na Podbari\n01. Decembar 2015. 16:03


Novo vrijeme » Lavrov: Rusija želi dijalog, žalimo zbog nove strategije SAD gdje smo predstavljeni kao prijetnja Lavrov: Rusija želi dijalog, žalimo zbog nove strategije SAD gdje smo predstavljeni kao prijetnja – Novo vrijeme\n20. Jan 2018. | 07:59 | NV\nMoskva žali što su Rusija i Kina označene kao prijetnje u novoj vojnoj strategiji SAD, ali je ipak spremna za dijalog s Washingtonom, izjavio je ruski ministar vanjaskih poslova Sergej Lavrov nakon što je američki ministar odbrane James Mattis predstavio novu američku strategiju.\n“Mi smo otvoreni za dijalog, mi smo spremni da razgovaramo o vojnim doktrinama”, rekao je Sergej Lavrov na konferenciji za novinare u Ujedinjenim nacijama, prenosi Reuters.\nŠef ruske diplomatije je rekao da je za žaljenje što “umjesto da imamo normalan dijalog, umjesto da nam osnova bude međunarodno pravo, SAD teže da pokažu svoje liderstvo takvim konfrontirajućim strategijama i konceptima”, prenosi RTS.\n“Siguran sam da tamo (u SAD) ima mnogo razumnih ljudi koji shvataju da treba očuvati stratešku stabilnost i eliminisati sve rizike i šta više da je ovo nemoguće bez saradnje između Rusije i SAD”, rekao je Lavrov, navodi Tass.\nU novoj američkoj nacionalnoj strategiji na vrhu liste kao agresivna ekonomska sila stavljena je Kina, rekao je Lavrov dodajući da slijedi Rusija.\n“Mi zauzimamo drugu poziciju kao zemlja koja krši nekakva pravila. Prema toj strategiji, zajedno sa Kinom mi urušavamo međunarodni sistem”, naveo je Lavrov.\nOznake: James Mattis > Kina > Rusija > Sergej Lavrov > Sjedinjene Američke Države > Trumpova doktrina\nKina: Jinpingova borba protiv korupcije, milioni službenika kažnjeni\n9. Oct 2017. | 09:05


Linta: Srbi iz BiH da se registruju i glasaju 7. oktobra | SC Radar\nTue, 22 May 2018 07:46:51 +0000\nLinta: Srbi iz BiH da se registruju i glasaju 7. oktobra\nZamenik predsednika Odbora Skupštine Srbije za dijasporu i Srbe u regionu Miodrag Linta ukazao je danas na značaj predstojećih opštih izbora u BiH za položaj Srba u Federaciji BiH i pozvao Srbe u rasejanju da se registruju, da bi na tim izborima mogli glasati van BiH.\nLinta je ukazao da je položaj Srba na području FBiH težak, zbog uskraćivanja mnogih prava – u vezi sa zapošljavanjem, imovinom, kulturom i obrazovanjem, te naglasio da su predstojeći izbori prilika da se njihov položaj poboljša i ojača.\nOn je na sednici Odbora rekao da pravo glasa na izborima zakazanim za 7. oktobar imaju Srbi sa važećom ličnom kartom BiH, ali i oni koji su bili upisani u birački spisak 1991. godine, te napomenuo da oni koji se registruju na vreme mogu glasati u ambasadama BiH ili poštom.\nLinta je rekao da je dobro poznato da vodeće bošnjačke stranke zastupaju mnoge neprihvatljive teze za srpski narod, od toga “da je Srbija odgovorna za agresiju na BiH, pa do nepriznavanja Dana Republike Srpske”, te naglasio da su izbori prilika da budu izabrani legitimni predstavnici srpskog naroda.\nLinta je naveo da, prema rezultatima izbora od 2014. godine, u 10 skupština kantona u FBiH ima samo 13 srpskih poslanika.\n– Od 13 poslanika, samo tri su sa lista stranaka čije je sedište u Republici Srpskoj, a ostalih deset su sa lista partija čije sedište je u Sarajevu – rekao je Linta.\nOn je predložio da srpske stranke naprave zajednički plan i listu za predstojeće izbore.\nVOĆNI PROTEST U Hrvatskoj besplatno dele jagode u znak protesta zbog velikog UVOZA\nPatrijarh Irinej: Srbi sa Slovencima uvek bili u dobrim odnosima\nDan kada su otišla “braća Crnogorci”\n“ZAKLAO SAM CURU KOJU SAM VOLEO” Stravični detalji ubistva koje je zaprepastilo Hrvatsku\nPONESITE KIŠOBRAN Nakon sunčanog jutra u BiH danas PLJUSKOVI SA GRMLJAVINOM\namerika austrija beč cikago cirih dacic ekonomija engleska ex-yu kanada kosovo london los-andjeles merkel njujork politika putin svajcarska toronto ukrajina vucic\nOntario NDP leader pledges end to long-weekend gas pump 'gouging', details vague\nOne male dead, another injured after reported shooting in Scarborough\nFour seriously hurt after vehicle strikes tree in Downsview\nSMRT NA GRANICI U reci kod Cazina se UTOPIO 21-godišnji migrant iz Avganistana\nUVEK NOSI SA SOBOM 20 ČETKICA ZA ZUBE Slavna pevačica krije ČUDNE NAVIKE, a ovo je samo …\nUDARAO SE KAMENOM U GLAVU Miki urlao na Nadeždu, obezbeđenje ih razdvajalo\n“Ne pita se samo Makron o proširenju EU, on je samo JEDAN GLAS”\nKako su Albanci zamislili vojsku Kosova: 8.000 vojnika, turske puške i RUPA U BUDŽETU\nMan dead after head-on collision in North York\nTwo vehicles were...\nChristopher Hume: King St. pilot, other public spaces have awoken Torontonians’ hunger for Toronto\n13 dead horses discovered at Stouffville farm where others were found neglected


Počeli manevri NATO-a u Litvaniji - Sputnjik Srbija\n21:32 18 Jun 2021\n14:30 12.06.2016 (osveženo 14:33 12.06.2016) Preuzmite kraći link\nDrugi deo velikih vojnih vežbi „Geležinis vilkas 2016“ uz učešće jedinica iz šest zemalja-članica NATO-a počele su danas u Litvaniji na poligonu Gajdžunaj, saopštilo je Ministarstvo odbrane te baltičke republike.\nZapadna Evropa ne žuri da zaštiti „zaplašene“ baltičke zemlje\n„Tokom vojnih vežbi testiraće se spremnost za operativnu dužnost međunarodne jedinice na nivou bataljona u sastavu snaga za brzo reagovanje Severnoatlantske alijanse, koja je formirana na bazi oružanih snaga Danske“, navodi se u saopštenju litvanskog vojnog resora. U tu borbenu jedinicu Litvanija je poslala svoju četu.\nU drugom delu manevara „Geležinis vilkas 2016“ učestvuju jedinice iz Nemačke, Danske, Litvanije, Luksemburga, SAD i Francuske — ukupno 2.700 vojnika. Francuski vojnici u sastavu od nekoliko desetina ljudi stigli su prvi na manevre.\nUčesnici vojnih vežbi koriste tenkove „leopard“ 2A5, samohodne haubice „pancirhaubice 2000“, borbena vozila „bokser“ i drugu tehniku.\nTokom prve faze manevara 1.900 litvanskih vojnika, kao i 400 vojnika Nacionalne garde SAD i Poljske od 6. juna su na poligonu u području grada Pabrade uvežabavali premeštanje jedinica u naznačena područja, izviđačke akcije i ofanzivne operacije.\nManevri „Geležinis vilkas 2016“ su deo vojnih vežbi NATO „Sejber strajk 2016“, koji se pod rukovodstvom komande Oružanih snaga SAD u Evropi održavaju od 2011. godine u Letoniji, Litvaniji i Estoniji. U njima učestvuje oko 10.000 vojnika.\nvojne vežbe, NATO, Evropa


June 8, 2018 January 11, 2021 Irena Radić No comments\nVlada Republike Srpske utvrdila je juče, po hitnom postupku, Prijedlog zakona o zateznoj kamati kojim se uređuje visina stope i način obračuna zatezne kamate u Republici Srpskoj, u slučaju kada dužnik zadocni sa ispunjenjem svojih novčanih obaveza. Novim zakonskim rješenjem smanjena je stopa zatezne kamate sa 0,05% dnevno na 0,03% dnevno, a predloženo je i da se ne vrši korekcija glavnice stopom rasta potrošačkih cijena. Odredbe tog zakona se primjenjuju u svim slučajevima, osim kada je posebnim zakonom propisana drugačija stopa zatezne kamate.\nU Federaciji Bosne i Hercegovine, visina stope zatezne kamate na godišnjem nivou iznosi 12%. Izuzetno od ovog opšteg pravila, na iznos glavnice određene izvršnim ispravama (sudske presude i sudska poravnanja) i vansudskim poravnanjima iz radnog odnosa plaća zatezna kamata po stopi od 0,2% godišnje. Međutim, Ustavni sud FBiH je rješenjem privremeno (do donošenja odluke o ustavnosti) obustavio od primjene odredbu po kojoj se na potraživanja iz radnog odnosa primjenjuje niža stopa zatezne kamate. Posebnim zakonom je propisano da se na iznos javnih prihoda koji nije plaćen u zakonom propisanom roku, plaća zatezna kamata po stopi od 0,04% za svaki dan zakašnjenja.\nU Brčko Distriktu, fiksna stopa zatezne kamate je 0,03% dnevno, a glavnica se koriguje stopom rasta potrošačkih cijena.


