Poštovane dame i gospodo narodni poslanici otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini.\nMolim da najpre odslušamo himnu Republike Srbije.\nKonstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 147 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u skladu sa našim Poslovnikom.\nReč ima dr Ljiljana Kosorić. Izvolite.\nPitanje postavljam Ministarstvu prosvete, gospodinu Srđanu Verbiću. Radi se o problemu koji je nastao u funkcionisanju škola, pa i Tehničke škole u Kosjeriću.\nNaime, sve škole su u Srbiji početkom septembra, dobile Pravilnik o kriterijumima i standardima za finansiranje ustanova koje obavljaju delatnost srednjeg obrazovanja i vaspitanja i ovim pravilnikom vrši se utvrđivanje cene usluga na osnovu broja radnih sati, odnosno broja zaposlenih za ostvarivanje godišnjeg plana rada škole, školskog programa, veličine i opremljenosti škole, broja odeljenja i učenika, ukupan broj zaposlenih, stepena njihovog obrazovanja i materijalnih troškova.\nGde je problem? Upravo problem je, u ovom pravilnikom u članu 11 je predviđeno da škole koje imaju do 11 odeljenja imaju 0,5 izvršioca na poslovima šefa računovodstva, te i Tehnička škola u Kosjeriću spada u škole ove srazmere jer ima osam odeljenja.\nPo ovom pravilniku, Tehnička škola Kosjerić, nema pravo na finansijsko knjigovodstvenog radnika, kao ni administrativnog radnika, i ovaj pravilnik je predvideo da šef računovodstva sa 50% radnog vremena, treba da obavlja sve poslove šefa računovodstva, finansijsko-knjigovodstvenog radnika, administrativnog radnika, što je prosto nemoguće zbog velikog obima posla.\nTe poslove u Tehničkoj školi u Kosjeriću, obavljao je do sada samo jedan radnik i to šef računovodstva sa 100% normom, a zaista se radi o vrlo obimnim poslovima, kao šefa računovodstva. Šef računovodstva koji je vodio poslovne knjige i sastavljao finansijske izveštaje u skladu sa Zakonom o računovodstvu i reviziji, a posebno izrađivao periodične i godišnje obračune, učestvuje u pripremi finansijskog plana i plana nabavke škole, priprema finansijski izveštaj o poslovanju škole, stara se o blagovremenom i tačnom evidentiranju svake promene u knjigovodstvenim i drugim evidencijama i o pravilnom utvrđivanju finansijskog rezultata škole, sarađuje sa organima škole i zaposlenima u vezi sa obavljanjem svojih poslova, sarađuje sa subjektima van škole u vezi sa obavljanjem svih poslova, stara se o evidentiranju potraživanja škole prema drugim licima i preduzima mere za njegovu naplatu, o evidenciji dugovanja škole prema drugim licima i preduzima mere, organizuje i koordinira rad službe računovodstva, učestvuje u poslovima vezanim za javne nabavke gde je naručilac škola, prati zakonske i druge propise, stručno se usavršava i obavlja poslove u vezi sa nadležnim institucijama platnog prometa.\nIsto tako tu su pridodati i finansijsko-knjigovodstveni poslovi koje bi obavljao ovaj radnik, obračune plata, naknade plata, druga primanja zaposlenih koji o tome vodi evidenciju, obračunava naknadu troškova, isplaćuje zaposlenim i drugim licima primanja po osnovu rada u radnom odnosu, rukuje novčanim sredstvima, vodi blagajnički dnevnik, prima novčane uplate od zaposlenih i učenika, obavlja poslove u vezi sa osiguranjem učenika itd, kao i poslove administrativnog radnika koji isto tako nisu mali.\nPo ovom pravilniku tehnička škola ima pravo samo na pola radnog vremena, 50% norme za administrativno-finansijsko osoblje. Pitanje je – može li Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja tj. ministar da sagleda još jednom predloženi pravilnik i izmeni ga u delu gde je predloženo 0,5 izvršioca na poslovima šefa računovodstva, da škole koje imaju do 11 odeljenja u koje spada i tehnička škola „Kosjerić“ da dobiju jednog izvršioca sa 100% radnog vremena zbog velikog obima posla, jer se za ovo kratko vreme pokazalo da ima problema u funkcionisanju škola? Hvala.\nSada je na redu Olena Papuga.\nHvala predsednice Gojković.\nSvoje pitanje postavljam ministarki poljoprivrede i pitam – ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković izjavila je da smanjenja budžeta za ovu 2015. godinu neće uticati na korisnike subvencija u poljoprivredi. Tada je rekla da smanjenje u agrarnom budžetu je rezultat odluke da se racionalno troše sredstva budžeta, da se u ovoj godini subvencionišu poljoprivredne površine do 20 ha i da se ne daju subvencije za zakup državnog poljoprivrednog zemljišta. To je bilo kada se realizovao budžet za ovu godinu.\nNaime, subvencija iznosi 12.000 dinara po hektaru od čega je polovina u novcu, a druga polovina je u gorivu i u đubrivu i taj deo se refundira. Ostalo je još dva meseca do kraja ove godine, odnosno i do predstavljanja novog agrarnog budžeta u okviru državne kase za 2016. godinu, a isplate za ovu tekuću godinu, posebno mislim na obaveze prema Zakonu o podsticajima kasne.\nPaori sumnjaju da je agrarni budžet pukao, da nema novca za obaveze koje im sleduju jer u taj agrarni budžet nije uneto najmanje 12 milijardi, a možda i više dinara. Nedostatak novca za obaveze prema poljoprivrednicima Ministarstvu poljoprivrede najverovatnije nije nabavilo jer ministarka poljoprivrede traži izgovore i priča o tome da se nalozi obrađuju, da se dokumentacija gazdinstava vraća na dopunu, a netačno je uverenje da je 70% ovih zakonskih obaveza isplaćeno. Ostaje da se sumnja da će Vlada za ovu godinu 2015. ostati dužna registrovanim gazdinstvima i da će se napraviti nezadovoljstva.\nPaori sa kojima su poslanici LSV kontaktirali kažu da čekaju na isplatu subvencija. Tu mislim na onih 6.000 dinara po hektaru koji se isplaćuju u novcu. Dali su uredno svoje zahteve, registrovali su svoja gazdinstva ili su obnovili svoja gazdinstva, ali do sada još ništa nisu dobili. Po neki kažu da je do sada obrađeno samo jedna trećina tih zahteva.\nPitali su da li je ovogodišnji agrarni budžet pukao, da je minus 12 milijardi dinara i da ministarstvo koristi razno, razne načine da se opravda, to sam već navela, da se priča o tome da su zahtevi u obradi itd. Pitam – kakav će biti agrarni budžet za sledeću godinu?\nMoja pitanja za ministarku poljoprivrede su – pod jedan, kolika su dugovanja poljoprivrednicima po osnovu direktnih davanja po hektara za regresiranje goriva i đubriva za 2015. godinu? Znači pitam ministarku da mi kaže – koliko je podnetih zahteva, koliko je obrađeno i koliko je isplaćeno?\nDrugo pitanje, kolika su dugovanja poljoprivrednicima po osnovu direktnih davanja po hektaru, tu mislim na tih 6.000 dinara koji se isplaćuju u novcu, koliko je podnetih zahteva, koliko je obrađeno i koliko je isplaćeno?\nPod tri, kolika su dugovanja po osnovu premija za mleko, za koje mesece je islaćena premija?\nPod četiri, kolika su dugovanja poljoprivrednicima iz programa ruralnog razvoja, subvencija za kapitalna ulaganja, tu mislim na mehanizaciju, opremu, protivgradne mreže, sisteme za navodnjavanje, nabavke osnovnih stada za 2014. i 2015. godinu, koliko je obrađenih zahteva, koliki je ukupan iznos i koliko je isplaćeno?\nDrugo pitanje takođe postavljam ministarki poljoprivrede, a odnosi se na realizaciju IPA programa, pošto opet dolazi kraj godine i sredstva za realizaciju IPA programa će biti nama na raspolaganju krajem ove ili početkom naredne godine, ali su za realizaciju ovakvih programa potrebne odgovarajuće pripremu, uspostavljanje akreditacije operativnih struktura itd. Kraj je godine i pitam – da li smo ispunili neke zahteve, a mislim da nismo? Pitam – kako ministarstvo misli da to uradi do kraja godine i da li ćemo ostati bez pomoći iz evropskih fondova za razvoj poljoprivrede i razvoj sela zbog naše nesposobnosti da uredimo sistem i ispunimo ono što od nas očekuje EU i da li ćemo time moći da pomognemo našim ljudima? Mi od toga skoro ništa nismo ispunili, a kraj godine je blizu. Jedino što smo uradili to je da smo potpisali saglasnost da nam je novac iz evropskih fondova potreban. Možda, ali pod kojim uslovima.\nReč ima narodni poslanik Šaip Kamberi. Izvolite.\nMoje prvo pitanje danas je za ministra pravde. Opština Preševo danas nema ni osnovni sud ni osnovno javno tužilaštvo. Njeni građani za najobičniji sudski postupak moraju da putuju do 30 kilometara u jednom pravcu kako bi pred pravosudnim institucijama ostvarili svoja prava. Ovo je u suprotnosti sa načelom približavanja pravde građanima. Ovo njih stavlja u neravnopravan položaj sa građanima drugih opština.\nIstičem da je Zakonom o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, članom 3. stav 1. tačka 10, predviđeno da Osnovni sud u Bujanovcu pokriva i područje opštine Preševo, što faktički znači da opština Preševo ne samo što nema osnovni sud, već nema ni sudsku jedinicu. Ovako zakonsko rešenje usvojena uprkos podnetim amandmanima tada jedinog albanskog poslanika u parlamentu, koji je tražio da se u Preševu osnuje poseban osnovni sud, kao i posebno javno tužilaštvo. Obrazloženja koje je dao ministar, prilikom usvajanja zakona koji je Preševo stavio bez osnovnih i pravosudnih institucija, zasnovano je na činjenici, citiram, da broj stanovnika koji ima opština Preševo ne opravdava postojanje suda i Tužilaštva.\nPodsećanja radi, ministar se tada rukovodio podacima iz popisa stanovništva 2011. godine, na koji Albanci nisu izlazili, te je kao rezultat tog nepotpunog popisa Preševo navodno imalo samo 3.080 stanovnika. Međutim, sada imamo drugačiju situaciju. Obzirom da poslednji popis stanovništva, sproveden 2011. godine, nije dao tačne podatke o broju stanovnika opština Preševo, Bujanovac i Medveđa, jer albanska zajednica nije učestvovala u tom procesu, zbog čega je zvaničan broj stanovnika ove tri opštine, do koga se došlo popisivanjem, opao za 68% u poređenju sa popisom iz 2002. godine, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave tokom 2015. godine angažovalo je međunarodni tim nezavisnih eksperata sa zadatkom da proceni broj rezidenata ove tri opštine.\nU izveštaju ekspertskog tima o proceni broja stanovnika ovih opština ističe se – u Srbiji, kao i u mnogim drugim državama, zvanična statistika stanovništva koja se koristi za kreiranje politika i planiranje budžeta zasniva se na podacima prikupljenim na periodičnim potpisima koji se sprovode na približno svakih deset godina. Popis se koristi za ustanovljavanje broja uobičajenog stanovništva u nedostatku nacionalnog registra stanovništva koje se redovno ažurira. Broj rezidenata svake opštine koristi se za određivanje sredstava koje centralne vlasti dodeljuju svakoj opštini, što je glavni izvor prihoda lokalnih vlasti u Srbiji. Ali, u izveštaju se takođe ističe i sledeće. Zvaničan broj stanovnika se takođe koristi za niz drugih planiranja, od planiranja broja zaposlenih u lokalnim upravama, do raspodele sedišta sudova i tužilaštava. Prema podacima iz izveštaja međunarodnih eksperata, opština Preševo sada ima 29.600 rezidentnih stanovnika, u odnosu na 3.080 što je korišćeno kao merodavno prilikom usvajanja Zakona o sedištu i području sudova.\nDakle, dovoljan broj stanovnika, postojanje državne granice koja generiše dovoljan broj predmeta, poštovanje načela približavanja pravde i pravosuđa građanima i načelo ekonomičnosti postupka - što manje troškova za sud, što manje troškova za stranke, predstavljaju dovoljne razloge koji opravdavaju osnivanje osnovnog suda i osnovnog tužilaštva u opštini Preševo. Tužilaštvo bi pokrivalo i teritoriju opštine Bujanovac.\nZato moje pitanje ministru pravde glasi – da li će Ministarstvo pravde, nakon ovih podataka broja stanovništva za opštinu Preševo, pokrenuti inicijativu za izmenu i dopunu Zakona o sedištima i područjima sudova, kako bi se za opštinu Preševo osnovao osnovni sud i osnovnog javno tužilaštvo?\nMoje drugo pitanje je za Vladu Republike Srbije. Republika Srbija je zaključila nekoliko međudržavnih sporazuma sa Makedonijom. Evo, i na ovoj sednici pred nama je Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma, što svakako treba pozdraviti kao trend jačanja regionalne saradnje.\nU skladu sa tim, a u duhu jačanja dobrosusedskih odnosa, moje pitanje za Vladu Republike Srbije glasi – da li će se otvoriti malogranični prelaz sa Makedonijom u opštini Preševo, selo Miratovac i Lojane, i kada? Ako ne, šta je smetnja otvaranju jednog takvog prelaza, a čije bi otvaranje sigurno pospešilo prekograničnu saradnju susednih opština i pomoglo njihov lokalni i ekonomski razvoj, ali i olakšao slobodu kretanja građanima opština Preševo i Bujanovac koje imaju i jake rodbinske veze sa susednim selima u Makedoniji? Hvala.


