Kadeti se sutra bore za titulu prvaka Srbije\n21.04.2018 · 16:56\nMladi košarkaši Partizana NIS su danas, u polufinalu nacionalnog šampionata, savladali Mega Bemaks rezultatom 85:76 (17:15, 21:18, 29:17, 18:26) Finale protiv Crvene zvezde MTS je na programu sutra u 13 časova u hali "Mega Factory".\nMladi košarkaši Partizana NIS su u finalu Triglav Kadetske lige Srbije! Lideri ligaškog dela šampionata su u polufinalnom meču savladali vršnjake iz Mega Bemaksa sa 85:76.Na početku susreta, domaćin završnog turnira je poveo sa 4:0 da bi crno-beli brzo uzvratili i do kraja prve deonice stekli dva poena prednosti.\nU drugoj četvrtini, Partizan NIS po prvi put stiče dvocifrenu prednost koju domaći tim uspeva da do odlaska na pauzu smanji na 38:33. Nakon povratka iz svlačionice, Parni valjak silovito igra u trećoj četvrtini kada stiče i rekordnih +19. Do kraja meča, Mega je uspela da se u jednom trenutku približi na pet poena razlike, ali je potom ubrzo usledio novi odgovor crno-belih. Na kraju, zasluženih 85:76 za Partizan NIS koji će sutra od 13 časova igrati za titulu prvaka Srbije protiv Crvene zvezde MTS.\nStefanović 8, A. Sužnjev, B. Sužnjev 10, Mihailović, Dautović 3, Novaković 6, Karapandžić 12, Veljković, Dangubić 2, Gorunović 3, Tanasković 22, Brekić 19\nMusić 13, Paunović 5, Draganić, Kljajević 10, Agoč 2, Kovačević, Langović 33, Andrić 9, Mišković 2, Mušikić, Ćirović 2, Mehić\n(Foto: KK Mega Bemaks)\nMladi košarkaši Partizana NIS su danas, u polufinalu nacionalnog šampionata, ...


Pristalice Janukoviča slave pobedu na ulicama Kijeva\nMada Julija Timošenko izjavljuje da nikada neće priznati pobedu Viktora Janukoviča u drugom krugu izbora, sve je očiglednije da će ovaj proruski orijentisani političar postati predsednik Ukrajine. Tu činjenicu prihvataju i na Zapadu, iako su naklonjeniji Timošenko.\nU pojedinim krugovima se pribojavaju da pobeda Janukoviča označava kraj demokratskog talasa koji je poslednjih godina zahvatio veći deo bivšeg sovjetskog prostora. Međutim, analitičari iz tog regiona ističu da to ne mora biti nužni scenario.\nViktor Janukovič je glavni negativni junak Narandžaste revolucije 2004. koja je izbila zbog izborne krađe. Iako je prvobitno proglašena njegova pobeda na predsedničkim izborima, nakon masovnih protesta građana, Viktor Juščenko je postao predsednik.\nZbog toga se mnogi pribojavaju da će Janukovičeva pobeda 6 godina kasnije označiti ne samo kraj ideala ove revolucije, već i demokratskog talasa koji je poslednjih godina zahvatio Gruziju, Kirgistan i Moldaviju. S tim u vezi postavlja se i pitanje da li obnova uticaja sve agresivnije Rusije i autoritarna politika koja prati taj trend, može postati dominantan politički trend na prostoru bivšeg Sovjetskog Saveza.\nMeđutim, deo analitičara smatra da je takva procena preterana.\nJedan od lidera ruske opozicije Boris Nemcov (potpredsednik vlade u vreme Borisa Jeljcina), kaže se pobeda Janukoviča može tumačiti i kao posledica najregularnijih izbora na prostoru bivšeg Sovjetskog Saveza ikada do sada, što potvrđuje i da su poraženi aktuelni predsednik i premijer.\nZavidimo izborima u kojima nema masovne krađe u stilu Putina. To je veliki uspeh za Ukrajinu.\n„Jedino možemo da zavidimo kako funkcioniše izborni sistem u Ukrajini, slobodi govora u njoj. Zavidimo izborima u kojima nema masovne krađe u stilu Putina. To je veliki uspeh za Ukrajinu. To je rezultat Narandžaste revolucije koji niko neće moći da promeni.“\nŽoao Soares, predsednik Parlamentarne skupštine OEBS-a, nazvao je ukrajinske izbore „impresivnim i pobedom demokratije“.\nAnalitičari ističu da je Rusija možda odnela taktičku pobedu s trijumfom Janukoviča u odnosu na prozapadno orijentisanu Juliju Timošenko, koja se smatra arhitektom Narandžaste revolucije. Međutim, demokratski presedan koji je, zapravo, ovim izborima osnažila, može dugoročno da se pretvori u strateški poraz za Moskvu.\nViktor Juščenko neposredno posle glasanja u drugom krugu predsedničkih izbora, 07. februar 2010.\nMnogi hvale odlazećeg predsednika Juščenka, koji je u prvom krugu bio tek peti, zato što je dao prednost demokratskim vrednostima u odnosu na svoju političku budućnost.\nAnalitičar iz Minska Andrej Federau smatra da rezultati izbora pokazuju da je u Ukrajini zaživeo istinski pluralizam za razliku od Belorusije i Rusije u kojima je vlast koncentrisana u rukama samo nekoliko ljudi.\nAnalitičar iz Tbilisija Soso Tsiskaršvili smatra da je Ukrajina postala primer za druge zemlje na sovjetskom prostoru koje bi trebalo da ga slede, uključujući i gruzijskog predsednika Mikhala Sakašvilija koga kritikuju zbog izneverevanja idela iz „Revolucije ruža“ iz 2003, koju je predvodio.\nLejla Alieva, direktorica Centra za nacionalne i internacionalne studije sa sedištem u Bakuu, ističe da je demokratska procedura postala nezaobilazni deo političke kulture u Ukrajini.\n„U Ukrajini će biti veoma teško da se vrati demokratski proces unazad. Dvadeset godina tranzicije nije potrošeno uzalud. Intenzivno su razvijane demokratske institucije. Za razliku od ostalih bivših sovjetskih republika nije bilo nazadovanja u poštovanju ljudskih prava. Zato Janukovič ne može da dovede u pitanje dostignuća Narandžaste revolucije.“\nSopstveni nacionalni interesi\nPitanje je, dakle, da li demokratsko iskustvo Ukrajine može uticati na ostatak postsovjetskog prostora, tačnije da li može ohrabriti prodemokratske aktiviste u susednoj Belorusiji koji se bore protiv autokratskog režima Aleksandra Lukašenka, ili u kvazi autoritarnim režimima kao što je u Jermeniji.\nJedan od testova biće lokalni izbori u Gruziji u maju ove godine.\nAnalitičari očekuju da će se Ukrajina sada više okrenuti Moskvi. Međutim, to ne znači i njeno potpuno odustajanje od evropskih integracija. Pitanje članstva u NATO-u će verovatno biti ostavljeno po strani, ali ne i ulazak u Evropsku uniju.\nMislim da će se na kraju razočarati oni Rusi koji očekuju da će Ukrajina sada promeniti kurs i približiti se Moskvi.\n„Mislim da će se na kraju razočarati oni Rusi koji očekuju da će Ukrajina sada promeniti kurs i približiti se Moskvi. Svakako će biti manje tenzija u odnosima između dve zemlje. Međutim, smatram da veći deo ukrajinske elite i stanovništva i dalje želi da njihova zemlja bude u potpunosti integrisana u Evropu,“ smatra Stiven Pajfer (Steven Pifer), bivši američki ambasador u Kijevu, sada analitičar na američkom institutu Bruking.\nPajfer podseća da je zapravo nekadašnji ukrajinski predsednik Leonid Kučma (1994-2004), koji je bio proruski orijentisan, zapravo pokrenuo pitanje članstva u NATO.\nSlično je i kada je reč o odnosu Kijeva prema Pridnejstrovlju, separatističkoj regiji u Moldaviji. Od 2006. EU i Ukrajina su formirale zajedničke patrole za kontrolu njene granice sa Moldavijom, kako bi se sprečilo krijumčarenje oružja i ostale robe. Moskva je to žestoko kritikovala.\nEugen Revenko, analitičar iz Kišinjeva, smatra da Kijev neće promeniti stav o ovom pitanju, uprkos tome što Janukovič naginje Moskvi.\n„Ukrajina ima sopstvene nacinalne interese, koji podrazumevaju i jačanje države i otklanjanje rizika na granici. U tom smislu, pitanje Pridnjestrovlja je jedan od prioriteta Kijeva, bez obzira na ’boju’ onih koji su na vlasti.“


Rosberg: ’Halo’ nije izazvao probleme | GPF1Vesti\nRosberg: ’Halo’ nije izazvao probleme\nIn Belgija, Mercedes AMG Petronas Formula One\nMercedes po prvi put na stazi sa "halo" konceptom zaštite kokpita vozača\nNico Rosberg otkriva da nije imao problema sa preglednošću u krugu na stazi Spa sa montiranim “halo” konceptom na njegovom W07 bolidu. Rosberg je bio prvi vozač koji ga je koristio u ozbiljnoj vožnji kada ga je isprobao na stazi Spa-Francorchamps u petak ujutru. On je proveo prvi deo slobodnog treninga sa montiranim uredjajem na njegovom automobilu i čak postavio najbrže vreme.\n“Bilo je dobro da se isproba i uradili su dobar posao sa njim jer mi uopšte nije predstavljao problem u vožnji,“ kaže Rosberg za Motorsport.com.\n“Samo je povećao bezbednost. Znam da ne izgleda lepo sa strane naravno, zato jer ne čini automobil lepšim, ali po pitanju bezbednosti mislim da je dobra stvar.“\nUpitan konkretno da li je imao neke probleme u Eau Rouge, on je odgovorio: „ Nikakvih problema, uopšte. Lako je. Čak i ne primećujete gornji deo. Mislim da može ići još niže, zbog toga jer je LMP1 ( Le Mans Prototype) ionako niži- tako da ćemo videti. Nema problema“.


Zbog policijske brutalnosti na protestima u Srbiji - B1 Portal\nU apelu, u kome je opisano 13 slučajeva policijske brutalnosti prema demonstrantima, navodi se da je najmanje nekoliko desetina građana pretrpelo postupanje policajaca “koje se može opisati samo kao nečovečno i ponižavajuće”, a koje se “u pojedinim slučajevima može predstaviti i kao mučenje”.\nPotpisnici apela su 11 nevladinih organizacija okupljenih u Platformi za saradnju sa mehanizmima Ujedinjenih nacija za ljudska prava (među njima su Beogradski centar za ljudska prava, inicijativa A11, Jukom i drugi).\nU pismu Pored primera postupanja prema građanima koja se, kako se navodi, uglavnom zasnivaju na prekomernoj, neopravdanoj i nezakonitoj upotrebi sile policajaca, nevladine organizacije navode i zlostavljanja koja su počinili “neidentifikovani nedržavni akteri”.\nIzvori: Insajder, Radio Slobodna Evropa


Užičko Kulturno Leto 2015 – Turistička Organizacija Užica\nUžičko Kulturno Leto 2015\nTuristička Organizacija Užica 11/06/2015 11/06/2015 Aktuelno\nOve godine, Užičko kulturno leto zajedno organizuju Turistička organizacija Užice i Gradski kulturni centar. Za ove namene izdvojeno je 800.000 dinara računajući i sve manifestacije koje grad sufinansira u okviru Leta kao što je Tamburaški festival ili Međunarodni dečiji festival “Licidersko srce”, rekao je na današnjoj konferenciji za novinare, Boban Perišić, direktor TO Užice.\nUžičko kulturno leto praktično je počelo Moto skupom koji je održan od 29 do 31. maja, a završava se koncertom zagrebačke grupe “Hladno pivo” 25. septembra. Po rečima Bobana Perišića, direktora TO Užice, tokom leta biće izvedeno nekoliko dečijih pozorišnih predstava u Malom parku, biće organizovan Tamburaški festival, Međunarodni dečiji festival “Licidersko srce”, a Gradski kulturni centar će organizovati nekoliko koncerata, “Feud”, ORTODOX CELTS, koncert Tanje Jovićević, sva tri su u avgustu. Od 22. do 25. juna je Francuski filmski karavan u GKC, a u okviru Leta, nastupiće i balerine baletskog studija “Marija Maga Magazinović”.\n“Najavio bih radionicu “Male arhitekte” koja će biti održana od 29. juna do 9. jula kada će najmlađi sugrađani sa grupom arhitekata iz našeg grada dizajnirati i praviti određene komade nameštaja koji će kasnije biti korišćeni u GKC. Osim toga, ovog leta počinjemo i saradnju sa ariljskom muzičkom manifestacijom “Arlem”, tako da će od 5. do 12. jula biti organizovana izložba fotografija sa prethodnih “Arlem” manifestacija, ali ćemo organizovati i koncerte” najavio je Nikola Zlatić, direktor GKC.\nMarko Ristovski iz Udruženja strukovnih turističkih vodiča “Kapedunum”, najavio je da će u petak – 12. juna, biti organizovana tročasovna pešačka tura, odnosno obilazak deset lokaliteta u gradu, počev od Trga partizana, preko Narodnog muzeja i Fabrike oružja, do gradske plaže i stare hidrocentrale. Polazak je planiran za 13 časova.\n“Ovo je početak promotivne kampanje koju pokrećemo ovog leta u Užicu pod nazivom “Slobodna šetnja Užicem” . Organizovaćemo je celog leta, svakog dana, a polazak je u 11 časova ispred turističkog Info centra. Cilj je da privučemo turiste iz okolnih turističkih mesta, sa Zlatibora, Tare, Mokre Gore, da jedan dan svog odmora izdvoje za posetu Užicu i da obiđu najznačajnije i najlepše lokalitete u gradu” kaže Ristovski.\nPlan i program Užičkog Kulturnog Leta 2015 možete preuzeti ovde.\n← Planinski doručak: jedinstvo Zapadne Srbije\nTable sa lokalitetima trasom starog Ćire →


