Košarkaši Crvene zvezde mts ulaze u sam finiš veoma uspešne sezone u kojoj su već prigrlili dva trofeja namenjenih osvajaču Kupa Radivoja Koraća i ABA lige i ostvarili 16 pobeda u 30 utakmica Evrolige. Vreme je za novu akciju.\nCilj programa je omogućavanje integracije osoba sa mentalnim nedostacima u redovnu populaciju. Ovaj projekat je inkluzivnog je tipa, a sam koncept programa je da se osobe iz ove populacije motivišu koristeći košarku i kreativne radionice kao alate.\nUz moto "Nije važno kako započneš trku ili utakmicu, važno je kako ćeš da je završiš, i da nikad ne odustajete”, kroz kreativne radionice pisanja, crtanja i bojenja, kao i kroz košarkaške treninge, crveno-beli bi da podstaknu kreativnost svih članova zajednice, ali i integracija u društvo - ljudi koji imaju otežanu komunikaciju sa drugim ljudima.\nPočetak programa realizovan je 27. aprila na otvorenim terenima Crvene zvezde na Malom Kalemegdanu, gde je simbolično i započela ekspanzije košarke na ovim prostorima, i trajaće naredne četiri nedelje. Projekat je otvorio ambasador "One Team" projekta Nemanja Dangubić koji se družio sa članovima Specijalne Olimpijade Srbije i bio na pravi način, mentor učesnicima u savladavanju svih prepreka na košarkaškom terenu i aktivan učesnik kreativnih radionica sa mališanima.\n"Baš kao i Nemanja (Dangubić) i vi imate priliku da budete deo Evrolige. Tokom naredne četiri nedelje trudićemo se da vam unapredimo košarkašku veštine, ali i da sa vama, aktivno radimo na polju kreativnosti. Svako od vas poseduje dozu kreativnost, samo je potrebno da je na neki način iskažete. Po završetku ove četiri nedelje, svako od vas će moći da pokaže šta je naučio i koliko je poboljšao svoje znanje. Ispred Crvene zvezde vam želim da se lepo zabavljate, uvek budete nasmejani i da što više unapredite svoje veštine", istakao je autor projekta, direktor marketinga KK Crvena zvezda mts Filip Sunturlić.\nDirektor Specijalne Olimpijade Srbije, Aleksandar Stanojević, istakao je važnost ovakvog projekta.\n„Zadovoljni smo što smo već četvrtu godinu zaredom partneri KK Crvena zvezda u sklopu programa „One Team" i svega onoga što radi Evroliga zajedno sa Special Olympics-om. Nama je velika čast što naša deca imaju priliku da treniraju sa prvotimcima Crvene zvezde. Njima to mnogo znači na polju njihove socijalizacije i pomaže im da shvate koliko je lepo baviti se sportom, ali i shvate najvažniju poruku, da i kada padnu mogu da ustanu i nastave dalje."\nAmbasador „OneTeam" projekta iz redova crveno-belih, Nemanja Dangubić, nije skrivao zadovoljstov.\n"Jako sam srećan što sam sa vama. Jedva čekam da započnemo trening i prođemo kroz što više košarkaških elemenata, ali i da zajedno crtamo i družimo se. Hajde da više ne dangubimo, nego da treniramo", rekao je as crveno-belih i naveo 14-oro mladih učesnika programa na široki osmeh.\nI to je bio samo početak. Pored veoma uspešnog treninga, svi učesnici su u specijalno organizovanim radionicama imali priliku da iskažu svoju kreativnost u crtanju, slikanju i bojenju, kao i da kreiraju kolaže, koristeći razne materijale i tehnike, kao i da se oprobaju u društvenim igrama. Definitivno je najzabavnije bilo uz igru "Ne ljuti se čoveče". Nasmejana lica svih učesnika ovog predivnog događaja po prelepom beogradskom danu, predstavljaju najveću nagradu i podstrek za dalji rad.\nZa kraj, Zvezdin partner IDEA podelila je paketiće svim učesnicima i odmah je zakazan naredni trening.\nProgram "IDEA Finish line" trajaće tokom čitavog maja i obuhvataće osam treninga u dve nedeljne sesije, a za kraj zakazan je poslednji, deveti trening i svečana ceremonija zatvaranja programa, kada će 14-oro učesnika prikazati stečeno znanje. Među tim dečacima i devojčicama je sedmoro dece sa intelektualnim smetnjama u razvoju i Daunovim sindromom, koji su i pored svog nedostatka čvrsto rešeni da unaprede svoje veštine i pravi primer i motiv su svima da nikada ne treba odustati.\nPored otvorenih terena na Malom Kalemegdanu, mesta održavanja narednih radionica biće dvorana "Basket Lend", ali i javni parkovi i učionice.


Kontaktiraj nas - Kampster\nImaš pitanja za nas? Kampster tim je tu za tebe! Pogledaj spisak najčešćih pitanja i pronađi odgovor koji te muči. Ako ni to ne pomaže - piši nam.\nRegistracija, upis i startovanje kurseva\nDa li je cena kursa ukupna ili mesečna?\nSve cene istaknute na platformi su ukupne. Jedino Edupass članarinu plaćate za period koji je naveden u ponudi.\nKako da kupim kurs za sebe?\nUkoliko niste registrovani polaznik platforme možete na sajtu u Ponudi kurseva odabrati željeni kurs i u Opisu sa bočne strane pojaviće se opcija Dodaj kurs u korpu. Nakon toga će vam se pojaviti odeljak gde ćete uneti tražene podatke: ime, mejl, pol. U drugom koraku se ulogujete tako što unesete lozinku koja Vam je stigla na mejl i tada ćete dobiti instrukcije za plaćanje.\nŽelim da poklonim kurs drugoj osobi, kako to da uradim?\nUkoliko niste registrovani polaznik platforme možete na sajtu u Ponudi kurseva odabrati željeni kurs i u Opisu sa bočne strane pojaviće se opcija Pokloni kurs. Nakon toga će vam se pojaviti odeljak gde ćete uneti svoje podatke: ime, mejl i lozinku.\nUkoliko ste već registrovani, samo treba da iz Ponude kurseva odaberete željeni kurs i u Opisu sa bočne strane kliknete na opciju Pokloni kurs. Potom birate način plaćanja. Nakon što se uplata evidentira u korpi ćete imati link koji treba da kopirate i pošaljete osobi kojoj poklanjate kurs.\nFirma želi da mi plati kurs, kako to možemo da uradimo?\nUkoliko firma želi da plati kurs preko računa, obratite se korisničkoj podršci na mejl [email protected] sa sledećim podacima: naziv firme, tačna adresa, PIB, naziv i broj kursa/eva za koje treba uraditi predračun. Uplatu biznis karticom firme možete platiti direktno preko naloga, a onda na već navedenu mejl adresu uputiti zahtev za izdavanje fakture.\nPotrebno je da se ulogujete korišćenjem korisničkih podataka koje ste iskoristili za registraciju na platformu. Ako ste se registrovali preko Vaše mejl adrese i lozinke, onda ih unesite u polje za logovanje. Ako ste se tada registrovali preko Fejsbuka, Google-a ili LinkedIn-a, ponovite postupak.\nNe mogu da se setim svoje lozinke, šta da radim?\nAko ste zaboravili lozinku, možete je resetovati klikom na „Zaboravio/la sam lozinku“, ovde.\nKako da koristim korpu da kupim kurs?\nKampster Vam omogućava da na jednostavan i siguran način platite bilo koji proizvod koji Vam nudi.\nKorak 1. Odaberite željeni proizvod i kliknite na "Dodaj u korpu" ako kupujete za sebe ili "Pokloni kurs" ako kupujete za drugu osobu.\nKorak 2. Odaberite način uplate i kliknite na "Nastavi dalje". Raspoloživi su: onlajn uplata (karticom), uplata na račun i PayPal .\nKorak 3. Izvršite uplatu u skladu sa odabranim načinom. Ako ste odabrali uplatu na račun izvršite je po instrukcijama koje će Vam se pojaviti u korpi. Svaki Kampster ima zasebne instrukcije tako da Vas molimo da se istih pridržavate i ne menjate ih.\nKorak 4. Kada uplatite novac, po prilivu u roku od 3 radna dana kupovina će biti evidentirana i stići će Vam mejl sa instrukcijama za pristup kursu.\nKako mogu da biram datum početka kursa?\nKada Vam se odobri prijava Vi možete započeti kurs kad god želite, klikom na dugme Startuj kurs. Jednom kada kliknete Startuj kurs (iskočiće Vam pitanje da definitivno potvrdite da želite da startujete) znači da ste započeli kurs i ne možete ga potom pauzirati, odlagati i slično. Od datuma kada ste kliknuli Startuj kurs obračunava se rok trajanja kursa.\nKako mogu da vidim do kad mi traje kurs?\nNa stranici "Moji kursevi" možete videti sve kurseve na koje ste upisani sa rokom za završetak, a to možete proveriti i na stranici samog kursa.\nKako mogu da produžim kurs?\nJednom kada Vam istekne kurs možete da odaberete neki od ponuđenih produžetaka u Prodavnici koja se nalazi u Opisu kursa. Klikom na željeni produžetak ubacujete odabrani proizvod u korpu gde Vam se pojavljuju detaljne instrukcije za dalje korake.\nKoji je PIB Vaše firme?\nSve podatke o Kampsteru možete pogledati putem pretrage na sajtu Agencije za privredne registre.\nSistem učenja, pohađanje kurseva i mentorstvo\nKoja je sličnost onlajn učenja sa učenjem uživo?\nSa Kampster platformom upravo smo ciljali na to da onlajn učenje učinimo što sličnijim onom koje se odvija uživo, a da sa druge strane bude pristupačno što većem broju ljudi i da nudi fleksibilnost u pogledu vremena. Iz tog razloga smo stavili naglasak na interakciju, kako sa mentorom, tako i među polaznicima kroz integrisan prostor za diskusiju, pitanja i odgovore. Istovremeno, kurs se sastoji od stalnih provera znanja, kao i zadataka koji se predaju mentoru i za koje dobijate detaljnu povratnu informaciju.\nKurs počinje od dana kada Vi želite da počnete - znači možete započeti kurs bilo kada, nezavisno od toga kada ste kurseve uplatili. Ukoliko kupite više kurseva istovremeno, svaki možete započeti kad odlučite - možete početi prvo prvi, a tek po polaganju prvog započeti drugi, i tako dalje.\nKursevi se pohađaju u okviru navedenog roka trajanja i za to vreme možete neograničeno pristupati kursu.\nDa li se može birati vreme (satnica) pohađanja kursa? Da li je to neka vrsta onlajn predavanja pa je potrebno prisustvo na mreži u toku predavanja?\nKursevi se održavaju onlajn, u našoj e-učionici, te im možete pristupati iz sopstvene fotelje u vreme kada Vama to odgovara. Kurs pohađate sopstvenim tempom. Sve vreme trajanja kursa imate podršku mentora kursa, kao i cele zajednice Kampstera, za sva pitanja i nedoumice.\nDa li kurs mora da se završi u roku?\nU opisu svakog kursa postoji rok trajanja, ali imate mogućnost da podnesete zahtev za produžetak. Naš tim će se svakako pobrinuti da pruži svu potrebnu podršku da kurs završite u roku.\nDa li se kurs može završiti ranije?\nU opisu svakog kursa je naveden rok trajanja i svakako da kurs možete završiti ranije ukoliko Vam tako odgovara.\nDa li ću imati pristup kursu po isteku?\nPo isteku kursa biće Vam na raspolaganju svi materijali koje ste do tada prešli. Dakle, ako ste prešli na primer 3 od 6 nivoa biće Vam dostupna ta tri pređena nivoa. Ako ste prešli ceo kurs biće Vam dostupan ceo kurs. Neće Vam biti dostupni zadaci i kvizovi ali ćete i dalje moći da učestvujete na forumu i pregledate lekcije. Ukoliko kurs ne završite na vreme, možete kupiti produžetak na mesečnom nivou ili za duži period.\nDa li je moguće videti unapred primer lekcije konkretnog kursa?\nNije moguće otključavanje kursa pre kupovine, pa u tom pogledu nije tehnički moguće omogućiti prikaz pojedinačne lekcije konkretnog kursa. Možete biti polaznik nekog od besplatnih kurseva gde možete pogledati standard i opcije koje je platforma jednoobrazno predvidela za sve kurseve. Takođe na sajtu možete pogledati detaljan opis svakog kursa sa sadržajem i sva dodatna pitanja nam možete uputiti.\nKoliko dnevno treba da učim?\nDnevno možete da učite koliko želite i koliko Vam odgovara, 24h Vam je pristup kursu omogućen.\nPostoji minimalno preporučeno dnevno vreme učenja za svaki kurs i ono u proseku iznosi od 90 do 120 minuta nedeljno jer je ideja da polaznici koji rade, studiraju ili imaju druge obaveze mogu da stignu da završe kurs .Vi naravno možete učiti više ili manje, po želji ili mogućnostima.\nDa li je potreban određeni vid predznanja za kurseve?\nZa većinu kurseva nije potrebno predznanje sem osnovne kompjuterske pismenosti. Izuzetak su IT kursevi Web development, Razvoj mobilnih aplikacija, Front End i Back End. Potrebno predznanje navedeno je u opisu tih kurseva.\nIz čega se sastoji kurs?\nKurs se sastoji od tekstualnih i video lekcija, kao i kvizova, zadataka i testova sa najnovijim informacijama, praktičnim primerima i savetima kojima možete pristupati kada želite u izabranom periodu pohađanja kursa. Kursevi takođe imaju i rečnik nepoznatih pojmova, dodatne resurse i beleške. Osim toga, u svakom trenutku možete postaviti pitanje na koje će Vam odgovoriti mentor ili Kampster zajednica.\nKako mogu da vidim ocenu i feedback zadatka?\nOcenu i feedback možete videti na stranici samog zadatka, a stići će vam i mejl za svaki zadatak ukoliko u međuvremenu ne onemogućite tu opciju.\nŠta da radim ukoliko mi je zadatak neispravno ocenjen?\nUkoliko smatrate da ste neispravno ocenjeni, direktno sa stranice običnog zadatka možete to da prijavite preko opcije "Prijavi grešku", koja se nalazi ispod naslovnog zaglavlja zadatka. U vezi zadatka za sertifikat možete se obratiti korisničkoj podršci na adresu [email protected].\nDa li je postoje posebni uslovi za upis kursa u smislu protoka interneta?\nNe postoje posebni zahtevi što se tiče protoka interneta, standardna internet konekcija je više nego dovoljna. U svakom trenutku tokom trajanja kursa se možete vraćati na već pređene lekcije, a sve vreme trajanja kursa su mentori i zajednica Kampstera tu da Vam pomognu da savladate materiju i kreirate do kraja kursa sajt po želji.