Zaslužena nagrada!!! | OŠ 21. Maj\nVijesti> Uncategorized> Najbolji među nama> Luča\t>\nVijesti, Uncategorized, Najbolji među nama, Luča\n22/09/2017 Nema komentara\nDuga je godina, a spisak obaveza koje učenik mora obaviti, znanja i vještina koje mora usvojiti i savladati još je duži. Ali kada se radi u timu kakav je odjeljenje 8-b, sve je lakše i zabavnije.\nTrud se isplatio i ovaj tim ponio je laskavu titulu najboljeg odjeljenja Škole za školsku 2016/2017. godinu. Trud se mora i nagraditi. Tako je za ovo odjeljenje organizovan jednodnevni izlet: obilazak Starog Bara, Stare masline i na kraju šetnja Lukom Bar, gdje je toga dana bilo usidreno mnogo različitih tipova brodova.\nIzgrađen na mjestu neobičnom za primorske gradove, na nekoliko kilometara od obale, Stari Bar se nalazi u podnožju planine Rumije.\nStara maslina najstarije je stablo u Evropi, a takođe spada među tri najstarija stabla na svijetu.\nNaselje Mirovica, koje je poznato po Staroj maslini, ime je i dobilo upravo zbog ovog stabla.\nNekada davno zavađeni su se mirili pod Starom maslinom. To je period kada su bile krvne osvete, rat, razna previranja. Ljudi su se mirili ispod masline i cijelo ovo područje je dobilo ime Mirovica.\nStari Barani kažu da su kod ove masline dolazili bolesni da se izliječe, nesrećni da budu srećni, a zaljubljeni da im ljubav dugo traje. I dan danas imamo situaciju da se ljudi vjenčaju ispod Stare masline.\nOsim Stare masline, koja je stara preko 2.000 godina, u istom dvorištu je još sedam stabala maslina koje su stare između 500 i 700 godina.\nAko se neko pita otkud baš u Baru toliko maslina, Vukčević kaže da je nekada postojao poseban zakon, koji je primoravao one koji hoće da formiraju bračnu zajednicu, da prije toga moraju zasaditi masline. Za vrijeme vladavine kralja Nikole, uslov za svakog momka iz Bara je bio da ako hoće da se oženi, mora najprije da posadi 20 maslinovih stabala.\nStara maslina je u prošlosti dva puta bila zapaljena, bila je u požaru, ali se održala i dan danas rađa.\nNa prostoru oko stabla Stare masline, održava se dječiji festival “Susreti pod Starom maslinom” u novembru.


Sunce iza bedema: free PDF, EPUB download\nSunce iza bedema by Dzin Sason - PDF free download eBook\n4.7 from 484 reviews\nJos kao devojcica, Marjam je odlucila da se bori protiv represije koju je kao zena trpela u Avganistanu. Premda je odrasla u...\nLooking for sunce bedema pdf to download for free? Use our file search system, download the e-book for computer, smartphone or online reading.\nDetails of Sunce iza bedema\nJos kao devojcica, Marjam je odlucila da se bori protiv represije koju je kao zena trpela u Avganistanu. Premda je odrasla u imucnoj porodici, Marjam je bila svedok strasne sudbine svoje majke, bake i tri tetke, i oduvek je zalila sto se nije rodila kao muskarac. Kao i mnogi mladi ljudi iz Kabula, bila je u soku kada su Rusi napali njenu zemlju.\nPosle prkosne borbe, bila je prinudjena da pobegne iz Avganistana kako bi spasla goli zivot. Iako joj je novi zivot u Americi bio nadohvat ruke, njen otac imao je drugacije planove: ugovorio joj je brak s Avganistancem za kog ce se ispostaviti da je nasilan i plahovit. Zlostavljana i psihicki maltertirana, Marjam konacno pronalazi utehu u novorodjenom sinu.\nKada je probala da pobegne, muz joj je oteo sina i zabranio joj da ga vidja. Slusajuci potresne price o gradjanskom ratu i represiji u Avganistanu, Marjam ce provesti godine u potrazi za izgubljenim detetom. Smestena u razorenu zemlju, nova knjiga Dzin Sason, proslavljene autorke Princeze Sultane, donosi pricu o jednoj odlucnoj zeni koja je spremna na sve kako bi osvojila slobodu i bila jednaka sa muskarcima.\nThe Ice Cream Shop Series\nThe Medieval World: An Illustrated Exploration of the Middle Ages\nTrumpet of Melancholy Ch. 1 (Yaoi Manga) (Canon of Youth Book 4)\nNot Quite Charming: A Secret Billionaire Beach Romantic Comedy (Once Upon A Time on Lavender Beach Book 1)\nDownload Sunce iza bedema as e-book


Posjeta Direkciji za mere i dragocene metale u Beogradu – Zavod za metrologiju Crne Gore\nPosjeta Direkciji za mere i dragocene metale u Beogradu\nHome/Novosti/Posjeta Direkciji za mere i dragocene metale u Beogradu\nDirektorica Zavoda za metrologiju MSc Gordana Bajić, pomoćnik direktorice Goran Vukoslavović i rukovoditeljka Laboratorije za vrijeme i frekvenciju Alina Musić posjetili su 23. i 24. decembra 2021. Direkciju za mere i dragocene metale (DMDM) u Beogradu. Radni sastanci organizovani su sa direktorom DMDM-a Čedomirom Belićem, kao i pomoćnicima direktora Zoranom Damjanovićem i Nikolom Petrovićem.\nTokom sastanaka više riječi bilo je o unapređenju saradnje Zavoda za metrologiju i Direkcije za mere i dragocene metale, a razmatrana je mogućnost potpisivanja Memoranduma o saradnji s obzirom na uspješnu višegodišnju saradnju.\nOsim toga, razmjenjena su iskustva o postupcima sprovođenja ocjene usaglašenosti, naročito u oblasti ovlašćivanja tijela za ovjeravanje mjerila. Predstavnici DMDM-a prezentovali su postupak ispitivanja tipa mjerila koji se zasniva na izdavanju sertifikata o usaglašenosti za mjerila iz harmonizovanog područja, dok se za ostala mjerila, kako je istaknuto, izdaju Uvjerenja o odobrenju tipa mjerila.\nViše riječi bilo je i o integrisanom sistemu menadžmenta kvalitetom koji podrazumjeva upravljanje dokumentacijom integrisanog sistema, postupak sprovođenja internih provjera, preispitivanje sistema od strane rukovodstva, validaciju metoda i izražavanje ocjena.\nTokom dvodnevne posjete govorilo se i o saradnji u oblastima međunarodnih metroloških projekata, kao i o mogućnostima kalibracije etalonske opreme Zavoda za metrologiju u nacionalnim kalibracionim laboratorijama DMDM-a.\nOrganizovana je i posjeta Laboratoriji za vrijeme i frekvenciju DMDM-a gdje su razmjenjena iskustva o zakonskim i tehničkim rješenjima distribucije vremena i ovjeravanju osnovnih časovnika u sklopu savremenih telefonskih centrala.


Pomorski fakultet Kotor, 21.12.2020\nGostovanje Josipa Franovića, još jednog diplomiranog studenta Pomorskog fakulteta Kotor, a danas već svjetski priznatog stručnjaka\n/ POMORSKI FAKULTET KOTOR /VIJESTI /GOSTOVANJE JOSIPA FRANOVIĆA, JOŠ JEDNOG DIPLOMIRANOG STUDENTA POMORSKOG FAKULTETA KOTOR, A DANAS VEĆ SVJETSKI PRIZNATOG STRUČNJAKA\nJedan od aktuelnih ciljeva i aktivnosti Pomorskog fakulteta Kotor poslednjih godina je i intenziviranje saradnje sa članovima alumni baze, odnosno diplomiranim studentima Fakulteta i pomorcima koji su u okviru Fakulteta završili svoje oficirske i druge obuke. Uspješni pomorci sa diplomom Pomorskog fakulteta najbolje su priznanje, ali i najvredniia povratna informacija u smislu uspješnosti organizovane nastave, kako teorijske tako i praktične, sugestija za dalja poboljšanja i ideje u smislu daljeg osavremenjavanja i usavršavanja nastavnog procesa za ovu zahtjevnu profesiju koja je u konstantnom razvitku. U tom smislu, osim predstavljanja raznih institucija, kompanija i agencija iz oblasti “plave” privrede, sve više bivših studenata Fakulteta, a danas već svjetski priznatih i dokazanih stručnjaka, gostuje na predavanjima iz određenih stručnih predmetima i dijele svoja iskustva iz prakse sa studentima.\nTako su u petak, 18. decembra 2020. godine, studenti treće godine akademskog studijskog programa Brodomašinstvo, u okviru predmeta Menadžment održavanja broda, imali priliku da se upoznaju sa nekim od najnovijih sistema na kruzerima, koji se odnose na ispunjavanje zahtjeva tzv. MARPOL konvencije (preciznije njenog njenog Aneksa V iz 2013. godine), koja ima za cilj sprečavanje zagađenja otpadom s brodova. Najnovije sisteme tretiranja otpadne hrane sa kruzer brodova, studentima je ovom prilikom prezentirao Josip Franović, upravitelj mašine. Usled poznate aktuelne situacije i ograničenja nametnutih pandemijom COVID-19, gostujuće predavanje održano je putem Zoom aplikacije.\nJosip Franović je 2004.godine završio dvogodišnje studije na tadašnjem Fakultetu za pomorstvo u Kotoru i započeo svoju karijeru na teretnim brodovima (tankerima) japanske kompanije Mitsui OSK Lines. Godine 2009. stekao je i diplomu Bachelor na istom Fakultetu i otpočeo novi dio svoje karijere u okviru kruzing industrije. Od tada, pa do danas, Josip je na luksuznim brodovima najveće korporacije kruzing industrije Carnival angažovan na raznim pozicijama mašinskog odjeljenja i brodskih hotelskih službi, u okviru kojih je stekao i najviše zvanje i ovlašćenje za obavljanje poslova upravitelja mašine.\nU nizu brojnih i raznovrsnih angažovanja na ovim zahtjevnim plovećim hotelima, vrijedno radeći i napredujući u znanju i u struci, Josip se ove godine našao pred novim velikim izazovom, ali i ukazanim povjerenjem ove moćne kompanije. Naime, u svrhu zadovoljavanja najnovijih standarda za zaštitu životne sredine i što efikasnijeg tretiranja otpadne hrane, koje na ovim vrstama brodova ima 2-4 tone dnevno, nedavno je američka kompanija Power Knot konstruisala najnoviji uređaj za kompostiranje otpadne hrane (eng. Liquified Food Composter, skr. LFC). Zahvaljujući preporukama stečenim dotadašnjim radom i zalaganjem, zadatak ugradnje ovih savremenih uređaja na brodove za kružnu plovidbu grupacije Carnival, pripala je upravo Josipu.\nMeđutim, kako nam objašnjava Josip, zadatak se pokazao mnogo zahtjevnijim od proste instalacije. U cilju prilagođavanja uređaja različitim postojećim sistemima za transport otpadne hrane na različitim brodovima, Josip je, u saradnji sa kolegama i drugim stručnjacima iz ove oblasti, a u cilju poštovanja i svih propisanih pravila za ugradnju pomenutih uređaja, morao da se bavi i inventivnim dijelom posla. Tako su morali da dorađuju i izrađuju i dodatne komponente i tankove, kako bi uređaj mogao da se poveže na već postojeće vakumske ili pumpne sisteme za otpadnu hranu na brodovima.\nPrikazujući detaljno sam LFC uređaj i objašnjavajući studentima i prisutnim profesorima princip njegovog rada, Josip je s nama podijeliio i brojne fotografije koje je u toku samog procesa pravio, od modeliranja i izrade dodatnog tanka, do ugradnje i spajanja pojedinih djelova, cjevovoda i pumpi, kao i svim izazovima s kojima se tom prilikom sreo i koje je morao da riješi da bi se sam sistem doveo do funkcionalnosti. Svojim interesantnim predavanjem, koje je zapravo bilo lično iskustvo u primjeru interesante studije slučaja iz prakse, Josip je studente iscrpno upoznao sa jednim od najsavremenijih sistema za preradu otpadne hrane, istovremeno im predstavljajući sve rigoroznije standarde koji se nameću savremenoj pomorskoj industriji, prije svega u smislu zaštite životne sredine i sprečavanja zagađenja s mora.\nOsim svog bogatog i interesantnog iskustva, Josip je sa svojim budućim kolegama podijelio i najbitnije zahtjeve koji se pred njih postavljaju iz vizure nekoga ko je uspješno prešao put od studentskih klupa do najviših zvanja i priznanja u svojoj struci. Govorio im je o značaju vrijednog učenja i rada, posebno poznavanja engleskog jezika kao jezika pomorske struke u cijelom svijetu, kao i posjedovanja dodatnih menadžerskih sposobnosti, sposobnosti rješavanja problema, timskog rada, iskrenosti i kolegijalnosti. Osim stručnog znanja, najsavremenijih informacija i savjeta, Josip je sa prisutnima na predavanju podijelio i neskrivenu ljubav za svoj posao i zadovoljstvo s kojim ga obavlja, a u okviru kojega napreduje i kao profesionalac i u okviru kojega se morate izgrađivati i kao ličnost. U Josipovom slučaju vidno je zadovoljsto i ispunjenost ne samo zbog ličnog uspjeha i stečenih zvanja, već i konkretnog doprinosa u vraćanju duga moru, u očuvanju plavih bogatstava naše planete u kojima svi uživamo na tako mnogo načina i za koja je, neposredno ili posredno, neraskidivo vezana i naša egzistencija.\nBroj posjeta : 340\nPreliminarne rang liste za dodjelu kredita zaposlenim na Univerzitetu Crne Gore\nČestitke povodom Dana Svetog Nikole\nFoto galerija - Rekonstruisana računarska sala P2 na Pomorskom fakultetu UCG u Kotoru iz sredstava projekta IESP\nFoto galerija - Rekonstruisana računarska sala u Offshor simulatoru na Pomorskom fakultetu UCG u Kotoru iz sredstava projekta IESP


Teroristi postaju heroji mladih - B92\nPariz -- Strah od radikalizacije u siromašnim predgraðima francuskih gradova, naseljenih uglavnom emigrantima, pojaèana je posle nedavnih teroristièkih napada u Parizu.\nIzvor: Tanjug subota, 17.01.2015. | 18:59\nPrema izveštaju agencije AFP, koja je prenela razgovor sa predsednikom lokalnog fudbalskog kluba iz predgraða Liona Muhamedom Trijom, on je bio zapanjen reagovanjem tinejdžera iz kluba na vesti o terroristièkom napadu na redakciju lista "Šarli Ebdo" u kojem je usmræeno 12 osoba.\n"Oni se dive tim momcima (teroristima)", rekao je predsednik kluba dodajuæi da je ubistvo ukupno 17 nedužnih civila u napadima u Parizu, u oèima tih deèaka - èin hrabrosti.\nLionsko predgraðe je jedno od francuskih blokova sa visokim zgradama odakle je krenula nasilna pobuna emigranata 2005. godine, nakon što je policajac ubio jednog doseljenika.\nAgencija navodi da su predgraða velikih gradova sinonim za neuspeh integracije u Francuskoj i da u njima stasavaju generacije sa oseæajem napuštenosti i izolacije.\nTokom odavanja pošte minutom æutanja stradalima u teroristièkim napadima, u školama širom Francuske zabeleženo je oko 200 incidenata, koje su izazvali uèenici koji nisu želeli da pokažu poštovanje za ubijene graðane.\nBraæa Kuaši koji su izvršili napad na "Šarli Ebdo" radikalizovali su svoje stavove tokom boravka u zatvoru, smatraju sociolozi, koji su upozorili da ne treba izvoditi ishitrene zakljuèke samo na osnovu toga gde je neko odrastao.\nSociolog sa univerziteta u Nantu Reno Epstejn, ocenio je da su predgraða "mikrokosmos mnogo šireg problema, ukljuèujuæi etnièku diskriminaciju".\nPosle nereda 2005. godine, francuske vlade uložile su milijarde evra kako bi podstakle razvoj predgraða i otvorile nova radna mesta, ali prema reèima Trija: "Nalivanje tona betona nije dovoljno, potreban je ljudski dodir".