Pjevačica se sa ubicom borila do smrti | BN\nPjevačica se sa ubicom borila do smrti\nJelena Krsmanović Marjanović (32) pružila žestok otpor napadaču, koji ju je krvnički udarao, da bi je potom dokrajčio tupim predmetom, telo bacio u jarak i pobegao. Policija ispitivala muža Zorana\nSrbija 04.04.2016 | 08:35\nTelo Jelene Krsmanović Marjanović (33) iz Borče, koja je nestala u subotu po podne, pronađeno je juče oko 13 sati u kanalu ispod nasipa u naselju Crvenka u Borči.\nPevačica „Granda“ ubijena je tupim predmetom, najverovatnije čekićem. Pronađena je u kanalu, na dva kilometra od mesta na kojem je poslednji put viđena.\nKako saznajemo, najverovatnije se borila s napadačem, sva krvava je bežala od njega, ali ipak ju je sustigao, naneo joj smrtonosne povrede, bacio je u kanal i pobegao. Jelenin muž Zoran nekoliko sati je ispitivan u policiji, koja i dalje traga za ubicom.\nKako komentarisati ovo!Da li je moguće da ženu neko napadne bez razloga.\nBolesnika,psihopata,manijaka,siledzija,monstruma,majmuna neznam vise ni kako bi takvu stoku nazvao ima i previse.Ovo sto se desava u poslednje vrijeme je stvarno zabrinjavajuce da normalan covjek vise nemoze izac iz kuce ni prosetati a da ga nezadesi neko zlo.Ovo kao da se radi sistematski danas ovde sutra onde.Stvarno bez svake pamti.Ovde su i vlasti krive ,zbog cega se osobama koje su sklone nekoj agresiji,tucama,maltretiranjima jednostavno izivljavanjima nad slabijima dopusta da normalno i slobodno hodaju i rade to sto rade i tek onda reaguju kad se sta desi.Ne trebaju ni onda.Kad nisu u stanju da zastite gradjane neka onda omoguce familiji bilo kome od uze porodice da to sami rijese po kratkom postupku.Ovakve je monstrume grehota i hraniti u zatvoru.Ovako lijepu zenu ubiti je najveci monstrum mogao da uradi.Saucesce onima koji je stvarno srcem zale a Jeci neka je laka crna zemlja.Tuga sta drugo reci.\nKoji si ti psihopat radovane.\nSve vise mi se gade muskarci nasilnici ,svaki dan stradaju zene od idiota ,bjesni ,ovo je strava i uzas,\nNe mora nuzno biti muskarac. Nacin izvrsenja ukazuje na zlocin iz strasti. Vidjecemo ali po meni pokazace se da je znala ubicu ili ako nije onda je ubica poznavao nju. Ovo ce se rijesiti za mjesec maximalno\nJadne žene !!!\nMnogo je bolesnih ljudi oko nas, kako ih prepoznati. Društvo malo radi na tome.\nТЕШКО је унапред предвидети и открити потенцијалног убицу. Због тога чувајте се од своју и свакога да би Вас могао и Бог чувати. Пазите сами на себе, своје понашање, облачење и кретање. Са тиме можете успјешно да спречити нападе на себе. Вјерујем да ће полиција уз Божију помоћ и свој труд убрзо пронаћи убицу! ПОРОДИЦИ НАШЕ САУЧЕШЋЕ!\nMetak u celo majmunu.Sto nije nasao sebi ravnog.Laka ti zemlja Jeco.Saucesce porodici.\nU Srbiji non-stop tragedije, u Bosni se to nebi moglo desiti niti se desava. Jeco neka ti je laka zemlja, pocivaj u miru a tvojoj rodbini iskreno saucesce\nKao što su u nekretninama tri najvažnija pravila: lokacija, lokacija, lokacija, tako je u ovom slučaju najvažniji motiv. Kad to otkriju, rešiće i slučaj. Sama brutalnost i oružje navodi na strast i premeditaciju, pošto čekići ne rastu pored vode. Ko je znao da će da bude na tom mestu u to vreme i ko bi imao korist od toga (finansijsku i/ili ljubomora... ovo drugo je moj favorit).


Izašla prava verzija "Heroine": Anastasija Ražnatović izbacila pesmu! VIDEO\nF.J. | četvrtak 27. februar 2020. 12:00h\nPesma “Heroina” je ugledala svetlost dana.\nMlada muzička zvezda Anastasija Ražnatović obradovala je publiku novom pesmom, koju je snimila prošle godine. I dok su se poslednjih dana mogle čuti glasine kako je procureo deo pesme, Anastasija nije želela da publika čuje nedovršenu verziju, te je uspela da u rekordnom roku kroz zanimljiv video predstavi ono na čemu je vredno radila.\n“Sois belle à ta façon...”🤎\n- Iz do sada neobjašnjivih okolnosti nedovršena verzija pesma “Heroina” koja je trebala da se nađe na mom prvom albumu je procurela u etar pre nego što sam želela da je predstavim publici. Nisam htela da dozovolim da pesma kruži po društvenim mrežama jer nije bila dovršena u potpunosti, već sam donela odluku da objavim pesmu kroz lirik video. Bilo mi je veoma teško kada sam shvatila da se neko igra sa mojim radom i trudom, pogovo što sam na ovom projektu radila od oktobra prošle godine. Meni je “Heriona” nešto što do sada nisam snimila, svidela mi se čim mi je ponuđena, a verujem da će odlično proći kod publike. Tokom narednih mesec dana snimiću i spot, a u međuvremenu čeka vas još nekoliko iznenađenja sa moje strane. Jedva čekam da čujem komentare i utiske publike - izjavila je Ražnatovićeva. Ovom numerom Anastasija je najavila svoj album prvenac koji bi do leta u potpunosti trebalo da ugleda svetlost dana.\n'PEVAČ koji je bio u RIJALITIJU JE ZARAŽEN korona virusom!'\nZlata Petrović pozvala Gocu Božinovsku iz izolacije pa joj poručila: "Ukljui kameru da se vidimo, možda nam je ovo poslednji put"!\nĐorđe David se oglasio iz BOLNICE i poslao snažnu poruku! VIDEO\nSrđan Predojević u programu uživo sa MASKOM kakvu još niko nije nosio! HIT!\nAndrija Milošević rastužio sve objavom posvećenoj pokojnom Marinku Madžgalju!\nĐorđe David ima korona virus iz bolnice poručio OVO!\nUHVAĆENI VAN KUĆE: Evo šta rade VIki Miljković i Taške kad nisu u IZOLACIJI!\nDanas se navršava četiri godine od kada nas je napustio Marinko Madžgalj: Ognjen i prijatelji zapevali pesmu uz poruku "Život je lutrija"! VIDEO\nČUVENA KASANDRA poslala PORUKU PODRŠKE SRBIMA povodom pandemije korona virusa!\nĐorđe David dao PRVI INTERVJU iz BOLNICE: 'Uopšte nije prijatno...'\nĐorđe David se oglasio iz bolnice: 'NA INFEKTIVNOM SAM...'\nTanja Savić pozvala HITNU POMOĆ?! 'Bila je bleda kao krpa...'


Zbog nepojavljivanja svjedoka odgođen pretres u slučaju Hamde Dacića i drugih - CIN\nSvjedoci odbrane Miralem Babajić, Ismet Bektić i Saveta Zvizdić nisu se ni danas pojavili u sudnici. Dok Saveta drugi put ignoriše poziv za svjedočenje, Miralemu i Ismetu je ovo peti put. Ova bivša uposlenica Hotela Exclusive koji je u vlasništvu braće Dacića pismeno se izjasnila da ne želi svjedočiti.\nSudija Mirsad Strika je opomenuo odbranu i naložio da ubuduće pripreme listu svjedoka u pismenoj formi, kako bi Sud ubuduće slao pozive te time bila izbjegnuta ročišta bez svjedoka. Ukoliko se ne odazove pozivu, a svoj nedolazak ne opravda, prema državnom Zakonu o krivičnom postupku sud može kazniti svjedoka sa 5.000 KM ili narediti prinudno dovođenje. Ukoliko svjedok odbije da svjedoči, sud može na prijedlog tužitelja donijeti rješenje o kažnjavanju svjedoka novčanom kaznom od 30.000 KM.\nRanije je i Tužilaštvo BiH uložilo prigovor Sudu zbog tolerisanja prakse odbrane da poziva svjedoke koji se ne pojavljuju na ročištima.\nAdvokat odbrane, bivši sudija Vlado Adamović, saopštio je Sudu da od svjedoka Babajića neće odustati, a da će za sljedeći put uz njega poziv za svjedočenje uputiti Hamdi Muriću i Jurgenu Hofmanu iz Njemačke. Sljedeće ročište će biti održano nakon godišnjih odmora, 14. augusta.\nHaris Zornić, Hamdo Dacić i Acik Can te pravno lice „Majorka“ d.o.o. Sarajevo optuženi su za krivična djela organiziranog kriminala, odnosno trgovinu drogom i pranje novca. Tužilaštvo BiH tereti Zornića i Dacića da su trgovinom droge zaradili između pet i šest miliona maraka, a novac „oprali“ preko Hotela Exclusive. Tu su imali pomoć poslovnog partnera iz Turske Acika Cana. Optužnica je podignuta 16.11.2009. godine, a suđenje je počelo 21.02.2010. godine.