Filmovi na prostorima bivših jugoslovenskih država krajem XIX i u prvoj polovini XX veka\nPrva javna projekcija filmova na prostorima bivših jugoslovenskih država održana je u Beogradu 6. juna 1896. u kafani „Zlatni krst“ na Terazijama. Tada je publika videla filmove sa prve javne projekcije na svetu koja je održana 28. decembra 1895. u Parizu. Program je bio sačinjen od devet filmova, među kojima su bili i „Ulazak voza u stanicu“, „Rušenje zida“ i „Kupanje u moru“.\nTe 1896. projekcije su održane i u Novom Sadu, Zagrebu i Ljubljani. Već sledeće godine lionski fotograf Andre Kar je organizovao drugu značajnu projekciju koja je važna zbog toga što su tada prikazani prvi filmovi snimljeni na našim prostorima: „Tramvajska stanica na Terazijama“, „Izlaženje radnika iz fabrike duvana“, „Kraljev povratak iz Sofije“, „Šetnja na Kalemegdanu“ i „Polazak njegovog veličanstva iz dvora u sabornu crkvu“. Najstariji do danas sačuvani film urađen na teritoriji Srbije „Krunisanje Kralja Petra I“ snimio je 1904. britanski snimatelj Frenk Storm Moteršo.\nBitoljski fotograf Milton Manaki 1907. snimio je kamerom žene koje predu vunu i film nazvao „Prelje“. Pored toga snimio je još i filmove: „Panađur“, „Folklorni motivi“, „Seoski običaji“, „Mladoturske manifestacije u Bitolju“, „Vešanje Makedonaca“ i „Ulazak srpske vojske u Bitolj“, dok mu je najznačajniji i najpotpuniji film „Poseta sultana Rešada Solunu i Bitolju“ iz 1911.\nFilmski entuzijasta i vlasnik bioskopa u Somboru Ernest Bošnjak je 1909. kupio kameru i snimio film „U državi Terpsihore“. Pokušao je da proizvede i igrane filmove: „Laži radi mene“ (1923), „Faun“ (1924.) i „Moja draga kolevka“ (1924.).\nVeoma zanimljiva pojava je i novosadski maturant Vladimir Totović koji je srednju školu pohađao u Budimpešti. Tamo je glumio u nekoliko mađarskih filmova, a po povratku u Novi Sad, Totović je režirao i napisao scenario za film „Detektiv kao lopov“, u kome je i glumio. Nakon toga je u Beču ostvario nekoliko uloga, da bi mu karijera bila prekinuta pozivom u vojsku. 1917. poginuo je na italijanskom frontu.\nVeoma značajan autor iz tog vremena je i glumac Ilija Stanojević Čiča koji je režirao 1911. naš prvi igrani film „Život i dela besmrtnog vožda Karađorđa“. Snimatelj filma bio je Francuz Luj de Beri, a producent Svetozar Botorić. U Beogradu su u to vreme delovali i braća Savić. Boža, Pera i Svetolik Savić su proizveli dosta dokumentarih i jedan igrani film koji se zvao „Jadna majka“. Premijera ovog filma je održana aprila 1912.\nSlavko Jovanović je 1912. počeo samostalno da snima dokumentarne materijale o događanjima u Beogradu. Zanat snimatelja je naučio od tada već iskusnih filmadžija iz inostranstva.\nPionir hrvatske kinematografije Josip Karaman kupio je filmsku kameru 1910. godine i snimio te iste godine dokumentarne filmove: „Sokolski slet u Splitu“ i „Procesija svetog Duje“. 1911. snimio je još i dokumentarac „Sprovod splitskog načelnika Vicka Mihaljevića“ i prestao da snima iz nepoznatih razloga. Te 1911. Josip Hala snimio je dva dokumentarca: „Plitvička jezera“ i „Sinjska alka“ i nastavio da se bavi filmom. Još dugo je delovao kao filmski snimatelj. U Hrvatskoj su veoma aktivni bili i Hamilkar Bošković i Teodor Milić. Oni su osnovali i vodili preduzeće za snimanje filmova koje će snimiti čak pet igranih filmova: „Tko“, „Vragoljanka“, „Mokra pustolovina“, „Dvije sirotice“ i „Dama u crnoj krinki“. Preduzeće se na žalost ugasilo 1923, tako da nije postojala kontinuirana proizvodnja filmova i postojali su mnogobrojni pokušaji usamljenih pojedinaca ali bez zapaženijih rezultata.\nJoš jedno poznato ime hrvatske kinematografije koje ne treba izostaviti je Oktavijan Miletić koji je pre svega bio snimatelj ali je i režirao filmove, te je i autor prvog hrvatskog igranog filma „Lisinski“ iz 1944. Još neki od naslova koje je režirao su: „Na žalost samo san“ iz 1932, „Poslovi konzula Dorgena“ iz 1933, „Šešir“ iz 1937. i druge. Po njegovom imenu 1991. nazvana je stručna filmska nagrada „Oktavijan“, te je tako ovaj filmski stvaraoc otrgnut od zaborava. U Srbiji je Petar Dobrinović 1922. po scenariju Lazara Markovića režirao kratku dramu „Tragedija naše dece“ koji se bavio problemom alkoholizma koji je snimljen po zadatku Državne radionice za izradu filmova pri Ministarstvu narodnog zdravlja. Za tu Državnu radionicu Milutin Bata Nikolić i Mihailo Mihailović su 1923. snimili poučna ostvarenja: „Greh alkohola“ i „Doktor Tokerama“.\nU Beogradu je Kosta Novaković, inače rodom iz Čačka, apotekar i vlasnik bioskopa „Kasina“, snimio 1927. kratki igrani film „Kralj Čarlstona“, a iste te godine i dugometražni „Grešnica bez greha“ u kome između ostalih glumi čuvena Žanka Stokić. To je bio i jedini njen film u kome je igrala. Kosta Novaković režirao je 1939. i dokumentarni film „Proslava 550-godišnjice Kosovske bitke“. Zanimljivo je spomenuti da je Novaković tokom rada na filmu „Grešnica bez greha“ snimio i slobodnije scene koje nisu ušle u finalnu verziju, tako da pripada grupi prvih srpskih reditelja koji su se bavili temom erotike, dok su u Srbiji prvi erotski i pornografski filmovi strane produkcije stigli početkom XX veka. Najveća međuratna erotska zvezda sa naših prostora bila je slovenačka glumica Ida Kravanja, poznatija kao Ita Rina. Nju je proslavio film češkog reditelja Gustava Mahatija „Erotikon“ iz 1929. Pre Drugog svetskog rata snimljen je i naš prvi etno pornić „Bugarin“. Svakako treba spomenuti i Belu, suprugu Miroslava Krleže koja se pojavljuje u filmu pornografskog sadržaja. Zbog tog filma nastala je velika gužva jer je Krleža bio Titov prijatelj. 1928. filmski kritičar Boško Tokin snimio je film „Kačaci u Topčideru“. Sledeće godine profesor književnosti Ranko Jovanović snimio je film „Kroz buru i oganj“. Te godine još jedan značajan autor Josip Novak snimio je igrani film o rudarskom životu pod nazivom „Rudareva sreća“. 1931. snimio je međunarodno nagrađivan dokumentarac „Simfonija vode“.\nDok je već 1930. zvuk preplavio bioskope na Zapadu, kod nas je još uvek dominirao nemi film. Za najbolje ostvarenje tih tridesetih godina XX veka smatra se „Sa verom u Boga“ čiji je pisac scenarija, reditelj i snimatelj bio Mihajlo Popović koji je i u drugoj polovini XX veka snimio još dosta značajnih jugoslovenskih filmova. Naslov „Sa verom u Boga“ je u doba posle Drugog svetkog rata bio neprihvatljiv, te se o ovom filmu dugo ćutalo, a i autor ga se odrekao jer nije bilo boljeg rešenja koje je moglo da spase sudbinu daljeg života Mihajla Popovića. Film je ipak doživeo ponovo svoju premijeru ali tek 25. oktobra 1991, na otvaranju obnovljene dvorane Kinoteke.\nZa film „Sa verom u Boga“ vezuje se slična priča kao ona sa „Grešnicom bez greha“. Snimljene „golišave“ scene nisu se našle u finalnoj verziji. U drugoj polovini tridesetih Vladeta Limić i Dragiša Stojadino vić načinili su prve pokušaje snimanja u boji. U Bosni i Hercegovini Nikola Drakulić 1937. stvara kratki igrani film „Ljubav u Sarajevu“ sa popularnim pevačem sevdalinki Edom Ljubićem u glavnoj ulozi. Producentska kuća „Artistik film“ Andre Glišića i Zarije Đokića 1938. stvara izvrstan sportski film o biciklističkoj trci kroz Srbiju „Put džinova“, a u sam osvit rata dokumentarno-igrani film „Priča jednog dana“ reditelja Maksa Kalmića koji je stradao kao jedna od prvih žrtava nacističkog terora u Beogradu. Ipak, najznačajnije delo „Artistik filma“ bio je dokumetarac „Golgota Srbije“ reditelja Stanislav Krakova iz 1940. U Sloveniji je 1931. snimljen film: „U kraljevstvu Zlatoroga“, a 1932. „Triglavske strmine“. Za vreme Drugog svetskog rata većina filmskih autora nije stvarala.\nNajpoznatiji filmski autor tog doba bio je Dragoljub Aleksić, poznati jugoslovenki atleta i autor prvog pravog zvučnog igranog filma „Nevinost bez zaštite“ koji je zbog ovog ostvarenja bio optužen na gubitak nacionalne časti. Oslobođen je optužbe 1946. U tehničkoj realizaciji filma Aleksiću je pomogao Stevan Mišković. Mišković je učestvovao i u proizvodnji kratkih animiranih žurnala „Nedeljni pregled“, koji su izlazili svake nedelje od proleća 1943. do leta 1944. godine.\n„Nevinost bez zaštite“ je snimljen 1942, za vreme nemačke okupacije i tada je bio na drugom mestu po gledanosti u Srbiji. Dušan Makavejev je 1968. izvukao iz zaborava ovaj film tako što je napravio novo ostvarenje pod istim naslovom, te je u njemu kombinovao postojeći igrani materijal iz 1942. i dokumentarni sa prvobitnom ekipom filma koji govore o teškoj situaciji u tadašnjoj srpskoj kinematografiji. Bilo je to formalno novo obogaćeno izdanje starog filma.\nKoliki je uticaj ostavio Dragoljub Aleksić na našu kinematografiju, dovoljno govori činjenica da u igranom filmu „Čarlston za Ognjenku“ iz 2008. Nenad Jezdić glumi akrobatu Aleksića. To je još jedna potvrda da je ova zanimljiva ličnost i dalje aktuelna. Ostvarenje Vjekoslava Afrića „Slavica“ iz 1947. nosi titulu našeg prvog posleratnog dugometražnog igranog filma. U leto 1946. započeto je snimanje „Slavice“. Snimatelj Žorž Skrigin snimao je malom žurnalskom kamerom. U februaru 1947. film je bio gotov, a svoju premijeru doživeo je 12. maja iste te godine. Interesantan je podatak da reditelj nije bio prisutan na premijeri i da je prvi put, nakon završetka rada na filmu, „Slavicu“ video tek kada je prikazana povodom desetogodišnjice našeg prvog posleratnog igranog filma. 1949. Afrić je snimio i film „Barba Žvane“. Vjekoslav Afrić je pored toga što se bavio režijom, bio još i glumac i profesor na Akademiji za pozorište, film, radio i televiziju. 1947. snimljen je i film „Živjeće ovaj narod“ u režiji Nikole Popovića, a po scenariju našeg čuvenog književnika Branka Ćopića. 1948. godine snimljena su četiri dugome\ntražna igrana filma: „Na svoji zemlji“ u režiji France Štiglica, „Besmrtna mladost“ u režiji Vojislava Nanovića, „Život je naš“ u režiji Gustava Gavrina i „Sofka“ u režiji Radoša Novakovića, a po istoimenom romanu Bore Stankovića. Pored već pomenutog filma „Barba Žvane“ 1949. snimljeni su još i filmovi: „Zastava“ u režiji Branka Marjanovića i „Priča o fabrici“ u režiji Vladimira Pogačića.\nVećina filmova snimljenih u periodu od 1945. do 1950. imali su za glavnu temu Drugi svetski rat, što je i logično, izuzev par naslova koji su razbijali tadašnja pravila. Kasnije će ratne teme biti sve dosadnije za autore koji su želeli da beleže trenutnu situaciju u društvu, izbegavajući tako namerno ustaljenu tematiku iz prošlosti koja je bila nametnuta od totalitarnog režima.