\nDa li dobijamo dodatni materijal uz kurs u vidu knjiga?\nUz kurs nije predviđen dodatni materijal u vidu knjiga s obzirom da je celokupan materijal dostupan u elektronskoj formi.\nDa, sertifikat na srpskom i engleskom jeziku kao i potvrda o upisu kursa u .pdf formatu visoke rezolucije su uključeni u cenu kursa.\nKako mogu da preuzmem sertifikat?\nKada uspešno završite kurs na strani kursa pojaviće vam se opcija da preuzmete sertifikat kao i opcija da podelite sertifikat na LinkedIn profil.\nDa li šaljete sertifikat na kućnu adresu?\nSlanje štampane verzije sertifikata je dodatna mogućnost. Ukoliko želite, možete poručiti jednu ili obe verzije sertifikata na kućnu adresu u Prodavnici u Opisu kursa. Poručeni sertifikat šaljemo do 20. u narednom mesecu u odnosu na mesec uplate.\nDa li su sertifikati Kampster priznati?\nKampster kursevi su spoj teorijskih i praktičnih znanja istaknutih stručnjaka iz zemlje i inostranstva. Kvalitet sadržaja u našoj ponudi garantuju brojni zadovoljni polaznici koji su stekli primenljivo znanje i dobili sertifikat kao garanciju stečenog znanja. Naši sertifikati su prihvaćeni u poslovnom svetu, ali se fokusiramo na to da znanje koje dobijete govori glasnije od sertifikata.\nDa li su sertifikati Kampster akreditovani?\nKampster platforma ne spada u formalne školske ustanove i studijske programe formalnog obrazovanja koji podležu akreditaciji. Neformalno obrazvovanje ne podleže akreditaciji i zato je lakše prilagodljivo čestim tržišnim promenama. Kroz Kampster kurseve stičete neformalno obrazovanje, odnosno savremene veštine i najnovija znanja neophodna na aktuelnom tržištu rada koja Vam mogu značajno koristiti u radu u zemlji ili u inostranstvu. Kampster sertifikat izdajemo kao potvrdu uspešnog pohađanja i polaganja našeg kursa.\nTehnički problemi na platformi\nDa li mogu da korigujem ime na svom profilu?\nU svakom trenutku možete korigovati svoje ime i druge podatke u Podešavanjima profila. Kad se ulogujete na platformu kliknite na padajući meni i potom na link Podešavanja ispod podnaslova Profil.\nNe radi opcija… Ne funkcioniše stranica... i slični problemi\nUkoliko imate problema sa nekom opcijom ili stranicom proverite najpre svoje internet konekciju i probajate da osvežite stranicu. Ako to ne pomogne, javite se tehničkoj podršci. Vaša obaveštenja su nam značajna kako bismo unapredili rad platforme za sve Kampster polaznike. Sva pitanja tehničkoj podršci možete postaviti na ovom linku.\nŠta ako ne mogu da pustim video ili mi prekida?\nProbajte da proverite zvučnike/slušalice i internet konekciju kao i da probate promenu browsera, update sistema/drivera ili da promenite kvalitet video snimka (vidite pitanje ispod).\nKako povećati i smanjiti kvalitet snimka na Vašem odabranom kursu?\nU donjem desnom uglu video plejera videćete zupčanik (setting/podešavanja), kliknite na njega, pojaviće Vam se podešavanja za kvalitet snimka. Ako Vam je slabija konekcija, smanjite na određenu rezoluciju da bi ste mogli da pregledate video snimak, a ako imate stabilnu internet konekciju postavite na najveću rezoluciju i nesmetano pogledajte video snimak. Nadamo se da se da Vam je ovo uputstvo od pomoći i da možete sebi omogućiti gledanje što kvalitetnijih video snimaka.\nKako da stupim u kontakt sa Vašom tehničkom podrškom?\nSva pitanja tehničkoj podršci možete postaviti na ovom linku.\nRadno vreme tehničke podrške je svakog radnog dana od 9 do 17 sati. Trudićemo se odgovoriti na vaša pitanja u što kraćem roku. Hvala!


Sjećanje na godišnje odmore pretočeno u biznis\nDvije sestre iz New Jerseyja, Lori Morris i Kari LePage u svoj su odrasli život ponijele prekrasne uspomene na ljeta provedena na plaži, uz miris mora i krema za sunčanje, dizanje pješčanih dvoraca i skupljanje školjaka. Tom se osjećaju bezbrižnosti i boravku u prirodi vraćaju i danas kad god stignu, a na jednom je takvom odmoru nastala i ideja za Lime & Leaf, brand koji stvara lijepe tekstile za dom. Jastuci, prekrivači i posteljina rade se od najkvalitetnijeg pamuka, a budući da su namijenjeni domovima (ili vikendicama) u kojima se zaista aktivno živi, lako se održavaju pranjem u perilici.\nSestre zajedno u poduzetništvu\nOsvježavajuće boje i dezeni dočaravaju boravak uz more


Rast američkih kamatnih stopa i posledice | Nebojša Katić - Iz drugog ugla\n« The Economist – Svet u 2016.\nRast američkih kamatnih stopa i posledice\n21/12/2015 od Nebojša Katić\nKonačno, posle devet godina pauze, američke Federalne rezerve (FED) su krenule u ciklus postepenog podizanja kamatnih stopa. Dugo najavljivana promena kamatne politike otpočela je 16. decembra skromnim povećanjem kamatne stope od četvrtine procenta.\nNe samo da je FED podigao kamatnu stopu, već je najavio i da će u narednoj godini verovatno nastaviti sa podizanjem kamatnih stopa još četiri puta. Kako je uobičajeno da se kamatne stope podižu u inkrementima od 0.25%, to bi značilo da će tokom 2016. kamatne stope porasti za dodatni procenat. Naravno, ova najava FED-a podrazumeva da će američka privreda nastaviti da se razvija dosadašnjim tempom.\nDecembarsko povećanje kamata su svi očekivali upravo u iznosu od 0.25 procenata, i rast kamate nije doveo do nervoznih reakcija na tržištima. Čini se i da za sada tržišta ignorišu moguća povećanja kamatnih stopa u narednoj godini, te da ne veruju da će do njih doći na način na koji FED to najavljuje. Ovakav nesklad između tržišnih očekivanja i najava FED-a mogao bi u budućnosti da kreira dosta problema na finansijskim tržištima.\nDa li je podizanje kamatnih stopa bilo potrebno?\nIako se već dugo predviđalo da će američke kamate početi da rastu, iako su svi očekivali da će se upravo u 2015. godini to i dogoditi, do poslednjeg dana su se iz ozbiljnih izvora mogli čuti glasovi koji su predlagali da se još sačeka sa podizanjem kamatnih stopa. Otkud ta polarizacija na finansijskoj i ekonomskoj sceni?\nEkonomisti koji se zalažu za postepen rast američkih kamatnih stopa polaze od činjenice da se privreda SAD oporavila i da realni rast BDP-a stabilno gravitira ka zdravoj stopi od 3 procenta. Prema tom pokazatelju, privreda SAD raste najbrže od svih razvijenih država grupe G7.\nIstovremeno, zvanična stopa nezaposlenosti SAD je oko nivoa od 5 procenata i sa tendencijom daljeg blagog pada. Gledano iz evropskog ugla, ta stopa nezaposlenosti izgleda sjajno.\nOba pomenuta pokazatelja sugeriraju da se privreda kreće ka stanju pune zaposlenosti i da bi monetarna politika morala biti restriktivnija kako bi se izbegli inflatorni pritisci koji uvek kasne za kretanjima u realnoj ekonomiji. Otuda je važno da FED na vreme i postepeno krene u korekciju monetarne politike.\nTreći, i možda najjači razlog vezan je za činjenicu da je predugo držanje kamatnih stopa na nivou oko nule dovelo do novih špekulativnih pritisaka, do novog hazardiranja na finansijskim tržištima i na tržištima nekretnina, dakle do velikih tržišnih deformacija. FED bi, u tom kontekstu, morao već polako da eliminiše mehurove koji se svuda pojavljuju.\nOponenti rasta kamatnih stopa imaju drugačiju argumentaciju. Oni smatraju da je ekonomski oporavak i dalje rovit i da bi prebrzo podizanje kamatnih stopa moglo usporiti oporavak ne samo američke, već i svetske privrede. Moglo bi se dogoditi da prebrzo podizanje kamatnih stopa ugrozi rast, kako se to u prošlosti već događalo, kao na primer u Švedskoj, u periodu od 2011 do 2013. godine.\nIz ugla ove argumentacije, i pad nezaposlenosti u SAD je manji nego što ga iskazuje zvanični statistički podatak (pokazatelj U-3 američkog Biroa za statistiku radne snage). Kada se broju zvanično nezaposlenih dodaju i takozvani ekonomski neaktivni građani, dakle oni koji su izgubili svaku nadu i više se ni ne javljaju biroima rada, slika nezaposlenosti je bitno drugačija (pokazatelj U-6 američkog Biroa). Isto to, samo malo drugačije – američka stopa radno aktivnog stanovništva je pala za oko 3 procenta u poslednjih sedam godina, i taj pad je mnogo veći no što se to može objasniti starenjem stanovništva.\nUzgred, da je američka „dobra“ statistika u raskoraku sa životom, sve je češća tema ozbiljnih medija u SAD. Smrtnost „belih“ Amerikanaca srednjih godina i skromnog obrazovanja sve je veća i njihov životni vek je sve kraći.\nDodatni argument je vezan i za visinu stope inflacije. Kako stopa inflacije pada i koja je na veoma niskom nivou, inflatorni pritisci se ne vide. Argumentacija po kojoj je niska inflacija velikim delom povezana sa padom cena sirovina i energije, dakle da je reč o privremenom fenomenu, ne smatra se previše relevantnom.\nU trenutku kada sve razvijene ekonomije vode politiku izlaska iz krize kroz stimulisanje izvoza i depreciranje svojih valuta, podizanje kamatnih stopa u SAD bi dodatno ojačalo dolar i pogoršalo hronični deficit tekućeg bilansa SAD. (Jačanje dolara je i za FED vrlo neugodna činjenica.)\nOva škola mišljenja ignoriše evidentne deformacije na finansijskim tržištima i špekulativne mehurove kao njihovu direktnu posledicu. Tačnije, ovde je reč o doktrini koja po kojoj monetarna politika ne može sprečiti stvaranje mehurova, već je njen zadatak da se tim konsekvencama bavi ex post.\nPotencijalne posledice rasta američkih kamatnih stopa\nPromena američke kamatne politike i njeno divergiranje u odnosu na politiku Evropske centralne banke i centralnih banaka Japana i Kine, otvoriće prostor za nove talase arbitražnih špekulacija. Rast dolara će stvoriti i dodatne tenzije u odnosima država i pojačaće tihi valutni rat koji je odavno na sceni. Biće novih optužbi koje će dolaziti iz SAD i u kojima će se druge velike ekonomije optuživati za manipulisanje deviznim kursom. Kina će verovatno biti prva na udaru.\nNajveći gubitnici promene američke monetarne politike bi mogle biti države u razvoju. Moguće je i da se u narednom periodu ove države suoče sa situacijom sličnom onoj kakva je bila krajem 70-tih i počekom 80-tih godina prošlog veka. Podsetimo se. Tokom 70-tih godina, zemlje u razvoju su se ubrzano zaduživale koristeći obilje jeftinog kapitala (tzv. petrodolara) nastalog kao posledica velikih viškova država proizvođača nafte. Kada je zaduženost bila na vrhuncu, počeo je strahovit rast američkih kamatnih stopa, i jedna po jedna država-dužnik je odlazila pod led, uključujući tu i Jugoslaviju.\nIako su nivoi kamatnih stopa danas neuporedivo niži nego 80-tih, kombinovani nivo zaduženosti država (privatnog i javnog sektora uzetih zajedno) je relativno visok, tekući bilansi su u deficitu i zaduženost raste. Rast dolarskih kamata se ne prenosi linerano na zemlje u razvoju i njihovi troškovi zaduživanja neće porasti za samo 0.25 procenta, na primer. Kada kamatne stope rastu menja se i percepcija rizika, i svi postaju mnogo oprezniji.\nMoguće je zato da prvo dođe do neproporcionalnog rasta kamata i prinosa na kredite zemalja u razvoju, a da potom dođe i do iznenadnog zaustavljanja priliva kapitala. Ovo bi pogotovo moglo pogoditi zemlje koje su pokušavale da vode nezavisnu ekonomsku i/ili spoljnu politiku i to bi moglo prerasti u moćan oblik ucenjivanja i političkog kažnjavanja.\nRast dolara će vršiti pritisak i da valute zemalja depreciraju. Moguće je da ove zemlje, pokušavajući da spreče veliki pad svojih valuta, pribegnu podizanju domaćih kamatnih stopa i to u trenutku kada su na ivici recesije, ili su već u recesiji, i kada njihov izvoz ionako pada.\nAmerika je uradila ono što je morala i što je u interesu njene ekonomije. Da nije došlo do rasta kamata, posledice po finansijski sistem bi verovatno bile teže. Neizvesnost, najveći neprijatelj finansijskih tržišta bi se povećala, kao i rizici s tim u vezi.\nProblem, otuda, nije rast američkih kamatnih stopa, već je to celokupna finansijska arhitektura koja je i pored Velike recesije i malih, kozmetičkih zahvata, u svojoj biti ostala nepromenjena. U takvom ambijentu je gotovo nemoguće voditi politiku koja bi mogla stabilizovati globalni ekonomski sistem. Izlaz iz ovog ćorsokaka se ne vidi a 2016. godina će pokazati da li je, i koliko je moguće sanirati posledice meke monetarne politike sa kojom se živelo poslednjih desetak godina.\nObjavljeno u Medjunarodna ekonomija | 31 komentara\nna 07/08/2016 u 22:27 Nenad\nSta god da rade samo neka nastave ovim putem.\nOvaj puta su centralni bankari pripremili statisticare,\nhttps://www.bostonfed.org/publications/research-department-working-paper/1991/treasury-bill-rates-in-the-1970s-and-1980s.aspx (Figure 1)\nIzdavati obaveznice u stranoj valuti nema veze s mozgom i to je neodrzivo kroz duze vrijeme. Sada je jasnije zasto je 1981. kamatna stopa osla na 20%.\nTreasury policy during 1961-71 period focused on deterring capital outflows from the United States and giving major foreign central banks an incentive to hold dollar reserves rather than demand gold from the U.S. gold stock.