Tanja Miletić-Oručević: Sveto S ili Kako je "arhivirana" predstava Sveti Sava\nAsistent režije: MIROLJUB MIJATOVIĆ\nInstruktor za scenske borbe: HARIS TELJIGOVIĆ\nIzbor muzike: TANJA MILETIĆ-ORUČEVIĆ\nMakedonska novinarka, Žena sa dvora: ANĐELA ILIĆ\nSlovenačka novinarka, Borka Pavićević: SABINA KULENOVIĆ\nŽena sa dvora I: ERMINA NIŠIĆ-KUREVIJA\nŽena sa dvora II: SNEŽANA VIDOVIĆ\nAmerička novinarka, Nataša Kandić: LANA ZABLOCKI-DŽEHVEROVIĆ\nŽarko Gavrilović, Pop: IŠTVAN GABOR\nMiroslav, Rastko Nemanjić, Anatolij Kudrjavcev: SAŠA HANDŽIĆ\nPecaroš, Rastko Nemanjić: MIROLJUB MIJATOVIĆ\nRastko Nemanjić, Tugomir, Sead Fetahagić: NUSMIR MUHAREMOVIĆ\nMilicioner: ZLATAN ŠKOLJIĆ\nForum „Vučji čopor“: SAŠA HANDŽIĆ, ANĐELA ILIĆ, NUSMIR MUHAREMOVIĆ, ERMINA NIŠIĆ-KUREVIJA, ZLATAN ŠKOLJIĆ, SNEŽANA VIDOVIĆ\nŠkorpioni: SAŠA HANDŽIĆ, MIROLJUB MIJATOVIĆ, NUSMIR MUHAREMOVIĆ, ZLATAN ŠKOLJIĆ\nŽivalj: ANĐELA ILIĆ, SABINA KULENOVIĆ, ERMINA NIŠIĆ-KUREVIJA, SNEŽANA VIDOVIĆ, LANA ZABLOCKI-DŽEHVEROVIĆ\nAnsambl predstave „Sveti Sava“: ansambl predstave\nČlanovi Svetosavske stranke: ansambl predstave\nNebeski narod: ansambl predstave\nFENOMEN JEDNE PREKINUTE PREDSTAVE\nBosansko narodno pozorište Zenica ove je godine 65. rođendan obilježilo svojom 700-tom premijernom izvedbom. U dugoj historiji ova je jedina profesionalna teatarska kuća u Zenici i centralnom dijelu BiH producirala ogroman broj pozorišnih projekata uistinu šarolikog repertoarskog spektra. Čak i brzim pregledom ovog dugačkog repertoarnog popisa mnogima će za pogled prvo zapasti naslov koji je svoju premijernu izvedbu imao početkom 1990. godine. Predstava Siniše Kovačevića "Sveti Sava", u režiji Vladimira Milčina, značajna je za historiju ovog teatra najmanje radi dvije činjenice. Prva, koja bi trebala biti značajnija ali je svakako manje poznata, činjenica je da se radi o jednoj od ubjedljivo najnagrađivanijih predstava u historiji BNP Zenica. Naime, u svom kratkom životu od svega nekoliko mjeseci izvođenja, ova je predstava na samo dva teatarska festivala, tada najznačajnijem jugoslovenskom i najznačajnijem bosanskohercegovačkom, u Novom Sadu i Jajcu, osvojila ukupno 16 nagrada u gotovo svim umjetničkim kategorijama. Drugu činjenicu predstavlja zapravo i prva asocijacija koja se među manjim i većim pozorišnim znalcima javlja na pomen ove predstave. Zenički je glumački ansambl na prilično skandalozan način bio onemogućen ovu predstavu prikazati beogradskoj publici na gostovanju predstave 31. maja 1990. godine u Jugoslovenskom dramskom pozorištu u Beogradu. Upravo ovaj su događaj mnogi kasnije uzeli kao simboličan čin početka kraja zajedničkog jugoslovenskog kulturnog prostora i raspada pozorišne Jugoslavije. Kako god, taj je čin podijelio tadašnju kulturnu i širu javnost, vrlo brzo razotrkrivši duboku podijeljenost društva i time svojevrsno najavivši sva tragična događanja koja su uslijedila. U pozorišnoj arhivi zeničkog teatra tako smo pronašli preko 600 novinskih članaka koji, na ovaj ili onaj način, govore o predstavi i njenoj onemogućenoj beogradskoj izvedbi. I danas, četvrt stoljeća poslije, ova tema je prisutna u javnosti, ona se spomene u manje ili više formalnim razgovorima i diskusijama, o njoj se polemizira na internetskim forumima. Ostaje sramna i činjenica da se u nekoj uglednoj pozorišnoj publicistici pokušava ignorirati i sam pokušaj da se to predratno majsko beogradsko gostovanje Narodnog pozorišta Zenica čak i pokušalo održati. Ne mali broj značajnih pozorišnih umjetnika i stvaralaca iz BiH, Srbije i Hrvatske proteklih su godina izražavali interes da na pozorišni i umjetnički način progovore upravo o fenomenu predstave Sveti Sava i njezinoj prekinutoj beogradskoj izvedbi sa svim posljedicama koji je taj čin napravio. Željeli smo da 25 godina poslije, u jednom potpuno izmijenjenom društvenom kontekstu, sa stravičnim zbivanjima koji su se dešavali u međuvremenu, pokušamo provesti jedno ozbiljno teatarsko istraživanje, napraviti predstavu o fenomenu jedne prekinute predstave, koristeći se brojnim historijskim faktima, činjenicama, iskazima i građom koja nam je bila na raspolaganju i do koje smo dolazili na razne načine proteklih mjeseci. Predstava "Sveto S ili Kako je arhivirana predstava Sveti Sava" autorski je projekt Tanje Miletić-Oručević i predstavlja tek jedan od vjerovatno nebrojeno mnogo pogleda na ovu temu. Kakav god da uspjeh i društveni odjek postigne ovaj teatarski eksperiment, ova predstava može označavati i odgovornost koju je zeničko pozorište imalo prema autorima i izvođačima predstave iz 1990. godine, neugodnostima kroz koje su prošle naše kolege i naš konačni odgovor prema varvarskom činu prekida jedne pozorišne predstave koji je zlosutno najavio jedan od najmračnijih povijesnih perioda ovih prostora.\nHazim Begagić, Direktor BNP-a Zenica\nHLADNA LOMAČA ZA SVETOG SAVU\nPolitičko kazalište ima onu slobodu koju sebi uzima. Mislim da ono ne bi smjelo prestati da je sebi uzima.\nDa nije bilo egzistencijalne muke i nelagode i zebnje koje truju dušu i gotovo da ne daju misli da dođe do „daha“, moglo bi se govoriti i o svojevrsnom „epistemološkom užitku“ dok su, s kraja osamdesetih godina prošlog stoljeća, u promatračevom oku i duhu promicali prizori iz, prvo, zlokobno-potmulih slutnji, pa, potom, otvorenih „skica“ ratnih užasa: na toj „sceni“ sa panideološkom sintaksom ono što je najviše zbunjivalo i, istovremeno, užasavalo „nevinost“ promatračevog „pogleda“ je osjećaj nepodnošljive lakoće sa kojom je svijet oko njega, zapravo, tone u „novu“ (ne)stvarnost. Očigledno je, naime, da se u toj ratno-tranzicijskoj buci i bijesu balkanskih povijesti – sad je to, četvrt vijeka poslije, posve jasno, apodiktički neupitno – da se način konstituisanja stvarnosti nije promijenio, ideologija je ostala spiritus movens, osnovni dizajner stvarnosti i transformator značenja koja nas okružuju. Gramatika ovog govora – primjereno predstavljena u hrpi intelektualaca koji nastoje da budu nacionalni duhovni preporoditelji i, prije svega, autori „nacionalnog programa“ u koji će samoprijegorno „skrckati“ sav svoj spisateljski ili ini talent – ponavlja iste diskurzivne obrasce prethodnog režima. Metafizika klasnog i partijskog zamijenjena je, dakle, egzaltiranom nacinalnom/etno-konfesionalnom metafizikom. Na tragu Klausa Theweleita rečeno, njen prvorazredni zadatak je militarizovanje psihe, njeno radikalno podvođenje pod nacionalni superego koji sebi prisvaja jedinu „realno-racionalnu“ proizvodnju svijeta i njegove slike. U ovakvom kulturnom-nacionalnom kodu, uobručenom patrijarhalnim narodnjaštvom kao dominantnim osjećanjem društvenog života, u balkanskom, južnoslavenskom „usudu“ organskog, homogenog, herojskog, militantnog kolektivno-autoritarnog koncepta nacionalnog identiteta, i umjetnost se onda, književnost, prije svega, vidi kao prijemni centar za ideološke investicije, kao prostor koji treba omogućiti da se pojedinac imaginarno prepoznje kao krompir u vreći naroda, a pisac, kao poeta vates, shvata kao agent kolektivnog ega. I nema tu, u ovakvoj „(po)etici“, u ovom socijalnom i psihološkom krugu – gdje se biće ima određivati samo između metafizike prostih brojeva, prostačkih krajnosti: „mi“ i „oni“ – onda, dakako, ni mjesta za rafinirane relacije između fiction i faction, književnosti i istorije, nego samo, bogme, za onaj predmoderni, arhaični, epski čitalački/gledalački opasni „naivitet“ koji, kako kaže Kiš, „juriša na scenu da se obračuna sa glumcem-Turčinom“.\nKada su zadnje večeri mjeseca maja 1990. godine članovi Srpske svetosavske stranke i Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja – neki, vjerovatno, po prvi put – kročili u beogradsko Jugoslovensko dramsko pozorište, u „hram kulture“ – kako se već dva stoljeća na Zapadu metonimijski određuje prostor za „obogotvorenja“ pozorišnog čina u nametnutom metafizičkom i teološkom (tačnije i preciznije: pseudoreligijskom, pseudoliturgijskom, pseudoteološkom) kulturno-povijesnom zadatku teatra – i u svojoj herostratskoj neobuzdanosti brutalno prekinuli izvođenje predstave Sveti Sava zeničkog Narodnog pozorišta, oni su, zapravo, ne pominjući temperaturu od 475 Farenhajta, tražili i „dobili“ hladnu lomaču, semantičku tišinu za tekst Siniše Kovačevića i predstavu u režiji Vladimira Miličina o najznačajnijem srpskom svetitelju. Čije je mošti dao spaliti Sinan-paša na Vračaru 1574. godine. I, istovremeno, na egzemplaran način pokazali temeljitost, rigoroznost, nepotkupljivost, radikalnost „hermeneutičkog“ sita i rešeta diskurzivne i svake druge prakse svog epskog subjekta, svoje kulturne strategije koje se ispoljava u vrlo bogatoj skali pretpovijesnog „istorijskog uma“: od patriotsko-nacionalnog zanosa i duga do diluvijalno-etnokonfesionalnog divljanja. ( Ali, iznova, po ko zna koji put, vrijedi ponoviti – nipošto, naravno, zarad nekakve „političke korektnosti“! - ovakva „čitanja pozorišta“ su imanentna, posve prirodna svakom narodnjačkom kulturnom kodu: pa, na primjer, Marijan Matković doživio je 1970. godine napade u hrvatskoj javnosti i nasilan prekid predstave u zagrebačkom HNK zato što je u drami General i njegov lakrdijaš prikazao Nikolu Šubića Zrinskog kao narcisoidna i sujetna čovjeka kojeg u svim postupcima motiviše isključivo težnja da o sebi stvori legendu koja će ga nadživjeti; tekst Trg heroja T. Bernharda svoju praizvedbu u bečkom Burgtheatru, po čijoj je narudžbi bio napisan, imao je uz bučne demostracije ispred pozorišta i mnogobrojne osude, između ostalih i tadašnjeg austrijskog predsjednika koji je u toj drami vidio „grubu uvredu austrijskog naroda“; i, evo, još jedan, poslovično prepoznatljiv novinski naslov „Divljaci napali autobus s aktivistima poslije Frljićeve predstave u HNK Rijeka“...etc..)\nIako je, razumije se, rasprava o odnosu između mita, legende, umjetničke i povijesne istine osjetljiva i emocionalno eksplozivna tema u svakom društvu (a balkansko mitsko „bure baruta“ je, naravno, uzoran slučaj takvog socijalno-antropološkog „kratkog fitilja“, idiosinkrazijama preplavljenog simboličkog imaginarija koji se i konstruiše u književnosti, istoriografiji, religiji, kulturi u cjelini koji i jeste, zapravo, identifikacijsko minsko polje nacionalnog subjekta!), trebalo bi, ipak – nakon iskustva umjetničkih praksi 20. stoljeća i njihovih (auto)refleksija, prije svega, književnosti – biti gotovo samorazumljivo, gotovo stvar teorijskog bontona da je, blago rečeno, neučtivo kada se književni/romaneskni/dramski likovi poistovjećuju sa autorom i istorijskom i svakom drugom empirijom, „istinom“. Nije teško u „našoj“ ideopatogenoj zoni sumraka prepoznati raskošnu skalu ovakvih ogrešenja o bolje običaje, mnogo „sofisticiraniju“ od varvarizma „podvižnika“ u JDP. Riječ je, dabome, o „manirima“ oficijelnih nacional-kulturnih boarda koji, i kroz manje-više otvorene kulturnjačke „fetve“, armirajući ideološki provjerenu i pravovjernu recepcijsku rešetku svojih nacionalnih „konzumenata“, kerberski čuvaju cjelac etnokonfesionalnog imaginarija. Jednostavno: kulturna, povijesna i politička zrelost jednog naroda očituje se i njegovoj sposobnosti da unutar sebe trajno drži otvorenim kritički dijalog između mitotvorstva i mitolomstva, mitologizacije i demitologizacije, mythosa i logosa, pomno osluškujući „istine“ i jedne i druge „strane“. Isljučujući, na taj način, dogmatičnost Istine. Jer, duhovnu slobodu – koja je, treba li podsjećati, temeljna pretpostavka svakog navlastitog umjetničkog gesta – ne poznaju ni dogma ni hereza, pa bilo to hrišćanstvo, islam ili komunizam, teologija ili ideologija. Duhovna sloboda je prostor posteološkog i postideološkog mišljenja.\nUz iskreno uvjerenje da u teatru treba postavljati uznemiravajuća pitanja koja se radije ne bi čula i baviti se mučnim preispitivanjem uglavnom mučnih događaja, otvarajući prostor polemičkih scenskih interpretacija koje se ne skrivaju iza (kvazi)estetskih paravana, istrajno, dakle, slijedeći rediteljsku poetiku koja od pozorišta uvijek zahtijeva društvenu angažovanost i svojevrsnu subverzivnost, zalažući se za političko pozorište koje je, zapravo, transpolitičko i transideološko, Tanja Miletić-Oručević u svom autorskom projektu Sveto S oslanja se na „mučan događaj“ u osvit III Balkanskog rata, na već „mitski“ brutalni prekid, beogradsku „zabranu“, „arhiviranje“ predstave Sveti Sava.\nGradeći teatar u kome nema klasične scenske fikcije, drastično ukidajući scensku iluziju na tragu često navođenih Lehmanovih pogleda po kojima se u referencijalnom okviru postdramskog pozorišta, kao određujuće paradigme savremenog teatra, i političko pozorište više ne može isključivo „rubricirati“ samo po svom političkom sadržaju, već ono postaje političko onda kada taj sadržaj plasira u novoj formi, inovativnijoj u odnosu na tradicionalnu („Pozorište postaje političkim ne više direktnim tematizovanjem političkog, nego implicitnim sadržajem svog načina predstavljanja“), Tanja Miletić Oručević, kroz formu dokumentarnog pozorišta, dakle, oblikuje teatar koji je sačinjen od naše građe, od naših predrasuda, netolerancije, od građe „duha palanke“ i njegove plemenski ostrašćene metafizike. Vjerujući, isto tako, da je za ontologiju predstave od temeljne važnosti i sam proces rada na predstavi, ona svojevrsna alhemija koja se, prije svega, uspostavlja na posvećenoj, zavjereničkoj interakciji između reditelja i glumaca, autorica Svetog S – na „rasutom teretu“ događaja iz jednog krajnje politički traumatičnog trenutka, u kome je pozorište, kroz jeftinu političku zavjeru, na egzemplaran način instrumentalizovano – postavlja – i kroz nasljeđe jugoslovenskih ratova iz devedesetih, uticaja zvanične ideologije na oblikovanje vrlo ksenofobične konzervativne svijesti najmlađih generacija, više nego uspješne „aplikacije“ metastaziranog kulturnog modela patrijarhalnog narodnjaštva – egzistencijalno-antropološki krajnje ultimativno pitanje: Šta se dogodilo/izmijenilo četvrt stoljeća poslije?\nSJEĆANJE / TRAUMA – KATARZA\nTridesetprvog maja 1990. godine Narodno pozorište iz Zenice je došlo na gostovanje u Jugoslovensko dramsko pozorište u Beogradu s predstavom Sveti Sava (po tekstu Siniše Kovačevića i u režiji Vladimira Milčina) s kojom je prethodne večeri uspješno nastupilo na Sterijinom pozorju u Novom Sadu. Pred pozorištem ih je dočekala grupa demonstranata sa četničkim obilježjima i transparentima, članovi Svetosavske stranke predvođeni izvjesnim raspopom Žarkom Gavrilovićem. Protestirali su protiv izvođenja predstave koja je, po njihovim informacijama, vrijeđala lik Svetog Save, Srpsku pravoslavnu crkvu i srpski narod kao takav. Grupa od pedesetak ili više demonstranata ušla je u punu pozorišnu salu, te uzvicima, skandiranjima, vikom i pjevanjem svetosavskih pjesama onemogućila izvedbu predstave.\nOvaj događaj je i danas, nakon dvadeset i pet godina, prisutan u kolektivnom sjećanju na prostoru bivše Jugoslavije. Vjerovatno zbog toga što je jedan od aktera, nosilac glavne uloge u predstavi, bio jedan od najomiljenijih glumaca tadašnje Jugoslavije, Žarko Laušević. Frapantno je da u predstavi koristimo zapis jednog internetskog foruma na kome danas očito mladi ljudi raspravljaju s puno strasti o tome da li je trebalo prekinuti tu predstavu i zašto, te ko je i šta je sve njome uvrijeđeno. (Zabavno je to da oni iz nekog razloga misle da je Sveti Sava prikazan kao gay; očito sadašnja desničarska mladež pripisuje ono što njih najviše provocira jednoj davnašnjoj provokaciji!) U tom trenutku taj prekid predstave je bio prvorazredan medijski i politički skandal; dnevnici su počinjali s viješću o njemu, štampa se raspisivala sedmicama, svi su – od udruženja dramskih umjetnika, preko političkih organizacija i stranaka, izdavali saopštenja, uglavnom osuđujući, no ponekad i podržavajući taj brutalni napad na jednu predstavu. Organizirani su okrugli stolovi i diskusije, a jedan beogradski dnevni list je u nastavcima, u vidu feljtona, objavio cijeli tekst „sporne“ drame Sveti Sava Siniše Kovačevića.\nU svom tom moru informacija i komentara s početka ljeta 1990. tek se ponegdje nazire svijest o tome da je ovaj događaj samo jedan od znakova sigurnog početka kraja države Jugoslavije. Tek petnaestak dana ranije Arkan je poveo grupu od 5000 navijača Crvene zvezde na utakmicu sa Dinamom u Zagreb, gdje su pravili nerede po gradu, a na samoj utakmici provalili ogradu, ušli u teren i sukobili se sa Bad Blue Boysima, pa je povrijeđeno 59 navijača i 70 milicionera. Tih dana je Franjo Tuđman izabran za predsjednika Hrvatske, a u Bosni i Hercegovini osnovana Stranka demokratske akcije.\nU Bosanskom narodnom pozorištu Zenica postoji posebno pamćenje tog ne baš prijatnog trenutka iz vlastite historije. Glumci i ekipa te velike predstave su preživjeli traumu i nerado joj se u mislima vraćaju, no, s druge strane, s pijetetom čuvaju osjećaj učešća u značajnom umjetničkom činu. (Bila sam zapanjena kad sam otkrila da se u Pozorištu još čuva kompletna glomazna scenografija i mnogobrojni rekviziti iz te predstave.)\nHtjela sam se baviti sjećanjem na jednu predstavu i na jedan kulturno-politički skandal, no prije svega me zanimalo individualno ljudsko sjećanje (dakako, u dobro potkrijepljenom kontekstu zvaničnog dokumentiranja). Zanimalo me kako ljudi iz današnje perspektive vide taj trenutak: kako su se osjećali, čega su se plašili? I – jesu li mogli zamisliti šta ih sve čeka, kakve događaje i kakvu sudbinu im spremaju nosioci ideja koje su tada rikale iz gledališta JDP?\nPredstava Sveto S ili Kako je „arhivirana“ predstava Sveti Sava tako se na jednom nivou bavi dokumentarističkim elementima prekida predstave Sveti Sava, ali prvenstveno zbog onoga što takav događaj može značiti nama danas. Pitanje umjetničke slobode i, pogotovo, blasfemije ili vrijeđanja vjerskih osjećanja u umjetnosti danas je, nažalost, izoštrenije i aktuelnije nego ikad: pa danas živimo u svijetu u kome se dešava da oni uvrijeđenih vjerskih osjećanja ne samo prekidaju umjetnički čin, nego pozivaju na nasilje protiv umjetnika ili ih ubijaju. Izjave mnogih glumaca iz onog vremena, koje bi se mogle svesti na tvrdnju „Ja ne namjeravam vjernicima ometati vjersku službu u bogomolji, pa očekujem i da oni ne ometaju moju službu u mom hramu, pozorištu“ – danas zvuče vrlo progresivno i nisam sigurna da bi bile dio nekog općeprihvaćenog i politički korektnog stava. Jednako nam je poznata i aktuelna situacija u kojoj se uvrijeđeni bune protiv djela koga zapravo ne poznaju; oni koji su prekinuli predstavu nisu je gledali, nisu čitali ni dramski tekst. Glasine i poneki novinski napis dovoljni su bili, onda i sada, da formiraju mišljenje puno buke, bijesa i nasilja. U takvoj medijsko – političko – propagandnoj mašineriji umjetnost zapravo ne dobija glas; ona je ućutkana, zaglušena i izviždana unaprijed, baš kao ta predstava, koja je uspjela potrajati samo devet replika.\nUltranacionalistički diskurs koji nerazmrsivo spliće religiju i nacionalne mitove, koji je progovorio povodom predstave Sveti Sava, jačao je u sljedećim godinama i našao svoju političku realizaciju u ratovima, destrukciji i smrti. Zato je važna tema kojom smo se bavili u ovoj predstavi i to posvećenje nacionalne mitologije, uzdizanje nacije i svih mitova i zabluda o njoj na razinu sakralnog. Kasnije, radikalnom militarističkom logikom, ta sakralnost vlastitog nacionalnog pokušava se, ognjem i mačem, nametnuti svemu oko sebe kao jedina koja ima pravo na postojanje. Izvjestan paradoks leži u tome da sama drama Sveti Sava ima idejni potencijal tog sakraliziranja nacije i nacionalne države, gdje je svetost Rastka Nemanjića viđena u njegovom geniju državnika, beskrajno efikasnog utemeljitelja nacionalne države; pri tome je ta država, dakako, neizmjerno autoritativna i do ekstrema patrijarhalna. I taj smo element dotakli u istraživanju scenskim sredstvima. No, očito su uticajni političko – vjerski krugovi odredili da dramu i predstavu treba staviti na odstrel i optužiti za blasfemiju, makar im argumenti bili banalni – psovka i seks u priči o svecu.\nNeizbježno je, dakle, bilo iz naše današnje perspektive postaviti pitanje šta je to zaista u našem društvu (onom, ondašnjem i svijetu u kome mi živimo) postavljeno na nivo sakralnog: religija ili nacija? Ako je to religija kao univerzalna humanistička i moralna vrijednost, kako je bilo moguće ubijati u njeno ime? A to smo, nažalost, vidjeli. I nije nam bilo moguće ne zapitati se koliko je mladića koji su tog 31.5.1990. u pozorištu galamili i pjevali himnu Svetom Savi u sljedećim godinama išlo dokazivati svoju gorljivu odanost vjeri i naciji po ratištima od Hrvatske do Kosova.\nVažno je baviti se prošlošću, vlastitom prošlošću i prošlošću svoje sredine. Nadamo se da na taj način možemo bolje sagledati teška pitanja koja nam se opet nameću u ovom trenutku: koje su granice slobode govora i umjetničke slobode? Kad treba praviti kompromise? Šta znači vrijeđanje nečijih osjećanja i kad možemo misliti da imamo pravo, pa makar se neko i osjetio uvrijeđenim? Izbori koji stoje pred nama bit će, možda, i mnogo dramatičniji od onih pred kojima su starije kolege stajale 1990. godine.\nTanja Miletić-Oručević, rediteljica\nNagrada publike za najbolju predstavu - Festival hrvatske drame i autorskog kazališta Marulićevi dani Split 2016.\nNagrada za najbolju dramatizaciju proznog ili poetskog teksta, filma i drugih struktura, formi, sadržaja - Tanja Miletić-Oručević za dramatizaciju dokumentarističke građe - XV Festival bosanskohercegovačke drame Zenica 2016.\nSpecijalna nagrada za kolektivnu glumačku igru - Ansambl predstave - XV Festival bosanskohercegovačke drame Zenica 2016.\nNagrada publike za najbolju predstavu - XV Festival bosanskohercegovačke drame Zenica 2016.\nFestival hrvatske drame i autorskog kazališta Marulićevi dani Split 2016.\nXV Festival bosanskohercegovačke drame Zenica 2016.


