Spektakl razarač novinarstva | MC_ONLINE\nSpektakl razarač novinarstva\nOsvrt na knjigu Nermine Mujagić „Politika kao spektakl: bacanje mreže u susjedov ribnjak“.\nKnjiga „Politika kao spektakl: bacanje mreže u susjedov ribnjak“ autorice Nermine Mujagić, u izdanju Heinrich Boll fondacije, objavljena je polovinom 2013 godine, a promovirana u oktobru ove godine, u ambijentu sarajevskog kluba „Underground“, uz muziku Dubioza kolektiva i stand-up komičare. Prilično neouobičajena promocija, reklo bi se. Ali, pažljivom čitatelju/čitateljici ovog vrijednog autorskog djela neće promaći da je i sama knjiga neobična za naše prilike i ustaljene publicističke i znanstvene manire. Njena specifičnost i „neobičnost“ ogleda se u nekoliko činjenica.\nPrenošenje konflikta u medijsku sferu\nNajprije, ovo je knjiga s konkretnim povodom, ali su razlozi i uzroci njenog nastajanja mnogo dublji od tog konkretnog povoda. Povod se ogleda u neriješenom sporu Slovenije i Hrvatske oko Piranskog zaljeva, koji je „poslužio“ kao studija slučaja za razmatranje fenomena političko-medijskog spektakla, za kojeg autorica u svojoj polaznoj istraživačkoj hipotezi kaže kako „zatire političko u politici i razarač je istraživačkog novinarstva“. Koristeći se teorijama (i propitujući ih istovremeno) Thomasa Meyera, Murraya Edelmana, Johana Huizinga i drugih relevantnih autora, Nermina Mujagić re/definira pojmove političko-medijskog spektakla i ukazuje na posljedice koje on ima po određenu političku zajednicu, u kojoj autorica, prilikom konstrukcije političkog, prepoznaje dva ključna diskursa: dominantni diskurs (izuzetno „glasnih“zvaničnih političkih institucija, koje nastoje nametnuti svoj stav) i marginalni diskurs (manje čujnih, ali suštinnski puno racionalnijih intelektualaca i običnih ljudi, koji ne dobivaju jednak medijski prostor niti tretman, te stoga ostaju u sjeni dominantnog diskursa). Primijenjujući teoriju konflikata i teoriju spektakla, kao i metode indukcije i dedukcije, autorica nalazi kako je cilj političko-medijskog spektakla, zapravo, prenijeti konflikt iz političke u medijsku sferu, u svrhu manipulacije.\nFoto: Sa promocije knjige Nermine Mujagić (izvor: FPN)\nUplitanje spin doktora\nDruga činjenica koja ovu knjigu čini specifičnom odnosi se na sposobnost autorice da se izdigne iznad puke interpretacije konkretnih političkih događaja „omeđenih“ prostornom i vremenskom aktualnošću i potrebe da se o tim događajima da određeni sud. Nermina Mujagić, zapravo, preuzima suštinski mnogo teži zadatak, da ukaže na to da je spektakularizacija ovih konkretnih događaja, zapravo, opasnost po demokratiju, jer u proces prijenosa informacija od političkih aktera preko medija do publike sve više počinju da se upliću spin doktori, a cjelokupan proces spektakularizacije i banalizacije političkih događaja prikazanih putem medija sve više isključuje kritički duh i kritičku misao. Ove teze izrečene u zaključku knjige važne su utoliko što će, bez sumnje knjigu učiniti trajnijom i vrijednom čitanja i onda kada konkretni politički događaji koji su predmetom njene analize budu riješeni i prevaziđeni. Svojim zaključcima autorica, zapravo, pledira za povratkom političkom sporazumijevanju, ali i za jačanjem kompetencija publike za prepoznavanje ovih procesa, što je, u osnovi, zagovaranje medijske pismenosti na jedan novi, drugačiji način, ali s krajnjim ciljem vraćanja smisla u interakciju na relaciji politika-mediji-korisnici.