\nTo provide foreign currency to repay the Fed’s swap drawings, the Treasury during the 1960s issued non-marketable foreign currency-denominated medium-term securities (Roosa bonds) and sold the proceeds to the Fed.\nna 05/07/2016 u 12:34 Nenad\nNakon Brexita Wall street neometano radi. Tektonska ploca se pomaklo, a ono pa skoro nista.\nNema sumnje da je realna ekonomija SAD-a u krizi ali to kao da se neodrazava na papirni svijet. Svijet lazi.\nIako se manipulira sa brojevima o rastu BDPa, rasta nema i nemoze ga niti biti.\nOva “kriza” traje vec 8 godina. Ovo je novo realno stanje s daljnjom tendencijom pogorsanja.\nZahvaljujuci niskim kamatama i ekspanzivnoj kreditnoj politici FEDa, ECBa, BoE, BoJ ovo je najveci transfer bogatstva od najsiromasnijih prema najbogatijim.\nOd siromasnih drzava prirodnim putem dosla je radnog stanovnistva (blue collar workers) anglosaksonskog svijeta. Oni su sljedeci.\nNema stvaranja nove vrijednosti, samo ekstrakcija vrijednosti iz postojece putem stvaranja novog novca.\nPljacka se nastavlja,\nGdje novci zavrsavaju i sta se snjima radi. Jedan od mehanizama,\n“Too many buybacks\nCarl Icahn is one of the first activist investors to voice his opinion against share buybacks. He believes that companies are increasingly putting money into buybacks instead of using them for much-needed capital improvements.”\n“Corporates report profits through EPS (earnings per share). By reducing the number of outstanding shares, companies increase their EPS. The availability of easy, low-interest rate money available in most developed markets (EFA) (VEA) has led more companies to use borrowed funds to finance their share buyback programs.”\n“With dismal earnings growth, companies are resorting to using borrowed capital to fund their share buybacks programs as a means to boost their share prices.”\n“That’s $2.1 trillion not spent on training employees, building new factories, or paying off borrowings. It’s not even directly being handed back to shareholders in a dividend that could be reinvested.”\n(Po nekim drugim izvorima ide i do 2 hiljade I 800 milijardi dollara).\n“Buyback proponents say they reward these long-term shareholders by effectively increasing their ownership of the company, and they help boost the value of a stock by raising the company’s earnings per share.”\n“They used to be illegal\nFor most of the stock market’s history, buybacks were actually illegal — considered to be insider trading — the thought being that if you ran the company, you would have nonpublic information to know when to buy shares.”\nna 29/01/2016 u 01:04 Nebojša Katić\nZa Marka-PG – Grafici FED-a (ogranak u Sent Luisu) pokazuju nešto o čemu sam već pisao na blogu, a mislim da sam i priložio grafik o eksplozivnom rastu monetarne baze (primarnog novca). Ne mari, ponoviću.\nFED je od 2008. kroz QE program strahovito povećao monetarnu bazu, ali se to nije prelilo na porast novca u opticaju (M2), a time ni na rast tražnje za robama i uslugama. Grafik implicitno pokazuje da FED nema kontrolu nad rastom novčane mase i ne može uticati ozbiljnije na rast tražnje. Monetarna eksplozija je služila (ciljano) da inflatorno podigne vrednost akcija i finansijske imovine, a smanji dugoročne kamate. Poslovne banke kontrolišu kreiranje novčane mase, a time i tražnju (i to sam pokušao mnogo puta da kažem). Otuda i spor oporavak privrede uprkos ludovanju štamparije. Novac je završio na špekulativnim tržištima (uključujući i naftna) i otuda rast berzanskog indeksa S&P. Dobar deo je svakako završio i u kreditima državama u razvoju.\nSve izgleda vrlo nezdravo i nije slučajno da imamo velike poremećaje na svim tržištima. Hvala na komentaru.\nna 28/01/2016 u 23:20 Marko-PG\nOvdje je nekoliko grafika koji pokazuju odnos monetarne baze u SAD i indeksa S&P-500:\nIzgleda kao da oni prilicno jasno ilustruju kako je situacija postala abnormalna nakon 2008. Kao da ce biti sve teze provlaciti se izmedju deflacije i hiperinflacije.\nDa li vi mozete reci nesto o ovim graficima?\nna 20/01/2016 u 16:40 Nebojša Katić\nZa Ganeta – Nažalost nemam informaciju koju ste tražili. Ne znam da banke u Londonu nude štednju u rubljama, a ako to i rade, to mogu biti samo filijale ruskih banaka. Hvala na komentaru.\nna 20/01/2016 u 09:47 Gane\nZahvaljujem se na linkovima, već sam uspeo u potpunosti da savladam sajt na kome je prikazana statistika o inflaciji u SAD……. Pošto ne zmam engleski jezik sigurno je da ću imati poteškoća u snalaženju sa ostalim sajtovima ali meni je bitno da pružaju korisne targetirane informacije, kada bih ih sam tražio nikada ih ne bi pronašao…… Još jednom hvala.\nŽeleo sam da malo prokomentarišem ovaj tekst o referentnoj kamatnoj stopi u SAD i eventualnoj poziciji dolara za dugoročnu kupovinu i štednju ali se plašim da kod čitaoca ne izazovem zabunu i eventualno neke pogrešne zaključke, pošto je situacija oko eventualnog rasta dolara u odnosu na evro vrlo kompleksna…… Imalo bi tu mnogo, mnogo, toga da se piše i analizira.\nZato, zadržaću se na ruskoj rublji. Po meni događaji se odvijaju u pravcu da rublja ide ka odličnoj poziciji za dugoročnu kupovinu i štednju. Ovo pišem kao diplomirani ekonomista sa određenim iskustvom na FOREX tržištu. Međutim, u Srbiji najveće kamatne stope za štednju u rubljama daje SBERBANKA i ona iznosi oko 3,7% godišnje za oročenja od 3 godine. Problem je u tome što je inflacija u Rusiji znatno veća, a ista ta banka na ruskom tržištu daje kamatu oko 8% na trogodišnja oročenja. Lično prihvatio bih rizik kada bih uspeo da pronađem mogućnost da kupim rublje i oročim ih po kamatnoj stopi iznad 6%, uz uslov da se rublja u nekom trenutku tokom ove godine namesti na poziciji koja bi meni odgovarala za kupovinu.\nPitanje za gospodina Katića – kolike su kamate na štednju u rubljama u Engleskoj ???\nOvde moram da se ogradim da nikako ne savetujem čitaoce da ovo pokušavaju, pogotovu ne baš ovoga trenutka. Rublja je ubedljivo najrizičnija valuta na svetu, može se na njoj mnogo zaraditi ali može se i sve izgubiti………\nNa kraju još nešto, Pregledao sam Vaše video zapise u kojima govorite o ekonomskim procenama za 2016 godinu i primetio sam da koristite veliki broj grafika. Ne znam kako ste došli do njih, naslućujem da ste ih sami radili………… Pošto su javno objavljenji, želim da Vas zamolim da mi ih pošaljete na „e-mail“ adresu kao bi ih dodatno na miru analizirao….. tj. kako bih mogao da ih odštampam da ne bih dugo vremena gledao u ekran kompjutera, ako me razumete……. Ne mogu da ih skinem sa video zapisa, te moram da zaustavljam video zapis da bi pregledao grafik………….. Što mi predstavlja problem.\nJoš jednom srdačan pozdrav,\nna 11/01/2016 u 18:51 Nebojša Katić\nZa Ganeta – Kada radim međunarodna poređenja, uvek se oslanjam na statistiku MMF (http://www.imf.org/external/datamapper/index.php), ili na oficijelnu statistiku EU (http://ec.europa.eu/eurostat) kada su evropske zemlje u pitanju. Podatke o inflaciji za SAD ćete naći ovde http://www.bls.gov/cpi/. Naravno, treba malo truda da se ovlada sajtovima. Sajt za EU je izvanredno informativan i detaljan, ali pogotovo traži malo više truda.\nKada je Rusija u pitanju, statistički izvori i makro podaci su npr. http://www.gks.ru/wps/wcm/connect/rosstat_main/rosstat/en/main/, ili http://www.cbr.ru/Eng/statistics/. Kako ne pratim ruske medije na dnevnoj bazi, ne mogu da preporučim neki pouzdani izvor. Možda neko od čitalaca više zna.\nOdavno se ne bavim forex transakcijama, a kada sam to radio, koristio sam profesionalni sistem a ne neku od internet platformi. Mislim da ćete pretraživanjem interneta naći to što Vam treba. (U Britaniji se to relativno lako nalazi npr. http://www.money.co.uk/forex-trading/online-forex-trading.htm. Ne znam šta od platformi radi u Srbiji. Budite veoma, veoma oprezni. Nikoga ne bih ohrabrivao da se bavi forex trgovinom van profesionalnih institucija.\nŠto se bloga tiče, on je limitiran činjenicom da je „samo“ blog, a limitiran je i mojim nevelikim ambicijama.\nna 11/01/2016 u 16:14 Gane\nVeliki pozdrav za gospodina Katića,\nNe bih da komentarišem ovaj tekst. Sam se bavim „forex“ tržištem i meni je pružio vrlo korisne informacije…….. Želeo bih ovom prilikom postaviti nekoliko pitanja gospodinu Katiću:\n1) Gde ste pronašli informacije o inflaciji u SAD? Zamolio bih Vas da postavite linkove……..\n2) Molim Vas uputite me na sajtove koji se bave ruskom privredom. Po meni rublja se može naći na odličnoj poziciji za dugoročnu kupovinu i štednju ali su mi potrebne potpunije informacije o stanju ruske privrede kako bih naopravio dodatnu analizu.\n3) Pretpostavljam da se bavite „forex“ tržištem, tj. da kupujete i prodajete valute na svetskim berzama te Vas molim da mi predložite neku pouzdanu platformu koja može raditi i u Srbiji. Ako nije tajna, napišite na kojoj platformi Vi radite………..\n4) Ne bi bilo zgoreg da postavite i neki link koji sadrži kvalitetnu statistiku o evropsko privredi.\nSrdačan pozdrav, srećna nova godina i puno uspeha u poslu kojim se bavite.\nPS: Rado čitam Vaše tekstove i mada se vrlo često ne slažem sa Vašim stavovima ipak mislim da su odlični i provereno korisni. Kako je moguće da imate ovakav užasan, nepregledan, neprofesionalan sajt??? Jedva sam se snašao da postavim komentar. Zašto ne angažujete nekog da Vam uradi profesionalni sajt, sa zakupljenim domenom i hostingom??? S obzirom na reputaciju koju imate mislim da bi fino zarađivali od reklama………\nna 07/01/2016 u 13:48 Марко Бојковић\nДобра вест, на овај велики дан, празник рождества Христовог!\nСви они које брине раст долара, утицај тог раста на повећање јавног дуга Србије (израженог у еврима), могу да одахну!\nХеџ фонд брани Србију!\nА јавни дуг ће се од 2017. године смањивати прво геометријском, а затим аритметичком прогресијом.\nЕво како је то објаснио наш премијер, гост положајник данашње емисије „Добро јутро!“ на РТВ Пинк:\nna 05/01/2016 u 14:05 Vladimir\nKada je zaduzivanje Srbije u pitanji izgleda da nas nece sahraniti kamata,neko kursne razlike ,da li je moguce da su nasi ekonomski „strucnjaci“ u vladi toliko kratkovidi da ne mogu da predvidjaju ovakve stvari pa nam se hvale kako su se zaduzili u dolarim.Ocekivati da dolar nece rasti podseca na Jelasica koji nas je savetovao da se gradjani zaduzuju u svajcarskom franku.\nna 05/01/2016 u 07:44 Ivan\nSve ono što ekonomska nauka smatra za poželjno rešenje u nekom trenutku zavisi od raspoloživosti resursa koji obezbeđuju rast. Ali resursi su ograničeni. Svi resursi, sirovinski i energetski. Mi vidimo da se u geopolitici pitanje resursa postavlja kao „conditio sine qua non“. Ako elita vidi da se resursi smanjuju ona mora da stvori takve društvene odnose u kojima će siromašniji (veći) deo stanovništva da se sve više navikava na oskudicu. To može da se uradi na više načina, propagandom ili izazivanjem ratova kao ekstremnog rešenja. Kalkulacija elite je jednostavna: ako su resursi ograničeni onda treba većinu nekako smanjiti ili ograničiti njenu potrošnju resursa. Resursi su dovoljno veliki da elita za nekoliko decenija obezbedi sopstveni prosperitet. A posle može da bude i potop. To je u demografiji i ekologiji konstantna tema – kolaps kompleksnih društava. Sva kompleksna društva na kraju doživljavaju kolaps. To se dešava kad troškovi povećanja kompleksnosti nadmaše resursnu osnovu društva. Naravno, tada se broj ljudi dramatično smanji i ponovo se uspostavi neko primitivno društvo koje resurse ne troši previše.\nU tom smislu, rešenja političke levice i desnice imaju podjednako malu relevantnost. Ako je rešenje ekonomskih problema rast potrošnje onda treba pretpostaviti postojanje neograničenih resursa, što naravno nije moguće.\nna 04/01/2016 u 23:13 Nebojša Katić\nZa Makija – Centralna banka nije ispunila svoj cilj ako je inflacija niža od projektovane, kao što nije ispunila svoj cilj ni ako je inflacija veća od projektovane. U tom smislu, niža inflacija od projektovane nije nešto što je „još bolje“ od projektovanog. Kada inflacija podbacuje, moguća su tri objašnjenja – ili je monetarna politika bila previše restriktivna, ili su cene uvoznih sirovina značajno pale u odnosu na projektovane, ili su recesioni pritisci veoma jaki. Naravno, česta je i kombinacija navedenih faktora. Hvala na komentaru.\nna 04/01/2016 u 19:44 Maki\nNebojsa, ako neka centralna banka promovise ciljanu inflaciju od 2% i u tome ne uspe, kako se na tu informaciju obicno reaguje, kakav signal to daje i kakve su posledice nedostizanja zacrtanog inflacionog cilja. Hvala.\nna 03/01/2016 u 18:59 Nebojša Katić\nZa Kraljević Marka – Pokrenuli ste temu kojom sam se bavio u tekst https://nkatic.wordpress.com/2014/10/30/nejednakost-i-ekonomski-rast-ili-i-plavue-su-shvatile/. Ta tema neće moći da se još dugo gura pod tepih. Hvala na trudu i komentaru.