Izoteks D.O.O. (Reference)\nRadovi na magistralnom putu M4 Valjevo – Loznica, deonica od puta R268 za Tršić do puta R211 za Krupanj (Krst), od km 534+527.02 do km 538+040.43\nIzgradnja objekta je u toku\nRekonstrukcija i proširenje postojećeg magistralnog puta sa sanacijom dva klizišta, ojačanjem kolovozne konstrukcije, izradom novih, sanacijom i produženjem postojećih propusta i izradom potpornih i obložnih zidova uz odvijanje saobraćaja za vreme izvođenja radova.\nInvestitor: Preduzeće za puteve “Beograd” Beograd\nIzvođenje dela građevinskih radova na obnovi dela tornja na Avali u Beogradu\nIzrada novih saobraćajnica i parkinga ispod tornja na Avali sa uređenjem oklnih površina.\nInvestitor: “Ratko Mitrović Dedinje” Beograd\nSanacija ulice – veza između Tamnavske – II faza i Miloša Obrenovića u Obrenovcu\nPočetak radova na izradi obilaznice oko Obrenovca, od pumpe “Jugopetrol” do mosta na Kolubari. Izvođenje zemljanih i asfalterskih radova.\nTokom 2008. godine nastavljeni su radovi na izradi i popločavanju trotoara.\nInvestitor: Javno preduzeće za izgradnju Obrenovca\nUređenje centralnog trga u Rumi\nUređenje postojećeg trga sa izradom nove fontane, nivelisanjem terena, postavljanjem betonskih ploča I rekonstrukcijom vodovodne i kanalizacione mreže.\nInvestitor: Javno preduzeće za izgradnju Rume\nRekonstrukcija trga Venac slobode u Aranđelovcu\nUređenje postojećeg trga sa uklanjanjem postojećeg asfalta i drveća i izgradnjom nove fontane sa svim monterskim i betonskim radovima. U okviru rekonstrukcije izvršena je i zamena postojeće kanalizacione mreže i ceo trg je popločan granitnim pločama.\nInvestitor: Javno preduzeće za izgradnju Aranđelovca\nIzvođenje radova u ulici kralja Aleksandra u Obrenovcu\nRekonstrukcija postojeće ulice sa zemljanim radovima, izradom nove konstrukcije kolovoza i trotoara i postavljanjem nove kanalizacione mreže.\nIzvođenje građevinskih radova na dogradnji objekta za proizvodnju prehrambenih proizvoda u Kolarima\nDogradnja objekta iste spratnosti na postojeći objekat sa izradom novog dela proizvodnog pogona, kancelarija, utovarno – istovarne rampe i izradom saobraćajnice u krugu proizvodnog pogona sa izradom nove vodovodne i kanalizacione mreže i povezivanjem na postojeću.\nOvaj projekat je nastavljen u 2008. Godini izradom interne saobraćajnice i povezivanjem na postojeću ulicu.\nInvestitor: “JAS HOLDING” Kolari\nIzvođenje građevinskih radova na stambenim objektima u naselju Bele Vode u Beogradu\nIzrada novih saobraćajnica, trotoara I parkinga oko novih stambenih objekata sa uređenjem postojećeg terena.\nOvaj projekat je nastavljen u 2008. Godini izradom saobraćajnica, trotoara i parkinga oko novoizgrađenih stambenih objekata.\nIzvođenje asfaltnih radova na mostu preko kanala DTD na putu Jasenovo – Duplja – Grebenac\nAsfalterski radovi na mostu preko kanala DTD.\nKao kooperant firme „INTER – MOST“, izvodio je asfalterske radove na još nekoliko mostova: most preko Ibra u Kraljevu, most preko rekeMoravice, most na putu L-410 kod Prigrevice.\nInvestitor: “INTER – MOST” A.D. Beograd\nAsfalterski radovi ispred "CASH & CARRY “RODIĆ" u Zemunu\nAsfalterski radovi (BNS, AB) pristupne saobraćajnice od Autoputa do novog objekta, lokalnih puteva na gradilištu i parkinga ispred objekta.\nInvestitor: “ELITA – COOP” Beograd\nSanacija kolovozne konstrukcije platforme “A” i saobraćajnica ispod avio mostova na aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu\nRušenje delova i oštećenja postojeće platforme “A” sa zamenom armiranobetonskom konstrukcijom i krpljenje postojećih rupa eksmalom i zalivanjem pukotina na platformi i saobraćajnici\nPresvlačenje postojećih puteva asfaltnim kolovoznim zastorom bez učešća građana za partiju broj 4 (putevi u MZ Ušće, Skela, Ratari i Krtinska)\nProširenje postojećih puteva, ojačanje konstrukcije novim slojem tucanika i asfaltiranje puteva na teritoriji MZ\nIzrada - presvlačenje puteva po MZ sa asfaltnim kolovoznim zastorom na teritoriji opštine Obrenovac (udruživanje sredstava sa MZ)\nProširenje i produženje postojećih puteva, ojačanje konstrukcije novim slojem tucanika i asfaltiranje puteva na teritoriji MZ opštine Obrenovac\nIzvođenje asfalterskih radova na izgradnji saobraćajnica i spoljašnjeg uređenja Prodajnog centra “Pevec”\nIzvođenje asfalterskih radova na saobraćajnicama i parkinzima.\nInvestitor: “ELITA-COOP” Beograd\nNaslovna | O nama | Proizvodi i usluge | Galerija radova | Reference | Kontakt\nIzoteks D.O.O. © 2014 | Sva prava zadržana.


Crvena zvezda protiv Košica, Apatinu rival Kandit u polufinalu „Junaković kupa“\nBANjA JUNAKOVIĆ, 26.avgust (Info centar). U polufinalu šestog „Junaković kupa“ u Banji Junaković kod Apatina u nedelju od 9 časova sastaće se Crvena zvezda – Košice (Slovačka) i Apatin – Kandit Osijek (Hrvatska).\nCrvena zvezda je u drugom meču savladala Rad iz Brčkog sa 3.517:3.234 u čunjevima i 6,5:1,5 u igračkim poenima i obezbedila, sa dve pobede, prvo mesto u „B“ grupi. Igrač utakmice bio je mladi juniorski reprezentativac Crvene zvezde Nemanja Balać sa odličnih 627 čunjeva, što je bio i najbolji rezultat u prepodnevnom programu na kuglani sa osam staza u Banji Junaković. Kod Rada, najbolji je bio Marko Vincetić sa 570 čunjeva i doneo je poen Radu protiv mladog Pavla Stojanovića koji je imao više čunjeva (590, 178 u trećem setu) ali je izgubio na setove (3:1). Saša Radović je protiv Jove Kerečkog osvojio pola boda, obojica su imala po 569 čunjeva a u set poenima je bilo 2:2. Kod Crvene zvezde Bojan Kličarić je srušio 592 čunjeva, Marko Vujović 580 i Želislav Jakab 558 čunjeva i svi su osvojili poene.\nU popodnevnom programu ove grupe, osiječki Kandit i Rad iz Brčkog su odigrali nerešeno 4:4, ali je Kandit prošao u polufinale zbog boljeg ukupnog odnosa u set poenima. Meč je bio „tesan“ o čemu govori i odnos u setovima 12,5:11,5 za Osiječane! Najbolji u redovima Rada, ujedno i igrač meča, bio je Saša Radović sa 617 čunjeva, dok je kod Osiječana najbolji bio Dario Šipalo sa 606 čunjeva.\nU „A“ grupi, uzbudljiv meč odigran je između srpskoligaša Apatina i premijer ligaša BiH Slobode iz Tuzle. Završen je pobedom Apatinaca sa 6:2 u poenima i devet čunjeva više u ukupnom zbiru 3.503:3.494. Apatin je poveo sa 3:1 u poenima posle četiri igrača i imao je dvadesetak čunjeva više. U poslednjem bloku najbolji u redovima Apatina u ovom meču, sjajni Strahinja Jovanić oborio je 609 čunjeva donevši četvrti poen i 38 čunjeva na konto Apatinaca. Predrag Majstorović (562) je izgubio poen od igrača utakmice Midhata Jogundžića (616, treći set 190) ali je Apatincima ostala čunj zaliha od jedne „devetke“ za koju su dobili još dva poena za ukupnu pobedu 6:2 i prvo mesto u grupi sa dve pobede. Kod Apatina Milan Štulić je oborio 597 čunjeva, Mile Vuletić 548, Lajoš Bagi 597, Đorđe Jovanić 590.\nSlovački prvoligaš Košice bio je ubedljiv protiv premijerligaša iz BiH Slobode iz Tuzle 3.467:3.247 (8:0) i otišao u polufinale. Radoslav Foltin je kod Slovaka bio najbolji sa 603 čunja, dok je kod Slobode najbolji bio Muhamed Vehasović sa 576 čunjeva.\nFinale i meč za treće mesto igraće se u nedelju odmah posle polufinalnih duela. Sudili su Mirko Čukvas i Vesna Ćalić.\nŠESTI „JUNAKOVIĆ KUP“, “A“ GRUPA: Apatin – Košice (Slovačka) 3.531:3.466 (7:1), Apatin – Sloboda 3.503:3.494 (6:2), Sloboda – Košice 3.247:3.467 (0:8).\nTabela „A“ grupa\nKošice 2 1 0 1 9:7 2\nSloboda 2 0 0 2 1:15 0\nTabela „B“ grupa\n„B“ GRUPA: Kandit – Crvena zvezda 3.497:3.506 (3,5:4,5), Crvena zvezda – Rad 3.517:3.234 (6,5:1,5), Rad – Kandit 3.409:3.468 (4:4, set poeni 11,5:12,5)\nCrvena zvezda 2 2 0 0 11:5 4\nKandit 2 1 0 1 7,5:8,5 1\nRad 2 1 0 1 5,5:10,5 1


BIC Sparkasse Dieburg, Schaafheim (Nemačka) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Sparkasse Dieburg\nPoštanski broj: 64850\nTelefon: +49 (0)6073 7415 0\nBIC Sparkasse Dieburg, Schaafheim (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za Sparkasse Dieburg u gradu Schaafheim je HELADEF1DIE. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 901225669 i šifre banke 50852651, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 5085 2651 9012 2566 9. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nSedište banke je Sparkasse Dieburg u gradu Schaafheim. Shodno tome, Schaafheim se nalazi u zemlji Nemačka. Sparkasse Dieburg se može kontaktirati na (06073) 7415-0.


Moto G6 serija smartphonea stiže u maju - ITNetwork\nHome PRENOSNI UREĐAJI\tMoto G6 serija smartphonea stiže u maju\nPredstojeći Moto G6 će biti predstavljen sredinom narednog meseca, ali će svetlo dana ugledati i modeli G6 Play i G6 Plus koji će biti predstavljeni nešto ranije.\nOčekuje se da će Moto G6 biti najbolji među njima i da će imati 5,7-inčni ekran formata 18:9 te rezolucije nešto veće od 1080p, 32 GB memorije, senzor za otisak prsta na prednjoj strani, kao i dve zadnje kamere. Koristiće procesor Snapdragon 450, a napajaće ga baterija od 3.000 mAh. Cena će biti 250 dolara.\nMoto G6 Plus će imati 5,93-inčni ekran formata 18:9 i takođe nešto veće rezolucije od 1080p. Novih informacija o modelu Plus zasada nema, ali je poznato da će biti dostupan u različitim verzijama RAM-a i interne memorije do 64 GB. Koristiće procesor Snapdragon 630 te će biti brži i skuplji od standardnog modela G6.\nG6 Play bi trebalo da bude osnovni model. Motorola je tradicionalno za Play modele osigurala veće baterije, a to će biti slučaj i ovog puta, jer će smartphone dobiti bateriju od 4.000 mAh. Ta baterija bi jednim punjenjem trebala „da dogura“ do drugog dana. Takođe, uređaj će koristiti Snapdragon 427 procesor i jednu zadnju kameru. Preuzeće 5,7-inčni ekran od standardnog modela, a rezolucija će biti ispod 1080p. Koštaće oko 200 dolara.\nMoto G6 serija smartphonea stiže u maju was last modified: 8 aprila, 2018 by ITN Team\nBlackview P10000 Pro – smartphone sa ogromnom baterijom


Most smrti: ne smeju da voze ni najluđi (foto)\nV. B. 8. septembra 2019. 22:53\nJedan od najstrašnijih mostova na svetu sigurno je japanski most Ešima Ohaši. Ko god se nađe direktno ispred njega, ima osećaj da je most skoro potpuno vertikalan.\nEšima Ohaši prostire se preko jezera Nakaumi, a spaja gradove Macue i Sakaiminato.\nA post shared by Meg.jpn (@jpn_megui) on Nov 27, 2016 at 12:07am PST\nŠirok je 11 metara, visok 44 metra, a dugačak 1,7 kilometara.\nIzuzetno je visok da bi brodovi mogli nesmetano da prolaze ispod njega.\nIzgradnja mosta trajala je od 1997. do 2004. godine.\nEšima Ohaši danas je najveći most sa čvrstim okvirima u Japanu i treći najveći u svetu.