\nPosljednja nada za demokratiju\nTreći razlog za pažljivo čitanje ove knjige ogleda se u samim pojmovima kojima autorica operira u interpretaciji spora oko Piranskog zaljeva. Kriza političkog i pobjeda spektakularnog, medijska vizualizacija spektakla, te političko-medijsko poništavanje smisla fenomeni su vrijedni pažnje i dubokog analiziranja naprosto zato što nisu vezani samo uz konkretne političke događaje, već se tiču, prije svega, njihove medijske interpretacije. A ta je medijska interpretacija savremenih događaja i savremene stvarnosti, kako nas podsjeća autorica Mujagić, tržišno uvjetovana. Koliko medijski spektakular/izira/na konstrukcija političkih događaja nailazi na „plodno tlo“ kad je riječ o nekritičkom prihvatanju diskursa medija i dominantnih narativa, autorica pokazuje analizirajući samo neke od komentara publike na web portalima. Oni su, kako je i za pretpostaviti, puni stereotipa, uvreda, zasnovani na matrici: „mi“-„oni“, na crno-bijelom portretiranju „naših“ i „njihovih“, što je, kako pokazuje autorica rezultat instrumentalizacije i populističkog pristupa medija. Ipak, autorica nalazi i primjere despektakularizacije od strane običnih građana koji se uspijevaju oduprijeti toj instrumentalizaciji i jeftinom populizmu. Spektakl možda jeste razarač novinarstva, ali nam autorica, ipak, daje tračak nade da sve još nije propalo, ukazujući na postojanje onih koji su, kako ona zaključuje, još uvijek sposobni da prepoznaju zavodljivost političkog i medijskog spektakla i da se prema njemu odrede. Ti „građani suvereni nad samim sobom“ kako ih naziva Nermina Mujagić, su oni koji trebaju (i žele) stalno i iznova da traže više i bolje, i od medija i od politike. Oni su, zapravo, posljednja nada za demokratiju.\nNaposlijetku, vrijedi kazati i nešto o formatu i vizuelnom identitetu same knjige. Pisana u „ja formi“, u sedam poglavlja odvojenih citatima Predraga Matvejevića iz knjige „Mediteranski brevijar“ i fotografijama Jasmina Šakovića, ovo je knjiga koja je, i u kontekstu estetskih kriterija, vrijedna pažnje. A to u današnjem vremenu nije zanemarivo. Urednica Jasmina Omerbegović uradila je odličan posao na davanju specifičnog „štiha“ ovoj ozbiljnoj studiji ozbiljnih i važnih fenomena. „Svaka knjiga je izraz ljubavi,“ napominje autorica na početku. A „Politika kao spektakl“ knjiga je vrijedna čitanja i čuvanja na polici.\nKnjigu „Politika kao spektakl: bacanje mreže u susjedov ribnjak“ su recenzirali međunarodni i domaći teoretičari: Stef Jansen, antropolog sa Univerziteta u Mančesteru, Mitja Velikonja slovenski kulturolog sa Fakulteta društvenih nauka Ljubljanskog univerziteta, te Asim Mujkić, bosanskohercegovački filozof sa Fakultat političkih nauka u Sarajevu. Izdavanje knjige je podržala Fondacija Heinrich Böll – Ured za BiH, te Fakultet političkih nauka u Sarajevu. Ona je nastala kao rezultat postdoktorskog istraživanja kojeg je Nermina Mujagić u okviru ERASMUS programa sprovela u Sloveniji u akademskoj 2009/2010. godini. Knjigu u .PDF formatu možete preuzeti ovdje.