\nna 03/01/2016 u 18:33 Kraljevic Marko\nDa bi se dobila jos potpunija predstava o poslednjoj odluci FEDa pored svih parametara koje ste analizirali u tekstu korisno je analizrati i uticaj koji na ekonomiju ima pomeranje bogatstva od srednjeg prema najbogatijim delu stanovnistva.\nAnalizom tog procesa zapravo se dobija mnogo sira slika u koju se uklapaju i mnogi drugi dogadjaji i pojave do kojih je doslo u poslednjih par decenija koliko vec i traje proces pomeranja bogatsva od sredine prema vrhu takozvane piramide bogatstva. Pomeranje bogatsva ima toliki znacaj da se vise ni neki elementarni ekonomski pojmovi ne mogu pravilno tumaciti ako se ne uzme u obzir uticaj tog procesa. Na primer dogadjaji iz poslednjih par decenija su doveli u pitanje i ulogu stednje u ekonomiji odnosno da li je stednja pozitivna ili negativna za ekonomiju? Da bi se odgovorilo na to pitanje stednju je potrebno posmatrati odvojeno i iz ugla srednjeg i iz ugla bogatog dela stanovnistva.\nSrednji sloj stanovnista stedi iz vise razloga. Najcesci razlog je neizvesna buducnost. Buducnost je nepredvidiva i zato i jeste racilonalno stedeti za slucaj da u buducnosti dodje do pada prihoda. Ta stednja je pozitivna sa makroekonomskog stanovista jer ce u slucaju krize ljudi trositi ustedjevinu i nece doci do naglog pada potrosnje a samim tim ni naglog pada ekonomije. Ukoliko se desi pozitivno iznenadjenje i buduci prihodi budu veci od ocekivanih ustedjevana ce se iskoristiti za vecu potrosnju odnosno za kupovinu auta, stana, odlaska na godisnji odmor i tako dalje. Kupovina dobara cija cena pravazilazi periodicne prihode je zapravo jos jedan razlog za stednju srednjeg sloja. To znaci da je stednja srednjeg sloja pomeranje potrosnje u buducnost odnosno da ce se ustedjevina srednjeg sloja na kraju i u pozitivnim i u negativnim scenarijima vrati opet u potrosnju.\nZa stednju bogatih tesko je naci racionalno opravdanje. Bogati imaju osiguranu buducnost ne samo za sebe nego i za svoje daleko buduce potomstvo. Takodje bogati imaju vec sve i nemaju potrebe da stede da bi kupili nesto sto nemaju. Medjutim bogati na vrhu piramide bogatstva stede najvise i to ne zato sto vole da stede nego zato sto jednostavno ne mogu da potrose svoje ogromno bogatstvo. Zato se pomeranjem bogatstva od srednjeg sloja prema najbogatjim povecava ukupna stednja cime se ujedno i trajno smanjuje ukupna traznja.\nProblem pada traznje zbog siromasnja srednjeg sloja moze privremeno da se maskira kreditima. Kreditima se prihodi iz buducnosti pomeraju u sadasnjost radi potrosnje u sadasnjosti. Tako kreditima povecana potrosnja u sadasnjosti na racun buduce potrosnje stvara nerealnu sliku prosperitetne sadasnjosti sto dalje dovodi do pogresne projekcije o jos prosperitetnoj buducnosti. Time se precenjuju buducih prihodi cime se dalje precenjuje kreditna sposobnost sto jos vise povecava kredite. Tako se ulazi u jednu neodrzivu spiralu koja na kraju mora da pukne sto se i desilo 2008 godine.\nIz ovog mozda moze da se pogresno zakljuci da su krediti stetni sami po sebi. To naravno nije tacno. Problem nije u kredima kao takvim vec je problem je sto se krediti srednjeg sloja finansiraju iz stednje akumulirane na vrhu pirmide bogatstva. Da se krediti srednjeg sloja finansiraju iz stednje srednjeg sloja krediti bi bili pozitivini jer bi stednja srednjeg sloja kreditima odmah bila vracena u potrosnju. Ujedno neodrziva kretanja ne bi bila moguca. Kada se krediti srednjeg sloja finansiraju iz stednje sa vrha piramide dobija se sistem koji je sklon naduvavanju i pucanju.\nTeza da se krediti srednjeg sloja finansiraju iz stednje bogatih je utemeljena i na elementarnoj ekonomskoj relaciji da je stednja jednaka investicijama. Po ekonomskoj teoriji sve ono sto se ne potrosi se ustvari ustedi a ono sto se ustedi mora da se investira – ili u bankarske depozite ili u neke druge investicije.\nInvesticije kojim se otvraju nova radna mesta i kojima se stvara nova vrednost su pozitivne za ekonomiju. Medjutim kretanje bogatstva prema vrhu piramide smanjuje ukupnu traznju sto znaci da se i potreba za investicijama smanjuje sto dalje znaci da je bogatom vrhu sve teze i teze naci dobru investicionu priliku za svoju ustedjevinu.\nIz ovog proizilazi jedna vrlo vazna posledica kretanja bogatstva od sredine ka vrhu piramide a to je pad kamatnih stopa. Kamatna stopa je cena kapitala koja je kao i sve druge trzisne cene odredjena ponudom i potraznjom. Povecani akumulirani kapital na vrhu pirmide povecava ponudu kapitala a istovremeno siromasenje srednjeg sloja smanjuje traznju za investicijama odnosno za kapitalom. To znaci da se pomeranjem bogatstva prema vrhu piramide istovremeno povecava ponuda i smanjuje traznju za kapitalom cime se i preko ponude i preko potraznje utice na pada kamatnih stopa.\nPored uslovno receno produktivnih investicija jedan veliki deo investicija se moze smatrati spekulativnim investicijama. Spekulativnim investicijama se ne se stvara nova vrednost nego se pokrece preraspdela postojeceg bogatsva i to najcesce od siromasnijih prema bogatim. Na primer borba za trzisni udeo nije nista drugo nego spekulativno investiranje gde najcesce veliki istiskuju male i srednje i postepeno ovladavaju celim trzistem. Takodje investicije na finansijski trzistima su dobrim delom spekulativne investicije. Posle pucanja raznih cenovnih balona vecina izgubi novac ali se zato jedan manji deo znacajno obogati.\nOvo je jedna kratka i nadam se jasna analiza uticaja pomeranja bogatsva na ekonomiju zasnovana na elementarnim ekonomskim zakonitostima i relacijama. Ekonomski zakoni su neumoljivi gotovo kao prirodni zakoni zbog toga i jeste tesko osporiti gornju analizu. Moguce je dovesti u pitanje znacaj i uticaj procesa pomeranja bogatstva na ekonomiju ali niko ne moze da kaze da je siromasnje srednjeg sloja sa svim posledicama koji odatle proizilaze pozitivno za ekonomiju. Uostalom sve sto je gore napisano prilicno je dobro potvrdjeno dogadjajima iz poslednjih nekoliko decenija. Istina je da se u medjuvremenu desila tehnicko tehnoloska revolucija ali je najvecu korist od te revolucije je imalo relativno malo ljudi. Ipak ponesto je nesto kapnulo sa vrha i srednjem sloju. To sto je doslo do srednjeg sloja bar je donekle ublazilo probleme izazvane pomeranjem bogatstva. Medjutim dogadjaji kakav je pojava Interneta se desavaju svakih 50 ili 100 godina, korist od toga se potrosi za par godina a problemi uzrokovani pomeranjem bogatstva ostaju i dalje.\nProces pomeranja kapitala prema vrhu piramide ne moze sam od sebe niti da se zaustavi niti da krene u suprotnom pravcu. Kao sto u realnom svetu poredak ide prema haosu i kao sto jedino covek svojom intervencijom moze haos da dovede u red tako i u ekonomiji jedino drzava svojom ekonomskom politikom moze da utice na tok procesa i da otkloni njegove stetne posledice. Prepustanje trzistu i ocekivanje da ce se ekonomskom krizom ispraviti disbalansi je prepustanje stihiji kojom ce problemi jos vise da se prodube sto moze da dovede do preterane reakcije u suprotnom pravcu. U slicnoj situacji pre 100 godina proces pomeranja bogatstva je doveo do pojave komunizma. Komunizam je otisao u drugu krajnost potpuno je negirao trziste, trzisne i ekonomske zakonitosti i takodje je uzrokovao dosta stete i patnje.\nSto se tice konkretnih mera monetatrne politike u situaciji pada kamatnih stopa sve sto moze da se uradi monetarnom politikom jeste da se referentnomn stopom prati pad ili jos bolje ide ispred pada kamatnih stopa. U protivnom previsokm stopom u uslovima nagomilane stednje i smanjene traznje ekonomija moze lako da se zaustavi i gurne u recesiju ako ne i depresiju. Jednom kad stope padnu na nulu monetarna politika je van igre i tada pocinju ekseprimenti sa takozvanim nekonvencionalnim merama ekonomske politike.\nJedan vrlo slikovit i cesto pominjan primer krajnje nekonvencionalne mere monetarne politke je bacanje para iz helikoptera . Taj primer je verovatno izabran da bi se oslikala potreba za podizanjem traznje i ravnomernom raspodelom monetarnog stimulusa na sve. Pare bacene iz helikoptera bi bile ravnomerno rasporedjene na sve cime bi se sigurno podigla traznja sto bi pozitivno uticalo na ekonomiju. Ali (uvek postoji ali) ako pare bacene iz helikoptera nakon sto se par puta obrnu ponovo zavrse kao ustedjevina na vrhu piramide bacanjem para iz helikoptera bi se napravilo vise stete nego koristi. Znaci nakon nekog vremena siromasni bi bili u najboljem slucaju podjednako siromasni kao i pre bacanja para ali bi zato bogati bili jos bogatiji cime bi se jos vise povecala ponuda kapitala i jos bi se vise povecao pritisak na traznju koja se smanjuje.\nFiskalna politika je s druge strane podrucje zestoke politicke borbe a predlozene fiskalne mere zavise pre svega od toga da li dolaze sa leve ili desne strane. Predlozi desno orjentisanih partija su skoro uvek isti a to je smanjenje poreza za sve a najvise za bogate. S obzirom na trenutno stanje u ekonomiji vrlo je tesko dati dobre argumente zasto bi smanjenje poreza bilo dobro za ekonomiju. Potrebno je minimizirati znacaj pomeranja bogatstva zatim pronaci drugo dobro obajsnjenje za ekonomsku krizu i onda iz tog objasnjenja izvuci zeljeni zakljucak da je smanjanje poreza resenje problema.\nPredlozi levice su povecana potrosnja vlade finansirana novim zaduzivanjem. Obrazlozenje za dodatno zaduzivanje je finansiranje projekata neisplativih za privatni sektor ali isplativih drzavi jer se tim investicijama podize drustveni proizvod odnono prihodi od taksi. To znaci da bi dodatno zaduzivanje vlade radi finansiranja takvih investicija bilo odrzivo.\nTo je ono sto je Kejnes govorio jos u prvoj polovini proslog veka. Medjutim sadasnja situacija je mnogo komplikovanije nego sto je bila u Kejnesovo vreme. Danas je potreba za prostim ljudskim radom znacajno manja nego sto je bila tada. Takodje nagomilano bogatsvo je mnogo vece nego pre 100 godina pa je i teze pronaci dovoljno investicija koje mogu da privuku toliki novac. Novac se danas zahvaljujuci vrlo sofisticiranim finansijskim trzistima okrece mnogo brze sto znaci da danas novac lakse i brze nalazi put prema vrhu pramide nego pre. Takodje sve ovo napisano se odnosi na zatvorenu ekonomiju kakva u relanom svetu ne postoji niti je ikada postojala. Slozena medjunarodna ekonomska situacija jos vise komplikuje problem pomeranja bogatstva i jos vise ogranicava prostor za delovanje mera fiskalne politike.\nAli ajde predpostavimo da bi mere fiskalne politike bile uspesne, odnosno da bi javne investicije privukle ogromnu nagomilanu stednju i da bi ujedno doslo do rasta zaposlenosti i realnog rasta plata srednjeg sektora stanovnistva cime bi se podigla i traznja. Kada bi se to desilo time bi se i kamatne stope iscuple iz nule. Medjutim cak ni dostizanje ciljane inflacije od 2% nije garancija da nagomilana stednja nece nakon nekog vremena ugusiti traznju i ponovo spusti kamate na nulu cime bi se ponistio efekat fiskalnog stimulusa. Zbog toga se vodeci svetski ekonomisti vec duze vremena zalazu za podizanje ciljane stope inflacije od 2% na bar 4%. Kada bi se dostigla inflacija od 4% i kad bi trajala nekoliko godina to bi bio znak da je traznja postala odrziva i da ja kriza zavrsena.\nVerovatno se moze reci da deo teksta vezan za mere fikslane politike naginje u levo sto zaista nije cilj jer je cilj teksta objektivna ekonomska analiza. Medjutim ako je tako nije samo ova analiza okrenuta levo – skretanje u levo je vrlo primetno svuda u svetu. Cak su se radikalnije leve ideje pojavile i tamo gde je to doskora bilo nezamislivo. Jacanje levice je zapravo prirodna cak mozda i jednim delom refleksna reakcija na proces pomeranja bogatstva.\nPosto sam usao na teren politike vreme je i da se zaustavim. Ovim tekstom sam ispunio svoju kvotu pisanja za nekoliko godina a i meni je bolje da gledam svoja posla nego sto bistrim belosvetske probleme. S druge strane verujem da nikom bezobzira u kom delu piramide se nalazio nije svejedno u kakvom svetu zivimo ni kakav svet ostavljam potomstvu. Ovaj komentar je takodje moj skromni doprinos Vasem visegodisnjem radu i trudu. Ako nista drugo bar ste u relativno kratkom vremenskom periodu docekali da mozete reci da ste bili u pravu kada su gotovo svi drugi bili u krivu. Na slican nacin vodeci svetski ekonomisti naslednici Kejesove ekonomske misli mogu da kazu da su vec decenijama upravu i da se mnogo stete moglo izbeci da su kreatori ekonomske politike vise slusali njihove savete.\nI na kraju jos zelim da Vama i citaocima Vaseg bloga pozelim srecene novogisnje i bozicne praznike.\nna 29/12/2015 u 20:02 А.Бајић\nКамо среће да је само мој коментар контрадикторан али много тога у данашњем свету (а економији нарочито) је контрадикторно.