Program rada - dramskistudiopetarpan.simplesite.com\nČasovi su formirani tako da svaki polaznik ima svoj prostor gde može iskazati maštu i kreativnost u individualnom i kolektivnom radu,da se kroz najrazličitije vežbe oslobode i prepoznaju i razviju svoj talenat. Radeći na pravilnom izgovoru, neverbalnoj komunikaciji i širenju vokabulara, učićemo ih razvijanju individualnosti unutar grupe.\nPredispozicija da glumi postoji u svakom detetu, a ono što dete neće znati kasnije u životu jeste da razgovara sa pticama i da njima gospodari. Zajedno smo tu da razvijemo njihove talente i da ih učimo da je zabavno kada niko nije izostavljen, kada su sve razlike u karakteru, mašti, rešenjima, idejama zanimljive, poželjne i obogaćuju druženje.\nProgram rada čine sledeći segmenti:\nPolaznici kroz vežbe i zadatke, prilagođene njihovom uzrastu upoznaju osnovu glumačke igre, stvaranje pozorišnog lika, dramsku strukturu jednog dela, proces stvaranja pozorišne predstave.\nKroz dikcijske vežbe polaznici uče pravilan način disanja, razvijaju svoju artikulaciju, uče se jasnom i preciznom govoru, ovladavaju akcentima pravilnim za srpski književni jezik.\nPored osnovnih vežbi zagrevanja i razgibavanja, polaznici razvijaju osećaj za ritam, pravilno hodanje i držanje, uče osnove scenske igre kao i niz koreografskih elemenata.\nTokom časova velika pažnja se posvećuje načinu govora. Polaznici se uče da govore bez poštapalica, sa jasnom porukom i jasnim stavom u svakoj rečenici.\nIzvođenjem javnih časova polaznici pokazuju rezultate onog što su uradili u određenom periodu, a na kraju sezone, posebno, svaka grupa se predstavlja premijerom predstave koja nastavlja da se igra i u sledećoj sezoni.


Prikazuje članke prema oznakama: Hamza Humo\nsubota, 19 Maj 2012 10:39\nOŠ Hamza Humo Babino\nOsnovna škola „Hamza Humo“ Babino obilježila je proteklog petka svoj 53. rođendan. Ovom prilikom organizirana je svečana priredba tokom koje su učenici prezentirali znanja i vještine koje usvajaju tokom nastave, kroz učešće u radu brojnih školskih sekcija, te mnogobrojnih vannastavnih aktivnosti. Na početku svečanosti prigodnom besjedom obratio se direktor Amir Zukić. „Drago mi je da imamo priliku učenicima, roditeljima, prijateljima i partnerima Škole pokazati šta smo radili tokom ove godine, a naravno učenici su usvojili još mnoga znanja i vještine koje danas nismo u mogućnosti prezentirati“, kazao je direktor Zukić, zahvalivši se gostima na prisustvu svečanosti.


Saznajemo: Jučer u Službenom glasniku objavljen Zakon o Budžetu institucija BiH | N1 BA\n01.08.2020. |16:15 >16:21 |\nKako N1 saznaje iz Centralne izborne komisije BiH, jučer je, 31. jula 2020. u Službenom glasniku Bosne i Hercegovine objavljen Zakon o Budžetu institucija BiH za 2020. godinu.\nOvaj zakon stupa na snagu dan nakon objave.\nDom naroda Parlamentarne skupštine BiH 29. jula 2020. je na hitnoj sjednici usvojio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu, čime je okončana procedura usvajanja budžeta.\nPodsjetimo, i Ured visokog predstavnika u Bosni i Hercegovina poručio je bh. vlastima da je nakon dugog kašnjenja s usvajanjem budžeta od krucijalne važnosti da se budžet objavi u Službenim novinama kako bi bile nastavljene predizborne aktivnosti.\n"Nakon dugog kašnjenja sa usvajanjem budžeta, sada je od krucijalne važnosti da se budžet objavi u Službenim novinama i da se što prije krene sa izvršenjem budžeta kako bi Centralna izborna komisija mogla provesti neophodne radnje u vezi sa organizacijom lokalnih izbora u 2020. godini i izbora u Mostaru bez daljeg odlaganja", naveli su na zvanučnom Twitteru.\ncik bih zakon o budžetu institucija bih\nJesu li sdaovci kupili bureke za svoju bracu kradezeovce?