Otvorena izložba "Jasenovački stradalnici"\nFoto: Srna | Otvorena izložba "Jasenovački stradalnici"\nSrna 27.01.2022 12:43\nKOZARSKA DUBICA - U Spomen-području Donja Gradina otvorena je izložba "Jasenovački stradalnici", svjedočanstvo o stradanju ljudi i porodica, a povodom 27. januara - Međunarodnog dana sjećanja na žrtve Holokausta.\nIzložbom, čiji je autor kustos u ovoj ustanovi Mirko Dimić, prikazane su porodične priče žrtava koncentracionog logora Jasenovac kao vječna opomena na njihovo stradanje i kao dokaz ustaškog zločina genocida počinjenog za vrijeme Nezavisne Države Hrvatske.\nAutor izložbe kaže da je izložba "Jasenovački stradalnici" koncipirana u 12 svjedočanstava sa područja opštine Kozarska Dubica, a govori o stradanju i svemu onom što su ljudi prošli u zloglasnom ustaškom logoru Jasenovac.\n"Tu imamo sjećanja ljudi koji su uspjeli da prežive, ali i svjedočanstva o čitavim porodicama koje su ubijene. Cilj je da posjetilac izložbe ili onaj ko čita katalog izložbe lakše stvori određen oblik empatije prema onome što čita ili gleda", rekao je Dimić novinarima.\nPosebno je istakao svjedočanstvo o imućnoj dubičkoj porodici Zdjelar, koja je imala pogon za proizvodnju obuće i zapošljavala 120 radnika.\n"Supružnici Miloš i Sofija ubijeni su u logoru, a njihova djeca su se kasnije, sticajem prilika, uspjela da susretnu tek 40 godine kasnije. Ta tragedija porodica i stanovništva našeg kraja nastavila se i poslije Drugog svjetskog rata. Ja bih istakao svoje pretke, moju baku Maricu Dimić, čija je priča i sjećanje takođe dio ove izložbe", ispričao je Dimić.\nIzložba, kroz pregled i priče o stradanju logoraša i onih koji su prošli kroz jasenovačke logore, ima cilj da približi kroz šta su sve prošli mnogi ljudi tog vremena iz Kozarske Dubice.\nDvanaest svjedočanstava u izložbi sama za sebe govore o kakvom je logoru bilo riječ, a sudbina svjedoka je stradalna.\n"Ovi ljudi nisu bili neprijatelji ni vojnici ni nikakav opasan element koji je prijetio Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Jednostavno, bili su predodređeni za istrebljenje", istakao je Dimić, podsjetivši da je Kozarska Dubica u Drugom svjetskom ratu izgubila više od 50 odsto stanovništva.\nIzložba "Jasenovački stradalnici" biće otvorena do 27. februara. Otvaranju su danas prisustvovali načelnik opštine Kozarska Dubica Radenko Reljić, predsjednik Skupštine opštine Vladimir Rokić, delegacija OO SNSD-a i posjetioci.\nKoncentracioni logor Jasenovac je najmasovnije stratište srpskog naroda tokom Drugog svjetskog rata od 1941. do 1945. godine.


ZADRUGA “ZELENA MREŽA”: Radno-okupaciona terapija – ključ ekonomskog osnaživanja | Lukavački.ba\nNaslovnica Lukavac ZADRUGA “ZELENA MREŽA”: Radno-okupaciona terapija – ključ ekonomskog osnaživanja\nZADRUGA “ZELENA MREŽA”: Radno-okupaciona terapija – ključ ekonomskog osnaživanja\nUdruženje „Snaga žena“, u okviru projektnih aktivnosti registrovalo je socijalnu zadrugu „Zelena mreža“. Programske aktivnosti se realizuju u 14 gradova u BiH. U aktivnosti psihosocijalne rehabilitacije, kao i ekonomske podrške i osnaživanja žrtava i preživjelih uključeno je više od 300 korisnika. Sam rehabilitativni proces podrazumijeva i dodjelu određene vrste materijalne podrške. Pristup Zelenoj mreži imaju svi uzgajivači sa područja Bosne i Hercegovine.\nS tim u vezi donirani su plastenici, manje mašine za rad na zemlji, solarne sušare, a i establirane su plantaže ljekovitog bilja. Uzimajući u obzir rezultate postignute kroz implementaciju navedenih aktivnosti sa korisnicima, stvorena je mogućnost da se poboljša trenutno stanje korisnika i stvori temelj za njihovo napredovanje.