\nПрвенствено мислим да успешност друштва треба посматрати у односу на оно што друштво својим члановима пружа. Када се гледа становништво Сједињених Америчких Држава тада је оно у последњих 40 година забележило огроман раст, са 210 милиона 1975. је нарасло на 320 милиона 2015. године. (Немогуће ми је не осврнути се на то да у истом периоду становништво Србије је са 7,6 милона 1975. спало на 7,1 милион 2015.) Имало је раст од 50%. То је огроман раст при којем би се очекивао и проблем прехрањивања тог становништва а камоли његовог запошљавања. Али то није случај, него имамо релативно добру запосленост (сигуран сам да ниједна статистика не би могла сакрити незапосленост преко 15%). Чак и квалитет живота већине становништва је прилично добар. Из ових разлога сам тврдио да је америчко друштво добростојеће.\nАли нешто се и променило. Толика навала становништва, уз огромну аверзију ка праведнијој расподели новостечених добара, је довела до смањивања броја опција које има новорођени Американац. Много више људи се бори за исти (или незнатно већи) колач и долази до смањења вертикалне покретљивости. А амерички сан је друштво са изразитом вертикалном покретљивошћу. Америчко друштво је све мање такво. Промена модела пословања (деиндустријализација) је додатно помогла овакво кретање. (Напомена, тешко је егзактно утврдити тренутно стање вертикалне покретљивости америчког друштва јер нам треба већа временска дистанца.)\nna 29/12/2015 u 19:03 Nebojša Katić\nZa Makija – Statistika zaposlenosti koja bazira na anketi, a to je dominantan metod, obuhvata sve oblike rada, uključujući i rad na crno. Problem je što ta anketa tretira kao zaposlenog svakoga ko radi više od jednog sata nedeljno i što se radi na bazi statističkih uzoraka, pa tu uvek ima prostora za greške. Za mene je najvažniji pokazatelj broj zvanično zaposlenih, jer verujem da niko ne radi na crno zato što to voli (kriminalce ovde ne računam). Hvala na komentaru.\nna 29/12/2015 u 17:19 Maki\nNebojsa, vidimo da dinamika nezaposlenosti utice na guvernera centralne banke ozbiljne zemlje kao sto su SAD pri vodjenju referentne stope. S obzirom na to da ima i ljudi koji rade sat vremena nedeljno a vode se kao zaposleni a sa druge strane imamo milione koji za vece pare rade na crno a vode se kao nezaposleni, koja metodologija razumevanja promene nezaposlenosti je najispravnija? Hvala\nna 29/12/2015 u 14:15 Иван Н.\nČelnik investicione kompanije „Dabl lajn“ (DoubleLine) Džefri Gundlah kaže da je došlo do „pravog masakra“ i tvrdi da bi američka Uprava federalnih rezervi pogrešila ako bi ove nedelje podigla kamatne stope. Aktivistički investitor Ajken upozorava da je lom na tržištu obveznica s visokim prinosima „samo početak“.\nna 29/12/2015 u 13:40 Nenad\nМени се чини да је америчка економија на правом путу. Тачно да раст становништва (бар 25мил/10 година) и неолиберални принцип расподеле добара води (или је већ довео) до смрти америчког сна, али и даље су као друштво добростојећи.“\nVas komentar je sam po sebi kontradiktoran. Americki san je umro ali kao drustvo su dobrostojeci?\nNadam se da ovaj komentar necete shvatiti kao napad ili uvredu ali da li bih ste malo bolje objasnili?\nna 29/12/2015 u 13:33 Nebojša Katić\nЗа А. Бајића – Колико год валутна кретања била тешко предвидива и често збуњујућа, тренутни раст долара је логичан. Америчка привреда се брже развија од европске, каматне стопе су веће од европских и најављен је њихов даљи раст, свима је јасно да ЕЦБ жели слаб евро и да то исто (за своје валуте) желе и Јапан и Кина. Мени се чини да је пре изненађење да долар не јача брже. Претпостављам да повремена „прекупљеност“ долара успорава тај процес. Не треба заборавити да је почетком новог миленијума евро био знатно испод паритет 1:1 у односу на долар. Молим читаоце да овај коментар не третирају као савет да купују доларе и шпекулишу, па по ко зна који пут упозоравам да је девизно тржиште хронично непредвидиво и ултра рискантно. Хвала на коментару.\nna 29/12/2015 u 12:40 А.Бајић\nМени се чини да је америчка економија на правом путу. Тачно да раст становништва (бар 25мил/10 година) и неолиберални принцип расподеле добара води (или је већ довео) до смрти америчког сна, али и даље су као друштво добростојећи.\nЈасно ми је зашто је каматна стопа повећана (и у тексту је то одлично објашњено, све са пратећим дилемама). Али ми јачање долара није уопште јасно. Превише је ојачао за сва једноставнија објашњења. Уз то јачање долара је нешто што се дуго није дешавала (бар не у овом обиму па ми то уноси додатну забуну). Као да главни узрок није само у монетарном домену.\nГ. Катићу може те ли дати своје тумачење овогодишњег раста долара? На основу текста излази да мислите да ће се то наставити.\nna 27/12/2015 u 23:23 Andrej\nOdlican sajt za pracenje nefriziranih USA statistika:\nTu se mogu lakse pratiti inflacija i stopa nezaposlenosti u duzem periodu…\nInace, misljenja sam da je ovo dobar pomak, mozda malo i zakasneo. Vec predugo su prinosi na stednju i normalne investicije prakticno negativne sto brojne penzione fondove, osiguranja, individue, kreditne zadruge, …, gura u rizicne investicije, dok jace investitore gura u sve ludje avanture u potrazi za kakvim-takvim prinosom. Politika 0 kamata je vodjena dugi niz godina i bukvalno je nagradjivala hazardere, duznike, dok je kaznjavala stednju i poverioce. Privatni dugovi su postajali javni, dok su berze belezile kratkorocne spekulativne profite. Tesko je tvrditi da je ovakva monetarna politika uzrok oporavka – mozda je ubrzala da se prezaduzene kompanije oslobode balasta brze nego inace, da se knjige ispeglaju i krene dalje. Malo pomeren pozitivan slope krive sekundarnog kreditnog super ciklusa uz velike troskove po tax-payers…\nSto se nas tice, vec trpimo posledice jer su trzista ocekivala rast kamata sto je dovelo i do rasta kursa dolara. Sve denominovano u dolarima ce da nam raste. Na zalost, to su dugovi, a ne stednja ili prihodi…\nna 25/12/2015 u 18:09 Ivan\nOvde je vrlo jasno izračunato šta za našu državu znači rast vrednosti dolara u zadnjih 12 meseci i šta bi povećanje FED-ovih kamatnih stopa moglo da za našu državu znači u budućnosti:\nna 23/12/2015 u 14:40 Ivan\nSlažem se sa g. Katićem da dolar još neko vreme neće izgubiti status svetske rezervne valute ali preporučujem da čitaoci bloga pročitaju šta ta finansijska supremacija znači za 99% stanovnika SAD. Da li i Srbi (zajedno sa drugim Balkancima i Evropljanima) treba da imitiraju ovaj model? Ako ta supremacija ovko grubo degradira stanovnike SAD, šta drugi da očekuju? Obavezno pročitati:\nna 22/12/2015 u 14:19 Nebojša Katić\nZa Branka – U poslednjem delu teksta sam dao odgovor na Vaše pitanje. Rast kamata i rast dolar će povećati dugove država u razvoju i otežaće njihovo refinansiranje. U najgorem ishodu, neke države bi se mogle suočiti sa zaustavljanjem priliva kapitala i potencijalnim neto-odlivom kapitala. Hvala na komentaru.\nna 22/12/2015 u 10:50 Branko\nZa g-dina Katića – Vlada CG je radi izgradnje autoputa Bar-Beograd (tzv. Koridor 11) kroz Crnu Goru u oktobru 2014. uzela kredit u iznosu od 944 mil. $ kod kineske državne Exim banke, sa obavezom njegovog vraćanja u dolarima i bez njegovog osiguranja od deviznog rizika (evro/dolar). S obzirom da je tadašnji kurs evro/dolar bio 1,27, a da je današnji 1,09, to znači da je danas ovaj kredit za građane CG skuplji za 122,75 mil. €.\nNema potrebe da komentarišem ovaj očigledno katastrofalan aranžman nekompetentnih ljudi na najodgovornijim državnim pozicijama. Moje čuđenje ide u pravcu činjenice da se stavovi javnog mnjenja o političkim elitama u CG apsolutno ne formiraju na osnovu informacija o ovakvim ekonomskim zločinima, već na osnovu identiteskih „tema“ koje se tom istom javnom mnjenju serviraju par mjeseci pred izbore. Ali što da se radi..\nMoje pitanje za vas je: Da li smatrate da će se ovakva odluka FED-a preliti i na finansijska tržišta u regiji, na način što će se smanjiti kreditni rejtinzi zemalja u regiji i istovremeno povećati kamatne stope po kojima će se ove zemlje moći zaduživati na međunarodnom finansijskom tržištu?\nna 22/12/2015 u 10:10 Nebojša Katić\nZa Makija – Dolar je još uvek neprikosnovena rezervna valuta i tako će biti u doglednoj budućnosti. Mislim da rast kamata i jačanje dolara učvršćuje takav status i dodatno čini svet zavisnim od dolara. FED je i dalje moćna institucija i svako ko je na tržištu to oseća i zna. Hvala na komentaru.\nna 21/12/2015 u 23:28 Maki\nNebojsa, ako je objasnjenje PC Robertsa koje je Ivan predstavio tacno, postoji li trend gubljenja znacaja i moci FED-a u americkom finansijskom sektoru?\nAko se obistini da 0.25% bude „bolelo“ duznike vise od 0.25%, hoce li to biti kap prelivanja u pravcu odbacivanja dolara kao rezerva valute ili ce jacanje dolara samo ucvrstiti taj status? Hvala\nna 21/12/2015 u 14:42 Иван Н.\nКамата се подиже обично кад је економија прегрејана. У Америци то сад није случај инфлације нема, али има скривених финансиских балона. Нелогичност која подгрева овакву сумњу, је јак долар а ниска цена сировина у свету.\nna 21/12/2015 u 13:50 Ivan\nEvo zanimljivog objašnjenja PC Robertsa šta znači trenutni nivo povećanja stope na 0,25%.


Mladić (17) je sjekirom napao ljude u vlaku i teško ranio troje | 24sata\nPonedjeljak, 18. 7. 2016 u 23:21, izmjena prije 3 godine, 6 mjeseci\nFoto: KAI PFAFFENBACH 6\nNJEMAČKA: Afganistanac (17), koji je u Njemačku došao kao izbjeglica bez roditelja, napao je sjekirom i nožem putnike u vlaku u sjevernoj Bavarskoj. Policija je ubila napadača\nBREAKING: Afghan refugee shouted "Allahu Akbar" during attack on German train, minister says https://t.co/N8h37HWfIf pic.twitter.com/bMmbY56jKz\nPruga između Wurzburg-Heidingsfelda i Ochsenfurta je blokirana.\nHina prenosi da je Afganistanac, koji je u Njemačku došao kao izbjeglica bez roditelja, napao putnike u blizini Würzburga u sjevernoj Bavarskoj, u vlaku koji prometuje između Treuchlingena i Würzburga, a potom je ubijen u okršaju s policijom.\nNapadač je ''izbjeglica'' (čitaj: šljam) iz Afganistana, došao u Njemačku nedavno, tvrdio za sebe da ima 17 godina, ali nema nikakve dokumente, mogao bi imati i...prikaži još! 45 godina.....Zatvorimo granice i šaljimo sve muslimanske izbjeglice van - pogledajte samo što su napravili od Europe....neka se oni kolju na bliskom istoku i u Africi, a mi ćemo ovdje živjeti u miru kao ljudi !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!


perpetuuM Mobile: U susret treking sezoni 2017. - Kalendar takmičenja\nGodine 2017. održavaju se šesta sezona Vojvođanske treking lige (VTL) i treća sezona Treking lige Srbije (TLS), čiji kalendar je ove godine proširen i obuhvata devet kola, plus još dva promo kola koja se neće bodovati u generalnom plasmanu. Uz standardnih devet kola VTL, od kojih će se dva bodovati i u okviru TLS, to čini jedan respektabilan kalendar od čitavih 18 treking akcija! Slede kalendari takmičenja u obe treking lige za 2017. godinu.\nKao što se može zaključiti iz kalendara, u VTL nema iznenađenja za 2017. godinu, sve su to dobro uhodane akcije i proverene staze (mada se u Čortanovcima uvek može očekivati nešto neočekivano). I ove sezone se pojedina kola boduju u oba takmičenja, a ovog puta su to Novogodišnji maraton u Šidu i Memorijal Mihajlo Kampoš u Subotici. Što se tiče Treking lige Srbije, novine u kalendaru su staze Žeželj i Bešnjaja (od koje se očekuje mnogo jer kolo organizuje šampionska ekipa za 2016. godinu PEK Gora iz Kragujevca) i Jastrebac u režiji istoimenog kruševačkog kluba, koji su se na promo kolu 2016. pokazali kao dovoljno dobri organizatori da bi im se poverila realizacija redovnog takmičarskog kola.\nSezone 2017. očekuju nas i dva promo kola TLS, i to oba tokom jula. Prvo će biti održano u sklopu Dana planinara Srbija u Pribojskoj banji, a mada staze još uvek nisu definisane izbora u varošici smeštenoj između Zlatibora, Zlatara i Pobijenika ima sasvim dovoljno. Drugo promo kolo održava se na Svrljiškim planinama kod Niša, kao "generalna proba" pred uključivanje ove akcije u takmičarski deo treking kalendara u sezoni 2018.\nOstatak kalendara TLS sastavljen je od staza dobro poznatih učesnicima prethodnih sezona ovog takmičenja, a neke od njih će možda i poslednji put ugostiti trkače TLS. Ne zbog nedostatka kvaliteta ili loše organizacije, već jednostavno zbog toga što će se Komisija za planinarski treking Planinarskog saveza Srbije narednih godina truditi da uključi što više raznovrsnih akcija iz svih krajeva Srbije i na taj način razvija pre svega treking kao takmičarsku disciplinu, ali i turističke potencijale srpskih planina.\nKraj sezone TLS i 2017. biće na Grzi\nU svakom slučaju, pred nama je još jedna sezona koja obećava zanimljivo takmičenje, dobru sportsku borbu i mnogo uživanja na planinarskim i pešačkim stazama širom Srbije. Treba li još nešto?