Zbog NATO bombardovanja djeca sve bolesnija Zbog NATO bombardovanja djeca sve bolesnija\nObjavljeno: 11. 2. 2019 u 12:35h\n24. 04. 2019. | 18:03\n24. 03. 2019. | 16:35\nNATO o bombardovanju SRJ: Primjena sile je bila neophodna\n24. 03. 2019. | 16:17\nPismo o Milosrdnom anđelu koje bi svako trebao da pročita\nKomisija Skupštine Srbije za istraživanje posljedica NATO bombardovanja proslijedila je poslanicimima prve preliminarne rezultate. Crni podaci o bolesti djece – budućnosti Srbije.\nLaketić je za “Politiku” rekao da je studija urađena na osnovu istraživanja u saradnji s Institutom “Milan Jovanović Batut”, da nije završena i da su to prvi rezultati, koji su u decembru dostavljeni svim poslanicima radi njihovog informisanja.\nOn je rekao da se može konstatovati da je “neki otrov djelovao na tu djecu, a budući da je u bombardovanju 1999. godine toliko otrova oslobođeno u životnu sredinu, lako je pretpostaviti šta je to”.\n“Osiromašeni uranijum je samo vrh ledenog brega. Tokom bombardovanja oslobođeni su piraleni iz trafostanica, koji su možda najsnažniji kancerogen, benzemi, pa razni otrovi zbog bombardovanja fabrika boja i lakova, rafinerija”, rekao je Laketić.\nDodao je da se o preliminarnom izvještaju neće raspravljati i da je studija proslijeđena svim poslanicima da se upoznaju sa radom Komisije i prvim rezulatima.\n“Sve sugestije narodnih poslanika i javnosti ja sam spreman da ispoštujem”, rekao je Laketić i dodao da ga, nažalost, još niko od poslanika nije zvao, ali da očekuje da će ga zvati i dati neke sugestije.\nIzvor: Mondo / Foto: Mario Milojević


Gudeljević (HDZ) neće pokrenuti postupak protiv državnih službenika koji su bili kod Dodika - Klix.ba\nKabinet ministrice Gudeljević (HDZ) neće pokrenuti postupak protiv državnih službenika koji su bili kod Dodika\n25.2.2020. u 18:25\nMilorad Dodik Ministarstvo civilnih poslova BiH državni službenici Ankica Gudeljević\nSekretarka Ministarstva civilnih poslova BiH Biljana Čamur-Veselinović (Foto: D. Ć./Klix.ba)\nMinistrica civilnih poslova BiH Ankica Gudeljević (HDZ) neće pokrenuti disciplinski postupak protiv državnih službenika ovog ministarstva, a koji su izostali s posla kako bi otišli na politički skup na kojem je predsjednik SNSD-a Milorad Dodik dijelio instrukciju o blokiranju odlučivanja u institucijama BiH.\nSkupu u Istočnom Sarajevu, koji je organizovan na poziv Milorada Dodika i Zorana Tegeltije, prisustvovala su dva službenika Ministarstva civilnih poslova BiH i to sekretarka Ministarstva civilnih poslova BiH Biljana Čamur-Veselinović i pomoćnik ministrice civilnih poslova BiH Milan Zjajić.\nS obzirom na to da zakon državnim službenicima jasno brani političku aktivnost, ali i rad po instrukcijama političkih stranka, od kabineta ministrice Ankice Gudljević tražili smo da nam odgovori da li namjerava pokrenuti disciplinske postupke protiv Čamur-Veselinović i Zjajić te da li je uopće upoznata o tome da su taj dan izostali s posla.\n"Ured Ministarstva civilnih poslova ima informaciju o prisustvu dva državna službenika ovog ministarstva sastanku koji je organizovao član Predsjedništva BiH Milorad Dodik u Istočnom Sarajevu. Sastanku su prisustvovali uz sugestiju i saglasnost predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Zorana Tegeltije te je time svaka dvojba o njihovom izostanku s posla otklonjena i ne treba biti predmet javnih polemika", kazali su nam iz kabineta ministrice Gudeljević.\nKako blokirati BiH 21.2.2020. u 16:12\nCilj političkog skupa u Administrativnom centru Vlade RS-a bio je davanje instrukcija prisutnima o načinu blokade rada odlučivanja u institucijama BiH. Odnosno, upoznavanje prisutnih o tome na koga se odnose zaključci NSRS-a o blokadi odlučivanja u državnim institucijama.\n"O preferencijama sastanka, pa tako ni o 'ciljevima', ličnim političkim, niti bilo kojim drugim preferencijama uposlenika ministarstvo nije niti može biti nadležno da ocjenjuje i procjenjuje", rekli su iz kabineta Gudeljević.\nDodaju da sastanak u Istočnom Sarajevu nema, niti može imati bilo kakve implikacije na rad državnih službenika te je time svaka dvojba o disciplinskom postupku protiv navedenih uposlenika riješena i ne može biti razlog pokretanja postupka protiv njih.\nPodsjećamo, pripadnici srpskog naroda koji su zaposleni u institucijama BiH telefonskim putem su iz kabineta predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Zorana Tegeltije pozivani na skup u Istočnom Sarajevu, a na kojem je predsjednik SNSD-a Milorad Dodik obrazlagao ko treba, a ko ne blokirati državne institucije.\nO jučerašnjim dešavanjima 21.2.2020. u 17:15\nTo znači da državnim službenicima nije upućen bilo kakav pismeni poziv, već da su članovi kabineta Zorana Tegeltije sami selektovali Srbe koje će pozvati u Administrativni centar Vlade RS-a.\nS pravom se postavlja pitanje ko je onda uopće bio organizator političkog skupa u Istočnom Sarajevu: Vijeće ministara BiH ili SNSD jer su iz Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH kazali da oni nisu bili uključeni u pozivanje imenovanih osoba, ministara, parlamentaraca, državnih službenika i ostalih zvanica na sastanak u Istočnom Sarajevu.\nDelegacija Evropske unije u BiH nakon ovog skupa pozvala je sve državne službenike i ostale imenovane zvaničnike na nivou BiH da se pridržavaju najviših profesionalnih standarda neophodnih za dužnosti koje obnašaju.\n4h 38min 76\n4h 46min 22\n4h 49min 115


Edvard Džozef, predavač na vašingtonskom univerzitetu Džons Hopkins (Foto: VOA)\n“Snažno i efikasno partnerstvo Sjedinjenih Država i Evropske unije bilo na Balkanu ili u vezi sa drugim pitanjima počiva na principu da obe strane ispunjavaju svoje obaveze”, komentar je Edvarda Džozefa predavača na vašingtonskom univerzitetu Džons Hopkins povodom predloga strategije nove transatlantske agende odnosa EU i SAD – čiji su osnovni principi predstavljeni u sredu.\nBiber skeptičan prema napretku briselskog dijaloga u 2021.\nFlorijan Biber, profesor na Univerzitetu u Gracu, izjavio je za Glas Amerike da će Evropska unija od buduće američke administracije očekivati veću koordinaciju i međusobno dopunjavanje u procesu dijaloga Kosova i Srbije - a ne, kako je ukazao, takmičenje sa EU.\n“Odvojeni pregovori koje je vodio Ričard Grenel bili su neusklađeni sa dijalogom čiji je posrednik Evropska unija – dok su istovremeno napori EU sagledavani u negativnom kontekstu. Od 2011. godine ključni pristup bio je da Unija vodi, a Sjedinjene Države podržavaju dijalog. Iako to možda neće biti dovoljno da doprinese rezultatima – za bilo kakav uspeh biće potrebna tešnja saradnja dve strane”, smatra Biber.\nUpitan kako bi se koncept nove strategije transatlantske saradnje Unije i SAD-a mogao odraziti na pregovore dve strane – Biber ukazuje da će biti smanjene šanse da neka od strana koristi razlike između njih da bi povećala svoju pregovaračku moć.\n“U Srbiji i na Kosovu postoje značajne prepreke dijalogu. Na Kosovu je to vlada slabog legitimiteta – a u Srbiji sve autoritarniji lider sa malo interesovanja za rešavanje odnosa dve strane. Kao što ukazuje bugarski veto Severnoj Makedoniji i vrednost nagrade je takođe umanjena. Stoga sam skeptičan prema bilo kakvom stvarnom napretku u sledećoj godini”, zaključio je Biber za Glas Amerike.\nDžozef, poznavalac evropskih i balkanskih prilika, za Glas Amerike kaže da dokument predstavlja jasnu nameru obnove partnerstva nakon perioda poteškoća čije uzroke, kako kaže, vidi u administraciji aktuelnog američkog predsednika Donalda Trampa.\n“Cilj je dvojak: istaći interes Evrope za obnavljanje partnerstva i utvrditi konkretne prioritete – drugim rečima: početak uspostavljanja transatlantske agende. EU je ukazala da je, u saradnji sa Sjedinjenim Državama, spremna u potpunosti da učini ono što je do nje - u borbi protiv korupcije, autoritarizma i ugrožavanja ljudskih prava širom sveta. Naravno, nema potrebe da se previše udaljava da bi locirala korupciju i autoritarizam i hibridne režime – jer se nalaze tu u Evropi, na Balkanu i – susednim državama”, smatra Edvard Džozef.\nOn ocenjuje i da su za činioce koji žele da se SAD i Evropa usredsrede na demokratiju, a ne stabilokratiju, najave o intenziviranju saradnje - dobar znak.\nDžozef podvlači da je u vezi sa tim na Briselu i evropskim prestonicama da, kako kaže, daju potpuno značenje stavu da je Zapadnom Balkanu pružena perspektiva pristupanja Evropskoj uniji.\n“Ovog meseca EU će se suočiti sa testom bugarske blokade otvaranja pristupnih pregovora Severne Makedonije. Nije baš da se može govoriti o perspektivi pristupnih pregovora ukoliko jedna država uspešno može drugoj ispostavljati zahteve da menja svoj identitet. EU se u martu saglasila da otpočne pregovore sa Severnom Makedonijom. Nadajmo se da će Unija ispuniti svoje obaveze u tekućem mesecu. Mnoge države, u regionu i preko Atlantika, će to posmatrati”, smatra Džozef.\nU predlogu koji bi mogao predstavljati neke od budućih principa saradnje dve strane posebnu stavku ima i dijalog koji, bezmalo više od decenije uz posredstvo Evropske unije, vode Kosovo i Srbija.\n"Evropa je Zapadnom Balkanu pružila perspektivu članstva u Evropskoj uniji. Partnerstvo i bliska koordinacija EU i SAD-a, posebno su važni u okviru dijaloga Beograda i Prištine kojim posreduje EU. Potrebno je zajednički da podržimo pomirenje, poboljšamo principe vladavine i poguramo ključne reforme", navedeno je u objavi o strategiji nove transatlantske agende Evropske unije i Sjedinjenih Država.\nU vezi sa tim američki stručnjak primećuje da je logično zalaganje Evropske komisije za partnerstvo i blisku koordinaciju nakon, kako ukazuje otvorenog nadmetanja i odbojnog držanja administracije predsednika Trampa.\n"Posebno u vezi sa Srbijom i Kosovom", ukazuje Džozef.\nAdministracija aktuelnog američkog predsednika Donalda Trampa gajila je nešto nekonvencionalniji pristup u odnosima sa državama, tradicionalnim partnerima, kao i članstvima u međunarodnim organizacijama i sporazumima. Česte kritike upućivane su partnerima iz Severnoatlantske alijanse da ne podnose u dovoljnoj meri troškove zajedničke odbrane, dok su SAD istovremeno, između ostalog, istupile iz Svetske zdravstvene organizacije (SZO), Klimatskog sporazuma, Sporazuma o otvorenom nebu, Nukleranog sporazuma sa Iranom, kao i Sporazuma o nuklearnim raketama srednjeg dometa sa Rusijom.\nIstovremeno, američka spoljna politika bila je usredsređena na, kako je to predsednik Tramp formulisao, okončavanje beskonačnih ratova – oličena u povlačenju američkih trupa iz država širom sveta.\nTakođe, uz posredstvo aktuelne administracije i predsednika Trampa, Bahrein, Izrael i Ujedinjeni Arapski Emirati potpisali su u septembru sporazum o normalizaciji odnosa u Beloj kući.\nAktuelni predsednik tada je ocenio da sporazum, posle decenija podela i sukoba, obeležava početak novog doba za Bliski istok.\nTramp, koga će 20. januara 2021. na funkciji naslediti izabrani predsednik Džozef Bajden, se na Balkanu posredstvom svog specijalnog izaslanika Ričarda Grenela zalagao za takozvani ekonomski pristup rešavanja višedecenijskog spora Srbije i Kosova.\nNaime, procenivši da političko rešenje nije na vidiku – iskazao je nastojanje da bi dve strane trebalo ekonomski približiti što bi onda, u nekom trenutku, moglo doprineti i njihovom političkom usaglašavanju.\nZnačajniji angažman SAD-a dogodio se tokom prekida dijaloga Srbije i Kosova, posredstvom Evropske unije, kao i izbora i konstituisanja institucija EU. Početkom 2020. specijalni izaslanik predsednika Trampa, ambasador Grenel, obilazio je Prištinu i Beograd i organizovao potpisivanja pisama o namerama o saradnji u oblasti ekonomije.\nAktivnijim pristupom Amerike tom procesu pojačana su tumačenja da bi ishodu pregovora Srbije i Kosova, sveobuhvatnom pravnoobavezujućem sporazumu, mogla biti pridodata i teritorijalna komponenta - odnosno da bi dve strane, mogle razmeniti delove teritorija koje im pripadaju, naseljene pretežno albanskim i srpskim življem.\nMeđutim, i sam pomen takvog scenarija, kategorički su odbacivali predstavnici američke administracije – pre svih izaslanik Bele kuće za dijalog Ričard Grenel – ističući da je administracija usredsređena na razvoj ekonomije i stvaranje radnih mesta za mlade Srbije i Kosova.\nNa temelju dogovora o obnovi aviolinije i saradnje u oblasti drumskog i železničkog saobraćaja – potpisan je septembarski sporazum o ekonomskoj saradnji Srbije i Kosova u rezidenciji američkog predsednika u Vašingtonu - koji sada čeka svoju primenu.