Budućnost ishrane: Prirodna hrana nije dobra za ljude - kaže predsednik Nestle-a\nBudućnost ishrane: Prirodna hrana nije dobra za ljude – kaže predsednik Nestle-a\n„Priroda (prirodna hrana) nije dovoljno dobra za ljude“ – kaže Peter Brabeck-Letmathe odlazeći predsednik Nestle-a o tome šta je budućnost hrane – hrana astronauta\nOvo je zvanično izjavio Peter Brabeck-Letmathe odlazeći predsednik Nestle-a, najveće korporacije za proizvodnju hrane. Ko ne veruje neka pročita ceo članak o tome na linku ovde:\nTo što gospodin Peter Brabeck-Letmathe kaže će imati trajne posledice na sve nas, jer tamo gde su odlučile globalne korporacije da nas vode, čekaju nas po njegovoj viziji mikročipovi koje će nam ugradjivati ispod kože da bi očitavali nivo šećera i nivo mikronutrijenata (gvoždje, natrijum, magnezijum, soli), čije parametre ćemo gledati preko sata ili mobilnog telefona, i davaće nam ti uredjaji sugestije koje štanglice visoko procesuirane Nestle hrane da uzimamo da bi izbalansirali telo i održali zdravlje.\nJešćemo hranu koju sada jedu samo astronauti – visoko procesuriana hrana nabijena mineralima i vitaminima u vidu praha, soseva, štanglica i barova.\nOve jabuke na slici su samo igra za slikanje, u svemiru nema sveže hrane, jede se suva, preradjena i koncentrisana hrana. Jer, niti može dovoljno sveže hrane da se ponese u svemir, niti ona može da se skladišti u svemirskoj stanici u kojoj je tesno i ima malo prostora za hranu.\nSam naslov članka je istrgnut iz konteksta šta je predsednik Nestlea rekao ali je suštinski smisao onoga što je on pričao još grdji od ove rečenice. I zapravo govori o pomračenju svesti svetske elite koja nas hrani i ujedno leči. Zapravo, hrani nas danas tako lošom hranom da bi nas sutra lečila svojim lekovima, jer industrijska hrana postaje sve veći otrov za naša tela. Naša tela nisu navikla na tu količinu suve, procesuirane hrane, sa puno masti, soli i šećera, uz mnoštvo aditiva i dodataka.\nA ovo što on predlaže je korak više u tome – to je želja da nas hrane potpuno veštačkom i dizajniranom hranom. Time korporacije potpuno ovladavaju hranom kao resursom, jer će sutra zabraniti hranu iz vaše bašte jer ona ima u sebi bakterije i parazite (zamislite to?) i nije prošla HASAP i ISO standarde koje velike korporacije i država postavljaju kao standard u proizvodnji hrane. Tako nastaju globalni monopoli globalnih kompanija koje proizvode hranu. Na žalost, sadašnjost hrane je loša a budućnost ishrane je još lošija.\nO svemu tome i još o ponečemu govori odličan tekst koji sam ostavio gore u prilogu, koji je doduše na engleskom i dosta je dugačak za prevodjenje, ali ko ima volje i znanja engleskog neka ga pročita jer mnogo toga objašnjava.\nČlanak na koji skrećem pažnju je na nekoliko nivoa odličan.\nPrvo, predstavlja viziju budućnosti ishrane koja je počela. Prikazuje kako industrija hrane prelazi u industriju lekova i kako žele da tu zauzmu integrativnu poziciju. Budućnost ishrane je personalno dizajnirana industrijska hrana sa mikronutrijentima, ono što se danas naziva dijetetski suplement – život na tabletama, kapsulama, nutritivnim sokićima i nazovi „zdravim“ štanglicama.\nDrugo, članak je novinarski pedantno i sveobuhvatno uradjen sa više različitih mišljenja i projekcija. Kroz napisano se vidi jasno kuda korporacije idu ali i šta o tome misle aktivisti za ljudska prava i nezavisni istraživači.\nTreće, pokazuje se i licemerje zapadnog sveta, kako korporativne elite koja sve to vodi, tako i medija koji se navodno ponašaju „neutralno“ i „objektivno“ ali zapravo promovišu čitav koncept budućnosti hrane koju su korporacije zacrtale.\nČetvrto, članak suštinski subliminirano favorizuje globalne kompanije dajući im na značaju, tiho pozivajući sitne deoničare da ulažu u rast tih istih konglomerata i da se naviknu na budućnost hrane koja im se sprema, i\nPeto, predstavlja se eksplicitno pomračenje uma svetske elite koja sebe predstavlja u svetlim tonovima. Tako možemo pročitati da se predsednik Nestlea gadi sveže hrane jer nije dovoljno dobra za njega, nego misli da koncentrisana i dizajnirana industrijska hrana u vidu suplemenata treba da nam održava zdravlje. Na žalost, ljudi će prihvatati ovakve koncepte dizajnirane hrane, ne svi dakako, ali veliki broj njih. Dovoljno da se promene naše prehrambene navike.\nKoliko je to pomračenje svesti otišlo, spomenuću samo problem ćelija abortiranih ljudskih fetusa u Coca Coli i Pepsiju a pominje se i Nestle u tom smeru. To je sadašnjost ishrane.\nDa, stavljaju ćelije ljudskih fetusa u gazirana pića. A sumnja se i u drugu hranu, cerealije, hamburgere, čokolade. Tačnije, stavljaju se aditivi biotech kompanije Senomyx koja te aditive i dodatke hrane pravi koristeći HEK 293 ćelije.\nHEK (humane embrionalne ćelije bubrega 293), takođe poznate kao HEK 293, 293, ili manje preciznije kao HEK ćelije. Oni su specifična ćelijska linija izvorno dobijena iz humanih embrionalnih ćelija bubrega, i kultivisana u laboratoriji (kultura tkiva). HEK 293 ćelije veoma lako rastu i lako se transformišu, što se već dugi niz godina koristi u istraživanju ćelijske biologije. Oni koriste i biotehnološku industriju kako bi proizveli terapeutske proteine i viruse za gensku terapiju.\nSpisak proizvoda koji sadrže HEK ćelije – engleski nazivi u originalu:\nLista kompanija koje koriste ćelije ljudskih fetusa je ovde – Lista proizvoda sa ćelijama fetusa:\nNeke kompanije kao što je Pepsi su demantovale da koriste (više) te aditive a neke kao Koka Kola su bez reakcije. The Campbell Soup su rekle da će svakako nastaviti po starom.\nKompanije koje ćelije ljudskog fetusa stavljaju u proizvode obrazlažu to time što neki sastojci iz ljudskoj fetusa pomažu ukupni kvalitet proizvoda. Ćelije iz fetusa se stavljaju i u kozmetičke proizvode. Američki aktivisti su pokrenuli sporove oko tog kanibalizma pred sudovima ali je i sam bivši predsednik Obama stao iza korporacija. Afera je bila velika svojevremeno, pokrenuta je 2010 godine i još uvek ima odjeka pre svega u Americi ali mi potrošači u svetu zaista ne znamo da li Koka kola koju kupimo u kiosku ima u sebi aditive koji su nastali na ćelijama abortiranih beba. Jezivo zar ne?\nViše o tome pročitajte na sledećem linkovima:\nKo je to od domaćih medija ovu temu kod nas preneo kao veliku aferu u SAD?\nNiko. Jer bi izgubili Nestle, Coca Colu, Pepsi, Kraft kao velike oglašivače od kojih ti mediji žive i zaradjuju.\nTako da mi kao potrošaći i ne možemo na neki način da svesno biramo ispravnu hranu, već samo ono na šta nas navode i zavode, jer su informacije skrivene. Mi ne znamo šta se sve stavlja u hranu koju globalne korporacije prave. Afera sa ćelijama fetusa samo govori koliko je budućnost ishrane neizvesna i pesimistična, jer se globalne korporacije neće mnogo osvrtati na etiku, moral i zdrav razum u trci za dominacijom i profitom.\nAktivisti u SAD uspeli su da glasnošću u javnom mnenju preokrenu neke kompanije ali neke i nisu. Nastavile su po starom. Ta hrana je i na našim policama.\nOvo je samo jedan primer da se vidi šta se nama servira kao hrana.\nVraćamo se u kameno doba kanibalizma. Budućnost ishrane.\n2019-06-13T08:45:07+02:0022 марта, 2018|Zdravlje|


Kako izbeći klimatsku katastrofu? – Sandžaklija\nKako izbeći klimatsku katastrofu?\nIzmeđu ostalih, odgovor na to pitanje je u novoj knjizi pokušao da da i osnivač Majkrosofta i jedan od najbogatijih ljudi na svetu Bil Gejts koji je identifikovao pet najvažnijih izazova koje treba rešiti.\nU odnosu na 2010. cena struje dobijene pomoću solarne energije je pala 89% dok je cena struje iz vetrogeneratora pojeftinila 70% .\nPored ovih pet oblast koje je Bil Gejts identifikovao u svojoj knjizi kao najvažnije za sprečavanje klimatskih promena i izgradnju društva koje neće biti zavisno od fosilnih goriva važno je dodati i promene u svesti ljudi.