Menjaju se uslovi za žene i prevremeno penzionisanje – NovostiDana.rs\nBEOGRAD – Žene će iduće godine morati da budu starije za pola godine nego u 2015. da bi se penzionisale, a uslovi za prevremenu starosnu penziju dogodine se menjaju i za muškarce i za žene.\nŠto se tiče prevremene starosne penzije, muškarci u 2016. će sa 40 godina radnog staža moći da odu u prevremenu starosnu penziju samo ako imaju 55 godina i osam meseci života.\nPromena nema kada su u pitanju deca koja ispunjavaju uslove za porodičnu penziju- ona bezuslovno pripada svoj deci mlađoj od 15 godina, zatim ako nastave školovanje u srednjoj školi do 20 godina, a ako se odluče na fakultetsko obrazovanje ona im pripada sve do 26. godine života.


MODEL RANE INTERVENCIJE - Društvo za pomoć MNRO "Plava ptica" Kula\nEVALUACIJA STANOVANJA UZ PODRŠKU ZA 2019.GOD\nEVALUACIJA DNEVNOG BORAVKA ZA 2020.GOD\nOTVARANJE NOVIH PROSTORIJA SAVETOVALIŠTA ZA RANI RAZVOJ I REHABILITACIJU\nJAVNI UVID IZVEŠTAJA O RADU ZA 2019 GODINU\nMODEL RANE INTERVENCIJE\n13. juna 2019. Jovana Babić 0 Comments opština kula, plava ptica, rana intervencija\nU petak 07. juna 2019. u Novom Sadu je održana Međunarodna konferencija „ZAGONETKE DETINJSTVA – RANA INTERVENCIJA KROZ ISKUSTVA I POGLEDE“ u organizaciji UG Vitezovi osmeha, koja je kategorrisana kao međunarodni stručni skup u Komori socijalne zaštite.\nNa ovom prestižnom skupu kome je prisustvovalo preko 250 stručnjaka iz oblasti dečje zaštite iz zemlje i okruženja izlagači su bili pored ostalih i Jasmina Mirović Jones, strukovni fizioterapeut i Vojta terapeut i Marko Košutić, defektolog iz Udruženja „Plava ptica“ koji su izlagali na poziv organizatora konferencije.\nU izlaganju je predstavljena metoda rehabilitacije po Vojti kao i program rane intervencije i dijagnostike za decu u neuroriziku i sa teškoćama u razvoju. Takođe predstavljeni su i rezultati rada naše službe za tretman odnosno konkretni napredak i efekti rehabilitacije na uzorku od 21 ispitanika.\nS obzirom da je metod po kome je organizovana služba savetovališta za rani razvoj „Plave ptice“ jedinstvena u Srbiji i regionu, izlaganje naših predstavnika je bilo zapaženo i ocenjeno kao veoma kvalitetno.\nTakođe od strane UG Vitezovi osmeha Udruženje „Plava ptica“ je dobilo i priznanje u vidu diplome i statue „VITEZ TOLERANCIJE“ za nesebičan doprinos promociji vrednosti tolerancije i dobra dela prema socijalno ranjivim pojedincima i grupama.\n← SAVETOVALIŠTE ZA RANI RAZVOJ\nKONKURS ZA NEGOVATELJA →\n30. novembra 2016. banegrbic1 0\nPREDSTAVA PO MOTIVIMA DUŠKA RADOVIĆA „ZAMISLITE“ ODRZANA U HOLU UDRUŽENJA\n15. novembra 2019. Jovana Babić 0\nNOVOGODIŠNJI POKLON DUNAV OSIGURANJA\n12. januara 2017. banegrbic1 0


Američka novinarka o Novaku: Srbin, heroj i "zločinac" | Afera\nDRUŠTVO SPORT TENIS VESTI\nAmerička novinarka o Novaku: Srbin, heroj i „zločinac“\n12. септембра 2020. 12. септембра 2020. Stojanovic Hum\t0 Comments američka novinarka, Novak Đoković\nNovak Đoković je bio tema i prestižnog magazina GQ, gde je autorka Kaira Koner pokušala da predstavi svoje viđenje najboljeg tenisera sveta.\nSrpski igrač je naišao na osudu, pre svega anglosaksonske javnosti, pošto je diskvalifikovan sa US Opena.\nOn je slučajno pogodio lopticom linijsku sudiju koja se potom žalila na zdravstvene probleme.\n“Loša lopta nije izgledala samo kao loša lopta, već kao nešto što je u skladu sa lošim prosuđivanjem, nedostatkom pažnje što je pokazao u mesecima, godinama koji su prethodili tom događaju”, navodi autorka.\nRodžer Federer i Rafael Nadal nisu bili tu, napominje se u tekstu, ali jesu njihovi uspesi.\n“Za razliku od njih koji retko govore o željama da budu bolji od prethodnog nosioca najvećeg broja osvojenih Grend slem trofeja, Pita Samprasa, Đoković to jasno i glasno govori. I verovatno je moguće da će prestići Nadala i Federera, te postati najveći igrač u istoriji sporta. Mlađi je od obojice i jedini je aktivni igrač koji ima više pobeda od njih u međusobnim duelima”.\nKonerova ističe i da je Đoković jednostavno “ludački dobar”.\n“On igra kao neko ko puni svoje baterije u hiperbaričnoj komori od 75.000 dolara. To i radi. Njegova mogućnost da održava lopticu u igri, da se brani, nenadmašiva je. On može da pokrije teren bolje nego bilo ko. Nije elegantan kao Federer nije ubojit kao Nadal, ali igra kao mašina koja izgleda kako da nije moguće pobediti je”.\nAutorka dodaje i da Novak nije uvek bio takav.\n“On je bio Đoker. Kada je osvojio prvi Grend slem 2008. godine više je bio poznat po imitacijama igrača, što je bilo nesvojstveno njegovim kolegama. Bilo je osvežavajuće imati komedijaša. Onda je počeo da pobeđuje”.\nKonerova podseća na “glutensku dijetu”.\n“Novak je postao uticajna osoba po pitanju zdrave ishrane. To je pase danas, ali je 2010. bilo novitet. On i dalje priča o tome”.\nAutorka je u tekstu iskoristila i ćirilicu, navodeći Novakovo ime na jednom od dva srpska pisma.\n“Postoji i dublji Đoković, humanitarac. Rođen je u Beogradu, preživeo je NATO bombardovanje, njegov srpski identitet je bio izvor ponosa tokom karijere, polazna tačka njegovog humanitarnog rada kroz Fondaciju. Na primer, o migrantima iz Sirije je govorio kao o ljudima, a ne kao o izbeglicama”.\nPodseća se i na Novakove izjave u vezi sa događajem u kom je učestvovao Džastin Gimelstob, njegov prijatelj, bivši igrač i komentator, koji je pretio da će ubiti i pretukao Rendala Kaplana, čija supruga je kasnije doživela pobačaj.\n“Neki igrači poput Stena Vavrinke su odmah osudili ponašanje člana Upravnog odbora ATP, ali je Novak rekao da mu treba vreme da razmotri stvari, pre nego što je istakao da je Gimelstob osuđen, te da nema potrebe da se on oglašava o tome. Bil Simons, novinar, insistirao je na jasnom odgovoru, ali ga nije dobio od Novaka”.\nAutorka potom navodi da postoje mnoge ličnosti Đokovića.\n“Hladni, odbacujući, zbunjujući lik, sa narcisoidnim ambicijama, dalje, pristalica zdrave hrane, dalje humanitarac… On je superheroj i superzlikovac ove ere”, ističe Konerova.\n← KORENITE PROMENE: Evo koji Srbin dolazi na čelo ANB-a\nUSTANAK U PARIZU: Narod protiv sistema i korona diktature! →


Sportske.net - Hamilton najbrži u Meksiku, topi se razlika između njega i Rozberga!\nHamilton najbrži u Meksiku, topi se razlika između njega i Rozberga!\nVozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je večeras u trci Formule 1 za Veliku nagradu Meksika i na 19 bodova smanjio zaostatak za klupskim kolegom Nikom Rozbergom u generalnom plasmanu.\nRed Bul bolestan i bez vode dobio trku - Gastritis i tehnika disanja u vrelom Ostinu\nRed Bul promenio strategiju: "Morali smo da budemo agresivni"\nHamilton je do 51. pobede u karijeri, a osme u sezoni, od koje druge uzastopne, došao za sat, 40 minuta, 31 sekundu i 402 stotinke i ostao u trci za šampionskom titulom.\nDrugo mesto zauzeo je Niko Rozberg, a treći je bio vozač Red Bula Maks Verstapen. a treće mesto je na kraju ipak dodeljeno Sebastijanu Fetelu, jer je Verstapen, koji je treći prošao kroz cilj, kažnjen sa pet sekundi, zbog incidenta u 70. krugu. Verstapen je pao čak na peto mesto, pa je četvrti bio njegov timski kolega Danijel Rikardo.\nBodove su još osvojili Kimi Raikonen iz Ferarija, Niko Hulkenberg iz Fors Indije, vozači Vilijamsa Valteri Botas i Felipe Masa i Serhio Peres iz Fors Indije.\n— Formula 1 (@F1) 30. октобар 2016.\nDa nije Mercedes duplo jaci od ostalih mislim da bi Rikardo bio ispred Hamiltona i Rozberga,nzm zasto ali mislim da je on fantastican vozac a Verstapen je ogroman potencihal ali mu ne trebaju ove gluposti da radi,moze ppbediti i na pravedan nacin svakako....\nOvaj Verstapen pocinej da ide nanerve. decko kad njemu odgovara oce da mu se svi sklanjaju, ali zato on moze da preseca krivine, blokira druge, menja pravac, udara druge, sve. Klasican mali nabedjeni egoista. Bravo za Hamiltona i iskreno nekako mi j ei sve jednoko ce da uzme, a a Verstapena nikad da ne uzme nijednu titulu, dokel god se ovako ponasa, nije je zasluzio. Nabedjena zvezda, bez imalo sportskog ponasanja. Vettel nije nista bolji. Rikardo najgotivniji realno uz Kimija, Alonsa i ostale, koji zbog slabijih bolida ne mogu do titule.\nAjde luise do titule


Redizajn sajta | Kako da privučete nove klijente i kupce\nKako da osvežite svoj web sajt i privučete nove klijente\nZašto je redizajn sajta prekretnica za vaš biznis\nDa li vaš web sajt ne dovodi nove klijente?\nIli jednostavno ne izgleda dobro i ne možete više ni da ga pogledate?\nAko je tako, vreme za redizajn sajta.\nVaš web sajt zaista predstavlja lice vaše firme, i često je to prva stvar koju ljudi vide.\nA to što vide treba da izgleda fenomenalno, zar ne?\nLoš web dizajn ili dizajn sajta koji je zastareo predstavljaju vas kao neozbiljnu i neprofesionalnu firmu. A sa takvom firmom niko ne želi da saradjuje. To vodi do gubitka kredibilnosti, kao i do manjeg broja kupaca.\nTako vam se smanjuje zarada, i vaš web sajt gubi svoju svrhu.\nTakav web sajt negativno utiče na vaše poslovanje, a sve što treba da uradite da bi to sprečili je redizajn web sajta.\nNajuspešnije kompanije dobro znaju da pri redizajniranju web sajta teba obratiti pažnju na želje korisnika. Na taj način povećava se broj posetilaca web sajta, kao i broj novih klijenata.\nMale izmene kolorne šeme (boja), poboljšanje navigacije na sajtu kao i dodavanje kvalitetnijih tekstova, mogu da značajno poboljšaju prodaju.\nO tome govori i istraživanje kompanije Adobe da 38% posetilaca odlazi sa sajta ako nije atraktivan.\nPromene mogu da budu teške, ali su često neophodne. Pogotovo ako se radi o vašem web sajtu. Web dizajn se stalno menja, što nije samo po sebi loše – to samo znači da vi kao biznismen morate da budete u toku.\nNema ‘pravih’ odgovora na najvažnija pitanja u web dizajnu.\nDobar web dizajn jednostavno ispunjava potrebe korisnika, pažljivo je osmišljen, dobro sproveden i testiran.\nRedizajn postojećeg sajta može biti prekretnica za vaš biznis, ali može zahtevati dosta novca i vremena, i takva odluka se ne donosi lako. Životni vek kvalitetno dizajniranog web sajta je 3 – 7 godina.\nAli ne treba samo ovo da utiče na vašu odluku da je vašem sajtu potreban redizajn. Kao ni to da li su se trendovi promenili. Glavna stvar pri donošenju ove važne odluke treba da bude sledeće pitanje:\n„Da li moj web dizajn još uvek ispunjava želje korisnika?“\nAko je odgovor potvrdan, redizajn vam verovatno nije potreban, ili možete uvesti samo neke manje izmene u dizajnu.\nRedizajn web stranica ne podrazumeva uvek kompletnu promenu svega na sajtu. On može podrazumevati neke manje funkcionalne izmene koje će poboljšati prodaju.\nCilj redizajna postojećeg sajta je da se kreira web sajt koji će pružiti kvalitetno korisničko iskustvo ciljnoj grupi korisnika.\nJer web sajt nije gotov sa završetkom poslednje linije programskog koda.\nWeb sajt je vaš najvažniji alat za komunikaciju sa vašim potecijalnim klijentima, alat koji treba stalno da se unapredjuje.\nI zato je povremeni redizajn sajta od izuzetne važnosti za uspeh vašeg online nastupa.\n7 razloga za redizajn sajta\nTržište prepuno loših dizajnera koji ovaj važan posao redizajna neće moći da odrade zadovoljavajuće. Zato otvorite oči i pronadjite profesionalan web dizajn studio.\nJer greške koje ovde mogu da nastanu su skupe.\nAli kako da znate da vam je zaista potreban redizajn sajta? I da web dizajner jednostavno ne pokušava da vam nametne nepotrebnu uslugu?\nSamo obratite pažnju na sledeću listu, i na sigurnom ste:\nRazlog #1: Sajt nije prilagodjen mobilnim telefonima\nJeste li skoro pogledali kako vaš web sajt izgleda na mobilnom telefonu?\nAko vi ne možete da vidite svoj web sajt na mobilnom ili tabletu, ne mogu ni vaši klijenti. I zbog toga često prelaze kod vaše konkurencije.\nA samo ovo je važan razlog za redizajn web stranica, jer tržište mobilnih telefona nezadrživo raste.\nDanas skoro svako ima mobilni telefon – čak 80% korisnika interneta kaže da redovno surfuje internetom na svom mobilnom telefonu.