Poezija — Autor sopran87 @ 13:13\nEvo šta se desi kad ljudi otkriju nešto nesvakidašnje u svojoj blizini! Draganče je fin momak, ali mu je dosadno, pa je tražio nešto što će ga razveseliti, nešto što će da ga pokrene! Da li je dosada i pogubna?\nDraganče je našao u parku granatu,\nPa je odmah pozvao i mamu i tatu,\nSkupilo se tri hiljade duša,\nSvako granatu gleda i sluša!\nA granata velika, lepa,\nDraganče svojoj granatici tepa,\nProslaviše ovo otkriće,\nUz tu larmu poče da sviće.\nMlado i staru granatu pipa,\nRaspravljaju kog je tipa,\nDragančetu je drago i milo,\nNajzad mu se posrećilo!\nI umetnik je odmah stigo',\nStalak s' platnom je podigo',\nNaslikaće remek delo,\nLjudi ga gledaše belo.\nGranati jednom postade muka,\nSmučila joj se ta buka,\nPuče granata i diže prašinu,\nOdnese ljude ko paučinu...\nPoezija — Autor sopran87 @ 13:02\nNemojte nikad biti kao Julia... I što je najbolje, Julia postoji! Ako me razumete?\nJulia je ogromna žena,\nMnogo dugačka, i jaka k'o stena,\nNiko Juliu ne sme da dira,\nJer Julia svakog masakrira!\nOpasna je kao panduri,\nUvek na jedno oko žmuri,\nDnevno puši dve pakle drine,\nZa Juliu nema veće miline!\nJulia ima malecnu bradu,\nNikada mazala nije pomadu,\nJulia drvene klompe nosi,\nI grdi decu kada su bosi!\nJulia - rodjeni autoritet,\nTakav je njen mentalitet,\nIma muža koji je sluša,\nI brani ga od namiguša!\nNeće Julia da bude dama,\nTako je odlučila sama,\nJede isključivo tešku hranu,\nI trese pepeo svugde po stanu!\nAl' Julia je i dalje cura,\nPlače uz serije kao bura,\nNe može Juliu niko da shvati,\nKo je dira, taj će da plati!\nPoezija — Autor sopran87 @ 12:50\nOvo vreme me baš tera da budem lenj... Ne ustaje mi se iz kreveta, mrzi me bre da žvaćem :-) Kako to da vreme toliko utiče na čovekovo raspoloženje? Jel to ima veze sa pritiskom, ili vlažnošću vazduha...? Nije ni bitno, lenj sam, danas sam lenj i evo jedne pesme u tom maniru:\nJa sam lenština kakve nema,\nPo cen dan mi se spava i drema,\nZa ručak ne koristim svoje ruke,\nSrčem ko pas, sa malo buke!\nMoji me ujutru na silu bude,\nZbog lenjosti će da polude,\nZaboravio sam da čitam i pišem,\nNaporno mi je čak i da dišem!\nUveče obično sednem na klupu,\nPa počnem sa ljudima priču glupu,\nMogu samo da lenštine vidim,\nJer samo se tako sebe ne stidim!\nIdem na fax al na papiru,\nReših da studiram na miru,\nZa četiri godine ispita isto,\nUpisali me, jedva sam prist'o!\nNemam para, nemam ni znanja,\nUveljujem se stalno u sranja,\nDa posle imam šta da kažem,\nKad nestane reči, počnem da lažem!\nPoezija — Autor sopran87 @ 13:56\nDa li igrom reči možemo da dodjemo do nečega? Da li se nekada nekome desilo da zbog te igre reči upadne u neprijatnu, ili izuzetno prijatnu situaciju? Meni se desilo... Negde sam pročitao da je Srpski jezik jedan od najkomplikovanijih što se značenja reči i više reči vezane za jedan pojam tiče, i verujem da je tako! Kad pogledate, mi imamo po 5 reči za jedan pojam, i po više značenja za jednu reč (npr. Kosa (kao ime, nešto što je koso, kosa za travu, kosa na glavi...)). I što je najbolje, jedan je od jednostavnijih jezika za čitanje i pisanje, i mogu reći da sam ponosan na njega! Evo i pesme koja ima veze sa igrom reči, a smisao.... pa to je već na vama :-)\nDajte mi rena iz renesanse,\nDrugi neću, ma nema šanse,\nPeščana veštica, sandwitch je zovu,\nDugo mi duguje veliku lovu!\nVrlo sam opasan opasačem,\nStalno se nešto derem i skačem,\nDinamičan sam k'o dinamit,\nNeki me starci zvali u samit!\nA ispred treba me uhvati trema,\nTu je moj medved znao da drema,\nImam i nož na nožnom prstu,\nNaučio sam to u trstu!\nBravo za bravara, svaka čast,\nŠto na kariku namaže mast,\nAuto mi je automatik,\nVredi svaki bačeni zlatnik!\nI sto sam platio sto dinara,\nNije mi žao tolikih para,\nGrejalica nam greje lica,\nKakva čudna dvosmislica!\nI ne za vas, ali meni je uvek Milka Canić bila asocijacija na igru reči, tj. Slagalicu! :-)\nPoezija — Autor sopran87 @ 12:36\nBaš sam nešto razmišljao... Koliko li sam u životu vremena proveo po raznim kafićima, koliko sam potrošio para na dangubljenje, izbegavajući predavanja i izmedju toga. Kafić je nešto posebno, to je jedna mikroklima koja te lako uvuče i natera da provedeš sate i sate presipajući iz "šupljeg u prazno", a opet je to presipanje tako zanimljivo i zarazno! Naravno, najbitnije je sa kim si, ali mi se dosta puta dešavalo da se osećam prazno kad preteram sa tim ispijanjima svega i svačega... Moje pitanje je: Da li postoji odredjena mera "konzumiranja" kafića? I naravno, pesma na tu temu, nadam se da će vam se svideti...\nU kafiću vlada druga klima,\nJer kafić je ipak kafana u malom,\nProlaze reči kroz količinu dima,\nKoja doda šmek svemu za astalom.\nU kafiću se prate rezultati,\nRazličiti tračevi cure kao voda,\nNe može to blejanje ni konobar da shvati,\nBlejanje uz kaficu, to je čista moda!\nMi smo tamo već deo invertara,\nNaš je sto baš na sredini,\nKada sedimo tada vreme nas vara,\nPusimo i pricamo u pomrčini.\nProdužena kafa, uz nju cigareta,\nNapolju je lepo, al' nije to ta bleja,\nDa propustim nešto biće prava šteta,\nStudentima mi smo onomatopeja!\nE jeseni, tugo...\nPoezija — Autor sopran87 @ 11:33\nEvo još jedne moje pesme, pa kad dodjete do kraja pogledajte da li sam u pravu, i da li sam lepo opisao... Čudna su ova godišnja doba, izazivaju osećanja, svako ima zadatak da nas oblikuje drugačije...\nPastelne boje crtaju trag,\nPlavičasto nebo daljinom diše,\nPrava linija, crtao je mag,\nPrati sunca zrak sve više i više.\nPotopljena zemlja cedi se od kapi,\nPirueta dodira pamti senke svoje,\nPomrčina siva za svetlošću vapi,\nPožuriće slikar da uzme mirne boje.\nPaperjasti vetar ulazi u uši,\nPodeliće tajnu sa koracima tužnim,\nPotpune su boje, no sunce ih guši,\nPotrebna je noć da učini ih tužnim.\nPiskavo, bez glasa, obara nas veče,\nPotreba za snom baca nas u tamu,\nPristupa nam vetar kao da nas neće,\nPucketanje kiše remeti galamu.\nPotopljenog jutra skrenućemo oči,\nPravila su jedno a želje su drugo,\nPamtim dobre dane, al’ neću dugo moći,\nPomislih u sebi:“E jeseni, tugo...“\nPoezija — Autor sopran87 @ 13:51\nOvu pesmu sam napisao iz sažaljenja prema zemlji. Mnogo smo surovi prema njoj, a ona ćuti... Pogledajte da li sam u pravu:\nRešilo nebo nad zemljom da plače,\nDa otera ljude, da samo ostane,\nI lije gorke suze sve jače i jače,\nŠta li će njena sestra da postane.\nA ljudi ne mare za nebesku tugu,\nGaze po njenoj sestri rodjenoj,\nNa severu, zapadu, istoku i jugu,\nVode se mišlju novcem vodjenoj.\nPita se nebo dokle će moći,\nNjena sestra da bolove trpi,\nDokle će tugovati u samoći,\nDokle će čovek da dušu joj crpi.\nČovek joj uzima sve bez pardona,\nBuši joj rupe, krade joj elan,\nNebo opet plače na sva zvona,\nŠto zločin bez pravde nad njom je zdelan.\nKao djavolji crvi seku joj pluća,\nA ona ćuti i neće da se buni,\nPomisli nebo:"Daleko im kuća",\nŠto sestru joj sakate kao tajfuni.\nNa kraju od prirode ostaće jama,\nA nebo će plakati i žaliti večno,\nŠto sad njenu sestru pokriva tama,\nDa nije čoveka, živele bi srećno.\nPoezija — Autor sopran87 @ 19:27\nKada bi sedeli sami i pili, to ne bi bilo to... Treba vam još neko... Ova pesma je posvećena tome, naime, to je samo jedno značenje te pesme, ostalo je na vama. Voleo bih da mi napišete ako ostavi bilo kakav utisak na vas...\nČetiri dobra poznanika,\nPuno dima, poneka slika,\nZaprepašćenje mladih ljudi,\nNeko ih kori, al džabe se trudi.\nČetiri razlicite priče,\nTotalno suprotne, al opet liče,\nVreme im curi, no oni to žele,\nIznova besmisao večeri dele.\nČetiri potpisana neuspeha,\nBolesti bez nadjenog leka,\nGorčina im nudi sitnije sate,\nU prazan korak oni je prate.\nČetiri crteža na zboranom licu,\nSami su crtali takvu skicu,\nĆutanje traje kao sedamsto noći,\nPolazak neće za rukom im poći.\nČetiri bezdušna čoveka,\nGledaju život izdaleka,\nJoš jedno veče im toči neznanje,\nDa biće ljudi sve manje i manje.\nPoezija — Autor sopran87 @ 17:45\nBezobrazna zebra voli grubu igru,\nNamestila je zatvor svom komšiji tigru,\nNi ostale zebre ne mogu da je vide,\nKažu da je zlobna, svi se zebre stide.\nImala je zebra jednom malo para,\nAli je u inat od majmuna krala,\nPlakali su majmuni kao letnja kiša,\nDa istraži slučaj, poslali su miša.\nNije to ni drskoj zebri bilo dosta,\nBrzo pored lopova i narkoman posta,\nTražila je stalno neke čudne gljive,\nDole malo crvene, a odozgo sive!\nKakva kvarna zebra, pomisliše žabe,\nKoje su u šumi bile najveće barabe,\nI njih je zebra prevarila nebrojeno puta,\nZbog nje jedna žaba nebesima luta.\nMiš je zebru pratio nekoliko dana,\nIšao je jednom i do njenog stana,\nBejaše mu jasno da je zebra kriminalac,\nUze miš sve dokaze i strpa u ranac.\nZebra je i dalje terala po svome,\nDa li da je uhapse, životinje se lome,\nImaju sve dokaze, al se zebre plaše,\nAko nešto urade pozvaće pajtaše.\nPustiće je, kažu, da joj dodje kazna,\nŠuma je izbegava, pomalo je prazna,\nZebra sad samuje i inati se svima,\nNjena teška sudbina na koncu se klima.\nJednog dana šumom šetalo je pleme,\nSve životnje nanjušiše probleme,\nSvi su osim zebre počeli da beže,\nZebra beše pijana, pa joj bilo teže.\nUputiše ka zebri par otrovnih strela,\nZebra je od bola na proplanak sela,\nTek je tada shvatila kako joj se piše,\nAl je bilo kasno, tu prestade da diše.\nAutor: Sopran87 :-)\nPoezija — Autor sopran87 @ 19:58\nOvo je jedna pesma koja ima smisao, samo što je skriven iza besmislica :-)\nVoleo bih da sam sobarica,\nda dnevno ugledam hiljadu lica,\nvoleo bih da sam trešnja na grani,\nda čujem kako pevaju gotovani!\nBilo bi lepo da sam od gline,\nDa se krećem polako poput konkubine,\nKako bih voleo da sam kubanac,\nDa sviram trombon i nosim ranac!\nSve bih dao da imam kičicu,\nDa slikam malu poganu sličicu,\nUzgred bih voleo da jašem kamin,\nDa odem u crkvu i izgovorim "Amin"!\nPosle bih otišao u bazen od mleka,\nNiko ne zna šta ga tamo čeka,\nA želim da odem i u brazil,\nDa se pravim fini i zatrazim azil!\nVoleo bih da jedem drvo guarane,\nNiko mi ne bi našao mane,\nA što bih želeo da sisam kvaku,\nDa se naslonim na nju kao na štaku!\nZatražio bih korpu sa cvećem,\nDa u nju sveže ideje mećem,\nEh da imam dvadeset lira,\nOtišao bih odmah do pedikira!\nKako da ne pozeli čovek zapušac,\nDa ne kažu posle kako sam gušac,\nNe mogu da opisem želju za žvakom,\nOna me bodri i čini me jakom!\nJednoga dana ću imati zelju,\nDa sednem u veliku lepu fotelju,\nPored nje želim papagaja,\nI dobar ručak da spremi mi snaja!\nI sve to ne može bez dobre svile,\nSamo da osetim osećaje mile,\nMalo cedjene pomorandže,\nDa pokažem ljudima da nemam kandže!\nFrizura je jako bitna za ljude,\nNeki se smeju, neki se čude,\nZato hoću i nju da imam,\nI ličnog štimera da frulu štimam!\nMože i neko da me ujutru ljubi,\nDa iscedim pastu, da otmem je tubi,\nToliko želja a ništa na stolu,\nOdoh po cigare i koka kolu...\nPoezija — Autor sopran87 @ 12:33\nDvaes' drugo leto prošlo je polako,\nNekad mi se činilo da se nisam mako',\nSustiže me jesen, magla radi svoje,\nMinuti brzo prolaze, ko da ne postoje.\nDanas mislim jedno, sutra mislim drugo,\nTrajalo je leto neobično dugo,\nPostavlja se pitanje kad će opet doći,\nBez zvezdanog neba neću dugo moći.\nOvi hladni vetrovi polako me lome,\nOdeća mi brani da razmišljam o tome,\nUlice su prazne, nikog nigde nema,\nOsećam da prvi se sneg polako sprema.\nNeobično leto je sad u drugom gradu,\nNeko drugi sada traži spas u hladu,\nVreme mi ne dopušta da kraj reke šetam,\nImam neki osećaj da sam sebi smetam.\nU krevetu me drži miris novog dana,\nHladnoća me obuzima, toplota mi je strana,\nŽelim da se osetim kao toga leta,\nDa budem opet čovek, a ne marioneta.\nPoezija — Autor sopran87 @ 15:39\nOvu pesmu sam napisao da bi se ljudi zamislili i upitali "O čemu li govori?". Voleo bih da mi date svoje mišljenje i objasnite šta sam hteo da kažem, pošto mi je dosta ljudi reklo da može da se protumači na više načina... Svako mišljenje je dobrodošlo...\nNa užarenoj masi glas se brzo širi,\nPatrolira i posebno i obično lice,\nIspod svake odeće nepravilnost viri,\nSvi svakoga gledaju očima ubice.\nTeško je zakočiti a još teže ući,\nDetalji su bitni jer nije bitna glava,\nSa nekoga ce masa sve ljudsko svući,\nA nekoga će pojesti čeljustima lava.\nČim se mesec nadvije nad užarenom masom,\nIznuda vremena je spremna da je nadju,\nNeki će je zvati svojim ličnim spasom,\nI smelo će poći u još jednu kradju.\nMudrost nije prisutna u personi novoj,\nSamo se uz dozvolu dolazi do znanja,\nKo im daje dozvole stavlja crni povoj,\nDa se ne izvuče iz zateknutog stanja.\nUstanova služi samo za papire,\nOko nje se skuplja talog ispod žita,\nSve su lepo napravili samo da ih smire,\nPošto im je glava beskoristi sita.\nPoezija — Autor sopran87 @ 12:59\nNa prozoru stojim i gledam u prazno,\nOsecam se beskorisno, skroz zarazno,\nKad bi ova dosada prosla sa stilom,\nRadio bih nesto cak i pod prisilom.\nPraznina je ono sto tesko se leci,\nNeces je opisati ni sa hiljadu reci,\nOva soba i ja smo stopljeni u jedno,\nOd dosade se covek oseca bedno.\nSve teme smo prelazili bezbroj puta,\nRadio bih nesto bar na pet minuta,\nSvaki dan nam pocinje potpuno isto,\nKad se nesto desi osetis se cisto.\nUmetnost je biti sam sa sobom,\nA da se ne osetis potrosenom robom,\nZato svoju glavu napregni sa shtivom,\nI nikad neces biti na tom putu krivom.\nPoezija — Autor sopran87 @ 18:37\nDosla nam juce u goste ameba,\nDa isprica traceve, jer tako i treba,\nPosto je ona jednocelijski organizam,\nSlabo se cula moram da priznam!\nKaze da je bila u drugom stanu,\nSa svojim suprugom i pila je nanu,\nKaze da je kod nas dosla lako,\nSela na macku i usla polako!\nPoezija — Autor sopran87 @ 18:34\nJao sto volim da se cesem od drvo,\nI to je samo drugo, nije ono prvo,\nMOje zadovoljstvo lezi u tiganju,\nNi zbog svetske krize nemam zelju manju.\nPapricica ljuta ide uz kolace,\nSto je ljuca volim je sve jace i jace,\nmandarinu zgrbim da ugasim taj zar,\nJa i juzno voce, kakav divan par!\nKad spavam do kasno sve mi je jasno,\nOdmah se kobasice najedem slasno,\nNikad nisam voleo tunu i pastete,\nZa mene su realno, one lake mete!\nPazi ti taj miris sto nam plafon dira,\nNista svinja nije bez po kile sira,\nKakav je to nacin, nema cak ni mleka,\nOvo nije omlet cak ni izdaleka!\nPljeskavica ide i posle cevapa,\nOna se sa svacim savrseno stapa,\nKakav crni kupus, stavite jos luka,\nKuda prodjem hocu da se dize buka!