\n– Tim “Snage žene” je zbog ovakve situacije odlučio da realizuje projekat socijalnog poduzetništva koja za rezultat ima osnivanje opšte zadruge “Zelena mreža” . Zadruga “Zelena mreža” je osnovana u januru 2017. godine od strane Udruženja i cilj je osigurati otkup sirovine od korisnika, njihov angažman u procesu proizvodnje i distribuciju na tržište finalnih proizvoda. Drugim riječima, zadruga je pravno lice kroz koje naši korisnici mogu prodati svoju sirovinu, biti prisutni na sajmovima, stvoriti i unaprijediti svoje finalne proizvode i doći do tržišta za iste. Zadruga također brendira i promoviše te iste proizvode.\nOd 30 naših korisnica se trenutno otkupljuje ljekovito bilje i oni su direktno uključeni u rad zadruge, ističu iz Zadruge.\nPristup Zelenoj mreži imaju svi uzgajivači sa područja Bosne i Hercegovine. Osim što se mogu povezati sa ostalim uzgajivačima, imaju mogućnost edukacije u skladu sa potrebama.\n– Ekonomsko osnaživanje je produžetak radno – okupacione terapije koje Udruženje sprovodi duži niz godina. Ovaj vid terapije je veoma koristan jer okupira osobu, s ciljem da mu se očuvaju radne navike i sposobnosti ili formiraju nove, ukoliko su stare narušene traumom ili bolešću. Krajnji cilj ove terapije je i resocijalizacija, profesionalna i radna rehabilitacija osobe.\nProjekti Udruženja su uglavnom finansirani od strane međunarodnih fondacija i donatora. Sektor ljekovitog bilja prepoznat je kao značajan. On zapošljava veliki broj siromašnog stanovništva.\n– Zadruga “Zelena mreža” svoje poslovanje bazira na principu socijalnog poduzetništva, jer će ostvarena dobit biti reinvestirana u projekte “Snaga žene” i aktivnosti koje se provode sa korisnicima (psiho-socijalna, medicinska, pravna, i ekonomska podrška).\nKorisnice ručno uzgajaju ljekovito bilje na malim površinama ( do jednog dunuma) bez upotrebe velikih mašina. To bilje otkupljujemo od korisnica po fair trade cijeni i tako im obezbjeđujemo sigurno tržište. Nakon toga se bilje pakuje u finalne proizvode, odnosno rinfuzne čajeve. Čajevi se dalje promovišu i distribuiraju. Cilj je poboljšanje socioekonomskog statusa, te kvalitete života naših korisnica i generalno smanjenje siromaštva u našoj društvenoj zajednici, ističu iz Zadruge.\nProjekat „Cvijetna dolina“, realizuje se od 2007. godine. Osnovni cilj je pomoći korisnicima u psihološkom i socijalnom, ali i ekonomskom aspektu, odnosno obezbijediti brži psihološki oporavak i razrješenje traume nastale ratom, kao i pojačati socijalne mreže u povratničkoj regiji Srebrenice, te poboljšati ekonomsko stanje koje bi obezbijedilo bolje uslove za život, i uticalo na smanjenje siromaštva u regiji.\nU ovaj dio projekta uključeni su korisnici koji su se opredjelili za proizvodnju i uzgoj cvijeća i ljekovitog bilja, kao i za proizvodnju povrća u plastenicima. Kroz ovu aktivnost korisnici su dobili plastenike, različite poljoprivredne mašine, sadnice ruža, lavande, ehinace i aronije, lukovice tulipana, te sjeme nevena, i druga sjemena.\nPočetni asortiman uključuje:\n– nekoliko vrsta prirodnih sokova (jabuka, kruška, aronija)\n– tri vrste čaja (suhi cvijet nevena, suhi cvijet lavande i suhi list aronije)\n– ukrasni jastučići i vrećice punjene lavandom i prirodnom vunom\nSektor ljekovitog i aromatičnog bilja je jedan od najbrže rastućih u Bosni i Hercegovini. BiH ima čitav niz komparativnih prednosti u odnosu na okruženje. Prije svega povoljni klimatski i geografski uslovi, prirodni resursi te duga tradicija sakupljanja ljekovitog i aromatičnog bilja predstavljaju osnovu za još snažniji razvoj i novo zapošljavanja u ovom sektoru. Pored toga plantažna, ručna i ekološka proizvodnja nekih rijetkih vrsta bilja može da favorizuje našu zemlju na evropskom tržištu proizvođača ljekovitog bilja.\nudruženje snage žene\nPrethodni članakROBINZON BRODOLOM 9: Ulaznice u prodaji\nNaredni članakPeti aikido seminar ‘Aikikai u BiH’ 2017.