Izborne zakone šalju parlamentu u martu - Vijesti.me\nAleksa Bečić, Dritan Abazović, Boris Bogdanović (Foto: Boris Pejović)\nSamir Kajošević 07 November 2018, 14:29 h\nSkupština Crne Gore nedavno je formirala odbor u kojem će osim predstavnika vladajuće koalicije učestvovati i Demokratski front (DF), Socijaldemokratska partija (SDP) i Demos, dok u radu odbora neće učestvovati Demokrate i URA kao ni nezavisni poslanici. Demokrate i URA odbili su da učestvuju u radu odbora jer nije formiran prema planu koji su u julu dostavili Skupštini, već na osnovu predloga Demokratske partije socijalista (DPS). Predlogom odluke o formiranju odbora, između ostalog, predviđeno je da se posao na izmjenama zakona završi najkasnije do 30. septembra 2019. godine.\nIz EK su pozdravili formiranje odbora, navodeći da je rad tog parlamentarnog tijela važan za evropske integracije Crne Gore.\nBogdanović smatra da se odbor neće baviti izbornim reformama kako to piše u dijelu zadataka tog parlamentarnog tijela, već će se raspravljati o pitanjima “na kojima DPS i DF opstaju decenijama”.\n“Namjera Demokrata i pokreta URA je da društvenim dijalogom okupimo one sa čijim stavovima smo saglasni, ali i one sa kojima ne dijelimo iste poglede na ambijent u kojem se realizuju izborni procesi u Crnoj Gori. Da pokažemo da se efikasnim radom u mnogo kraćem vremenskom periodu može doći do konkretnih rješenja u svim oblastima koje imaju uticaja na izborni proces. Svakako u znatno kraćem roku od roka kojeg je većina, koju čine DPS i DF, postavila u odluci o osnivanju Odbora”, smatra Bogdanović.