lela, Author at Sve o osiguranju - Stranica 3 od 58\nU industriji osiguranja ima mesta za inventivne ljude\n“Većina poslodavaca, pa i osiguravači, imaju očekivanja prema novim zaposlenima kad je reč o nivou njihovog obrazovanja, i uglavnom mere da li su njihova očekivanja ispunjena. Ja bih da pitam: šta smo mi kao osiguravači učinili da naš sektor učinimo atraktivnim i izazovnim da privučemo mlade? Mi vapimo za ljudima ...\nKopaonik Biznis Forum, 08. mart 2022. – Iako u Srbiji osiguranje objekata u izgradnji nije obavezno, svi infrastrukturni objekti u Srbiji su osigurani, i to ne samo objekti u izgradnji i montaži već se ugovaraju i osiguranja od odgovornosti prema trećim licima, koje obično predstavlja sastavni deo polise za izgradnju, ...\n„Pandemija korona virusa do sada je koštala svetske osiguravače i reosiguravače oko 45 milijardi dolara, a prognozira se da će ukupni gubici dostići 100 milijardi dolara. Ovo rizik korone čini trećim najskupljim katastrofalnim događajem za industriju osiguranja, iza uragana Katrina i terorističkog napada 11. septembra. Ceo teret ovakvih sistemskih rizika ...\nUNIQA: Plaćanje premije preko QR koda\n3. marta 2022.\tVesti\nU skladu sa poslovnom strategijom digitalizacije i kontinuiranog unapređenja zadovoljstva klijenata, UNIQA osiguranje je omogućilo najsavremeniji način plaćanja premije svih vrsta osiguranja putem mobilnih telefona preko NBS IPS QR koda. Preko opcije IPS SKENIRAJ integrisane u svim aplikacijama za mobilno bankarstvo, klijenti očitavanjem QR koda na dokumentima za plaćanje, sada ...\n3. februara 2022.\tKo je ko, Vesti


Damir Mulaomerović, selektor bh. košarkaša: Širi spisak igrača objaviću za desetak dana | Muski Portal\nDamir Mulaomerović, selektor bh. košarkaša: Širi spisak igrača objaviću za desetak dana\nPočetak priprema je 25. jula, a NBA igrači priključiće se 1. avgusta. Nurkić je siguran, tu je i Musa, Teletović ima želju, a na širem spisku će biti Sulejmanović i Karahodžić, kaže Mulaomerović\nDamir Mulaomerović, selektor košarkaške reprezentacije BiH, pripremio je širi spisak igrača na koje će računati u kvalifikacijama za Eurobasket 2017, koji će saopćiti za desetak dana. Imena 16 igrača koji će početi pripreme za kvalifikacije objaviće u julu, piše Anadolu Agency (AA).\n“Početak priprema je 25. jula, a NBA igrači priključiće se 1. avgusta. Imat ćemo četrdesetak dana za pripreme što će biti dovoljno da se spremimo za sve što nas čeka. Jusuf Nurkić je sigurno tu, a razgovaram i sa Mirzom Teletovićem. Mislim da Teletović ima veliku želju i entuzijazam, a ne moramo govoriti koliko nam je on bitan i koliko bi nam značio kao igrač i osoba u cijeloj toj priči. Status Nihada Đedovića ide prema pozitivnom ishodu, ali zbog administrativnih problema i detaljnog uvida u dokumentaciju, o tome još uvijek ne bih puno govorio. On je sjajan momak i bitan je meni, kao selektoru, ali i drugim igračima”, izjavio je Mulaomerović za AA.\nAmerički košarkaš Alex Renfroe, koji od prošle godine nastupa za bh. reprezentaciju, bio je Mulaomerovićev suigrač. Kada je čuo da je njegov nekadašnji kolega sada u ulozi trenera reprezentacije, najavio je da će se odazvati njegovom pozivu.\n“Mislim da ga u tome može spriječiti samo neki ozbiljan razlog ili neka ozljeda, jer je najavio da dolazi. Na spisku će se naći i Emir Sulejmanović, igrač Barcelone, jer se radi o sjajnom momku i velikom talentu. On i Kenan Karahodžić su na širem spisku, a tu će biti i Džanan Musa. Najavio sam mu u razgovorima da se pripremi, te da bude mentalno i fizički odmoran, a siguran sam da je on jedan od najboljih igrača svojih godina u svijetu. Ako zadatke koje mu zadam bude izvršavao na najbolji način, mislim da nije upitno da će imati svoje mjesto u reprezentaciji”, naveo je Mulaomerović.\n“U pitanju su dvije vrhunske reprezentacije i bili bismo ludi ako bismo tvrdili da smo favoriti. No, ako iskoristimo pripreme na najbolji mogući način, mislim da imamo šanse da im se dobro suprotstavimo. Ali, nemojmo zapostaviti ni Švedsku koja dolazi s vrlo nezgodnom i respektabilnom ekipom”, naveo je Mulaomerović, te dodao da je meč protiv Rusije, koji će se igrati u Tuzli, jedan od ključnih momenata kvalifikacija.\nBh. košarkaši će svoj put u kvalifikacionoj grupi C početi iz Rusije 31. augusta. Tri dana kasnije ugostiće Švedsku, a 10. septembra Rusiju. Posljednji susret igraće 14. septembra u Švedskoj. Na “Eurobasket 2017” plasiraće se pobjednici svih sedam kvalifikacionih grupa, te četiri najbolje drugoplasirane reprezentacije.\nRelated ItemsDamir MulaomerovićfeaturedKošarkaReprezentacija BiH\nBaraž za SP u rukometu 2017. godine: Švedska bez većih problema eliminisala BiH


Novi partneri na novim projektima\nRazvoj svrljiškog kraja i poboljšanje infrastrukture Opštine moguć je kroz učešće na prekograničnim projektima, raspisanih od strane EU,zaključeno je na jučerašnjom sastanku Predsednik Opštine Svrljig Milije Miletića sa dekanom Tehnološkog fakulteta u Leskovcu prof. dr Jovanom Stepanovićem i dr Peđom Milosavljevićem predstavnikom Mašinskog fakulteta u Nišu.\nNovi ciklus projekata biće aktivan tek od jeseni tako da Opština ima vremena da detaljno razradi strategiju i razvije partnerstvo sa Univerzitetom u Nišu, potencijalnim partnerom na projektu. Projekati su uglavnom vezani za poboljšanje i izgradnju infrastrukture i mogu biti veličine i do dva miliona evra. Najvažnije je istaći da ideja saradnje praćena prekograničnom saradnjom što stvara povoljan ambijent kod fondova EU, rečeno je na jučerašnjem sastanku.\nUčešće i implementacija Opštine Svrljig i mašinskog fakulteta na IPA fondovima biće glavni cilj saradnje.\nOpština je spremna da bude partner i podržaće sve vaše korektne ideje. Bitno je da kao partneri zajedno apliciramo u i stvorimo mogućnost da obezbedimo, ne kao dosad samo implementaciju novih ideja, već neke konkretne stvari gde se rešavaju i problemi infrastrukture, istakao je Miletić.\nCilj je da pokušamo da damo svoj doprinos u razvoju opštine odakle potičemo, naglasio je Stepanović sa Mašinskog fakulteta.\nOčekujemo javne pozive iz pretpristupnih fondova koji će biti uskoro raspisani i da zajedno sa Svrljigom konkurišemo na tim projektima i na taj način damo doprinos u razvoju ovog regiona. Naš fakultet ima iskustvo u tome, trenutno realizujemo 16 projekata Ministarstva nauke i tehnološkog razvoja, dva projekta iz programa Tempusa sa kolegama iz EU kao i jedan projekat prekogranične saradnje, kazao je dr Jovan Stepanović.\nIdeja Univerziteta u Nišu i mašinskog fakulteta je da se napravi veza između lokalne samouprave, malih i srednjih preduzeća kako bi se omogućio bolji ekonomski položaj ove Opštine.\nBitno je istaći da mašinski fakultet učestvuje više od 50 godina na raznim međunarodnim projektima i uspešno ih realizuje.\nmilija miletic, opstina svrljig, Projekti EU\nPrevPrethodnaŽetva u punom jeku (VIDEO)\nSledećaVoda iz bunara za potrebe fudbalskog klubaNext


Pozivni broj 039 / +2739 / 002739 / 0112739, Južnoafrička Republika\nPozivni broj 039 (+2739 / 002739 / 0112739)\nPozivni broj: 039 (+2739)\n039 je pozivni broj telefonskog okruga za Port Shepstone, Eastern Pondoland. Za fiktivni broj telefona 1225669 i pozivni broj grada 039, broj za pozivanje je 039 1225669. A Port Shepstone, Eastern Pondoland se nalazi u Južnoafrička Republika.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 039 (Port Shepstone, Eastern Pondoland) i Državni pozivni broj 0027, broj za pozivanje je 0027 39 1225669. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 039, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Južnoafrička Republika i želite da pozovete osobu u Port Shepstone, Eastern Pondoland, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Južnoafrička Republika je +27 (0027), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Port Shepstone, Eastern Pondoland, morate da dodate +27 39 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 039 (Port Shepstone, Eastern Pondoland) i Državni pozivni broj 0027, broj za pozivanje je 0027 39 1225669.


Bioderma atoderm intensive baume je umirujuća emolijentna nega namenjena veoma suvoj, iritiranoj do atopično suvoj koži. Za upotrebu cele porodice, odojčadi, dece i odraslih, izuzev prevremeno rodjene dece. Brzo zaustavlja svrab i obnavlja kožu i ima izuzetno umirujuće i ultra hranjivo dejstvo.\nKliničko istraživanje sprovedeno na 130 pacijenata starosti između 6 meseci i 15 godina, sa umerenim atopijskim dermatitisom,sa primenom dva puta dnevno tokom 6 meseci su pokazala veoma dobru efikasnost, toleranciju I odličnu apsorpciju. Nelepljiva, nemasna tekstura. Bez mirisa.\nNaneti ujutru i/ili uveče na suvu i prethodno očišćenu kožu\nŠifra proizvoda: 6605\nTagovi: Bioderma atoderm intensive baume , svakodnevna nega veoma suve , iritirane do atopično osetljive kože lica I tela , veoma suva koža , iritirana koža , atopična koža , iritirana koža , svrab , smanjuje potrebu za češanjem , umiruje kožu , zaustavlja svrab , umiruje kožu , atopiski dermatitis , akutne faze , deca , odrasli , odojčad , bebe , emolijentna krema , nelepljiva , nemasna , umirujuće dejsto , brzo upijanje , bez\nEUCERIN DERMATOCLEAN MICELARNA PENA 150ML 83577\nBlaga, ali efikasna micelarna pena za čišćenje lica koja uklanja nečistoće i vodootpornu šminku. Obogaćena hidratantnim sastojcima koji čiste kožu bez..\nOpis proizvoda Noreva xerodiane AP+ balzam za lice I telo je hranljivi, obnavljajući balzam koji umiruje, hidrira i štiti kožu, delujući protiv..