Saobraćajac Deda Mraz\nJedan neobičan saobraćajac privlači pažnju vozača u Manili, a sve u duhu praznika i zarad bezbednosti.\nHinojas zabavlja vozače tako što dok upravlja saobraćajem pleše kao Majkl Džekson.\nMilan Ovo bi bilo odlično odelo za našu policiju. Njihov sindikat i onako traži nova odela i opremu za rad.\nAndrijana Imali smo i mi jednog ovako duhovitog saobracajca nekad u Beogradu :)\nRedak poremećaj: Napadi besa zbog malo jačeg zvuka\nOboleli od misofonije imaju problema s funkcionisanjem u svakodnevnom životu i povlače se iz društva, a od tog poremećaja navodno je bolovao i Nikola Tesla.\nBela kuća na Fejsbuku, MajSpejsu i Tviteru\nBela kuća je počela da sadržaj sa svog zvaničnog sajta direktno šalje na društvene sajtove kao što su Fejsbuk, MajSpejs i Tviter.\nBritanska firma nudi "ožalošćene" za pogrebe\nJedna britanska firma u Eseksu nudi osobama, koje organizuju sahranu bliske osobe, usluge "profesionalnih ožalošćenih".\nŠTA REČE Grupni seks, DA ili NE?\nProlaznici u Beogradu još jednom su bili zatečeni pitanjem koje im je postavio Marko Stepanović Mare. On ih je pitao da li su imali grupni seks, šta misle o tome i da li bi želeli da ga imaju u slučaju da nisu.\nJeste li se zapitali nekad zašto su pande crno-bele? EVO ODGOVORA\nPande su jedna od najprepoznatljivijih vrsta u životinjskom svetu zahvaljujući karakterističnom crno-belom krznu. Ali zašto one imaju takve jedinstvene šare?\nZABORAVLJENA PRIKOLICA Kamion se zakucao u znak na auto-putu i potpuno ga uništio\nNa auto-putu na Bliskom istoku desila se neobična saobraćajna nesreća - vozač kamiona zakucao se u saobraćajni znak iznad puta i srušio celu konstrukciju.\nRakija i vino sa likom Hitlera u Austriji\nRakija i vino sa likom nacističkog vođe Adolfa Hitlera i svastikom na flašama prodaju se od nedavno u Austriji, zbog čega je tamošnje državno tužilaštvo pokrenulo istragu protiv proizvođača.\nHrkanje ovog mopsa nasmejaće vas do suza\nPsi rase mops poznati su po tome da zbog svoje spljeskane njuške imaju problema sa disanjem. Zbog toga se jako glasno čuje kako dišu i često vrlo glasno ispuštaju gasove.\nPojela 4.000 sunđera i 100 sapuna\nJedna Britanka razvila je prilično čudan ukus kada je hrana u pitanju - ona obožava da jede sunđere koji se koriste za kupanje ili pranje sudova.


Kako da promenim verziju PHP-a i parametre? - Baza znanja - DUKA hosting\nKako da promenim verziju PHP-a i parametre?\nKako da promenim verziju PHP-a i parametre? Štampa\nUkoliko imate neki noviji sajt koji ne podržava starije verzije PHP-a kao što je popularna 5.6 verzija sigurno će Vam zatrebati PHP selector koji naš web hosting provajder poseduje. Kod nas je kompatibilnost zagarantovana jer možete koristiti PHP verziju koju želite počev od 5.3 do 7.4.\nKako da naručim hosting paket ? Vrlo jednostavno, uđite na adresu http://dukahosting.com i izaberite paket po Vašim potrebama.... Kako da uploadujem fajlove/sajt na hosting ? Potreban Vam je FTP klijent (preporučujemo WinSCP) uz pomoć kojeg ćete se konektovati na FTP... Antivirus - Za sve korisnike shared web hostinga vrlo je važno da skeniraju svoj nalog antivirus... DNS ažuriranje (propagacija) Ukratko, DNS je servis koji pretvara IP adrese u domene, poddomene i sl.Svaka DNS promena zahteva... Kako instalirati WordPress na DUKA hosting cPanel-u Na našem hostingu smo Vam omogućili automatsku instalaciju preko 300 PHP skripti za samo par...