Ulja za automobile - STALKER: мај 2013\nGoriva, uticsi - Fuels, impressions\nDostojanstveno izvinjenje, Apology with Dignity\nGORIVA U SRBIJI, GODINU KASNIJE – FUELS IN SERBIA, A YEAR LATER\nDa se razumemo (na početku): bez analiza slabo ćemo znati ko je bolji a ni sa njima (osim velikog broja pa da bude statistički zasnovano, a i tad bi to bilo u nijansama koje ništa posebno ne bi rekle).\nIpak, biće ovo više od glasina – UTISAK. Utisak zasnovan i na nekim (neoborivim) činjenicama.\nAko sam pre godinu dana izneo stav da svi (veliki, koje pominjem) distributeri imaju potreban kvalitet za Euro 5 motore sada je to još lakše reći – jer IMAJU. Dakle, EN 590:2009 dizel i EN 228:2009 benzin nisu više „sanak pusti“ nego java (nad javama) i to posle nekog vremena u kontinuitetu stvara još i jači utisak „svakodnevne“ i „uobičajene“ pojave. Ostaje (pomalo) pitanje da li je i TNG (LPG) na potrebnom nivou (EN 589:2009). Uglavnom DA, mada je kod ovog goriva postao veći problem „novi atest“ nego kvalitet (pa i cena) ovog goriva.\nOvakva situacija će mnogim majstorima (a naročito „majstorima“) oduzeti privilegiju da za polovinu stvari koje „izbaci kompjuter“ (dijagnostika) okrive LOŠE GORIVO. Naročito će čišćenje dizni (neophodno ili ne, u većini slučajeva NE) početi manje da se radi (ili možda ne?).\nKako god, novouvezeni ili kupljeni novi automobili više ne bi trebali (da kažem i od pre par godina ali sad je „jasno k’o dan“) da pate (ili „pate“) zbog lošeg (nam) goriva. Dakle, sada je više do toga da je neki deo „crk’o“ nego da je uzrok do (stravično lošeg) goriva.\nTačno da će još neki mesec u prodaji biti D2 i BMB 95 ali je NIS cenovnom politikom (izjednačavanjem cena sa „euro“ gorivima) potpuno destimulisao kupovinu ovih goriva, što je jedan veliki plus (uzet u kasnijim razmatranjima) za ovu kompaniju.\nD2 ostaje za starije traktore kao i automobile tipa Golf I ili Kated „kocka“, a kasnije ED uz (preporučujem iako nije 100% obavezno pa nekad može i da se preskoči) aditiv koji se sipa u ED (mali procenat, ne utiče mnogo na cenu) kojih sada ima nekoliko na tržištu, čime je „kumovao“ sam NIS izbacivanjem istog (i koji je samim tim najdostupniji – na njihovim pumpama, svakoj većoj).\nI da ne dužim (praznom) pričom, predočiću novu listu, koja nije napravljena (po ionako maloj razlici) po kvalitetu dostupnih goriva, već više po napretku u odnosu na prošlu godinu i opštem utisku o prodajnim objektima te distribuciji goriva.\nNema šta, utisak ili ne, ovo bi i objektivnija analiza (lako) dokazala.\nZavršetak rekonstrukcije rafinerije u Pančevu je zaista „kvantni skok“ u svakom pogledu pre svega u mogućnosti da NIS isporuču velike količine (više od potreba domicilnog tržišta) ED u punom kvalitetu („Euro 5“). Osim toga tehnološki će to biti moguće i za „Euro 6“ koji stupa na snagu sledeće godine. Isto važi i za benzin.\nNije da ni ranije ova goriva nisu ispunjavala standarde ali je (naročito kod benzina a manje kod dizela) to bilo „na mišiće“, uz muku („ceđenje suve drenovine“) i u ograničenim količinama. Ovde se pokazuje i ono što ponavljam kao papagaj, da je jedno standarde ispuniti a drugo je prevazići ih, što je sada očigledno slučaj, mada može i bolje i očekujem tako nešto. Osim toga, zbog dodatnog tretmana razlika u ceni u odnosu na D2 i BMB bila je poprilična. Sada smo u situaciji (potpomognutom i malim padom cene nafte) da su oba ova goriva od početka godine prilično pojeftinila, kod benzina je to i više od 10% (sa nekih 165 na 145 dinara).\nSada je (iako i ranije ali ne toliko očigledno) NIS (definitivno) „alfa i omega“ tržišta goriva u Srbiji.\nNIS je, osim toga, proširio i poslovanje na okolne zemlje, kako izvozom svojih maziva u par okolnih, tako i prodajom goriva. Naravno, najznačajnije je to što je u BiH otkupio distribuciju goriva (pumpe) od OMV-a, koji se polako ali sigurno povlači iz maloprodaje goriva.\nZnači kvalitet je tu, bez ikakvih sumnji. Distribucija je na visokom nivou. Cisterne su uglavnom nove iako se u pasivnim krajevima još uvek pojavi pokoja „masna“ i „ružna“ (ružna, prljava, zla) cisterna iz nekog davno prošlog vremena. Još značajnije je da je NIS od prošle godine (pretprošle zapravo ali masovnije ipak nešto kasnije) krenuo u akciju podizanja kvaliteta svojim MP objekata (pumpi) i njihovoj unifikaciji (stilskoj) što je značilo (u većini slučajeva, mada je bilo i samo „kozmetičkih“ promena) njihovu potpunu rekonstrukciju.\nSada je očigledno da je po ovom pitanju ubedljivo na mestu jedan, i to ne samo u Srbiji već i u regionu, mada će pravi značaj biti u tome koliko će te (svoje, mada su neki i u zakupu) objekte i održavati ali to ćemo videti tek za koju godinu.\nIma li se šta zameriti (osim praktično monopola) NIS-u?\nNepostojanje više vrsta goriva! Doduše konkurencija se nije ni potrudila da ih na tako nešto natera, i tek je od skora to i počela. Mislim da će u dogledno vreme (ali duže od godine) NIS možda i izbaciti nešto novo, makar i „standardni“ benzin 98 ako ništa drugo. Slažem se da nije mnogo profitabilno i da komplikuje stvari te da je korisno imati mali broj goriva (po jednu vrstu od svakog, uz dizel za poljoprivredu) pogotovu na početku nove (EN ###) ere. Lako je širiti ponudu kada par godina ljude naviknete na evropski kvalitet. U manjoj meri je to slučaj i sa dodatnom aditivacijom goriva (pre svega benzina) ali to košta a cena jeste bitan faktor. Sve je na tome koliko će konkurencija naterati NIS na obe stvari a za sada jedino OMV to čini, što nije dovoljno.\nLogistički je NIS superioran tako da tu nema šta da se priča a po ovom pitanju je čak i u boljoj poziciji Dakle, pozicija i kapaciteti te činjenica da je imaju najnoviji pogon (i u nijansama superiorniji od većeg dela konkurenata) bi uz dalja ulaganja dovela do toga da NIS postane čak i regionalni lider ili da makar bude blizu toga.\nUzgred, treba pomenuti i otvaranje prve Gazprom pumpe (prošle godine, teritorija grada Beograda). G će takođe biti prisutan kao „NIS+“, premium brend po svakom pitanju. Naravno, G-enery ulja sada a ih negde i ima ali ih je retko ko video). Trenutno su neka od njih i na akciji tako da sve to ide koordinisano i solidno organizovano (naravno, uvek može i (bar malo) bolje). Medijski i šire gledano marketinški čak i nije dovoljno propraćeno ali je izbegnut i negativan efekat preterivanja.\nOčigleno je ko je najviše napredovao, što sam i najavio pre godinu dana.\nNije čak ni da ih posebno gotivim, ali utisak je veoma jak. Objekti su im u najboljem stanju i još uvek izgledaju sveže. Čistoća na pumpama nije baš savršena ali jeste ispred ljutih rivala (naročito Lukoil-a) što nema direktne veze sa gorivom ali itekako znači u ocenjivanju po utisku.\nŠto se goriva tiče, čak i kad (su) ih nabavljaju(li) od NIS-a, uvek su gurali kvalitet, tj. da makar bude sa što većom razlikom u odnosu na minimalno ispunjeni standard.\nTreba pohvaliti i to da su još prošle godine (mada nije bilo marketinški ispraćeno, a sada je to gotovo preterano) imali Maxmotion benzin, tada superioran a sada ne toliko (možda u nijansama). Radi se, naravno, o benzinu po EN228:2009 ali sa dodatnim aditivima (čak nije potpuno pokriveno standardom). Radi se pre svega o onima za čistoću ali i „podmazivanje“ delova motora.\nDakle, mala ali značajna (jer je skoro jedinstvena) razlika čime se OMV koliko-toliko odvaja od NIS-a i daje sebi neku (makar marketinšku) prednost.\nJoš značajnije je to što su počeli (za sada je kao Nesi, videlo ih par ljudi ali nije zaživelo u narodu) da prodaju i svoj benzin od 100 oktana. Ovakav benzin već duže vreme imaju u okolnim zemljama (Mađarska, Bugarska, Rumunija, BiH, Hrvatska). Imao sam priliku i da ga probam, više puta. Šta reći bez analiza i merenja na Dyno mašini. Po onome što znam (bez utiska koji jeste jak), ovo je ne samo visokokvalitetan (preko standarda) benzin već ima i nešto (par %) veću energetsku vrednost, znači nije „samo“ povećan oktanski broj (i to osetno) već je i sam sastav prilagođen, tako da (iako neprimetnih) 1-2% manje potrošnje i/ili veće snage jeste nešto realno.\nNaravno, postavlja se pitanje: kome ovo treba? U eri kada većina motora idealno radi sa standardnim benzinom od 95 oktana, zaista maloj grupi korisnika. Tu su u prvom redu motori koji traže „super“ gorivo (98 oktana), kojih još uvek ima pozamašan broj (dosta starijih „japanaca“). Tu spada i Yugo (Zastava) koji definitivno bolje radi na 98 oktana (taman mešanje „lapo-lapo“ sa standardnim benzinom od 95 oktana). Naravno većina vlasnika, 95-99% km vozi na plin a dobar deo nema ni kompresiju da bi osetila razliku (i dodatno, „naštelovali su se na 95“).\nNaravno tu su i svi oni koji vole sportsku vožnju i odu na Navak čim mogu. Osim ovih „pravih“ sportista tu su i vlasnici automobila koji naginju sportskoj vožnji, kao najbolji primer – BMW.\nOMV-u se, dakle, mora odati priznanje da stalno napreduju (makar sitnim koracima) što nije odlika svih igrača na tržištu.\n3) MOL, EKO i Lukoil\nVerovatno po redosledu navođenja ali sa toliko malim razlikama da su praktično ista kategorija.\nAko se OMV polako povlači a radi sve da bi napredovao, šta reći za one koji se (bar nije najavljeno) NE povlače a ne čine ništa (ili jako malo) da napreduju.\nAko je i bolji, po napretku nije nimalo pa bi samo po tom kriterijumu mogao da bude i zadnji.\nGoriva natprosečnog kvaliteta ne dovozi u Srbiju a kad se budu setili biće kasno. Ovako kako rade, oni baš stagniraju a malo bolje stanje objekata je ili zato što su kasnije otvoreni ili zato što je tako bilo i ranije. Jednostavno više se ne ističu a činjenica da je NIS napredovao krupnim koracima poništava sitne prednosti koje su imali.\nJednostavno, pravo razočarenje.\nPo (geografskom) položaju bi trebali da se lavovski bore za ovo tržište ali kao da su digli ruke. U Makedoniji i Bugarskoj svakako prisutniji i konkurentniji.\nTačno je da imaju benzin 98 oktana ali imali su ga i prošle godine. Ovo je standardni benzin sa više oktana i ništa više od toga. Osim toga, cena mu je bila strašno visoka a i sad je mada je malo snižena (verovatno zbog OMV-ove stotke). Prošle godine su u Bugarskoj i Grčkoj (dobro to im je domaće tržište) marketinški izuzetno radili na promociji dve vrste benzina: jedna za manju potrošnju goriva, druga za čistiji motor. Dakle obe sa dodatnom aditivacijom. Ovde (Srbija) su to mlako radili i nije to bilo rafinerijski proizvedeno gorivo već „nešto između“ (NIS-ov evropremium uz (malo) dodatnih aditiva, za sve pomalo pa na kraju ništa).\nSa Avio dizelom su dojadili i bogu i narodu. Ako ništa novo ne urade neće biti dobro po njih (a i nas sa njima). Dakle, Avio je sve više antireklama (a i reklame bi mogli da promene ako ništa drugo) nego reklama. Inače jeste nešto što uliva dodatno poverenje, jer se radi o filtraciji na licu mesta (doduše i drugi imaju slično mada za nijansu manje softificirano). Kada neko (NIS?) počne da radi pravu mikrofiltraciju goriva šta li će onda da leti? (pogađate).\nPumpe su im u delu bitnom za goriva u dobrom stanju ali same po sebi izgledaju izanđano, iz daleka neugledne (izbledelih reklama, tekstova, i ispranih boja, od sunca verovatno, nije samo zub vremena malo je i u slabijoj UV zaštiti (aditivi za plastiku)). Dakle, kao da su sto godina stare. Inače, kvalitet goriva im je solidan i kad sam u prilici (samo na daljem putu) volim da sipam gorivo kod njih.\nNapredovanje – nula, ili možda i minus jedan (lošiji izgled pumpi, koje su sve manje ugledne i prosto odbijaju kupce).\nZapravo su možda i manje nazadovali od prethodnih (nula u odnosu na minus jedan) ali napretka nema. Slično (možda manji utisak) EKO-u, veći broj pumpi (naročito one starije) traži renoviranje, a čistoća na objektima i dodatne usluge (restorana) nisu na nivou OMV-a (ili novog NIS-a).\nCene su im u proseku više a bez posebnih pogodnosti da bi se to prenebreglo.\nLogistički nisu u sjajnoj situaciji (Burgas daleko, čak i od istočnih krajeva Srbije a kamoli drugih, Rumunija tek za deo teritorije) ali to nije izgovor da ne dovoze (ionako deo ED-a jeste iz rafinerije Burgas, ako ne i sav, ne izjašnjavaju se pa je teško reći) bolja goriva. Ovde pre svega mislim na benzin. Za EKTO još nije kasno, naročito 98-otkanski. TNG im je dobar ali ništa naročito. Ovde su se (doduše ekonomski opravdano) više koncentrisali na konkurentnu cenu mada im ne uspeva da prate NIS (kao i EKO) tako da je zaista velika sličnost sa EKO po više osnova a naročito ovom.\nCentralizacija cena (TNG) je došla u loše vreme kada NIS tu praksu napušta pa su u pojedinim krajevima bili poprilično nekonkurentni (Bor na primer) baš zbog ovoga. Tako da su tu nazadovali (pa su možda i oni bar za „minus pola“).\nGuranje slabijih a jeftinih brendova na svojim pumpama ima donekle opravdanje (isticanje svog brenda, izbegavanje konkurencije sa samim sobom, tržište niske kupovne moći) ali dodatno doprinosi „jeftinom“ imidžu cele kompanije. Potpuno u suprotnosti sa onim čemu se globalno (na tržištu Zapande Evrope) teži. Doduše, (konačno) predstavili su i Genesis seriju (makar jednom vrstom) motornih ulja, što jeste plus koji moram da im zabeležim. Jest da nije direktno u vezi sa temom ali spominjao sam i kod drugih. Ovde odmah i kritika, jer u CG sintetika 5W-40 (Lux) košta oko 5€ a ovde 30% više, te se postavlja pitanje zašto i kako je to moguće.\nZapravo su ispred Eko-a ali već sam rekao, po mnogim pitanjima i ispred MOL-a ali sve je to ista „STAGNACIONA“ kategorija. Godinu dana je taman preriod za makar kozmetičke promene i zaista bi sve tri kompanije trebalo da razmisle da li je smanjenje troškova jedini način borbe protiv (očigleno) dominantnog NIS-a. Mislim da ne, i praksa je pokazala da je to najgori način koji dugoročno „sa garancijom“ vodi do loših rezultata iako u početku samanjuje pad profita.\nNadam se da sledeće godine nešto mora da se promeni i kod njih. Možda sam najstrožiji bio prema Lukoil-u ali oni su posle NIS-a drugi igrač na tržištu (makar po prometu a naročito broju pumpi) sa ambicijama da budu prvi (i regionalno, pre svega). Ovako to neće ići. Tržište jeste skromno i jeste malo, ali ili JESI ili NISI. Lukoil je isuviše velika i ugledna kompanija za „hoću-neću“ pristup. Shell je to rešio tako što je TOTALNO nezinteresovan za tržište pa ga i nema. Bolje za njih, lošije za nas (ali – „tražili ste – gledajte“). A uz prisustvo u Mađarskoj, Grčkoj i Bugarskoj imao bi razlog da bude tu. Ipak, ili jesi ili nisi. Ne može Shell da vegetira (mada u Bugarskoj je skoro tako ali i za to ima razloga; naravno duga je priča). U Grčkoj su najskuplji, najsjajniji (fensi) i sve nekako „naj“ (bar u severnom delu) a ni to nije tržište „golemo“.\nJoš jedan razlog zašto Gazprom dobija pohvale. Ponašaju se u skladu sa onim što jesu (globalna kompanija) te gledaju da svuda budu u nivou sa najboljim.\nLukoil je takođe globalna kompanija i iako manja ne toliko da ne bi imali iste principe (ironično, čak ih i imaju). Problem jeste domaće tržište (Srbije) gde su ušli na mala vrata (umesto velika kako dolikuje).\nPretpostavljam da sada na tako nešto ne bi pristali ali kupovina „bez rizika“ i po povoljnoj ceni je u tom trenutku (mislim na Beopetrol i sve što ide uz to, i INA poreklo te nedovoljno rašišćeni računi u vezi sa tim, mislim i na sudski postupak, gde je rizik na državi a ne Lukoil-u) bila (verovatno) neodoljiva.\nKako god, sva tri igrača (a naročito Luk) mogu i bolje te zaista im mesto tri pripada samo zato što nema drugih (internacionalnih igrača).\nPetrol se može pomenuti ali niti je dovoljno velika kompanija (a sledi im i delimična, 50%, privatizacija ako već nije) a još važnije je da nisu dovoljno prisutni (naročito teritorijalno).\nOni imaju sasvim dobar kvalitet goriva ali ne znam detalje pa ne bih više o tome.\nPohvalno je što imaju već duže vreme benzin 98 oktana, koji je (ako ništa drugo) uvek bio jeftiniji od EKO-ov. Pumpe im jesu čiste i uredne ali osim što ih je malo i same su male (bar one koje sam video).\nŠirenje na Istok je vrlo teško tako da ne mislim da će igrati iole veću ulogu na prostoru Srbije, od ove koju već imaju (makar solidan procenat tržišta).\nPre će biti da će i to malo biti teško održati jer dolazak još jednog jakog igrača (a jeste u izgledu) učiniće im samo održanje teškim da će isplativost toga biti pod velikim pitanjem.\nToliko za sada. Rad o reciklaži ulja ću završiti u toku juna uz još (bar jedan, u planu dva) neki tekst ali morao sam da razbijem monotoniju a tekst u celini je ionako dostupan.\nDakle, sledi pre svega tekst o tržištu maziva Balkana ali i šire Jugoistočne Evrope, sa naglaskom na Ex Yu, gde je velika gužva (mala bara a mnogo krokodila). Proizvođači su jaki i veliki da bi samo na sopstvenim prostorima ostvarili svoj potencijal, tako da širenje (na sve strane, kao i ceo univerzum) ostaje jednina opcija što „domaćinima“ pruža nešto što sami po sebi ne bi dobili.\nKvalitet goriva u Srbiji (a naročito okolini) je (već neko vreme ali sada je „zakucan“) u potpunosti u skladu sa evropskim normama (za Euro 5 motore). Kako to nije sporno a razlika u kvalitetu minimalna (i neprimetna bez instrumenata), ostaje Vam (nam) da se ponašate kao (pravi) razmažen kupac.\nKupujte pre svega na prometnijim pumpama (to ostaje osnovno pravilo). Kupujte tamo gde je čistije, gde su uslužniji (ne moraju biti servilni, to može i da nervira), tamo gde su povoljniji a naročito gde imaju veći izbor goriva (i ostalih sadržaja). Ako vam treba kvalitetnije (sa više oktana) gorivo, ne oklevajte sipajte gde ga ima (ali i uopšte, recimo u drugom automobilu) i gde nije „dranje“ (visoka cena). I uživajte. Gorivo nije jeftino, niti će ikada više biti, ali mali pad cena (i pored povećanja akciza) prija, kao i činjenica da kvalitet više nije problem.\nОбјавио Steva у 10:17 33 коментара:\nCastrol da zabrlja? Ma nije moguće?! Alo, (bre) brate, znaš li ti KO (šta) je Castrol!??\n(Ma znam "brate" pre nego si i piškio u pampers ...)\nSVako može da pogreši i svako pre ili kasnije to uradi. KOntrole, procedure ... sve to samo smanjuje rizik ništa nije 100%. Uostalom, proizvođači automobila su već (odavno) počeli da priznaju greške (uglavnom zbog "najjeftinijeg dobavljača" delova ili materijala) pa zašto ne bi i industrija maziva.\nUostalom, uvek mi se gadilo ne priznavanje (očiglednih i čak dokazanih) grešaka. Naročito unutar firme (dok problem nije eskalirao) ali i kasnije, npr. izjave da se "nama to ne može desiti" (ma da Vi ste vanzemaljci).\nLičnog sam stava da je ovaj nivo koorporacijske kulture morao da postane pravilo. I naravno, da je što ređe (a jednom u par desetina godina je dovoljno malo).\nOtidite na castrol.com pa uk (iz padajućeg menija, za državu) i iskočiće vam (valjda još uvek) prozorče koje obaveštava o par problematičnih šarži tri proizvoda (ulja za 2T motore) koje su sadržavale veći sadržaj vode od dozvoljenog. Lepo je napomenuto i da se oprema gde su ulja sipana NE koristi, uz savet da se konsultuje Castrol tehnički servis.\nOvo nije za „no comment“ ovo je baš za komentar!\nPrvo: hrabro. Drugo: pošteno.\nSve u svemu – BRAVO za Castrol.\nOvakav propust nije lako priznati a što ste veći sve je teže ali neko mora „da probije led“ pa je tako i moralo biti (neko sa vrha). Castrol je brend stariji od 100 godina, ima jaku reputaciju a unutar je treće najveće naftne kompanije (BP). Uostalom, znamo šta Castrol znači i koji rejting ima (vrhunski, uglavnom no. 1 u široj, vozačkoj, populaciji).\nNamerno neću ulaziti u to koliko je ovo loše, kako se uopšte moglo dogoditi (nijedan sistem provere nije savršen, a i ljudski faktor je neminovan čak i gde su procedure stroge, kao kod Castrol-a ali i avio saobraćaju) i da li se moglo (ranije, ipak su pojedina ulja od septembra na tržištu) sprečiti, jer i pored više nivoa kontrole i kontrolnih uzoraka ništa nije nemoguće.\nOstaje drugi utisak kao nešto što je važnije:\nAko je tako nešto moglo da se desi (čak i jednom) Castrol-u, šta je sve moguće kod manje renomiranih ili nerenomiranih proizvođača?\nZato i insistiram na onim renomiranim (što „renomiranijim“ pa makar i skupljim) proizvođačima. Ovakve greške kod njih su retke. Ako i nastanu, otklone se (bar se javno priznaju). Greške su obično takve da se iziđe iz granica standarda ali retko (čisto sumnjam da je to i sad slučaj) u takvoj meri da bi ugrozile rad motora ili nekog sklopa (menjača).\nKod „no name“ ne samo da su greške češće nego mogu biti i sistemske i naravno u meri koja je opasn(ij)a za motor.\nČak i bez omaški ostaje da renomirani proizvođači imaju sve za nijansu bolje pa u zbiru dobija i klasu.\nNaravno da kod nekih kategorija razlika nije velika (recimo ApI SL 15W-40 ulje) ali i tu neka distinkcija postoji. Što je viša kategorija razlika je veća osim kada je ograničena standardom (pominjao sam već slučaj VW 504/507) ali je tada i razlika u ceni manja.\nCastrol? Da, naravno. I pored greške? Naročito zbog toga!\nVeć sam pominjao više puta ali se „namestilo“ za i „sto i prvi put“.\nBolje je koristiti mineralno ulje visokog kvaliteta (i dobre aditivacije) nego sintetičko (mislim na III baznu grupu) lošeg kvaliteta (da mogu biti i takva, čest slučaj kod 5w-40) sa niskim kvaliteom aditiva i/ili nekompletnim ili manjeg sadržaja istih a na kraju krajeva i neprilagođenih baznom ulju.\nNaravno, sve više je „najbolje“ (može i bez navodnika) koristiti HC (MC kako neki zovu) ulja srednje velikih kompanija koje su dugo na tržištu. Ako i nisu najbolja uglavnom su najisplatljivija (sve se više priklanjam ovom stavu). Naravno, 0/5W-40, moderna 0/5W-30 i 0W-20 ulja (te najavljena još „tanja“) zahtevaju bar III baznu grupu (ili III+) tako da sam više mislio na 10W-40 (i slične) kategorije.\nОбјавио Steva у 14:38 9 коментара:


Baterija za Nokia 6708 | SveBaterije.net\nTriax code: BL1670G.08P\nBitni tehnički detalji zamenske Nokia Baterije:\nNaša zamenska Baterija za Nokia 6708 mobilni telefon napravljena je od Li-Ion ćelija visokog kvaliteta, pružajući maksimalno trajanje i maksimalne performanse. Možete je poručiti on-line preko sajta ili posetite Battery Shop Beograd u Jurija Gagarina 14b i pronađite sve Nokia Baterije po super cenama.\nBaterija za Nokia 6708 napravljena je od Li-Ion ćelija visokog kvaliteta i pruža pouzdan rad. Po proizvođačkim cenama dobijate bateriju za Nokia mobilni telefon visokog kvaliteta, koja ima kapacitet od 1300mAh što omogućava dug i intenzivan rad.\nPunjač za Nokia 6708 Mobilni Telefon:\nTriax Power zamenske baterije za Nokia 6708 Mobilne Telefone pune se na vrlo specifičam i precizan način i to odgovarajućim atestiranim punjačem za mobilne telefone koji daje odgovarajući napon bez oscilacija.\nKako da produžite trajanje Baterije za Nokia mobilne telefone:\nDa bi vaša Nokia 6708 Baterija za Mobilni Telefon očuvala životni vek i trajala što duže neophodno je pridržavati se osnovnih pravila. Li-Ion baterije imaju dug životni vek, napravljene tako da traju od 300-500 ciklusa punjenja i pražnjenja. Kada kupite novu Bateriju za Nokia 6708 mobilni telefon neophodno je prvo odraditi formiranje baterije. Isto tako trebalo bi jednom mesečno bateriju za mobilini telefon Nokia 6708 isprazniti do kraja i napuniti do kraja. Ovaj proces se naziva kalibracija baterije za mobilni telefon.\nSve stare baterije, akumulatori predstavljaju opasan otpad, i zato se moraju zbrinuti na pravilan i bezbedan način. Reciklaža baterija vrši se da bi odstranili iz baterija sve opasne materije kao što su olovo, kadmijum, živa i druge...\nSpecifikacija Nokia 6708 Baterije za Mobilni Telefon:


Fotelja - Lepa&Srećna\nPostoji li idealna fotelja? Mnogi dizajneri tragali su za njom, ali je ona ostala izvan dometa težnje ka „idealnom“.\nNaime, kao i svaki drugi predmet koji je namenjen čovekovoj upotrebi, i fotelja se može analizirati s više aspekata, a jedan od njih, najvažniji, jeste udobnost.\nSvako ko se time bavio može da konstatuje kako su najlošije tzv. krute forme, rađene prema jednom tipu čovekove građe, nekakvom proseku, jer takav oblik zapravo nikome savršeno ne pristaje. Eksperimenti s otiskom figure koja sedi u snegu i prenošenjem otiska na kalup koji će poslužiti za livenje plastične forme – ostali su samo eksperimenti, jer čovek ne sedi uvek mirno.\nUdobno sedenje zahteva elastičnost. Međutim, kakvu elastičnost? Onu koja će to biti samo do stepena koji odgovara onome ko sedi. Ako čovek koji sedi upadne u fotelju više nego što je potrebno, to neće biti dobro, kao što nije dobro ni da onaj ko sedi ima osećaj da fotelja hoće da se vrati u prvobitno stanje.\nZahtevi za opuštanjem i oni koje postavlja kičma svom svojom dužinom moraju da budu ispunjeni: osigurati oslonac za slabinski deo; na tom mestu potrebno je blago ispupčenje na visini 17-27 cm od sedišta; osigurati oslonac za potiljak na fotelji s naslonom za leda (40-60 cm od sedišta); sedište mora da bude toliko visoko i da oba stopala leže na podu, dakle, oko 45 cm; za udobno sedenje potrebna su oba naslona za ruke na visini 20-25 cm iznad sedišta; sedište mora da bude elastično, a ugao između njega i leđnog naslona od 95° do 105°.\nU pogledu vrste materijala za izradu fotelja, najvažniji su: ispuna koja treba da joj pruži elastičnost, čvrst okvir koji osigurava stabilnost i dopadljiva i trajna presvlaka koja joj određuje karakter.\nArh. Radmila Milosavljević


eKapija | Koliko je region energetski bezbjedan - Postojeći objekti stari, velika šansa ulaganje u obnovljive izvore energije\nIzvor: eKapija | Petak, 27.03.2015.| 18:09\nKoliko je region energetski bezbjedan - Postojeći objekti stari, velika šansa ulaganje u obnovljive izvore energije\nKada se desi, energetska kriza pogađa širi nivo. Mislim da smo to, kao region, osjetili u prošloj godini, rekao je ministar energetike Srbije Aleksandar Antić na uvodu panela o energetskoj bezbjednosti na konferenciji Biznis plus u četvrtak (26. mart 2015. godine) u beogradskom hotelu "Crowne Plaza".\nProšlogodišnje poplave, ali i igra velikih evropskih energetskih kompanija na koju ne možemo uticati, pokazale su da region mora sarađivati kada je u pitanju ovaj sektor.\nSrbiju je prošle godine zadesilo veliki potapanje kolubarskog kopa, rekao je Antić. To se kako kaže odrazilo na uvoz struje i kapacitet proizvodnje.\n- Objektivno, kada je energetika u pitanju, moramo zajedno da radimo projekte, kao i da unaprijedimo postojeću saradnju.\nS tim je saglasan i Enes Čengić, direktor velike sarajevske kompanije "Energoinvest". Ta firma, zajedno sa kompanijom iz Srbije, radiće dalekovod u Crnoj Gori vrijedan skoro 30 mil EUR. Regionalna saradnja nije strana "Energoinvestu", s obzirom na to da već sarađuju sa hrvatskim "Končarom". Ali u svemu tome, zajedničko svim zemljama zapadnog Balkana, kaže Čengić, je zastarjelost elektro-energetskih objekata.\n- Cjelokupan energetski kompleks na Balkanu je veoma star, a nemamo puno novih elektrana i pogona. Ovi što rade su vjerovatno prešli 50 godina starosti, pa time nisu ni toliko pouzdane - ističe Čengić.\nRegionalna energetska politika je realnost\nSvaka od zemalja Balkana ima specifičan potencijal i prednosti koje u zajedničkim nastupima mogu biti od velike koristi. Antić hvali Zakon o energetici koji su usvojili u decembru 2014. godine, usklađen sa svim evropskim direktivama. Time je i dobijena pohvala od Evropske komisije i Energetske zajednice.\n- Paralelno radimo na reorganizaciji i restrukturianju naših velikih preduzeća u energetskom sektoru, prije svega "Elektroprivredi Srbije" i "Srbijagasu". "Srbijagas" će od 1. jula 2015. funkcionisati po energetskim direktivama i biće reorganizovan u holding sa dva preduzeća - "Nezavisni operator transporta" i "Nezavisni operator distributivnog sistema". Spremamo Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima, jer je veliki potencijal Srbije u rudnim bogatstvima.\nAntić sa optimizmom gleda na transbalkanski koridor, kojim bi se struja sa istoka, od Moldavije preko Rumunije, prenosila do Srbije i Crne Gore, do granice sa BiH, kao i mogućnošću širenja ka Italiji.\n- Energetska bezbjednost je prije svega vezana za diverzifikaciju izvora i ruta snabdijevanja. Mi na zapadnom Balkanu moramo biti otvoreni za sve projekte koji će značiti bolju budućnost - zaključio je ministar energetike Srbije Aleksandar Antić.\nUmjesto nacionalnih energetskih politika, sada je na sceni regionalna, i to je realnost, kazao je Dragan Kovačević, predsjednik uprave "Jadranskog naftovoda" - JANAF. Umreženost energetskih sistema je važna u Evropskoj uniji, a Hrvatska je zemlja koja ima najbolju umreženost u EU\n- Hrvatska je posljednjih godina ucrtana na mape Evrope i svijeta što se tiče energetskog potencijala. Posebna borba se vodi oko LNG terminala na Omišlju. Danas smo svjedoci da se energetska politika u svijetu mijenja, što pokazuju posljednja dešavanja u Rusiji. Sve to je dobro za regiju. "Jadranski naftovod" će ove godine napraviti najbolji rezultat u svojoj istoriji, zato što je cijeli biznis prebačen sa istoka na Mediteran. Regija ima veliku korist u svemu tome - ističe Kovačević.\nPrema njegovim riječima, Hrvatska ima najbolji geostrateški položaj kada je riječ o energetskim "putevima" - naftovod i gasovod koji ide preko LNG terminala. Ta zemlja sada ima 70% gasa i 20% nafte, što je veliki postotak za jednu evropsku zemlju, kaže Kovačević.\nJANAF dobija 67% prihoda od izvoza nafte, najviše ka Mađarskoj i Slovačkoj, ali i Pančevu u Srbiji.\nAko se vratimo na BiH i Srbiju, one kaže direktor "Energoinvesta", zavise od distributera poput Mađarske, te su time i ucijenjene. Sve se svodi na "uzmi ili ostavi".\nBiH i Srbija će prve kilovate od energije vjetra dobiti 2016. godine. "Elektroprivreda HZ HB" angažovana je na VE "Mesihovina" kod Tomislavgrada, vrijednoj čak 156 mil KM.\nZa 92 MW instalisane snage za vjetroparkove Srbija je dala status povlašćenog proizvođača i ti projekti su u toku. Ministar energetike se nada da će prvi kilovati poteći naredne godine. Inače, Srbija se može pohvaliti činjenicom da je svaki četvrti vjetrogenerator u Evropi napravljen u fabrici "Siemens" u Subotici.\nkonferencija Biznis plus\nenergetska bezbjednost regiona\nenergetska bezbjednost u regionu\nregionalna energetska politika\nterminal na Omišlju