Vesti online / Sport / Odbojka / Liga Nacija: Srbija kreće iz Kraljeva gde gostuju evropski i olimpijski šampioni\nOdbojkaška reprezentacija Srbije takmičenje u novoformiranoj Ligi nacija počinje na domaćem terenu u Kraljevu, gde će joj od 25. do 27. maja rivali biti olimpijski šampion Brazil, evropski prvak Italija i finalista poslednjeg Evropskog prvenstva Nemačka, saopštio je OSS.\nOd starta protiv svetskih velesila: Odbojkaši Srbije\nTakmičenje koje je nasledilo Svetsku ligu Srbija nastavlja od 1. do 3. juna u Sofiji protiv Bugarske, Rusije i Australije, a potom sledi put u Francusku (8. - 10. jun) i mečevi sa domaćinom, Argentinom i Korejom.\nU četvrtom vikendu, od 15. do 17. juna, Srbija će igrati u Hofman Estejtsu u SAD, a rivali će sem Amerikanaca biti i Iran i Poljska. Poslednji peti vikend na programu je od 22. do 24. juna u kineskom Ðijangmenu sa domaćinom Japanom i Kanadom.\nFinalni turnir održaće se od 4. do 8. jula na fudbalskom stadionu "Pjer Moroa" u Lilu.\nBila je to njena godina: Milena Rašić će zauvek pamtiti 2017. (VIDEO)\nODBOJKA Odbojkaši maksimalni u Kini\nODBOJKA Atomska levica\nODBOJKA Odbojkaši izgubili od SAD


Opština raspisala javni poziv: Asfaltiranje ulica u centru grada - Volim Danilovgrad\n16 02 2022 09:03\nOpština Danilovgrad raspisala je javni poziv za izbor izvođača za asfaltiranje puteva u gradskom jezgru. Procijenjena vrijednost radova na popločavanju i asfaltiranju je 123 967€ bez PDV-a, dok PDV iznosi 26 033€.\nTenderskom dokumentacijom predviđeno je, između ostalog, geodetsko snimanje i obilježavanje površina, asfalta i trotoara u ulicama Blaža Mrakovića, Vlajka Đuranovića, Bijelog Pavla, Baja Sekulića i Prve bokeljske brigade.\nStruganje postojećeg asfalta vršiće se u ulicama Blaža Mrakovića, Bijelog Pavla, Baja Sekulića i Prve bokeljske brigade.\nPrijave se podnose do 5. februara do 10 časova.\nSaniraće se most u Kopitu Petrovića\nSSCG: Što prije ograničiti cijene goriva


TURIZAM BUDUĆNOSTI STIŽE SA DVA TOČKA – Dva točka\nTURIZAM BUDUĆNOSTI: Evropom krstare milioni biciklista koji traže nove koridore. Ovakav gost se u Srbiji zadrži do deset dana i od njega se dobro zaradi\nALPSKI regioni Austrije više novca zarade od biciklista nego od skijaša, pa ne čudi što Srbija godinama pokušava da razvije ovaj turizam na dva točka.\nU zemljama EU na 1.000 stanovnika “dođe” čak 500 bicikala, a svake godine se proda 15 miliona novih dvotočkaša. Ovo, kao i činjenica da 45 odsto Nemaca na odmor nosi bicikl, dovoljno govore koliko bi naša zemlja mogla da zaradi od cikloturista.\n– Prve godine, kada je otvorena deonica na Dunavskoj ruti Bratislava – Budimpešta, ovaj put je prešlo 300.000 biciklista – kaže Branko Banović, predsednik Biciklističkog saveza Srbije. – Srbija je deo Dunavske rute, koja spaja Atlantik sa Crnim morem, a brojčanik biciklista kod Golupca je zabeležio 15.500 prolazaka pre nego što su ga građevinci oštetili. Dakle, realan broj je da srpskim delom “Evro velo 7” prođe oko 30.000 cikloturista. Stranci prelaze celu rutu kroz Srbiju, jer smo i dalje zanimljivi, novi i neistraženi, a od lokalnih turističkih organizacija zavisi koliko će neko mesto zaraditi na njima. Cilj nam je da se obeleži sve kraj ove rute, da bi biciklisti svratili u, recimo, Viminacijum.\nBiciklistički savez Srbije pokušava da sa lokalnim turističkim organizacijama promoviše i druge rute, poput “savske rute” (od ulaska u Srbiju do Ušća) ili “moravske rute”.\n– Posebno nas interesuje “moravska ruta” duž koje treba napraviti staze i obaveštenja – ističe Banović. – U slivu Morave su vrhunske destinacije, a u Vrnjačkoj Banji se pravi cikloturistički centar, a hotel “Fontana” hoće da organizuje ture sa vodičem, čuvanje bicikla i slično. Radimo dve godine i sa Vršcem, Sremskom Mitrovicom i Sremski Karlovcima.\nU Zapadnoj Srbiji već postoji 15 mapiranih etapa sa 400 kilometara biciklističkih staza duž Drine, preko Užica do Peštera, a najviše biciklista ima na Zlatiboru i Tari, jer svuda mogu da se iznajme.\n– Čak 19 miliona Evropljana letovanje provodi na biciklu – kaže Ištvan Dekanj, član udruženja “Jugociklin kampanje”. – Kroz čitavu Evropu postoji 12 osnovnih ciklopravaca i sijaset manjih, regionalnih obeleženih staza, obično po nasipima reka koji su i najatraktivniji, ali i najblaži za vožnju. Kod nas su to staze duž Tise, Dunava i Morave, koje predstavljaju međunarodne velopravce broj 6, 11 i 12 i spajaju severnu i srednju Evropu sa Mediteranom i Crnim morem. Iskustva su pokazala da izgradnja koridora dosta utiče na razvoj regionalnih turističkih privreda, uz seoski, nautički i kamperski turizam, kao i čitavu mrežu malih pansiona, cikloservisa, restorana i kafea. Jedan cikloturista kroz našu zemlju ne proleti brzim autom za jedan dan, već prolaze kroz Srbiju od pet do deset dana i za to vreme: jede, pije, spava, odlazi u muzeje, posećuje koncerte i u večernje izlaske.\nIzvor: Novosti; Autor: A. Mikata\nMotoGP Test Sepang 2019 –(Ne baš) kratak pregled prethodna 3 dana testiranja


Star Wars vs. Star Trek - šta je bolje? - Digitalizuj.Me\nStar Wars vs. Star Trek – šta je bolje?\nHome » Novosti » Star Wars vs. Star Trek – šta je bolje?\nPosted By Gostujući bloger on Feb 8, 2015 | 0 comments\nVrijeme je građanskog rata, dva giganta naučne fantastike se bore za dominaciju nad zvijezdama. Iako postoje oni koji se fanatično bore za svoju franšizu, postoje i mnogi koji nisu odlučili koja od njih je bolja. Upravo su oni ti koji treba da donesu balans galaksiji.\nStar Wars i Star Trek su, bez sumnje, dva najveća djela naučne fantastike. O njima su pravljeni filmovi, snimane serije, pisane knjige i stripovi. Odlučiti o tome koja od ove dvije franšize je bolja je veoma teško, tako da ću napraviti arenu u kojoj će se Star Wars i Star Trek takmičiti u šest kategorija i onaj koji na kraju bude imao više pobjeda – vladaće galaksijom. 🙂\nTrenutno postoji 11 Star Trek filmova i 6 Star Wars filmova, ali, uprkos brojčanoj nadmoći, Star Wars filmovi su ostvarili veći profit i pokupili više nagrada. Profit Star Trek filmova iznosi 1,93 milijarde dolara dok je Star Wars ostvario cak 4,48 milijardi (bez re-ekranizacija). Kada su nagrade u pitanju, Star Wars ima 25 nominacija za Oskara i 10 osvojenih statua, dok je Star Trek osvojio jednog Oskara, a bio je nominovan 14 puta. Očigledni pobjednik ove kategorije je Star Wars.\nDok Star Wars ima nadmoć na velikom platnu, kada su mali ekrani u pitanju, stvari su potpuno drugačije. Dok postoje samo dvije (i to animirane) serije koje se bave Star Wars tematikom, Star Trek može da se pohvali sa pet kultnih serija o čijem kvalitetu govori podatak da su nagrađivane sa čak 31 Emmy nagrada. Ova kategorija definitivno pripada Star Treku.\nKnjige i stripovi su možda i najtjesnija kategorija jer obije franšiže mogu da se pohvale sa više od 70 miliona prodatih primjeraka knjiga na ovu temu. Takođe se mogu pohvaliti i sa redovnim izdavanjem stripova. Jedino bi se najveći fanovi mogli snaći u tom moru naučne fantastike.\nRezultat ove kategorije je neriješen.\nNažalost po Star Trek, ovo je kategorija u kojoj su potuno zasijenjeni brilijantim kompozicijama John Williamsa. Uvodna špica iz Star Wars-a i “Imperial March” su melodije koje su poznate čak i ljudima koji nisu gledali filmove. To, i činjenica da su neke kompozicije iz ratova zvijezda izvođene na koncertima Bečkog orkestra, čine Star Wars pobjednikom ove kategorije.\nKategorija koja se često zaboravlja, ali Disneyu i, prije njih, Lucas Artsu, nije smetalo da gledaju profit koji im donosi prodaja licenci za “Knights of the Old Republic” “Force Unleashed” i “Battlefront“. Kada se sabere profit svih Star Wars baziranih igara, on iznosi 2,9 milijardi dolara. Star Trek, sa druge strane, se jedino može pohvaliti igricom za iPhone i Android uređaje. Star Wars je pobjednik i ove kategorije…\nStar Wars i Star Trek su stvorili neke od najpoznatijih likova svih vremena, od “zlikovaca” Darth Vadera i Khana, do heroja poput Han Sola i Kapetana Kirka. Citati iz ovih djela su ušli u našu komunikaciju: “Live long and prosper” i “May the force be with you” su najpoznatiji od njih… Ipak, dok su svjetlosni mačevi (lightsabers) i sila (force) samo plodovi mašte ili daleka budućnost, neki od izuma današnjice su inspirisani upravo Star Trekom. Mobilni telefoni (komunikatori u Star Treku) i univerzalni prevodioci su samo neki od izuma koji su se pojavili u Star Treku mnogo prije nego što su postali realnost. Zbog toga što je Star Trek bliži stvarnosti od Star Warsa, on je pobjednik ove kategorije.\nUkupni pobjednik ovog okršaja je Star Wars. Dok je Star Trek osvario uspjeh na malim ekranima, Star Wars je ipak mnogo prepoznatljiviji brend koji je prisutan u svim medijima…\nGostujući bloger: Mihajlo Boljević


DODIKOV SAVJETNIK MILAN TEGELTIJA POČEO TUMAČITI ISLAM: 'Smiješni su ovi promotori zapadnih vrijednosti iz Sarajeva, ne može se biti 'malo musliman'' | Slobodna Bosna\n"Ali presmiješan je pristup nekih 'urbanih sarajevskih promotora zapadnih vrijednosti' koji se istovremeno identifikuju kao muslimani", rekao je Tegeltija.\nMilan Tegeltija, bivši predsjednik VSTV-a i aktuelni savjetnik člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, oglasio se na svom Twitter nalogu gdje je uputio kritiku "sarajevskim promotorima zapadnih vrijednosti".\nNjemu je zasmetalo što se pojedini "urbani promotori zapadnih vrijednosti" identifikuju kao muslimani. U maniru teologa, Tegeltija ovaj put poručuje kako se ne može biti "malo musliman".\n"Ali presmiješan je pristup nekih “urbanih sarajevskih promotora zapadnih vrijednosti” koji se istovremeno identifikuju kao muslimani. Ne može se biti 'malo musliman'. Islam je sistem vrijednosti, način života i odnosa prema Bogu i svijetu oko sebe, ili ga prihavataš u cjelini ili ne", poručio je Tegeltija.\nU komentarima na ovaj tweet, jedan korisnik je Tegeltiji poručio da treba "organizovati neki tečaj: Od liberalnog do radikalnog islama", kako bi drugima prenio svoje "znanje".\nNa to je Tegeltija odgovorio kako "liberalni islam ne postoji".\n"Ne postoji liberalni islam, kao što ne postoji ni liberalno hrišćanstvo, judaizam. Religije u svojoj suštini nisu liberalne. Pokušaj liberalizacije religije ih vodi u sekte. Katoličanstvo je doduše pravilo neke institucionalne pokušaje liberalizacije, ali je sada na teškom ispitu", odgovorio je on.\nAl presmiješan je pristup nekih “urbanih SA promotora zapadnih vrijednosti” koji se istovremeno identifikuju kao muslimani. Ne može se biti “malo musliman”. Islam je sistem vrijednosti, način života i odnosa prema Bogu i svijetu oko sebe, ili ga prihavatas u cjelini ili ne!\n— Милан Тегелтија (@Milan_Tegeltija) April 16, 2022\nDRAGAN MEKTIĆ ZA "SB" NAKON POBJEDE NAD TELEDIRIGOVANOM OPTUŽNICOM: "Tek sad ću da krenem u borbu protiv 'tadićki i tegeltija', potreban je reset Tužilaštva BiH"\n17. Mar. 20224


Evro sutra 123,14 din\n► Evro sutra 123,14 din\nDinar će u četvrtak zadržati približno istu vrednost prema evru u odnosu na danas i zvanični srednji kurs biće 123,1456 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro danas košta 123,1787 dinara.\nDinar će prema evru biti 0,4 odsto slabiji nego pre godinu dana, za 0,4 odsto jači nego pre mesec dana, a 0,2 odsto jači nego na početku ove godine.\nVršilac dužnosti direktora Puteva Srbije Zoran Drobnjak najavio je danas da će od državnog vrha tražiti povećanje cene putarine od sledeće godine.


Gradonačelnik Beograda potpisao ugovore sa kineskim firmama za izgradnju toplovoda i pogona za otpadne vode\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali potpisao je sa predstavnicima kineskih kompanija CMEC (China Machinery Engineering Corporation) i Power Construction Corporation of China ugovore o izgradnji toplovoda od termoelektrane Nikola Tesla do Novog Beograda i izgradnju pogona za preradu i odlaganje otpadnih voda.\nUgovori su potpisani za vreme godišnjeg samita 16+1 (Kina i 16 zemalja centralne i istočne Evrope) 2017. u Budimpešti.\nPredstavnik kineske firme CMEC za centralnu i istočnu Evropu Li Sjućang je potpisao sporazum o izvođenju radova u okviru projekta za izgradnju pogona za preradu i odlaganja otpadnih voda iz centralnih delova Beograda dok je predstavnik kompanije Power Construction Corporation of China Jang Fen potpisao ugovor o toplovodu od termoelektrane Nikola Tesla u Obrenovcu do Novog Beograda zajedno sa direktorom JKP Beogradske elektrane Goranom Aleksićem.\nGradonačelnik Mali je posle potpisivanja podsetio da su gradske vlasti još pre nekoliko decenija počele da izrađuju planove za sprovođenje ova dva projekta.\n“Kada je reč o otpadnim vodama, one u potpunosti idu u Savu i Dunav, što je potpuno neprihvatljivo, a mi smo skoro jedini grad koji nema fabriku za prečišćavanje otpadnih voda. Zahvaljujući ovom ugovoru, njena izgradnja će početi u drugoj polovini sledeće godine. Ovaj ugovor podrazumeva i završetak izgradnje interceptora, o kome se govori još od 1980. godine. Ukupna vrednost projekta je 260 miliona evra”, rekao je gradonačelnik Mali.\nPo njegovim rečima, izgradnja toplovoda od TE Nikola Tesla (TENT) će doneti velike uštede Beogradskim elektranama jer će topla voda iz elektrane biti upotrebljena za centralno grejanje.\n“Na taj način ćemo godišnje uštedeti 40 miliona evra, a projekat se isplati u roku od pet godina. I na ovom projektu očekujemo početak radova u drugoj polovini 2018. godine. Vrednost projekta je 190 miliona evra”, rekao je Mali.\nU prisustvu ministra @AAnticBG potpisan je Ugovor o izgradnji Toplodalekovoda Obrenovac-NBg između #GradBeograd , JP Beogradske elektrane i kompanije "Power Construction Corporation of China"\nBeograd dobija toplodalekovod na koji je čekao nekoliko decenija.#16plus1 ???? pic.twitter.com/Tya9rxTvkp\n— mre (@MiningEnergyRS) November 27, 2017\nPotpisivanju dva ugovora sa kineskim firmama na marginama samita su prisustvovali i premijerka Ana Brnabić, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nTagovi: grejanje, otpadne vode, TENT, toplovod\nPočetna » Vesti » Otpad » Gradonačelnik Beograda potpisao ugovore sa kineskim firmama za izgradnju toplovoda i pogona za otpadne vode