Udvostručujemo ti prvu uplatu | Mozzart Bet promocije\nUdvostručujemo ti prvu uplatu\nUplatite sredstva na račun.\nOdigrajte jedan ili više tiketa sa minimalno 4 sportska događaja s minimalnom pojedinačnom kvotom od 1,50.\nKada „izvrtite“ uplaćeni iznos 4 puta, ostvarujete pravo na bonus 100% koji prelazi na vaš račun.\nBonus 100% možete ostvariti na uplate do 200,00 KM.\nNpr. uplatili ste 10 KM čime ostvarujete pravo na bonus od 10 KM. Bonus će biti prebačen na vaš račun ukoliko ispunite uslove tj. odigrate tikete u ukupnoj vrijednosti od 40 KM. Tiketi moraju sadržavati minimalno 4 para sa minimalnom kvotom 1,50.\n*Tiketi klađenja na loto i virtualnih igara, klađenja uživo te sistemski listići ne ispunjavaju uslove ostvarivanja prava na bonus\nPrimjer 1: na računu trenutno imate 20 KM. Uplatili ste 10 KM i time ostvarujete pravo na bonus od 10 KM, ako ispunite uslove, tj. odigrate tikete u ukupnoj vrijednosti 40 KM, a tiketi moraju imati minimalno 4 para sa minimalnom kvotom svakog para 1,50. Znači, ako ste u ovom slučaju odigrali odmah jedan tiket koji ispunjava uslove sa svih 40 KM, automatski ste na račun primili bonus od 10 KM. Ili ako ste odigrali 10 tiketa po 4 KM, a da svaki ispunjava uslove (min 4 para sa kvotoma 1,50), takođe ostvarujete pravo na bonus.\nPrimjer 2: na računu trenutno imate 100 KM. Uplatili ste 50 KM i time ostvarujete pravo na bonus od 50 KM, ako ispunite uslove, tj. odigrate tikete u ukupnoj vrijednosti 200 KM, a tiketi moraju imati minimalno 4 para sa minimalnom kvotom svakog para 1,50.\nZa sve uplate veće od 200 KM, maksimalni mogući bonus iznosi 200 KM.\nSvaki igrač može ostvariti pravo na bonus samo jednom, a rok za ispunjenje uslova bonusa je 90 dana.\nDONESI ODLUKU I UPLATI ODMAH\nKoliko si puta samo pao na pola poena? Tome je došao kraj. Klađenje na poene igrača nikad nije bilo zanimljivije, jer od sada pored regularnih granica, nudimo i pomoćne na koje možeš igrati na više ili manje. Koliko često pomisliš “sad mi se ni ne...


Da li SEAT može da proda 500.000 vozila ove godine? - Auto Republika\nVolkswagen je nedavno izjavio da je, od prve generacije modela Polo, predstavljenog tokom 1975. godine, sa proizvodnih traka sišlo ukupno 14 miliona primeraka. SEAT kao članica VW grupe, pre nekoliko meseci je predstavila svog pulena u B segmentu, koji je u tehnološkom smislu, skoro potpuno identičan kao VW Polo. Seat Ibiza se, u svojoj prvoj generaciji, pojavila pred publikom tokom 1984. Godine. Ukupan broj proizvedenih primeraka do danas, zaustavio se na cifri od 5,6 miliona. Novi model je više nego dovoljno dobar kako bi se tokom njegovog tržišnog života, premašila cifra od 6 miliona proizvedenih komada. Očekivano je da se ovo dogodi u naredne tri do četiri godine.\nIbiza je prvo vozilo proizvedeno na MQB (Modular Quer Baukasten) A0 platformi.\nKao što smo i naveli, Ibiza 5 i Polo 6 veoma su bliski. Ibiza je prvo vozilo na MQB A0 platformi, a i Škoda Fabia takođe koristi verziju ove platforme, ali zbog cenovnog ograničenja, ta platforma sadrži I neke delove iz prethodne generacije Fabije.\nPeta generaciha Ibize je predstavljena na specijalnom događaju održanom u Španiji, pre tačno godinu dana, pet nedelja pre javnog debija u Ženevi. Zbog male potražnje, ST verzija nije doživela svoj nastavak, pa se tako karavanski model neće ni pojaviti u ovom pokolenju malog hedžbeka. Neće biti ni verzije sa troje vrata.