Sud Bosne i Hercegovine : Sutra početak glavnog pretresa u predmetu Goran Zubac | Kliker.info\nSud Bosne i Hercegovine : Sutra početak glavnog pretresa u predmetu Goran Zubac\nPočetak glavnog pretresa u predmetu Goran Zubac, pred Odjelom II za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju, zakazan je za sutra, s početkom u 09.00 sati, najavljeno je iz Suda BiH.Sud Bosne i Hercegovine je 16. juna potvrdio optužnicu koja optuženog Zupca tereti za krivično djelo nesavjestan rad u službi.U optužnici se, između ostalog, navodi da je optuženi Zubac, kao službena osoba u institucijama Bosne i Hercegovine, svjesnim kršenjem zakona i drugih propisa, očigledno nesavjesno postupio u vršenju dužnosti, usljed čega je došlo do nastupanja imovinske štete koja prelazi iznos od 10.000 KM.\nRadi se zapravo o optužbi koja Zubca tereti da tokom protesta 7. februara ove godine nije djelovao kako bi spriječio paljenje zgrade Predsjedništva BiH, a Tužilaštvo BIH je čak zatražilo i njegovu suspenziju.Interesantno je da je tokom februarskih protesta ,istog dana, na području Federacije BiH zapaljen veći broj kantonalnih i federalnih institucija, no samo su u slučaju paljenja zgrade Predsjedništva BiH nadležni pravosudni organi pokrenuli istragu a zatim i podigili optužnicu.\nTakođer , postavlja se i pitanje nadležnosti policijskih agencija kada je u pitanju zgrada državnog Predsjedništva jer su za konkretan objekt je po zakonu stvarno i jesno nadležni kantonalni MUP (za suzbijanje narušavanja javnog reda i mira), Federalna uprava policije (obezbjeđenje predsjednika i dva potpredsjednika FBIH u istoj zgradi) i Direkcija za koordinaciju policijskih tijela (nadležna za obezbjeđenje zgrade Predsjedništva i lica koja se štite zakonom po Odluci Viječa ministara). No niti jedna od navedenih agenicija, osim SIPA-e, nije bila obuhvaćena istragom. (Kliker.info-Fena)


"Križevačke večeri" počinju sutra: U naredna četiri dana igre, pjesme i druženja (AUDIO)\n“Križevačke večeri” počinju sutra: U naredna četiri dana igre, pjesme i druženja (AUDIO)\nSavjet MZ Križevići u saradnjji sa Udruženjem građana “PIK” i ostalim aktivnim organizacijama na prostoru Križevića organizuje tradicionalne “Križevačke večeri” koje će se održati u periodu od 29. jula do 1. avgusta.\nTako će od 29. jula do 1. avgusta biti upriličen memorijalni turnir u malom nogometu, prijave se mogu izvršiti na broj 065/847-874 najkasnije do 28. jula. Za pobjednike su obezbijeđene prigodne nagrade.\nU petak 30. jula bit će održane igre za djecu u večernjim satima, u subotu 31. jula igre za odrasle uz osvejženje, roštilj i tople napitke za prisutne.\n1. avgusta bit će upriličeno svečano otvaranje fiskulturne sale OŠ Križevići, te tradicionalni križevački vašar.\nU toku održavanja manifestacije “Križevačke večeri”, za prisutne će biti organizovano narodno veselje u večernjim satima.\nO ovoj manifestaciji smo razgovarali sa predsjednikom MZ Križevići Murizom Halilovićem:\nPrethodna vijestDom zdravlja Sapna i danas vakciniše građane protiv virusa covid-19\nSlijedeća vijestU Vlasenici napadnuti povratnici: Ušao je u moju avliju za mnom i razbio staklenu flašu kojom me je porezao


Čije ime predstavlja najveće iznenađenje na spisku selektora Petrovića? - Anketa - Sportal.rs\nČije ime predstavlja najveće iznenađenje na spisku selektora Petrovića? Glasovi: 8856PreporučiBojan Jorgačević (Gent)\nIvan Radovanović (Bolonja)\nMiloš Dimitrijević (Rad)\nMarko Mirić (Spartak)\nKo je najbolje rešenje za novog selektora Srbije?Ko je glavni krivac što Srbije neće biti na EP?Srbija će protiv Slovenije:Fudbalska reprezentacija Srbije će u mečevima sa Italijom i Slovenijom osvojiti:Koja je utakmica, prema vašem mišljenju, bila najkvalitetnija u 7. kolu JSL?Ko će posle 7. kola JSL biti prvi na tabeli?Ko je još trebalo da se nađe na spisku selektora Petrovića?Ko je trenutno najbolji stranac u JSL?Ko se od srpskih NLB ligaša najviše pojačao?Koji igrač je obeležio 1/16 finala Kupa Srbije?Na kojoj utakmici šesnaestine finala Kupa Srbije očekujete iznenađenje?Šta je doprinelo da Srbija osvoji zlatnu medalju?Ko je kriv za neuspeh košarkaša na Evrobasketu 2011?Ko je najviše podbacio protiv Rusije?Ko će prvi uzeti bodove Hajduku iz Kule?Koliko će Novak Đoković osvojiti grend slemova sledeće godine?Najveće iznanenađenje u 1. kolu Kupa Srbije napraviće:Ko je bio najbolji igrač Srbije protiv Farskih Ostrva?Reprezentacija Srbije na Evropskom prvenstvu u Litvaniji...Reprezentacija Srbije će protiv Farskih Ostrva:


Polovni ABB viljuškari oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Viljuškari > ABB\nElektrični viljuškari (6)\nAT 160 (1)\nGMC 20-2 (1)\nUseita merkkejä vuokrattavissa (1)\nPolovna ABB viljuškari na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih ABB viljuškari oglasa za prodaju na Mascusu. ABB viljuškari oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o ABB viljuškari u odeljku Brendovi.\nABB Useita merkkejä vuokrattavissaOpšte stanje (1-5): 5, Evidencija svih servisa: Da\nABB Truck AT 200Maksimalni kapacitet dizanja: 1.6e+006, Maksimalna visina podizanja: 550, Dizalica: Ne, Visina pogona: 240, Stub za podizanje: Duplex, Nosač vila: Uredjaj za pozicioniranje, Dužina viljuškara: 500, Kabina: Otvorena kabina, Mjenjač: Övrigt, Jačina akumulatora: 72\nABB Truck GMC 27Maksimalni kapacitet dizanja: 2700, Maksimalna visina podizanja: 330, Dizalica: Ne, Visina pogona: 230, Stub za podizanje: Duplex, Nosač vila: Integralni tovar, Dužina viljuškara: 500, Kabina: Zatvorena kabina, Mjenjač: Övrigt, Jačina akumulatora: 72\nABB AT 160Broj točkova: 4, Broj prethodnih vlasnika: 1, Profili prednjih guma: 60%, Opšte stanje (1-5): 3, Profil zadnjih guma: 70%, Maksimalni kapacitet dizanja: 1600, Udaljenost centra gravitacije: 60, Maksimalna visina podizanja: 430, Dizalica: 180, Visina pogona: 267, Stub za podizanje: Duplex/dizalica, Nosač vila: Uredjaj za pozicioniranje, Dužina viljuškara: 120, Kabina: Zatvorena kabina, Tip gume: Umeci\nABB Truck AT 150EMaksimalni kapacitet dizanja: 4k4 / h 2 (opciono), Maksimalna visina podizanja: 190, Dizalica: Ne, Visina pogona: 200, Stub za podizanje: Duplex, Nosač vila: Integralni tovar, Dužina viljuškara: 500, Kabina: Zatvorena kabina, Mjenjač: Övrigt, Jačina akumulatora: 72\nABB GMC 20-2Maksimalni kapacitet dizanja: 2000, Maksimalna visina podizanja: 340, Visina pogona: 235, Stub za podizanje: Duplex, Nosač vila: Uredjaj za pozicioniranje, Kabina: Zatvorena kabina, Mjenjač: Övrigt, Jačina akumulatora: 72\n1988 9.989 h\nABB AT 700Maksimalni kapacitet dizanja: 5000, Maksimalna visina podizanja: 380, Visina pogona: 260, Stub za podizanje: Duplex, Nosač vila: Uredjaj za pozicioniranje, Dužina viljuškara: 120, Kabina: Zatvorena kabina, Mjenjač: Övrigt, Jačina akumulatora: 120\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji ABB viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih ABB viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og ABB viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji ABB viljuškari.