29.09.2010 u 08:28\nVisoki avans uzdrmao temelj mosta preko Dunava\nPompezno najavljena, simboličnim postavljanjem kamena temeljca kom su prisustvovali najviši državnici Srbije i Kine, kamermani i šefovi protokola, izgradnja mosta Zemun – Borča „zapela” je već na prvom konkretnom koraku – finansiranju radova i izradi glavnog projekta. Prekjučerašnja vest da izvođač radova, kineska kompanija „Čajna roud end bridž kompani” (CRBC), od republike i grada traži avans od 34...\n14.07.2010 u 08:32\nTadić: U Srbiji se grade tri najveća mosta u Evropi\nPolaganjem kamena-temeljca na mestu budućeg Mosta prijateljstva Kine i Srbije, predsednik Srbije Boris Tadić i predsednik Stalnog komiteta Svekineskog narodnog kongresa Vu Banguo simbolično su otvorili gradilište u beogradskoj opštini Zemun, na kome će za nekoliko meseci početi izgradnja nove saobraćajnice preko Dunava...\n08.07.2010 u 23:59\n„Gazelini regenti” preuzimaju dužnost\nDelimičnim zatvaranjem autoputa i četiri prilazne rampe ka „Gazeli”, gro opterećenja prenet je na Brankov i Stari savski most. Pesimisti bi rekli da valja sačekati veliki talas povratka sa godišnjih odmora i armiju školaraca u septembru, ali se mora priznati da su „Gazelini regenti” spremno izdržali prve dane iskušenja. Brankov most je pre početka obnove „Gazele” propuštao od 90.000 do 120.000...\nProbio dotrajalu ogradu „Pančevca” i sleteo na obalu\nDragan S. (18) iz Bosilegrada teško je povređen juče ujutru kada je iz nepoznatih razloga automobilom „reno pikap” probio zaštitnu ogradu Pančevačkog mosta i sa 15 metara visine pao na obalu Dunava. Od siline udarca vozač je preleteo na suvozačevu stranu, i na osnovu toga je u prvom momentu spekulisano da nije upravljao automobilom. U pomoć su mu pritrčali prolaznici, a lekari...\nEvropska pomoć za Žeželjev most\nVlada Srbije potpisaće do kraja marta sa Evropskom komisijom finansijski sporazum o korišćenju sredstava iz Instrumenta za pretpristupnu pomoć Evropske unije za 2009. Na osnovu tog sporazuma koji treba da bude potpisan u Novom Sadu, Srbija će dobiti 70 miliona evra za devet projekata, saznaje „Politika” od Ognjena Mirića, koordinatora fondova EU u Vladi Srbije. Za jačanje kapaciteta...\n01.03.2010 u 23:59\nStari savski most se uželeo točkova\nPočetak pripremnih radova na mostu „Gazela”, najavljen je za 9. mart, a od septembra pa do kraja dvadesetdvomesečne obnove, Beograđane očekuje navikavanje na različite varijante izmena režima saobraćaja. U početku će (od septembra do kraja godine) kapacitet „Gazele” biti smanjen za trećinu, a u toku 2011. protočnost će biti prepolovljena, uz sporadične potpune obustave....\n19.02.2010 u 23:59\nInspektori „krče” trasu ka budućem mostu\nGradski inspektori nastavili su juče popis bespravnih objekata i porodica koje žive u nehigijenskim novobeogradskim naseljima, duž trase budućeg pristupnog puta mostu preko Ade Ciganlije. Nova saobraćajnica dužine tri kilometra biće izgrađena neposredno uz železničku prugu, sa južne strane, a povezivaće Ulicu Tošin bunar sa petljom za most u blizini Otvorenog tržnog centra. Rešavanje...\nNadvožnjak kod Careve ćuprije premošćuje prugu\nNa mestu nekadašnjeg pružnog prelaza kod Careve ćuprije, posle pet meseci od početka radova uzdignut je deo nove konstrukcije koja će na jesen 2010. godine premostiti železničku prugu. Kada bude završena, 1,8 milijardi dinara vredna petlja „Hipodrom”, predstavljaće deo saobraćajne mreže koja povezuje most preko Save na Adi Ciganliji, odnosno njegovu pristupnu petlju Radnička koja čeka...\nPrva greda za most kod Ade Ciganlije stigla iz Kine\nNepunu godinu i po od početka izgradnje, osnove novog beogradskog mosta preko Ade Ciganlije postaju sve vidljivije. U toku jučerašnjeg popodneva u novobeogradsko brodogradilište uplovila je barža sa prvim od devet segmenata čelične konstrukcije, koji je preko holandskog Roterdama nedeljama putovao iz Kine. U gradskoj Direkciji za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda kažu da se radovi na novom...\n23.10.2009 u 15:00\nPredugovor za most Zemun-Borča\nNovi most na Dunavu čija izgradnja treba da počne sledeće jeseni zidaće kineska kompanija „Čajna roud end bridž korporejšn” (CRBC), saopšteno je juče prilikom potpisivanja predugovora o izgradnji između Ministarstva za Nacionalni investicioni plan, predstavnika grada Beograda i zvaničnika kineske građevinske firme. Predugovor su u prisustvu...


Petak , 2016-10-28 | 11:36:12\nPredsednik Bošnjačkog nacionalnog veća (BNV) Sulejman Ugljanin uputio je danas Visokom savetu sudstva, ministarki pravde Neli Kuburović i skupštinskom Odboru za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu zahtev za razrešenje predsednika Osnovnog suda u Novom Pazaru Đorđa Gojgića.\nBNV je zahtev uputilo na osnovu odluke donete na poslednjoj sednici Veća, a osim razrešenja sa mesta predsednika, ta institucija je zatražila da se Gojgić razreši i sa sudijske funkcije kako “njegov rad ne bi i dalje proizvodio štetne posledice po Bošnjake”.\nKao razlog za Gojgićevu smenu BNV je navelo njegov odgovor NVO “Forum 10” na pitanja o nacionalnoj strukturi sudija i fakultetima na kojima su završili studije.\nGojgić je u pisanom odgovoru “Forumu 10” sugerisao da “preduzme korake i akcije u sprečavanju širenja neargumentovanih i lažnih tvrdnji, kojima se pokušava narušiti ugled pravosuđa vezano za ova pitanja, a koje najverovatnije potiču iz krugova bliskih organizovanom međunarodnom kriminalu, koje plasiraju preko lica koja su na njihovom platnom spisku”.\n“Navodi izneti od strane Gojgića izazvali su strah i nesigurnost kod bošnjačkog stanovništva jer takva retorika optužbe i kvalifikacije podsećaju Bošnjake na period od 1990. do 2000. godine u kome su nad Bošnjacima izvršeni brojni zločini”, stoji u saopštenju BNV.\nU Veću smatraju da je “Gojgić, imajući obavezu da ugled suda i sudijske funkcije čuva kroz napisanu i izgovorenu reč, svojim stavovima urušio kredibilitet pravosuđa kod Bošnjaka Novog Pazara i Sandžaka i da je na taj način postao nedostojan da vrši te funkcije”.\nTakođe, BNV smatra da su Gojgićeva smena i usaglašavanje nacionalne strukture u sudovima i tužilaštvima sa nacionalnom strukturom stanovništva u sandžačkim opštinama “neophodni u procesu uspostavljanja vladavine prava i zaustavljanja diskriminatorske politike državnih organa prema Bošnjacima”.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Pirlo počinje trenerski posao u Juventusu\n16. 07. 2020. 18:05 >> 18:01 0\nVODIĆE DRUGI TIM\nPirlo počinje trenerski posao u Juventusu\nAndrea Pirlo, nekada jedan od najboljih veznih fudbalera svijeta, počeće da se bavi trenerskim poslom. Karijeru je okončao 2017. godine u Njujork sitiju, a ovih dana bi trebao da bude predstavljen kao novi trener drugog tima (U23) Juventusa, objavili su u četvrtak italijanski mediji.\nPirlo će na klupi zamijeniti Fabija Pekija, koji je vodio Juventus U23 do trijumfa u Kupu Italije Serie C, ali u prvenstvu nije uspio da izbori plasman u Seriju B.\nPirlo je izuzetno uspješnu profesionalnu karijeru počeo u Breši, a zatim je igrao za Ređijanu, Inter, Milan, Juventus i na kraju Njujork siti. Sa Milanom je dva puta bio šampion Evrope i jednom svijeta. Nacionalnu titulu osvajao je šest puta, dvije sa “rosonerima“ i četiri sa Juventusom. U dresu reprezentacije Italije, s kojom je bio svjetski šampion 2006. godine, odigrao je 116 utakmica i postigao 13 golova.\n17:50 Sudija ponosan što je pomogao Maradoni da postigne "gol vijeka"\n17:12 Marić objavio spisak za duel sa Ukrajinom\n16:56 "Sokoli" u četvrtom šeširu pred žrijeb za SP\n15:34 Selektor razgovarao sa Ibrahimovićem o reprezentaciji


Razumevanje konteksta organizacije - osnova standarda ISO 9001 - Moja Firma\nPOČETNA Baza znanja Menadžment Razumevanje konteksta organizacije – osnova standarda ISO 9001\nRevizijom standarda ISO 9001 iz 2015. godine uveden je i novi zahtev koji se odnosi na organizaciju, odnosno razumevanje konteksta organizacije, kao i potreba i očekivanja zainteresovanih strana. Standard u tč.4.1. propisuje da organizacija mora da utvrđuje sva interna i eksterna pitanja koja su relevantna za njenu svrhu, strateško usmerenje i njenu sposobnost da ostvaruje predviđeni rezultat određen sistemom menadžmenta kvalitetom. U principu, kada se govori o kontekstu organizacije radi se o analizi poslovnog okruženja i kombinaciji svih internih i eksternih faktora koji mogu imati uticaj na organizaciju i njen sistem. Postoje određeni alati kako bi se kontekst organizacije lakše razumeo i odredio, ali o njima ćemo nešto kasnije. Za početak ćemo pažnju usmeriti na pojašnjenje ovog zahteva standarda i njegovo lakše razumevanje.\nZahtev iz tč.4 standarda deluje previše generalno i uopšteno i postoji rizik da se ode previše „široko“ kada se određuju interna i eksterna pitanja koja se odnose na organizaciju. Da bi ispunili ovaj zahtev standarda trebate se fokusirati samo na ona pitanja koja mogu da utiču na zadovoljstvo korisnika i na pružanje proizvoda i usluga. Zato je najpre potrebno definisati predmet i područje primene sistema menadžmenta kvalitetom kako bi se okvir za određivanje internih i eksternih pitanja sveo na razumnu meru, odnosno na onu meru koja predstavlja zahtev standarda. Kada odredite „scope“, dosta jednostavnije ćete moći i da odredite sve potencijalne uticaje na sistem kvaliteta obzirom da će ovim njegova primena biti jasno određena. Svako interno i eksterno pitanje i zainteresovana strana koji nemaju uticaj na sistem kvaliteta i ona pitanja i strane za koju sistem kvaliteta nema interes ne mora da bude razmatrana. Određivanje i odvajanje važnog od nevažnog jeste polazna osnova za razumevanje konteksta organizacije u smislu standarda ISO 9001. Da li će organizacija razmatrati određena pitanja koja nemaju uticaj na sistem kvaliteta ostaje njeno diskreciono pravo o kome odlučuje nezavisno od standarda.\nInterna i eksterna pitanja\nInterni kontekst organizacije jeste okruženje u kome organizacija nastoji da ostvari svoje ciljeve. Interni kontekst se takođe može definisati kao bilo koje pitanje u okviru organizacije koje može imati uticaje na način kako organizacija upravlja internim rizicima. Kada se razmatraju interna pitanja koja se odnose na organizaciju ona se mogu posmatrati kroz njenu strukturu, odnose, zainteresovane strane itd. Navešćemo neke od elemenata koji se trebaju razmatrati prilikom određivanja konteksta organizacije u internom smislu:\nuloge u organizaciji\ndostupnost pouzdane i kvalifikovane radne snage\nuslovi plaćanja od strane kupaca\nodnosi sa potencijalnim investitorima\nDa bi definisali kontekst organizacije u eksternom smislu treba razmotriti prilike koje proističu iz socijalnih, tehnoloških, etičkih, političkih, pravnih i ekonomskih prilika. Neki od primera mogu biti sledeći:\npromene u zakonodavstvu\nStandard u t.4.2. propisuje da mora da utvrđuje zainteresovane strane koje su relevantne za sistem menadžmenta kvalitetom, kao i njihove zahteve. Zainteresovana strana je osoba ili organizacija koja ima ili može da ima uticaj na primenu sistema kvaliteta. U principu to je svaka osoba ili organizacija koja može da utiče na vaše poslovanje ili čije vam je „mišljenje“ važno. Da bi bolje utvrdila sva važnja pitanja za razumevanja konteksta, organizacija takođe mora da utvdi relevantne zainteresovane strane i njihove zahteve. Možemo navesti primere zainteresovanih strana:\nProces razumevanja i određivanja konteksta organizacije bi otprilike trebao da izgleda ovako:\nRazumevanje organizacije i njenog konteksta je jedan od zahteva standarda koji mora biti dokumentovan, odnosno o ovom zahtevu mora postojati dokumentovana informacija. Na početku teksta pomenuti su alati koji mogu da posluže za ispunjavanje ovog zahteva. Radi se pre svega o SWOT (strenghts, weaknesses, opportunites, threats) i PEST (political, economic, social, technological) analizi. O SWOT analizi je već bilo reči na našem portalu, a možete se i podsetiti SWOT Analiza. Nakon donošenja odluke o implementaciji sistema kvaliteta razumevanje konteksta organizacije je jedna od polaznih osnova da bi se implementacija uspešno sprovela. Primenom SWOT ili PEST analize možete doći do informacija koje mogu biti od suštinske važnosti za vaše poslovanje. Zato ne dopustite da kontekst organizacije znači samo ispunjavanje slova standada, već iskoristite kako bi stvarno unapredili i analizirali svoje poslovanje.\nNedavno smo pisali o obavezama poslodavca iz bezbednosti i zdravlja na radu i donekle zaokružili osnove vezane za implementaciju sistema upravljanja kvalitetom (QMS) preko standarda ISO 9001. Ovaj tekst će vas uputiti u nadogradnju oba sistema tj. poboljšanje i uvođenje…\nMenadžment 26. avgusta 2017.\nOvo je u stvari još jedan tekst koji vas treba približiti sistemu kvaliteta prema standardu iSO 9001:2015. Ujedno vrlo koristan koncept i način razmišljanja koji možete primeniti na vaše poslovanje čak i nezavisno od standardizacije. Verovatno i najveća novina koja…


Zoran Pašalić: "Pregovori s radnicima Linglonga da se svi presele iz baraka"\nZoran Pašalić: „Pregovori s radnicima Linglonga da se svi presele iz baraka“\nTanjug 19. novembra 2021. 16:56\nBEOGRAD – Zaštitnik građana Zoran Pašalić izjavio je danas da je u barakama u zoni gradilišta fabrike guma „Linglong“ u Zrenjaninu, po sopstvenoj želji, ostalo 89 vijetnamskih radnika sa kojima se pregovara o njihovom preseljenju, kao i da se trenutno proveravaju radne dozvole svih od ukupno 402 radnika.\nPašlić, koji je danas obišao barake, ali i lokacije na koje su preseljeni vijetnamski radnici, kaže za Tanjug da će nastaviti da prati pregovore o preseljenju preostalih radnika koji ne žele da napuste smeštaj u krugu fabrike.