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: "Gradska Cetinje" 27. eko hotel u Crnoj Gori\nDOBILI SERTIFIKAT 05. 02. 2020. 11:29 >> 11:35 0\n"Gradska Cetinje" 27. eko hotel u Crnoj Gori\nCetinjski hotel sa pet zvjezdica "Gradska Cetinje" dobitnik je međunarodnog sertifikata Ekološki znak Evropske unije (EU Ecolabel), i najnoviji u nizu pozitivnih primera crnogorskih „eco-friendly“ objekata koji posluju prema najvišim svjetskim standardima, saopšteno je iz UNDP-a.\n"Primjena standarda održivog razvoja u hotelskoj industriji više nije poželjan, već sve više postaje obavezan način poslovanja – redukovani troškovi električne energije, racionalna upotreba vode i resursi, te briga o životnoj sredini osnove su za ovakav vid poslovanja. Zeleni turizam sve je popularniji među putnicima, pa osim stvaranja hotelskog brenda koji uvažava principe održivog razvoja, ovi hoteli imaju mogućnost za bolje poslovanje i dodatnu zaradu", piše u saopštenju.\nKako navode, u Crnoj Gori sada postoji 27 hotela i turističkih apartmana koji posjeduju međunarodni sertifikat održivosti u turizmu.\n"Zeleni hoteli prepoznaju se po ekonomičnom poslovanju što ih čini značajnim partnerima u očuvanju prirode i borbi protiv klimatskih primjena. Sertifikat održivosti je potvrda da hotel štedi energiju i vodu, da se u objektu racionalno koriste energenti, sredstva za rad i da se njihova provjera vrši po tačno utvrđenim procedurama. Dobro informisano osoblje je vrlo važno da bi komunikacija sa gostima bila kvalitetna i kako bi posetioci bili maksimalno upoznati sa ponudom, što sve doprinosi širenju ekološke svijesti. Eko-znak doprinosi boljem kvalitetu usluga i jača poziciju na tržištu - što pravi bitnu razliku između hotela koji ga posjeduju od ostalih", navodi se u saopštenju.\nVeći broj sertifikovanih smještajnih jedinica, kako se dodaje, važan je za pozicioniranje destinacije na tržištima zapadne i sjeverne Evrope, SAD-a, Kanade, Australije.\nNacionalna turistička organizacija Crne Gore i Ministarstvo održivog razvoja i turizma obezbjeđuju finansijska sredstva za uvođenje ekoloških sertifikata ,,Travellife” i ,,EU Ecolabel” u partnerstvu sa Kancelarijom UNDP-ja, uz podršku projekta Razvoj niskokarbonskog turizma.\nUNDP Gradska Cetinje\nOnline mentorski program za podršku preduzetnicima


Koliko kosta logo / sajt? - misterija resena - Page 5 - Massive Issue - Dizajn Zona\nI jos nesto kao zakljucak - sajtovi su odavno prevazisli fazu kada su bili internet prezentacije firme ili proizvoda od 5,6,... 15 stranica, pa se tako vise ni web dizajn ne moze prodavati "na kilo" kao nekad. Onaj ko naplacuje web dizajn po broju stranica je realno amater. Web sajtovi su prerasli u nesto mnogo vece i mocnije, postali su aplikacije koje nesto rade, prave pare, a nesamo da stoje i izgledaju lepo (poput bilborda i reklame u novinama), te su potpuno besmiselene paralele sa grafickim ili vec nekim drugim dizajnom. Naravno, bice i dalje i takvih sajtova, ali to je samo jedan mali delic velike price.\nDEDA_RUMA 5 posts\nApsolutno se slažem sa svakom rečenicom u ova 4 posta.\nTako i ja gledam na posao, doduše sa jednom malom razlikom, ti to radiš prilično uspešno a ja prilično neuspešno :)\nAli mlad sam, ima vremena, popraviću se....\nMislim da ova tvoja zadnja 4 posta vrede više nego prethodne 4 stranice tupljenja.\nI ovaj momak sto je bacio flejm nestade bez traga. Bilo bi dobro definisati tu kategoriju "ozbiljan" website. Nekada su to bile lepe prezentacije proizvoda/firme, kao sto rece covek, danas su to mocne aplikacije koje su skoro u potpunosti zamenile veliki deo aktivnosti koje su pre 20-ak godina bile najnormalnija pojava ( kupovina, druzenje, kockanje, gaming, etc ). Najbolji pokazatelj toga jeste koliko zastrasujuce deluje surf po internetu ukoliko niste brisali cookies 20-ak dana. Znaju da li planirate putovanje, znaju gde planirate da idete, da volite kocku, koji broj cipela nosite, ko su vam prijatelji, sta oni vole ... Pa i oglasi proizvoda/usluge koje ste gledali nedavno, pojavljuju se gotovo na preko 50% stranica koje posetite...\nPod "ozbiljan" sajt, mislim da se danas podrazumeva broj poseta/zarada, sve ostalo je u drugom planu. Dizajn je u celoj toj internet masineriji jedan deo slagalice, njegova uloga rast profita. Mislim da je danas to i jedino merilo za vlasnike ( one koji placaju ) koliko je odredjeni website kvalitetno uradjen. Ukoliko dugorocno padne zarada posle redizajna neke aplikacije/sajta - velike su sanse da dizajner nije odradio posao kako treba, bez obzira koliko sajt prijao oku. Nesto nisam primetio da joomla i wordpress dominiraju kada su u pitanju high profit/traffic sajtovi tipa ( booking, gambling, shopping, adult, soc networks, gaming ) ...\nRealna cena sajta ( ozbiljnog & neozbiljnog ) je od besplatnog do beskonacnog.\nTo ti je ogromna prednost i iskoristi je na pravi nacin :)


BATISTI POLETEO IZ BOLIVIJE Nakon skoro 40 godina bekstva bivši levičar izručen Italiji\nBivši italijanski levičar Ćezare Batisti (64), koji je osuđen za ubistvo i nalazio se skoro 40 godina u bekstvu, izručen je Italiji nakon što je uhapšen u Boliviji, saopštili su zvaničnici večeras.\nVest o njegovom izručenju potvrdila je u saopštenju vlada Brazila, gde je Batisti živeo nekoliko godina, prenosi Rojters.\nBatistija je uhapsio Interpol u subotu u bolivijskom gradu Santa Kruz de la Sijera. On je osuđen na doživotni zatvor zbog umešanosti u četiri ubistva 70-ih godina prošlog veka, kao član ultra levičarske grupe "Naoružani proleteri za komunizam". Nakon što je pobegao iz zatvora 1981. godine, neko vreme je živeo u Francuskoj, pre nego što je pobegao u Brazil. On je u toj zemlji živeo uz podršku bivšeg predsednika levičara Luiš Injacio Lula da Silve.\nNakon što je nedavno pobedio na predsedničkim izborima u Brazilu Žair Bolsonaro je obećao da će Bastistija isporučiti Italiji, a njegovi advokati su podneli zahtev da se to ne učini. Taj zahtev je odbijen i u decembru prošle godine brazilski vrhovni sud je naredio njegovo hapšenje, nakon čega je on nestao. Prema rečima bolivijskog ministra unutrašnjih poslova, Batisti je pronađen na ulicama Bolivije, u koju je ušao ilegalno.\nInače, Batisti je postao uspešan pisac kriminalističkih priča, a prošle godine je izjavio da strahuje da će biti mučen i ubijen ukoliko ga isporuče Italiji. Italijanska agencija Ansa prenela je da je avion italijanske vlade u kome se nalazi Batisti poleteo oko 22 sata iz Bolivije, čime je obavljena ekstradicija Italiji, a očekuje se da će u Italiju sleteti u toku ponedeljka.\n"Ne zaslužuje da živi ugodno na plaži već da život OKONČA U ZATVORU": Begunac koji je bežao od pravde skoro ČETIRI DECENIJE stiže u Italiju\nPre 30 godina je osuđen na DOŽIVOTNI ZATVOR, ali je tek sad dolijao: Uhapšen Ćezare Batisti, član ZABRANJENE levičarske grupe\nOPSADNO STANJE U RIMU Sleteo na aerodrom član ZABRANJENE levičarske grupe, koji je bio u bekstvu skoro 40 godina (FOTO, VIDEO)\nEkstremni levičar koji je bežao 37 godina prebačen u ZATVOR SA MAKSIMALNIM OBEZBEĐENJEM


Nakon što je španski reprezentativac David Vilja doveo klupskog prvaka Evrope u vođstvo u četvrtom minutu, preokret je počeo da se dešava posle jednog sata igre.\nMarko Fabijan je svojim majstorijama u 60. i 62. minutu nagovestio drugačiji ishod od očekivanog, postigavši najpre gol sa distance, a drugi atraktivnim makazicama, pa je od tada je sve krenulo nizbrdo za Barsu. U 72. je Kasiljas povisio na 3:1, a konačni rezultat je u završnim trenucima utakmice postavio Davila.\nZa Barselonu su u ovoj utakmici igrali Pinto, Abreu Fontas (od 33. Serhi Gomez, od 62. Armando), Pike (od 46. Buskets), Abidal (od 62. Muniesa, od 74. Adrijano), Žonatan Dos Santos, Keita (od 81. Baliu), Ćavi (od 46. Inijesta), Tijago (od 62. Riverola), Kuenka (od 62. Deulofeu), Karmona (od 62. Espinoza) i David Vilja (od 46. Pedro).


MRAČNI BOGOVI T.E.D. Klajna - zbirka horor novela • Art-Anima\nMRAČNI BOGOVI T.E.D. Klajna – zbirka horor novela\nU čuvenoj Orfelinovoj ediciji „Poetika strave“, nedavno je objavljena kolekcija novela Mračni bogovi (1985) američkog pisca T.E.D. Klajna. Ovaj autor tokom svoje dugogodišnje karijere nije mnogo toga objavio (svega jedan roman, dve zbirke i nekoliko priča štampanih u različitim publikacijama), ali za sve ono što jeste objavio, dobio je pozitivne kritike zbog pažljive konstrukcije i suptilne upotrebe horor elemenata.\nTako ovu knjigu čine novele „Deca kraljevstva“, „Piti“, „Crni čovek sa rogom“, „Najdelmanov bog“, dodatna noveleta „Događaji na farmi Porotovih“, kao i opširan pogovor uređivača „T.E.D. Klajn: Lavkraftov marljivi učenik“, u kome se Klajnova poetika objašnjava kao vrlo osobeni spoj poetika Hauarda Filipsa Lavkrafta i Stivena Kinga.\nU odlomku iz pogovora, Ognjanović ovu tvrdnju podvlači sledećim rečima: „Ako je polazišna tačka Klajnove poetike definisana Lavkraftom, njegova odredišna lako je mogla biti definisana skoro dijametralno suprotnim piscem – Kingom. Za razliku od drugih velikana horor književnosti svog doba, Ligotija i Ejkmana (s potonjim se jednom, u Londonu, i sreo), čiji ih svetonazori, pristup i stil pisanja nužno svrstavaju u zabran kulta, jer prosečnom čitaocu njihovi svetovi nisu smesta komunikativni i zahtevaju izvesno navikavanje, Klajnov jezik, iako sofisticiran i pažljivo građen, ne odskače primetno od uobičajenog stila kvalitetne horor proze svog vremena kakvu su pisali, recimo, Remzi Kembel, Piter Štraub, Tomas Trajon ili Stiven King.“\n„Njegovi junaci su obični, prosečni ljudi s kojima čitalačke mase mogu lako da se identifikuju, ambijenti u kojima žive i problemi sa kojima se susreću takođe su svakodnevni, opšte-prepoznatljivi, a pripovedanje je pitko, linearno, jasno, bez naročitog eksperimentisanja, dvosmislenosti i očiglednih odmaka od konvencionalnih vrsta naracije na koje su čitaoci navikli. Pored toga, svojom dinamičnošću, jasno razrađenim zapletima, naglašenom vizuelnošću i obiljem dijaloga, ta proza je izrazito sinematična (tj. nalik filmu), što je takođe jedan od važnih zahteva za masovnu popularnost jednog savremenog dela“, navodi Ognjanović.\nNovele zastupljene u zbirci Mračni bogovi:\nUsred Njujorka jedan čovek od skromnog sveštenika otkrije neomitologiju o navodnoj rasi podzemnih bledih, veoma zlih humanoida. Iako niz epizoda kao da ukazuje da u toj priči ima istine, on to odbacuje kao fantaziju. A onda u celom gradu, usred noći, nestane struja…\nZabava povodom useljenja u novu kuću, nekadašnju farmu, u šumovitoj zabiti Konektikata. Gomila njujorških japija smeje, se, zabavlja, šali sa svojim domaćinom – ali iz fragmenata raznih razgovora, kao i nekih dešavanja, javljaju se nagoveštaji da je ta kuća stečena na nečastan način, da je prethodni vlasnik poludeo (doslovno: u ludnici je, gde je samom sebi rukama iščupao grlo), a da je za sobom, možda, ostavio nekakvog ljubimca… koji odavno nije nahranjen…\nStariji pisac iz Njujorka nekada davno družio se sa Lavkraftom i pisao priče u njegovom stilu; ceo život proveo je u njegovoj senci. Sad, u smiraj svojih dana, čuje ispovest čoveka koji beži od mračnog božanstva iz džungla Malezije koje je obožavao Čo-Čo narod, o kojem je Lavkraft pisao. Piščev život pretvara se ubrzo u horor priču jeziviju od onih koje je sam pisao…\nNajdelman ima uspešan posao u marketinškoj agenciji, skupocen stan, ženu, dete, ljubavnicu… ali njegovu rutinu razbija jedan naizgled luckasti hevimetalac koji je u Najdelmanovoj pesmi iz mladosti pronašao uputstvo za oživljavanje „sluge“ koji će obožavati naročio zloćudno božanstvo koje je Najdelman jednom davno izmislio. Luckasti čovek tvrdi da je u tome uspeo, da veliki stvor načinjen od otpada i đubreta izvršava njegove komande, ali da bi radije slušao onoga koji ga je stvarno stvorio…\nMladi profesor iz Njujorka odlazi u nedođiju Nju Džerzija, u jednu staromodnu versku zajednicu, usred šuma, potoka i netaknute prirode, kako bi pripremao kurs iz horor književnosti. Međutim, ubrzo on, nenamerno, oživi drevno zlo iz šume koje počne da se ispoljava na podmukle načine…\n„Događaji na farmi Porotovih“ je inspirisana Makenovim „Belim ljudima“, kao i Lavkraftom uopšte, a naročito pričama „Danički užas“ i „Boja izvan ovog svemira“. Nju je kasnije Klajn razradio i proširio u svoj za sada jedini roman – Ceremonije (The Ceremonies, 1984)\nKnjiga Mračni bogovi sadrži 370 strana. Sve novele je preveo Dejan Ognjanović. Ilustracije je uradio Nikola Vitković.\nT.E.D. Klajn – Mračni bogovi\nČOVEK KOGA JE DRVEĆE VOLELO - zbirka priča Aldžernona…\nPrevious Predavanje Milana Ćirkovića o nauci i pseudonauci\nNext USPON PERSEPOLISA – sedmi roman iz serijala ”Prostranstva”