\nProizvodnja ove generacije je započela u Martorelju na Liniji 1, u maju prošle godine, a ovaj pogon je opremom snabdevao I postrojenja VW grupe locirana u Alžiru. Ibiza je postepeno uvođenja na razna svetska tržišta, tokom drugog polugođa, a na nekim je predstavljanje još uvek u toku. Meksiko je među poslednjim zemljama gde je gradski mališan prezentovan auditorijumu.\nProdaja Seata u Velikoj Britaniji je porasla za 18%, ali na svetskom nivou Seat je doživeo pad prodaje od 6%. Međutim, skori dolazak boljih dana je više nego izvestan. Tome u prilog govore brojke o decembarskoj prodaji gde je skok izmeren sa 15%, a što još više dobija na značaju kada se zna da je u tom mesecu ostvaren opšti pad prodaje, zbirno za sve brendove. Za ovakav rezultat, zaslužni su Leon i Ibiza, a možda ponajviše SUV Ateca.\nInteresantno je da je Seat zauzeo drugo mesto po prodaji, odmah iza Renaulta, a potiskujući matični VW na treće mesto. Međutim, za Seat je najvažnije nemačko tržište, na kome je isporučeno čak 102.100 automobila, odnosno oko 7.000 više nego na matičnom, španskom. Prodaja u Francuskoj je značajno omanula, pa se plasman 24.200 primeraka, ne može smatrati uspehom. Sličan broj automobila je prodat i u Meksiku, dok su cifre u Italiji i Austriji za nekih 6.000 do 7.000 primeraka niže.\nČak i uz značajan pad prodaje automobile na britanskom tržištu, koji je iznosio 5,7% za prethodnu godinu, prodaja od pola miliona vozila sa Seat oznakama, trebalo bi da je i dalje moguća.\nUkupna prodaja na globalnom nivou se zaustavila na brojki od 468.400 primeraka, što je najbolji skor još od 2001. godine. A sa novom Aronom, kao i većim SUV modelom kojem ime još nije dodeljeno, a biće Alboran, Aranda, Avila ili Tarraco, čija proizvodnja kreće u oktobru, cifra od pola miliona prodatih vozila, ne bi trebalo da bude nedostižna.\nProfitne stope koje beleže SUV modeli generalno, a Seatovi su Arona, Ateca i pominjani veliki krosover, dovoljno su visoke, kako bi i matična VW grupa, doživela da, konačno dobije deo profita koji će ostvariti Seat. A ovo može da otvori vrata i novim modelima u gami španskog proizvođača, verovatno i sa širim izborom agregata. Takođe, olakšaće i ulazak na nova tržišta.\nU skladu sa ovakvim razvojem događaja, jasan je i plan proizvođača da, negde u doba restilizacije modela, ponudi električni verziju Ibize, a što se očekuje tokom 2020. godine. Sličan zahvat, odnosno elektrifikaciju, doživeće i ostali modeli na polovini svog životnog ciklusa.\ntags: analiza izdvojeno SEAT seat ateca seat ibiza tržište\nprevious Alfa Romeo bez profita u 2017. godini\nnext Rasizam u Velikoj Britaniji ili aktuarska matematika?\nOdređena cena za motor Hellephant koji razvija 1.000 ks


Odobrena Fajzer vakcina za decu - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nOdobrena Fajzer vakcina za decu\nAgencija za lekove i medicinska sredstva (ALIMS) odobrila je u petak, 11. juna, primenu vakcine protiv korona virusa, od proizvođača "Fajzer-Bionteh" za uzrast dece od 12 do 15 godina starosti.\nPrema saopštenju iz Agencije za lekove i medicinska sredstva, stekli su se svi uslovi za korišćenje Fajzer vakcine za decu.\n„Potvrđeno je da su se stekli svi zakonski uslovi – a pre svega da su ispunjeni najviši stručni kriterijumi koji se odnose na bezbednost i efikasnost – i donet je zaključak da se ova vakcina može koristiti kod populacije uzrasta od 12-15 godina u Republici Srbiji“, navodi se u saopštenju Agencije za lekove.