Ovo je razlog što je istraga krenula naopačke: Izdali pogrešnu depešu za ubicama sarajevskih policajaca\nŠOKANTNO Potpisao je aktuelni policijski komesar Nusret Selimović\nOva depeša izdata je u 5:04 sati 26. oktobra 2018. godine svim policijskim agencijama u BiH\nŠOKANTNO Ovo je razlog što je istraga krenula naopačke: Izdali pogrešnu depešu za ubicama sarajevskih policajaca\nSvi tragali za pogrešnim vozilom\nIstraga o ubistvu sarajevskih policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića, koji su likvidirani 26. oktobra 2018. godine na Alipašinom Polju u Sarajevu, tapka u mjestu već godinu i pet mjeseci.\nZa to vrijeme, svi osumnjičeni pušteni su na slobodu.\nOd prvoosumnjičenog Srećka Trifkovića do Miloša Obradova i Stefana Samardžije. No, istraga je od samo početka krenula naopačke, a razlog je, između ostalog, i izdavanje pogrešne depeše za ubicama policajaca.\nFaksimil depeše koju je izdao Selimović\nOva depeša izdata je u 5:04 sati 26. oktobra svim policijskim agencijama u BiH, a potpisao je aktuelni policijski komesar Nusret Selimović, u to vrijeme načelnik Policijske stanice Novi Grad.\nU depeši koja je u posjedu „Avaza“ Selimović je obavijestio sve policijske uprave u KS, SIPA-u, Graničnu policiju, Direkciju za koordinaciju policijskih tijela, Federalnu upravu policije (FUP), policiju Distrikta Brčko, MUP RS, da se došlo da saznanja da su izvršioci prilikom izvršenja krivičnog djela, vjerovatno, koristili putničko motorno vozilo marke VW Golf VI, tamne boje, nepoznatih registarskih oznaka, s karakterističnim aluminijskim felgama zvjezdastog oblika i s mogućim vidnim oštećenjem, navjerovatnije, u predjelu desne strane vozila.\nSelimović: Bio načelnik Policijske stanice Novi Grad, gdje se ubistvo i desilo\nU depeši se traži pomoć od svih agencija da tragaju za ovim vozilom.\nOvo je dovelo i do toga da su policijske agencije u startu bile na krivom tragu. Kasnije je utvrđeno da je riječ o crnom Seat Leonu, a ne Golfu VI, kako je tvrdio Nusret Selimović i pogrešno obavijestio sve policijske agencije.\nNakon ovog dokumenta u startu se krenulo tragati za pogrešnim vozilom. No, onom u kojem su bile ubice izgubio se svaki trag i za sada još nije pronađeno.\nSvi osumnjičeni za ubistvo sarajevskih policajaca nalaze se na slobodi\n06.02.2020 u 18:07\n05.02.2020 u 10:19\nAdis Šehović MUP KS Alipašino Polje


Jadranovo, studio apartman 33.28m2+terasa i vrt, Apartman\nJadranovo, studio apartman 33.28m2+terasa i vrt\n66.000€ (497.581 kn)\nJadranovo, studio apartman površine 33.28m2 u prizemlju s terasom i vrtom. Lijepa lokacija, udaljenost od centra i mora 300m. Apartman je kompletno uređen i namješten. Boss, kontakt: 091/724-2752 Branko


Tapacir vrata za Peugeot 206 | Polovni automobili - auto oglasi\nTapacir vrata za Peugeot 206\nPeugeot 206 Tapacir vrata Enterijer\nTapaciri za pezo 206 Cena je za komplet moze I na komad,...tapaciri i za peugeot206,407,307\nZadnji tapacir vrata za Peugeot 206\nPrednji tapacir vrata za Peugeot 206\nKomplet tapacira sa slike za pezo 206 (sa dvoja-troja vrata) Levi i desni tapacir vrata + levi i desni tapacir zadnjih bokova(ili vrata) + , i vratanca kasete =Komplet Lepo ocuvani Boje sa slika Sa plavim platnom za 206 sa 5 vrata (prve dve slike) Sa crno-crvenim(narandzastim platnom) za modele sa 3 vrata Sa crnim platnom za modele sa 3 vrata ( Od XS-a) (poslednje4 slike) Delovi se prodaju provereni i ispravni i sa radnom garancijom,vecinom orginalni iz prve ugradnje. Moguca ugradnja u nasem servisu(uz popust na ugradnju, ili produzenu garanciju) ( za nase podrucje grada i okoline,ili kome nije daleko do nas... ).Sitnije ugradnje koje nezahtevaju "norma sat servisa" se nenaplacuju ! Za kupce u celoj srbiji podrazumevano je slanje Postexpresom (eventualno Bex-om),paketi ozbiljno zasticeni i spakovani. Za sve informacije tu smo...kontakt porukama na sajtu,poziv,sms,viber,email...\nPlastika gepek vrata za Peugeot 206 od 1998. do 2008. god.


Šaptajući Pajns akreage\nPrivatna soba u objektu (brvnara), čiji je domaćin Ted & Britt\nBrvnara smeštena na 3 hektara dovodi Kolorado pravo u Ajovu. Imaćete priliku da bacite udicu na naše privatno jezerce, pročitate knjigu sa naše verande, uživate u zalasku sunca sa naše velike terase, udobno se smestite pored vatre, uskočite u obližnju biciklističku stazu i pustite decu da se igraju na igralištu ili trambolini. Leti ćete imati mogućnost da uzmete sveže povrće iz bašte, jabuke sa drveća u jeseni, pa čak i da gledate jelena kako ulazi na večeru u večernjim satima.\nNaš objekat se nalazi u udobnosti grada, ali na periferiji grada. Duga linija drveta pruža savršeno okruženje za život na selu, a ipak blizu svih sadržaja kao što su Vaterlo i Sidar Fols.\nPrivatni ulaz u donji sprat sa kompletnom čajnom kuhinjom, dnevnom sobom, spavaćom sobom i kupatilom.\nPakovanje je obezbeđeno ako je zatraženo za dete do 2 godine ili dete do 2 godine.\nLokalno rođeni i odrasli, Ted i ja se ponosimo svim što Čedar Veli ima da ponudi. Uživali smo u takmičenju u lokalnim trkama, učešću u softbolu i odbojci, i proveli mnogo kilometara na nevjerovatnim biciklističkim stazama u zajednici.\nDomaćin je Ted & Britt\nAfter staying at our first Bed and Breakfast years ago overseas, it has been a dream to run one down the road. While we haven't fulfilled that particular dream, this may one day come close. Avid sports fans, one will quickly find where our loyalty lies. We enjoy camping throwback style, in a 1983 vintage Winnebago, perfectly named "CUZNEDY".\nAfter staying at our first Bed and Breakfast years ago overseas, it has been a dream to run one down the road. While we haven't fulfilled that particular dream, this may one day co…\nNaša porodica bi voljela da nas posjeti ako smo u blizini tokom vašeg boravka, jer uvijek volimo da dijelimo svoj prostor s prijateljima i porodicom.\nDok se smeštate, neke lokalne poslastice učiniće da se osećate kao kod kuće.\nTed & Britt je superdomaćin


Golden Cash Busness Club... - Mali oglasi Biznis i zaposlenje\nMali oglas: Golden Cash Busness Club......\nGolden Cash Busness Club... Koliko ste spremni da ucinite za sansu koja vam nudi samostalnost, mnogo novih poznanstava ,za priliku sigurne buducnosti gde ce te adekvatno moci da naplatite svoj rad. http://goldencashbusinessclub. blogspot. com/\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070330214755\nLink oglasa: http://www.inter.rs/mali-oglasi/20070330214755\t/\nSlični mali oglasi - busness, mnogo, samostalnost, sansu, golden, koliko, spremni


Kula Gardoš - Iz mog kraja\nPriča o istoriji, junaku i narodnom sećanju\nSvaka prava priča o dvorcu počinje pričom o hrabrom junaku. Tako je i priča o kuli Gardoš nezamisliva bez čuvenog epskog junaka Sibinjanin Janka, po kome je ovo utvrdjenje ostalo zapamćeno u narodu. Zato i danas kulu na Gardošu mnogi nazivaju „Kula Sibinjanin Janka“. Ovo utvrdjenje poznato je i pod trećim nazivom - „Milenijumska kula“.\nImena je mnogo. A mnogo i priča koje svedoče o burnoj i raskošnoj istoriji ovog mesta. Jedna od njih počinje još u praistorijsko doba…\nNa vrhu brda Gardoš, u samom srcu Zemuna, nalazi se kula koja poslednjih godina predstavlja pravu turističku atrakciju za veliki broj stranaca koji je svakodnevno poseti. Put do nje vodi kaldrmisanim uskim uličicama koje su oivičene starinskim kućama ukrašenim brojnim ornamentima. U ovom delu Zemuna vreme kao da je stalo. Široki pogled na miran Dunav i tišina neoubičajena za Beograd, podsećaju na neka daleka i drugačija vremena.\nIstoimeno brdo Gardoš na kome se kula nalazi predstavlja uzvišenu lesnu zaravan za koju su mnogobrojna arheološka istraživanja utrvdila da predstavlja preistorijsko nalazište, na kojem su pronadjeni elementi starčevačke i vinčanske kulture, ali i kulture gvoždja koja se vezuje za Kelte. Sve ove činjenice dovode se u vezu sa Taurunomom, antičkim naseljem koje je od prvog veka postojalo na teritoriji današnjeg Zemuna.\nRimljane su na ovim prostorima zamenili Sloveni. U njihovo doba po prvi put se čuo dobro poznati naziv ovog mesta: Zemun. Nije teško pogoditi da se u korenu imena nalazi upravo reč „zemlja“, pa je tako Zemun ostao zapamćen kao „zemljani grad“. Brdu na kome se nalazilo utvrdjenje Sloveni su darovali još jedan nama poznati naziv. Od reči „grad“ (uz kasniji nastavak „oš“ koju su pridodali Ugari) nastao je - Gardoš.\nProšla su i vremena Starih Slovena, a na ove prostore namerili su se Turci. Ostalo je poznato da je prilikom odbrane Beograda od turske najezde (1456.) utvrdjeni Zemun imao veoma važnu ulogu. Još važniju ulogu u svesti naroda imao je junak Sibinjanin Janko koji je hrabro i srčano izvojevao pobedu nad Turcima. Bila je to najveća pobeda hrišćana nad osmanlijskim carstvom u petnaestom veku i jugoistočnim granicama ugarskog carstva obezbedila je sedamdesetogodišnji mir.\nMadjarski vitez Janoš Hunjadi (poznatiji kao Sibinjanin Janko), ne samo da je imao srpsko poreklo ( smatra se da mu je deda bio vlaški knez iz Banata), već je i svoju bogatu vojnu karijeru započeo upravo u službi despota Stefana Lazarevića. Samo tri nedelje nakon bitke sa Turcima, Janoš Hunjadi preminuo je od posledica epidemije kuge koja je zavladala nakon turske opsade, upravo u jednoj od kula na Gardošu. U narodnoj svesti ime ovog Junaka ostalo je duboko vezano za kulu koja je uprkos novim nazivima uvek ostajala „Kula Sibinjanin Janka“.\nJanoš Hunjadi, drvorez\nIzvor: Istorijska biblioteka Srbije (http://www.istorijskabiblioteka.com/slika:janos-hunjadi-drvorez)\nNakon četrnaestog veka priča o Kuli Gardoš rasuta je po knjigama putopisaca koji su o njoj ostavljali poneki trag. Tako je putopisac Evlija Čelebija 1663. godine zabeležio da „tvrđava stalno propada“. Da su godine koje su dolazile za ovu kulu bile sve kobnije, svedoči i činjenica da je austrijska vojska koja je 1717. godine ušla u spaljeni i ruinirani Zemun tvrdjavu zatekla u jako lošem stanju.\nA onda se, 1896. Gardošu sreća napokon osmehnula. Madjarske vlasti su, kako bi obeležile hiljadu godina od dolaska u Panonsku niziju, podigle i obnovile utvrdjenje koje i danas postoji u ovom obliku. Bila je to Milenijumska kula, jedna od četiri utvrdjenja sagradjena na četiri kraja sveta, na najudaljenijim tačkama madjarskog kraljevstva. Otuda je i naziv „Milenijumska kula“ jedan od zvaničnih naziva kule na Gardošu.\nČest prizor na Dunavskom keju, nadomak Gardoša\nDanas je kula na Gardošu pre svega turistička atrakcija. Brdo Gardoš obiluje ruševinama i ostacima zidina koje datiraju uglavnom iz rimskog perioda. U blizini same kule nalazi se i čuveno Zemunsko groblje, ali i Svetonikolajevska crkva za koju se veruje da je najstarija crkva u Beogradu. Kula je otvorena za posetioce, a osim spektakularnog pogleda sa vrha kule na okolinu, posetioce podjednako privlače i izložbe umetničkog ateljea „Čubrilo“, u okviru same kule.