FATALNA ŽENA: modno-scenski performans top modela Jelene Govedarice - PRess Serbia | PR PRess team\nRužne NAVIKE zbog kojih ostavljamo LOŠ UTISAK!\nFashion • Region\nFATALNA ŽENA: modno-scenski performans top modela Jelene Govedarice\nU prepunoj pozorišnoj sali u Prijedoru, pred oko 330 posetilaca, održan je 53. modno-scenski performans FATALNA ZENA, čiji scenario, koreografije, režiju i organizaciju potpisuje top model BiH Jelena Govedarica.\nGlumica Mirela Predojević bila je nepogrešiv tandem na sceni, rekla je Jelena, i dodala da je publika uz smeh i aplauze prihvatila priču.\nOvo je bio nepogrešiv prikaz mode, kroz priču o političarki (Ani) i političarevoj ženi (Nevenki). Njih dve dolaze u sukob jer Nevenka vidi u Ani, zamenici svog muža, razlog zbog kog on gubi poziciju. Ana predstavlja samouverenu, fatalnu, pametnu ženu, a Nevenka iskompleksiranu i hirovitu ženu koja pokušava da bude fatalna tražeći ljubavnika. Medjutim, sukob prestaje Aninim naporima da smiri i usmeri Nevenku, gde ona na kraju postaje njena pomoćnica i samosvesna žena koja zna da ceni prave vrednosti.\nZanimljiv detalj je crvena ruža koju je pevačica na scenu iznela, a koja je bila simbol prevara Nevenkinog muža. Obe će tu ružu prihvatiti kao nebitnu informaciju, uz smeh.\nSuper mame, poslovne žene, sportistkinje, urednice, Lucia Kimani, gosti AR SCOUTING iz CG – obavili su odličan zadatak.\nNatasa Milosavljevic (Miss CG 2015), Olja Bajrami, Dijana Bliznac našle su se pored uloge muzičkih gostiju i u ulogama manekenki, a Olja Bajrami promovisala je novu pesmu “Mjesečar”.\nSpecijalni gost, dizajner Vladimir Di Krupsky, očarao je prisutne kolekcijom svetskog ranga “ARIA”, koja je inspirisana belim ženama – aristokratkinjama, koje su bile stub standarda u raznim kulturama ( istoka – Rusije i zapada – Nemačke).\nNATASA MILOSAVLJEVIĆ MISS CG 2015 priznala je da joj se ceo šou jako dopao. “Za razliku od onih krajnje svakodnevnih fashion šou programa, ovo je bila umetnost na sceni, počevši od teksta, odlicne glume, scenografije i modela koji su čitavu priču izneli na odličan način. Jeleni svaka čast na originalnosti i velikom trudu koji stoji iza čitavog ovog projekta. Može da služi za primer. Impresivan spoj mode i glume na sceni koji nisam do sada imala prilike da vidim nigde kod nas, pa ni u svetu, a verujem da i mnogi nisu, i da će se ubrzo mnogi i van vaših granica upoznati sa ovakvim jedinstvenim projektom.”\nVLADIMIR DI KRUPSKY(dizajner) rekao je da ovo sto Jelena radi izgleda svetski, i da je zato sam odmah pristao da dodje. “Toliko energije i ideja i talenta je uloženo da se ovo sprovede u delo, impresivno. Nisam imao potrebe da dugo i naširoko sa Jelenom pregovaram, sve je teklo samo od sebe i zaista je ovo jedinstven spoj mode i glume na ovaj način. Moda deluje kao bezazlena profesija, ali iziskuje puno vremena, truda i napora.”\nOLJA BAJRAMI (pevačica): “Odmah sam prohvatila poziv jer samo mesto dešavanja, ali i Jelenina ideja, da se okušam kao manekenka mi se dopala i ja sam oduševljena organizacijom mode na ovaj način. Publika je na moju novu pesmu “Mjesecar” sjajno odreagovala, dok smo uz nju izvodili performans.\nPoslovnu kolekcija jesen/zima 2017/2018 SANA LINEA iznele su poslovne žene koje su kroz performans prezentivale svoje profesije.\nBURZIKA UNIQUE je unikatnim kaputima predstavila deo kolekcije koju radi u svom modnom salonu, čiji je deo tima dizajnerka Snjezana Vujinovic.\nTagovifatalna žena Jelena Govedarica press serbia\nPet stilova oblačenja koji su karakteristični za 2020. godinu\nČuveni srpski kreator Saša Milojković završio novu kolekciju, OVO MU JE BILA INSPIRACIJA!\nHrvatski kik-bokser je besan, zapretio siledžijama zbog maltretiranja bespomoćnog mladića\nTOMMY JEANS – Nova kolekcija stigla u Srbiju\nSPRDAJU SE SA NARODOM! Ivica Dačić: Voditeljka “Parova” će vršiti kontrolu mog ministarstva!


Na SASE za 30. august promet od 240.188,68 KM - Akta.ba\nNa SASE za 30. august promet od 240.188,68 KM\n30.08.2018. 15:04 / Izvor: Akta.ba\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi-burzi ostvaren je ukupan promet od 240.188,68 KM. U sklopu 11 transakcija ukupno je prometovano 204.084 vrijednosna papira.\nVrijednost BIFX-a je pala za 3,61 indeksni poen na 710,78 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,51 %.\nVrijednost indeksa SASX-10 je pala za 0,50 indeksnih poena na 627,32 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,08 %.\nVrijednost indeksa SASX-30 je pala za 0,16 indeksnih poena na 1.118,59 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,01 %.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je pala za 6,69 indeksnih poena na 10.659,18 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,06 %.\nVrijednost indeksa SASX-Fundamentals, SASX-FN je pala za 9,64 indeksnih poena na 11.823,73 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,08 %.\nPromet na Kotaciji iznosio je 209.379,28 KM; u sklopu 6 transakcija prometovano je 201.058 vrijednosnih papira.\nNa Kotaciji privrednih društava ostvaren je promet od 8.575,00 KM; u sklopu 3 transakcije prometovano je 700 dionica. Najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta BOSNALIJEK DD SARAJEVO (simbol BSNLR ) u iznosu od 7.800,00 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 12,00 KM.\nNa Kotaciji fondova ostvaren je promet dionicama ZIF CROBIH FOND DD MOSTAR (simbol CRBFRK1 ) u iznosu od 804,28 KM; u sklopu 2 transakcije prometovano je 358 dionica. Kurs ovog fonda iznosio je 2,25 KM.\nNa Kotaciji obveznica ostvaren je promet u ukupnoj vrijednosti od 200.000,00 KM; u sklopu 1 transakcije prometovano je 200.000 obveznica FBiH za ratna potraživanja ser. B (simbol: FBIHK1B).\nNa Slobodnom tržištu - ST1 ostvaren je promet od 30.809,40 KM; u sklopu 5 transakcija prometovano je 3.026 dionica. Najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta JP ELEKTROPRIVREDA BIH DD SARAJEVO (simbol JPESR ) u iznosu od 18.600,00 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 9,30 KM.\nDnevni porast vrijednosti zabilježile su OBVEZNICE FBIH ZA RATNA POTRAŽIVANJA SER. B (simbol: FBIHK1B ) od 2,04 %, dok je najveći dnevni pad registrirao emitent SARAJEVSKA PIVARA DD SARAJEVO (simbol: SRPVRK1) od 5,95 % sa cijenom od 15,50 KM.


Šta god da vam meteorolozi kažu, koliko god da se upinju mediji da najave „znatan pad temperature“ padavine, kijamet i košavu, ne uzbuđujte se. Proleće je ipak stiglo. To je najavila i kineska Nova godina koja od danas počinje da nas, zahvaljujući „zemaljskoj svinji“, u čijem je znaku, obasipa blagodetima, uspesima i pozitivnim dešavanjima ali, na ličnom planu. Političarima nije naklonjena. Oni će se valjati u blatu domaćih problema, predvideli su majstori Feng šuija. Jedino što u tom blatu, mi obični smrtnici bez talenta za prognozu, vidimo sebe i svoje rasparene i probušene cipele, pantalone sa rupama u džepovima, i pohabane kapute. Proleće je uprkos svemu tome razlog da s pažnjom primetimo prve visibabe. Za sada ih ima samo na društvenim mrežama, ali biće ih uskoro svuda oko nas. Strpljive su one i još uvek čekaju da pomole svoje cvetove. Ko ume da tumači signale koje nam šalje priroda, lakše će i više u skladu, živeti sa njom. U tom duhu optimizma, poneseni novim izazovima koje nam svakodnevno život iznosi na trpezu obaveza, sačekajmo i da procveta još cveća, zazelene polja, a reke se izbistre. Niste zaboravili na to nekadašnje opisivanje prvih vesnika u pismenim zadacima, a zaboravili ste da uključite mašinu i bojler po jeftinoj struji? Ili ste zaboravili da je baš danas godišnjica braka ili rođendan namrgođene šefice? Setite se da ste živi ako vas danas neko iznervira i da je to velika sreća jer je počela kineska godina Svinje. Krajem ove godine završava se veliki ciklus, pa je zbog toga veoma važno završiti sve stare obaveze i napraviti nove planove za budućnost. A za ostalo – pa mi ćemo po srpskom običaju da se prekrstimo, ukrstimo koju, i pozdravimo novi dan u slavu života. Pa, neka nam je sa srećom.


Pesma koja objedinjuje Crnu Goru, Srbe, Kosovo i sad - Novaka Đokovića\n24.03.2021. - 19:34h 16:05h Autor: Stil.kurir.rs\nKada je Slobodan Šarenac pitao Novaka Đokovića, koja mu je omiljena, narodna pesma, teniser je odgovorio: "Veseli se srpski rode, srpski rode zbog slobode..."\nOvu pesmu je Novak pevao kada je proslavljao uspeh zbog mesta na ATP listi, a evo i zanimljivosti o pomenutoj pesmi.\nPesmu "Veseli se srpski rode" izvodi crnogorska popadija, Danica Crnogorčević koja ima samo 25 godina i za nju se kaže da je najmoćniji glas Crne Gore.\nTekst i muziku je napisao sveštenik, njen suprug Ivan, a za medije je ispričao kako je pesma nastala:\n"Dok sam čekao da se Danica i naša kćerka Kasija spreme da izađemo u šetnju, stajao sam u hodnik i dobovao neku muziku prstima po zidu. Pitao sam Danicu da li ima neka pesma tog ritma i ona je rekla da nema. U glavi mi je stalno bila rečenica "Veseli se srpski rode zbog slobode..." Kada je pesma nastala nije bilo ni govora o litijama, a kada su počele litije u Crnoj Gori, pesma se nametnula kao himna..., "ispričao je sveštenik.\nInače, ovaj mladi bračni par ima troje dece i žive u Crnoj Gori.\nDanica, rođena Nikić je pevačica etno i duhovne muzike i diplomirana istoričarka umetnosti.\nNjena pesma Veseli se srpski rode koje je objavljena na Vidovdan 2020. postala je nezvanična himna i simbol protesta protiv režima Mila Đukanovića u Crnoj Gori.\nOd 2018. je udata za sveštenika Srpske pravoslavne crkve, đakona Ivana Crnogorčevića, sa kojim ima troje dece. Diplomirala je na Fakultetu istorije umetnosti sa prosekom 10 i stekla zvanje specijalista istorije umetnosti.\nNastupala je na brojnim festivalima duhovne i etno muzike širom Evrope. Prvi solo album duhovne muzike pod naslovom Gospode dođi sa 11 pesama, objavila je 2018. uz podršku i blagoslov manastira Ostrog.\nOgrijalo Sunce sa Кosova polja ravna,\nZasijale svetinje iz vremena davna.\nVeseli se srpski rode, srpski rode zbog slobode,\nVeseli se srpski rode.....\nOvdje su grobovi slavnih predaka,\nŠto odbraniše svetu vjeru od Turaka.\nNovak ĐokovićIvan CrnogorčevićDanica Crnogorčevićpesmaomiljena pesma Novaka ĐokovićaEtno pesma


E katastar rs\nE katastar rs VodiČ Za Ostvarivanje Prava - Icva Osiguranje većeg dijela prava je obaveza Republike Srpske, ... potvrda iz službe za imovinsko-pravne i geodetske poslove i katastar nekretnina da ne ostvaruju ...Uredba ... u delu koji se odnosi na obrazac E-3 ... Prema Sistemskom spisku naselja na osnovu Zakona o Registru prostornih jedinica "Sl. glasnik rs" br ... (katastar ...Službeni List Srj', Br 50.50.22 Geometar specijalista za premer i katastar nepokretnosti. 50.50.23 Geometar specijalista za komasacije i arondacije. 61.50.00 Inženjer geodezije.Troškovi U Upravnom Postupku , Izvršenje U Upravnom … P R E S U D U. Tužba se odbija. O b r a z l o ž E n j E. ... katastar i geodetske poslove broj 06-2275/2 od 17.01.1978. godine, u korist Države SFRJ ...\nE katastar rs documents. Documents about E katastar rs. E katastar rs information.