\nPrema google-u, 61% korisnika se više ne vraća na web sajt koji ne radi dobro na mobilnom, tj. nema responsive dizajn.\nDanas je responsive web dizajn definitovno standard, i nema izgleda da će se to ikada promeniti.\nAko je vaš web sajt prilagodjen mobilnim uredjajima, bolje će se rangirati kod google-a, koji nagradjuje dobar mobilni sajt.\nPrilagodjavanje modernim standardima je od izuzetne važnosti, i ako vaš web sajt nije prilagodjen mobilnom telefonu – gubite klijente.\nRazlog #2: Web sajt je zastareo\nOvo je najčešći razlog za redizajn web sajta.\nInternet se stalno menja, a sa njim i tehnologije koje se koriste za izradu sajtova. Ono što je do pre par godina bio vrhunski web dizajn, sada više nije.\nNekada su bili popularni sajtovi sa zvukom i bleštavim animacijama, a danas je potpuno suprotno: čist i jasan dizajn koji omogućava laku navigaciju i koji stavlja akcenat na korisničko iskustvo.\nPrema istraživanju Stanford Univerziteta, 75% ljudi ocenjuje kredibilnost vaše firme isključivo na osnovu dizajna vašeg web sajta?\nKorisnici odmah prepoznaju zastareo sajt, već na osnovu njegovog izgleda.\nSajtovi sa lošim slikama, teško čitljivim tekstom i zastarelim grafičkim rešenjima se odmah preskaču – korisnici odlaze sa njih, uglavnom kod vaše konkurencije.\nTo je zato što posetioci pretpostavljaju da je sajt star i da nema ništa vredno da ponudi.\nAko vidite neku zgradu na kojoj otpada malter, a prozori samo što nisu pali – da li bi ste ušli ili odmah produžili dalje?\nWeb sajt koji je zastareo ne može da dugo zadrži posetioce. Oni će jednostavno otići do nekog drugog, bolje dizajniranog sajta.\nAko vaš web sajt izgleda zastarelo, ili više jednostavno ne privlači korisnike – vreme je za redizajn sajta.\nRazlog #3: Korisnici ne mogu da vas pronadju na internetu\nMožete da imate web sajt koji lepo izgleda, čak da bude i funkcionalan – ali da posetilaca jednostavno nema.\nAko je vaš sajt neko vreme na internetu ali nema nikakvog saobraćaja, onda imate problem sa rangiranjem na google-u. To može da se desi zbog lošeg dizajna koji ne vodi računa o potrebama korisnika, ili zbog lošeg sadržaja sajta.\nRedizajn sajta je u ovom slučaju obavezan.\nTreba se proveriti sama struktura web sajta i njegovog sadržaja, i nakon toga otkloniti uočene probleme. Laka navigacija i kvalitetan sadržaj (slike, tekst, video) privlače korisnike. Profesionalan programski kod je takodje bitan za korisničko iskustvo.\nMožda vaš web sajt nije optimizovan za pretraživače? Ili je SEO optimizacija vašeg sajta već zastarela?\nGoogle vrlo često menja algoritme koji su odgovorni za rangiranje sajtova. Zato se SEO analiza web sajta mora sprovoditi često, u skladu sa najnovijim trendovima. Ovo je komplikovan i dugotrajan posao, ali garantuje uspeh vašeg sajta, jer ćete biti vidjiviji na internetu i time privući nove kupce.\nUkucajte u google pretraživač ime neke od usluga ili robe koju nudite.\nDa li vas ima na prvoj strani pretrage? Ako je odgovor negativan, vaš sajt je spreman za redizajn i SEO optimizaciju.\nDa li korisnici mogu lako da vas pronadju na internetu? Ovo je ključ uspeha svakog web sajta, i cilj svake uspešne marketing kampanje.\nRazlog #4: Web sajt se sporo učitava\nDa li se vaš sajt učitava duže od 4 sekunde?\nAko je tako, onda je svakako spor. A to negatino utiče na rangiranje na google-u, i odbija korisnike. Niko ne želi da sedi i da čeka da se sajt učita.\nWeb sajt koji se brzo učitava nudi bolje korisničko iskustvo. A spor sajt znači da je loše dizajniran i nedovoljno optimizovan.\nPogledajmo sledeće činjenice:\n73% mobilnih korisnika interneta su naišli na sajt koji se presporo učitava\n47% korisnika očekuje da se web stranica učita za manje od 2 sekunde\n40% korisnika napusti sajt koji se učitava duže od 3 sekunde\n38% mobilnih korisnika kaže da je naišlo na sajt koji nije mogao da se učita\nSvaka dodatna 1 sekunda učitavanja znači gubitak 7% potencijalnih klijenata\nŠta iz ovoga zaključujemo?\nBrzina učitavanja web sajta je očigledno jedan od bitnih faktora kada je u pitanju korisničko iskustvo.\nSa ovim se slaže i većina web developera: ako je vaš web sajt spor – spremni ste za redizajn sajta.\nBrz web sajt je danas neophodan, jer korisnici interneta nisu strpljivi: oni očekuju rezultate odmah, na jedan klik.\nRazlog #5: Vaš web sajt ne donosi rezultate\nOvo je definitivno razlog za redizajn sajta.\nBez obzira na njegov sadržaj i izgled, cilj svakog web sajta je da donosi profit.\nProblem sa mnogim sajtovima je što nisu dobro dizajnirani od početka: jednostavno se nije vodilo računa o potrebama korisnika, SEO optimizaciji i lakoj dostupnosti sadržaja.\nNovim dizajnom i strategijskim razvojem sadržaja na sajtu možete značajno povećati posetu, a time i profit.\nOvde treba biti jasno na osnovu čega procenjujete uspeh sajta:\nDa li je to količina prodate robe?\nIli veći broj novih klijenata?\nDa li je uspeh duže zadržavanje korisnika na sajtu?\nMožda je glavni cilj sajta razvoj vašeg brenda?\nAko znate kako merite uspeh, redizajn web sajta će biti fokusiran na prave ciljeve. Znaćete koji elementi web sajta nisu efikasni, i čime treba da ih zamenite.\nWeb sajt neće donositi rezultate i u sledećim slučajevima:\nIzmenjena je politika firme\nProširili ste delatnost\nZnačajno je promenjen brend firme\nBilo koji od ovih slučajeva zahteva hitan redizajn postojećeg sajta.\nAko vaš web sajt više ne ispunjava potrebe vaše firme, i ne stvara profit – veme je za redizajn sajta.\nRazlog #6: Sajt pruža loše korisničko iskustvo\nPogledajte svoj web sajt očima korisnika:\nDa li možete brzo da zaključite koje se usluge nude?\nDa li možete lako da pronadjete potrebne informacije?\nDa li lako možete da odredite gde ste na sajtu, i gde treba idete dalje?\nKada ste na stranici sa uslugama, da li bez problema možete da poručite neku uslugu?\nDa li sajt može lako da se koristi na mobilnom telefonu?\nAko je makar jedan odgovor na prethodna pitanja pozitivan – imate problem.\nSvi ovi detalji označavaju razliku izmedju uspešnog i neuspešnog web sajta. Jer korisnik koji se ne snalazi dobro na vašem sajtu, odlazi kod vaše konkurencije.\nKreiranje korisničkog iskustva je novija disciplina u web dizajnu, ali disciplina koja ima ogroman značaj. Ona stavlja akcenat na emocije korisnika koji posećuju vaš sajt, i usmerava ih ka cilju – a to je uvek i vaš glavni cilj, odnosno ono što želite da postignete web sajtom.\nPotvrdjeno je da:\n88% korisnika se ne vraća na web sajt koji im pruža loše korisničko iskustvo.\nKako da rešite ovaj problem? Jednostavno pratite sledeću listu:\nShvatite ponašanje korisnika\nRazmišljajte o akciji koju želite da vaši posetioci izvedu na sajtu\nUbacite na web sajt softver za analitiku, kako bi pratili njihovo ponašanje\nRedizajn sajta vrši reorganizaciju sadržaja, grafički ulepšava web sajt i pruža jedinstveno, pozitivno iskustvo svojim korisnicima.\nRazlog #7: Lansirate novi proizvod ili uslugu\nSvakom poslovnom čoveku je jasno da je glavni cilj svake firme – profit.\nA do profita se može doći samo ako se kompanija razvija i raste. Ovo je ključan momenat u budućnosti vaše kompanije, i nikada se ne zna dokle se napred može ići.\nSa rastom i evolucijom vaše firme, evoluiraju i vaši proizvodi i usluge, kao i marketinški ciljevi. Nove usluge ili proizvodi koji imaju veliki značaj za razvoj firme traže i redizajn sajta.\nJer često se dešava u tim trenucima da postojeća struktura vašeg web sajta nije više zadovoljavajuća.\nNovi web dizajn stavlja fokus na vaše nove ciljeve i kreira novu, pozitivniju sliku o vama.\n85% novih proizvoda i usluga propadne na tržištu za manje od dve godine?\nDa bi izbegli ovu sudbinu i našli se medju onih 15% uspešnih morate da imate dobar biznis model i jaku marketinšku kampanju.\nA tu do izražaja dolazi vaš web sajt, kao ključni igrač u svakoj vrsti marketinga.\nNe postoji neko odredjeno pravilo koliko često treba raditi redizajn postojećeg sajta.\nTo zavisi od industrijske grane kojoj pripadate, kao i od veličine samog sajta. Ali ono što morate raditi je provera da li vaš web sajt prati najnovije standarde, i to najmanje jednom mesečno.\nNe morate uvek ni raditi kompletan redizajn – nekada su dovoljne samo manje ispravke.\nAko vam je npr. sajt spor, možda je dizajn Ok i samo je potrebno izvršiti manje ispravke u programskom kodu. Ili ako vas korisnici ne mogu pronaći, možda je potrebno poraditi na SEO optimizaciji.\nProfesionalan Web dizajn studio će vam pomoći da utvrdite obim posla, i tako vam uštedeti značajna sredstva.\nKoliko košta redizajn sajta?\nDa li mislite da vredi uložiti u web sajt koji ostavlja sjajan prvi utisak?\nAli, verovatno se pitate koliko to tačno vredi?\nMožete angažovati nekog amatera i ‘redizajnirati’ sajt za par desetina evra, a možete na profesionalca potrošiti i par stotina, pa i više hiljada evra. Za isti posao, ali sa savim drugačijim rezultatima.\nGeneralno ne postoji pravilo koliko redizajn web sajta treba da košta – to zavisi od raznih faktora:\nOd industrije kojoj pripadate\nBroja stranica na sajtu\nSoftvera koji se koristi\nSvrhe web sajta\nKao i kod svakog posla, najvažnije je izračunati koliki je povraćaj novca na osnovu uloženih sredstava i očekivane dobiti.\nSledeće što treba da uradite je da procenite koliko želite i možete izdvojiti za redizajn, i da u skladu sa time očekujete i rezultate.\nUvek treba da imate na umu da je vaš web sajt najvažniji marketinški alat koji imate. I da je to prvo mesto na koje dolaze vaši potencijalni klijenti pre nego što se odluče na kupovinu.\nA kvalitetan web dizajn će ih zadržati na vašem sajtu, i tako vas izdvojiti od konkurencije.\nKvalitetan i profesionalan redizajn web sajta nije mala investicija, ali se i te kako isplati na duže staze.\nProces redizajna: 5 koraka do savršenog sajta\nDoneli ste odluku da unapredite svoj biznis, i shvatili da vam je zato neophodan redizajn web sajta.\nPostavlja se pitanje: odakle početi?\nRedizajn postojećeg sajta je proces tokom kojeg se jednostavna ideja transformiše u kompleksnu internet prezentaciju. To je skup koraka koji vas vode do vašeg novog, obnovljenog web sajta.\nTo je put ka novim klijentima i većem profitu, koji se sastoji od sledećih 5 koraka:\n„Šta je svrha mog web sajta?“\nSvrha sajta treba da bude merljiva, tj. treba tačno da znate šta hoćete da postignete. Ako znate odgovor na ovo pitanje onda možete lako web dizajneru objasniti šta želite.\nGlavni cilj redizajna obično reflektuje i glavni cilj same firme, ali ne mora uvek da bude tako.\nŠta uostalom rade najbolji?\nUspešne kompanije postavljaju ciljeve. Bez njih one ne bi imale svrhu, niti čemu da teže. Postavljanje ciljeva vam omogućava da izmerite uspeh kompanije, i da imate dublje razumevanje za svaki poslovni korak koji preduzmete.\nNaši ciljevi mogu biti postignuti jedino vodjeni planom, u njih moramo da bezrezervno verujemo, i da odlučno delujemo na njihovom ostvarenju. Nema drugog puta ka uspehu.\nU svakom slučaju, dizajner treba što bolje da razume vaše želje jer to bitno utiče na sve korake u procesu redizajna.\nKorak #2: Procena sadržaja postojećeg sajta\nWeb sajt koji želite da redizajnirate sadrži vredne materijale koje svakako treba da iskoristite:\nSav sačuvani materijal treba da se preradi tako da se najbolje stvari izdvoje i unaprede. Ono što ne može da se iskoristi zbog zastarelosti, treba zameniti novim.\nTreba povesti računa i o linkovima na svim web stranicama – napravilno rukovanje njima može da upropasti vaše SEO napore. Takodje su jako bitne i stranice na web sajtu koje imaju najviše posetilaca.\nNjih ne treba brisati tek tako, jer onda nepovratno gubite veliki broj korisnika.\nVrednost starih web stranica sa velikim brojem poseta čuvate tako što postavite tzv. ‘301 redirect‘ ka novim stranama koje ih menjaju.\nNa taj način se njihova vrednost i uticaj prenose na nove web stranice, a to dobar web developer može da odradi bez problema.