Rezidencijalni Program u Beogradu: otvoren konkurs za 2016. godinu\nOktobar 2015 .\nU sklopu rezidencijalnog programa potpomognutog od TRADUKI-ja „Krokodil – Kuća za pisce“ Udruga Krokodil iz Beograda raspisala je novi natječaj za stipendije u 2016. godini. Spisateljice i spisatelji iz Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Slovenije, Hrvatske, Makedonije, Albanije, Bugarske, Rumunije i Kosova mogu se do 15. oktobra (new: 22.10.2015) javiti na konkurs za jednomjesečni boravak u glavnom gradu Srbije.\nRezidencijalni program u Splitu: konkurs za 2016.\nU saradnji s TRADUKI-jem, Udruga KURS i ove godine nastavlja spisateljski rezidencijalni program u Splitu. Zainteresirane spisateljice i spisatelji, te prevoditeljice/prevoditelji mogu se do 15. oktobra javiti na konkurs za rezidencijalnu stipendiju za 2016. godinu. Tokom četverosedmičnog boravka u Splitu stipendisti se mogu upoznati s književnom i kulturnom scenom, sa društvenim okruženjem u Hrvatskoj te se predstaviti splitskoj publici. Spisateljski rezidencijalni boravak u Splitu podupiru TRADUKI, Ministarstvo kulture Hrvatske, Grad Split i Splitsko-dalmatinska županija.\nRezidencijalni boravak za umjetnike u Austriji 2016.\nSavezni ured kancelara Republike Austrije u suradnji s KulturKontaktom Austria raspisuje konkurs za 50 rezidencijalnih stipendija za 2016. godinu u Austriji (u Beču i Salzburgu). Rezidencijalne stipendije služe upoznavanju s austrijskom umjetničkom i kulturnom scenom i sklapanju kontakata s austrijskim umjetnicima.\nKonkurs za rezidencijalni boravak za pisce u Vaduzu\nLihtenštajnska Fondacija za kulturu i Ministarstvo vanjskih poslova, obrazovanja i kulture, u saradnji sa književnom mrežom TRADUKI na četverosedmični do osmosedmični radni boravak u Vaduzu, glavnom gradu Liechtensteina, pozivaju albansku autoricu/albanskog autora.\nActors of Urban Change 2015-2017.\nNakon pilot faze programa Actors of Urban Change, koja je provedena od jeseni 2013. do ljeta 2015. godine, Fondacija Robert Bosch raspisala je konkurs za drugi krug Programa. Actors of Urban Change podstiče održiv i participativan razvoj grada uz pomoć kulture. Akterima iz kulture, uprave i privrede omogućava se jačanje kompetencija za nadsektorsku saradnju. Lokalnim projektima, savjetodavnim radom koji prati pojedine procese i razmjenom na evropskom nivou sudionici programa u praksi primjenjuju svoje sposobnosti. Program se provodi u saradnji s MitOst, reg. udr. Drugi krug Programa počinje u decembru 2015. i traje do maja 2017. Rok za prijave na konkurs je 13. septembar 2015.\nKonkurs za rezidencijalni boravak u Albaniji\nFondacija za kulturu Liechtensteina i Ministarstvo vanjskih poslova, obrazovanja i kulture, u saradnji s književnom mrežom TRADUKI i spisateljskim rezidencijalnim programom „Tirana In-Between“, na četverosedmičnu radnu stipendiju u albanski glavni grad Tiranu pozivaju jednu lihtenštajnsku autoricu/lihtenštajnskog autora. Konkurs je dio književne razmjene između Liechtensteina i Albanije. Drugi dio projekta je poziv za jednu albansku autoricu/albanskog autora u Vaduz, također u 2015. godini. Kandidatkinje/kandidati koji će se prijaviti na konkurs treba da budu profesionalni spisatelji/ce iz područja beletristike, naučnopopularne književnosti, drame, poezije, esejistike ili književnosti za djecu i mlade. Prijave na konkurs za boravak u septembru 2015. mogu se slati do 26. jula 2015.


PROBAJ NOVA IZDANJA NA BELFISU – TREĆI QUARTERLY U 2017. GODINI | LesMills\nPROBAJ NOVA IZDANJA NA BELFISU – TREĆI QUARTERLY U 2017. GODINI\nVreme zaista leti, postajemo svesni kada spremamo novo druženje i novi sastanak instruktorskog Les Mills tima.\nTreću kontinuiranu edukaciju Les Mills instruktora za ovu godinu zakazujemo za 16. septembar!\nOvog puta, iznenađenje jeste lokacija i događaj na koji smo smestili Quarterly. Quarterly će se oodržati na najvećem regionalnom fitnes sajmu – Belfisu.\nDo sada smo već verovatno razjasnili da Quarterly predstavlja kontinuiranu edukaciju Les Mills instruktorima i da se on održava od dva do četiri puta godišnje. Tačnije, održava se u trenucima kada se klubovi pripremaju za prezentaciju novih izdanja, a instruktori prethodno imaju čast da među prvima vide kakva su nova izdanja, koja muzika će ih pratiti, šta je to novo u izdanjima i najvažnije – kako da ta izdanja prezentuju da bi se svako od vas na kraju treninga osećao kao da je taj trening bio samo za njega i salu napustio sa osmehom i željom za novim treningom.\nOvog puta, nisu samo instruktori ti koji će nova izdanja probati pre svih – svi ljubitelji Les Mills treninga dobrodošli su 16. septembra u Belekspo centar, da rame uz rame sa instruktorima koje gledaju na bini probaju nova izdanja treninga.\nBELFIS 2017 – ŠTA SE JOŠ SPREMA?\nPored Les Mills treninga, tokom sajma očekuje te još mnogo zanimljivih fitnes sadržaja i treninga koje ćeš moći da isprobaš. Sa očekivanih više od 10 000 posetilaca, ovogodišnji sajam pretenduje da postane najveći fitnes događaj na ovim prostorima, kako po broju posetilaca, tako i po kvalitetu izlagača, predavača i treninga koji će u ova tri dana biti održani u Belekspo centru.\nPosetiocima se spremaju časovi smeh yoge, pilatesa, Crossfit i TRX treninga. Sajam će ugostiti i šesti po redu Evropski fitnes kongres, na kom će govoriti najpoznatija svetska istraživačka imena kada se o treningu, sportskoj rehabilitaciji i prevenciji od povreda radi.\nUz kupljenu ulaznicu, Savez za fitnes i rekreaciju Srbije obezbedio je da svaki posetilac sajma ostvari pravo na besplatnu mesečnu članarinu u fitnes centru u mestu stanovanja.\n6 Responses to “PROBAJ NOVA IZDANJA NA BELFISU – TREĆI QUARTERLY U 2017. GODINI”\nzanima me u koliko sati to pocinje i da li se karte kupuju taj dan? Da li mogu da se kupe karte na ulazu?\nhvala ti na interesovanju. Karte će moći da se kupe i tog dana, na ulazu. Les Mills treninzi počinju od 11.00 časova (11.00 – CX WORX, 11.35 – Body Balance i 12.40 Body Vive) i od 15:30 (15.30 – Body Jam, 16.20 – Body Attack, 17.25 – Body Combat, 18.30 – GRIT). Vidimo se 16. septembra!\nda li je za Belfis potrebna neka prijava ili samo mozemo da se pojavimo?\nZa Belfis nije potrebna prijava, dovoljno je da 16. septembra dođeš u Belekspo centar. Vidimo se.\nNecu stići 16.septembra, pa me interesuje kakav je\nraspored za naredna dva dana?\nPromocija novih izdanja Les Mills treninga održava se samo 16. septembra, a detaljan raspored ostalih treninga koji su organizovani na Belfisu možeš da pronađeš na sajtu belgradefitness.rs ili na Facebook stranici Belfis2017.


Potpredsednik Centralne vojne komisije NR Kine uputio pismo podrške i solidarnosti Srbiji\nMart 22, 2020 10:43\n„Prijatelji se poznaju u nevolji. Od izbijanja epidemije, Srbija istrajno stoji uz Kinu, predsednik Vučić je izrazio solidarnost i podršku Kini. Ovo u potpunosti oslikava čelično prijateljstvo i tradicionalnu uzajamnu podršku između Kine i Srbije i mi ćemo to uvek pamtiti“, ističe u pismu podrške koje je ministru Vulinu uputio potpredsednik Centralne vojne komisije Narodne Republike Kine general Džang Jousja.\nGeneral Jousja uzvratio je reči podrške na pismo koje je ministar Aleksandar Vulin uputio njemu u znak podrške kineskom narodu u najtežim danima borbe protiv koronavirusa.\n„Pismo Vaše Ekselencije, ispunjeno brigom i solidarnošću, nas je duboko dirnulo“ napisao je general Jousja.\nOn je u pismu naveo da je predsednik Si Đinping od izbijanja epidemije, osećajući odgovornost prema kineskom narodu i međunarodnoj zajednici, naredio Komunističkoj partiji, vojsci i celoj zemlji da reaguju brzo i preduzmu sveobuhvatne, stroge i temeljne mere za prevenciju i kontrolu epidemije i da se postepeno vide rezultati.\n„Kineski narod ima sposobnost, samopouzdanje i sigurnost da pobedi u ovoj bici sa epidemijom“, ocenjuje u pismu general Jousja.\nPrema njegovim rečima, epidemija nas je još jednom podsetila da je čovečanstvo, suočeno sa nemilosrdnim besom virusa, zajednica koju formira sudbina i da samo putem bliske saradnje i uzajamne podrške možemo odgovoriti ovom izazovu i ostvariti zajednički razvoj.\n„Kineska strana pridaje veliki značaj razvoju vojnih odnosa između Kine i Srbije. U prošloj godini smo ostvarili uzajamne posete i postigli sporazume u mnogim oblastima. U novoj godini želim da, rame uz rame sa Vašom Ekselencijom, unapredimo razmenu, produbimo saradnju i postignemo još bolje rezultate u vojnoj saradnji, kako bismo doprineli unapređenju odnosa dve zemlje i održavanju mira u regionu i svetu“, ističe u pismu ministru Vulinu potpredsednik Centralne vojne komisije NR Kine general Džang Jousja.\nIzvor: Ministarstvo odbrane, TV Most


Dan online - Regioni: Žalosno je što je Kolašin vraćen DPS-u - 2018-05-30\nRegioni NOSILAC LISTE DEMOKRATA NA LOKALNIM IZBORIMA VLADIMIR MARTINOVIĆ TRAŽI OD KOLEGA IZ OPOZICIJE DA PREISPITAJU SOPSTVENO DJELOVANJE\nCentar Kolašina Žalosno je što je Kolašin vraćen DPS-u Demokrate su uradile sve što je bilo u našoj moći da se DPS s partnerima ne vrati na vlast u Kolašinu. Krivica sigurno nije na nama, svi neka naprave analizu svog rada, kazao je Martinović\nKOLAŠIN - Iako je njegova partija zabilježila rast povjerenja građana od pedeset odsto, potpredsjednik Demokrata i nosilac liste te partije na lokalnim izborima u Kolašinu Vladimir Martinović nezadovoljan je izbornim rezultatom, jer se grad vraća u ruke staroj garnituri vlasti, odnosno DPS-u. On je poručio kolegama iz opozicije da su Demokrate uradile sve što je bilo u njihovoj moći da sačuvaju Kolašin od vladavine DPS-a, naglasivši da je vrijeme da se preispita ko je šta radio i kako je došlo do lošeg rezultata.\nMartinović je kazao da ne ne može nikako biti zadovoljan izbornim rezultatima, bez obzira na to što je njegova partija samostalno osvojila šest mandata.\n– Ne mogu biti zadovoljan rezultatom, jer se DPS sa političkim privescima vratio na vlast. Demokrate su uradile sve što je bilo u našoj moći da se DPS sa partnerima ne vrati na vlast u Kolašinu. Krivica sigurno nije na nama, svi neka naprave analizu svog rada, mi smo zabilježili rast od pedeset odsto u poređenju sa parlamentarnim izborima iz 2016. godine... Prema tome, svako neka preispita šta je radio, a Demokrate očito ne mogu sve same- naglasio je Martinović, dodajući da su oni najjača partija u gradu nakon DPS-a, da imaju odličan izborni rezultat, ali uprkos tome nijesu zadovoljni jer je Kolašin ponovo u rukama DPS-a.\nNa lokalnim izborima pravo glasa imalo je 6.518 birača, nešto manje nego 2014. godine kada su pravo glasa imala 6.824 birača. Na izborima 27. maja 5.160 Kolašinaca je iskoristilo svoje biračko pravo, što je manji broj nego na prethodnim lokalnim izborima kada je glasalo 5.506 birača.\nIako je zabilježena visoka izlaznost, rezultat glasanja je bio šokantan za vladajuću koaliciju, jer su se njihovi glasovi skoro prepolovili kad su u pitanju DF i SNP, dok je SDP iz čijih redova je i odlazeća predsjednica opštine oslabio za skoro 150 glasova.\nNa lokalnim izborima u Kolašinu u trci je bilo sedam lista od koji je i jedna koalicija DF-SNP. Demokrate su prvi put samostalno nastupile na lokalnim izborima u Kolašinu i osvojili su šest mandata, odnosno 914 glasova.\nNajviše glasova je osvojio DPS kome je pripalo 13 mandata, odnoso 1.984 glasa, što je 211 glasova više nego 2014. godine.\nKoalicija DF-SNP osvojila je pet mandata, odnosno 800 glasova... Na prethodnim izborima 2014. godine DF je sam osvojio 1.345 glasova, odnosno osam mandata, dok je SNP tada imao 1.155 glasova, odnosno sedam mandata. Pad u podršci ima i kolašinski SDP koji je sa 489 glasova, odnosno tri mandata iz 2014. godine pao na 342 glasa i jedan mandat manje. Grupa građana za Kolašin „Mikan i Šule“ takođe je zabilježila pad u broju glasova, odnosno sa 634 glasa iz 2014. godine pali su na 492 glasa, ali broj glasova nije uticao na broj odborničkih mjesta, tako da će i u ovom sazivu zadržati tri odbornika u SO Kolašin. Socijaldemokrate Ivana Brajovića u Kolašinu su osvojile 438 glasova i time osigurali dva odbornička mjesta u lokalnom parlamentu, dok je Ujedinjena Crna Gora ostala ispod cenzusa sa svega 120 glasova.J.Š.\nNosilac izborne liste koalicije DF-SNP Aleksandar Dožić je nakon proglašenja izbornih rezultata bio vidno razočaran. Najavio je da će analizirati razloge lošeg rezultata koalicije.\nVuksanović ne želi da polemiše\nNakon izbora, predsjednica opštine Željka Vuksanović nije željelela da komentariše rezultate, odnosno, kako je kazala, neće da „polemiše“ sa iskazanom voljom građana Kolašina.\nMorske kornjače dokaz čistoće mora\nBihor krenuo putevima razvoja\nVrata od mora u punom sjaju\nNeprikosnovena iz ruskog jezika\nVoda potrebna, sporni troškovi\nRadovi odlični, organizacija besprekorna\nZaposliće osobe sa invaliditetom\nU petak kraj kolapsa\nTraže samo ono što su zaradili\nPlesom brišu granice\n„Interproduktu” pehar za vrhunski kvalitet\nPerišić osvojio 260 glasova\nRavnopravnost polova preduslov za pravdu\nInvesticija vrijedna 28.000 eura\nZa sezonu spremniji nego ikad\nPočele prijave za priključke\nGradska škola upisala svega 13 prvaka\nPrivatna firma uzurpirala imovinu suda\nDjeca ispaštala zbog pravnih zavrzlama\nPeticijom do statusa opštine\nBratu i sestri za nezaborav\nSa krova Prokletija zalet za Elbrus\nU zakup daju sedam lokacija\nNaplata parkinga startuje prije 1. jula