\nKorak #3: Formiranje profila kupca\nDa bi kreirali novi sadržaj i dizajn koji će privući klijente, od kritične je važnosti formiranje ‘profila kupca’.\nProfil kupca nam govori šta pravi kupci i vaši klijenti misle o vašoj firmi, kako doživljavaju vaše proizvode i usluge.\nEvo kako formirati profil kupca:\nIntervjuišite vaše zaposlene, pogotovu one koji rade sa mušterijama\nIntervjuišite vaše omiljene kupce, onakve kakve bi želeli da privučete u budućnosti\nIstražite društvene mreže kako bi saznali šta vaša konkurencija i njihovi klijenti pričaju\nSve sakupljene informacije iskoristite za formiranje profila vaših klijenata\nProfil kupca nije samo opis vašeg prosečnog klijenta. To je oslikavanje vašeg idealnog klijenta na osnovu prikupljenih podataka o ponašanju na internetu i njihovih demografskih karakteristika.\nMislite o ‘profilu kupca’ kao o osobi za koju kreirate sadržaj novog web sajta.\nKorak #4: Istraživanje konkurencije\nIstraživanje konkurentskih web sajtova vam pomaže da utvrdite vašu trenutnu poziciju. Treba pregledati sadržaj njihovih sajtova, blog, video, koje ključne reči koriste i kakva im je ponuda.\nTakodje postavite sebi sledeće pitanja:\nKako rade internet marketing?\nDa li nude besplatne elektronske knjige, ili savete?\nKoliko su zastupljeni na društvenim mrežama?\nSve ove podatke možete prikupiti uz pomoć profesionalnih online alata, i oni će vam pomoći da pripremite svoju strategiju.\nProcenite njihove sajtove i zabeležite šta vam se dopada, a šte ne. Nemojte da ih kopirate – cilj je da to što oni rade, vi uradite bolje.\nKorak #5: Planiranje\nZašto planirati redizajn sajta?\nPlaniranje predstavlja osnovu svakog biznisa i organizacije, a nedostatak planiranja može lako da dovede do neuspeha.\nČesto se nedostatak planiranja redizajna pravda karakterom posla koji je dinamičan i ne ostavlja dovoljno vremena za izradu plana. Ali to se dešava zato što ljudi ne uspeju da prepoznaju da je planiranje za redizajn web sajta jednako važno kao i svako drugo planiranje u biznisu.\nRedizajn sajta je kao i rekonstrukcija kuće:\nImate ideju u glavi šta otprilike želite, ali da bi se to uspešno sprovelo potrebno je planiranje. Angažovaćete arhitektu za koga mislite da vaše ideje može da sprovede u delo, i koji će onda napraviti plan rekonstrukcije.\nIsto je i sa web sajtom:\nPosle razgovora sa nekoliko dizajnera birate onog pravog koji će sprovesti vaše zamisli, uz očuvanje najvrednijih delova starog sajta.\nProces redizajna svakog sajta počinje sa odredjenom idejom i sa odredjenim ciljem.\nDalje se nastavlja kroz niz koraka koje je potrebno preduzeti da bi se do tog cilja i došlo. Počnite od sledećeg pitanja:\nŠta želim da postignem novim izgledom sajta?\nAko znate odgovor na ovo naizgled jednostavno pitanje, već ste na pola puta do svog cilja.\nProces redizajna je pre svega proces komunikacije izmedju dizajnera i ciljane publike, odnosno vaših klijenata i kupaca.\nZato je izbor profesionalnog dizajnera presudan za uspeh redizajna vašeg sajta.\nKako da lako prevazidjete konkurenciju\nZastareo izgled vašeg sajta odbija posetioce, i stvara utisak da ste neozbiljna firma.\nNedostatak funkcionalnosti koje su uobičajene na novim sajtovima pokazuje da ne brinete za svoje klijente i kupce. A time gubite autoritet, i odričete se velikog dela profita.\nAli sve to menjate ulaganjem u novi izgled svog web sajta: redizajn sajta je dokazano jedan od najefikasnijih marketinških alata, i prečica ka uspešnom lansiranju novih proizvoda i usluga.\nKvalitetan i efektivan redizajn pretvara vaš web sajt u magnet za kupce.\nIzmenom izgleda web sajta i poboljšanjem njegove funkcionalnosti, vi stvarate nove prilike za razvoj svoje firme. Jer kako vaša firma napreduje i menja se tokom vremena, tako se menjaju i njeni prioriteti.\nVaša profesionalna internet prezentacija treba da prati vaš biznis. Zato je povemeni redizajn web sajta neophodan.\nRedizajn sajta vam donosi mnogobrojne koristi:\nPovećava poverenje vaših mušterija\nPoboljšava vaše rangiranje na google-u\nUnapredjuje izgled sajta\nUnapredjuje korisničko iskustvo\nPovećava bezbednost sajta\nDaje vam veću kontrolu nad sadržajem web sajta\nDonosi prednost nad konkurencijom\nŠtedi novac na duže staze\nDonosi vam bolju prodaju i veće prihode\nNe razmišljajte o redizajnu vašeg web sajta samo kao o ‘promeni izgleda’. Razmišljajte da je to način da vi i vaša kompanija zauzmete mesto koje vam pripada.\nVaš web sajt je živi, neodvojivi deo vašeg biznisa. Tretirajte ga kako zaslužuje.\nPriuštite mu redizajn.


14:43h NEMAČKI MAGAZIN TVRDI: Pojavio se novi non-pejper, predviđa da KiM dobije specijalni status u okviru Srbije na 99 godina\n14:39h KOBNI SELFI: Sedmoro Indonežana se podavilo kada su turisti zbog fotorafijsanja prevrnuli čamac\nAMERIČKI MORNARI SNIMILI NLO: Lebdeo iznad Tihog okeana, pa uleteo u vodu! 41\t111\nIZRAELSKA VOJSKA GAĐALA DOM LIDERA HAMASA, IRAN OBEĆAO POMOĆ HAMASU Rat 16\t18\nrepija repija\t 19.04.2021. 17:29h\nViše od 35 miliona Italijana je zbog pandemije imalo probleme u lečenju drugih bolesti i zdravstvenih problema koji nisu vezani za koronavirus, saopštila je fondacija "Zdrava Italija" koja je uradila istraživanje o posledicama pandemije na zdravstveni sistem zemlje.\nKako prenosi list Il Fato kotidijano, čak 10 miliona pregleda koje su pacijenti zakalazi otkazano je ili su oni sami odustali od pregleda, dok 400.000 ljudi nije moglo da dobije lečenje u bolnicama. Istovremeno otkazano je 600 hiljada operacija, a 10 miliona Italijana nije moglo da bude primljeno na dnevnu hospitalizaciju.\nNEMAČKI MAGAZIN TVRDI: Pojavio se novi non-pejper, predviđa da KiM dobije specijalni status u okviru Srbije na 99 godina\nKOBNI SELFI: Sedmoro Indonežana se podavilo kada su turisti zbog fotorafijsanja prevrnuli čamac\nAMERIČKI MORNARI SNIMILI NLO: Lebdeo iznad Tihog okeana, pa uleteo u vodu! Sada se oglasio Pentagon, evo šta kažu VIDEO 41\t111


PR Članak 15.03.2019\nBeogradski klaberi će posle samo dve nedelje ponovo biti deo drugog Lovefest Fire spektakla u prestonici. U subotu 16. marta nastupiće nemački di-džej Dixon, kome će ovo biti premijerno predstavljanje publici festivala ljubavi. Za ovu priliku, Dixon je odlučio da u Beogradu provede čak nekoliko dana kako bi imao vremena da upozna grad i uživa u njemu.\nNa Lovefest Fire stiže i Gerd Janson, producent koji je prošle godine oduševio svojim nastupom na Energy bini u Vrnjačkoj Banji. Domaća podrška biće Nikola Vemić i Kristijan Molnar.\nPrema rečima organizatora, kao i pre dve nedelje, beogradske klabere ponovo čeka nesvakidašnja produkcija i još bolja zabava. Posebna pažnja ponovo je posvećena vizuelnim efektima, kao i specijalnoj scenografiji.\nUlaznice za Lovefest Fire mogu se kupiti u svim poslovnicama Tickets.rs (bivši Eventim) i Gigstixa, a cena karte je 1.800 dinara, dok je cena VIP karte 2.200 dinara. Prema najavama organizatora ostao je veoma mali broj ulaznica, pa je još uvek neizvesno da li će biti karata u slobodnoj prodaji i 16. marta. Upravo zbog toga, organizatori skreću pažnju svima da dođu ranije i izbegnu gužve na ulazu.\nInače, da podsetimo, Lovefest će oe godine biti održan od 1. do 3. avgusta u Vrnjačkoj Banji, a na čak 5 muzičkih bina očekuje se više od 300 izvođača iz celog sveta, a objava line up-a za pvu godinu biće za samo nekoliko dana.\ndixongerd jansonLovefest Fire\nPR Članak 19.07.2018\nSolomun, Dixon i Tale Of Us u novom ‘Grand Theft Auto Online’\nThe Clubber 26.06.2018\nVečeras u Hangaru nesvakidašnji nastup Valentina Kanzyani-ja, Dejana Milićevića i Marka Milosavljevića – TRIPLE B2B\nPR Članak 14.04.2018\nPrvi kontigent ulaznica za Lovefest Fire je rasprodat!\nPR Članak 18.08.2017


Doček Redžepa Tajipa Erdogana obišao celi svet | TRT Srpski\nDoček Redžepa Tajipa...\nDoček Redžepa Tajipa Erdogana obišao celi svet\nSlike koje su videne prilikom dočeka turskog predsednika Erdogana Novom Pazaru obišle su celi svet.\n25.10.2017 ~ 17.09.2018\nBalkan i Evropu obišle su veličanstvene slike, dočeka Redžepa Tajipa Erdogana i njegovog domaćina Aleksandra Vučića. U novom pazaru novo čudo. Nekoliko desetina hiljada ljudi, od ranih časova zaposelo je ulice i sokake Novog Pazara. Svi su hteli stići, prvi na trg is Bega Isakovića, ali su tamo najlepše mesto zauzele bele krizanteme i crvene zastave. Senke pazarske čaršije, prekrivala su munara 60 dzamija i bedema. Bele krizanteme su davale neku čudnu lepotu, a zastave Turske i Srbije drhtale na povetarcu, koji je rasturao miris cveća, kojim su prekrivene terase i avlije. Odlegala je pesma (himna Novog Pazara- kad pogledam sa Bedema vidim divan grad)- Novi Pazar moj zavičaj, najmiliji grad. Njega krase spomenici Altun Alema džamije i Manastir Sopoćani stara tvrđava. Redžep Tajip Erdogan, je već naucio pesmu sa bedema i sa tribine na turskom jeziku ispevao. Onda se prelomio aplauz. Zatim je krenula sva formalna diplomatija sa uverenjem da su se ovde po drugi put sastali kolege i prijatelji koji su imali pune ruke posla i namere, da se nastavi i unapredi medju državna saradnja. Sve što su administaracije ova dva državnika pripremile ovde je rečeno i u protokolu upisano. U Beogradu je potpisano 10 a Novom Pazaru 4 sporazuma. Komisija za potpisivanje su užurbano radile. I ovoga puta je glavna tema bila medjudržavna razmjena roba i svih potrebnih poslova. Ovom prilikom je ponovo potvrđeno da se medju državna saradnja izmedju Turske i Srbije mora povećati, jer postoje raspoloženja i potrebe od posebnog interesa za ove države.\nU izjavama dva predsednika prihvaćeno je pitanje da su ulaganja u razvoj Srbije od strane Turske bila veća,nego od bilo koje evropske države. Medjutim, istaknuto je da je najmanje donacija iz Turske došlo u Sandžak. Rečeno je i to da je Srbija iz svojih sredstava najmanje investirala u Sandzak. Po kuoarima se kao primedba, i u ovom slučaju primećeno, da je posle dogovora u Beogradu, ponovo regija Sandžak preskočena. Primer je ono da je Kraljevo ucrtano kao grad u sandžaku te da će od Turske dobiti investicije od vrednosti od koje se moze zaposliti 1500 radnika, a da je Novom Pazaru dato 200 bicikla za decu. Ostalo je ponovo pod znakom pitanja kojom trasom će se graditi auto put od požege do Boljera na crnogorskoj granici. Oko izgradnje puteva od Novog Pazara do Sjenice i do Tutina ništa nije potpisano. Moze li se uzeti kao garancija da će se ova dva puta graditi ono što su oba državnika potvrdila da je Sandžak najbolja spona izmedju Turske I Srbije. Izgradnja autoputa preko pešterske visoravni je dobila novu dimenziju rasprave: hoće li taj put stići preko duge poljane ili nekom drugom rutom, preko zlatibora, kako bi se obnovila ona stara ćetnićka pesma Zlatibore pitaj Taru?\nDakle, mnogo je reči poharčeno o tome kako da Sandžak postane spona Srbije i Turske, a da nove investicije idu prema Kosovu i Južnoj Srbiji. Može li oko 7 000 tekstilaca Tk Raške iz Novog Pazara preziveti privatizaciju kojom je ovim radnicima oteto radno mesto?\nTk-Raška je bio najveći u Srbiji a da ga od tako zvane privatizacije niko nije pomenuo da se ovaj gigant obnovi. Izvršena je raspordaja, pošto zašto? Dok se u unutrašnjosti Srbije grade tekstilne fabrike.\nNOVI PAZAR JE POLOZIO ISPIT IZ GOSTOPRIMSTVA\nKao istina se pominju reči iz ovog medjunaslova, ali ono da je u zadnjih 20 godina bilo takvih i sličnih obećanja, od kojih su ostali lažni tragovi i prazne priče: Srbija je dobijala donacije, i pomoći, gradila nove kapacitete od kojih Sandžak nije dobio ništa. Sve je ostalo u magli, kako je rekao Muamer Zukorlić, bivši muftija, Bošnjački narod je mislio da je Sulejman Ugljanin istinski vodja naroda bio prijatelj bošnjaka i ostao u siromaštvu, te da je sve od Turske upućeno Sandžaku, ostalo u razne krajeve Srbije. Ovde u Novopazarskoj regiji nije došlo ništa osim humanitarnih pomoći Tike, Turkse agencije za razvoj i saradnju. Iza najlepsih obećanja dvojice predsednika ostali su suveniri a proekti za fabrike otišli preko Zlatibora, ostalo je i ono adio Bošnjaci, položili ste ispit !