\nPojašnjavaju da je nakon pozitivnog mišljenja od strane komisije za humane lekove, ALIMS odobrio primenu vakcine Comirnaty protiv Kovida 19.\n“Nakon pozitivnog mišljenja Komisije za humane lekove, ALIMS je odobrio primenu vakcine „Comirnaty“ protiv kovida 19 proizvođača “Fajzer-Biontek“ za uzrast 12-15 godina starosti“, stoji u saopštenju.\nU narednim danima će se, dodaju, izmeniti i sastavni delovi dozvole – Sažetak karakteristika leka i Uputstvo za pacijenta što će biti objavljeno i na internet stranici Agencije – www.alims.gov.rs.\nKako je ranije istaknuto, vakcina bi trebalo da se daje u konsultaciji sa pedijatrima, a pre svega bi trebalo da je prime deca koja imaju zdravstvene tegobe i hronične bolesti.\nEksperti ALIMS-a su, dodaju u saopštenju, od podnošenja zahteva sa kompletnom dokumentacijom rigorozno kontrolisali sve naučne podatke u ovom kontekstu iz kliničkih ispitivanja koja je proizvođač sproveo u drugim državama.\n“ALIMS i njeni stručnjaci su ovime još jednom pokazali da velikim trudom i dobrom organizacijom mogu da blagovremeno dodu do odgovora na pojedine zahteve, u potpunosti poštujući sve regulatorne zahteve i norme. A sve to sa ciljem kako bi se zaštitilo zdravlje, pa i životi građana Srbije, uz poseban oprez kada je reč o osetljivim kategorijama stanovništva kao što su deca“, zaključuje se u saopštenju.\nPodsećamo, Fajzer vakcina je prethodno dozvoljena i za korišćenje kod mladih od 16 do 18 godina.\nOznakeCOVID Fajzerova vakcina Izdvajamo odobrena vakcina za decu vakcina za decu


Trenutno vreme je: 21. Sep 2020, 21:26:21\nTema: Kuda veceras: Informacije o koncertima! (Pročitano 237402 puta)\nOznake: beatles najki tmf haris koncertima ples zurka henriksen muzicke kragujevac\nbejbi dobar rijanine prevoz nisu besplatna charlie strings nervozni foxtrot


MINISTAR ZBUNIO JAVNOST: Šta kriju ANB i MUP o naoružanim licima u Cetinjskom manastiru – Portal Luca\nMINISTAR ZBUNIO JAVNOST: Šta kriju ANB i MUP o naoružanim licima u Cetinjskom manastiru\nDecidna tvrdnja ministra unutrašnjh poslova Sergeja Sekulovića da u Cetinjskom manastiru 4. i 5. septembra nije bilo naoružanih ljudi otvorila je sumnju u prave motive podnošenja krivične prijave direktora ANB-a Dejana Vukšića protiv NN osobe u slučaju odavanja tajnih podataka, a čijim povodom je saslušan novinar i urednik Pobjede u Višem državnom tužilaštvu 16. novembra, piše Pobjeda.\n“Ono što imamo informaciju, u Manastiru nije bilo naoružanih lica. Činjenica je da u Manastiru ne, na Cetinju na obje strane da, i bilo je visokorizično. Imali smo sreće i znanje i umijeća da iz te situacije izađemo. Spremala nam se velika muka. Mi smo dobili drugu šansu, na nama je umijemo li da je iskoristimo ili ćemo da se vratimo u muku pa da ovaj put to izvedemo do kraja”, kazao je u parlamentu Sekulović.


Vučić kroz suze: "Srbija neće u NATO jer želi biti svoj na svome i danas je jača nego ikad"\nSvijet Dan sjećanja na žrtve bombardiranja\nPiše M.V., 25. ožujka. 2019. @ 09:13 - komentara min.\n"Narod Srbije dostojanstveno je donio odluku da ne želi članstvo u NATO-u i da je vojna neutralnost naš prirodni izbor", izjavio je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić u Nišu i poručio da Srbija neće u NATO jer želi biti "svoj na svome i ništa više" jer je danas "jača nego ikad".\nVezani članci Emmanuel Macron održao govor na srpskom: "Francuska neće zaboraviti prolivenu krv srpskih sinova i kćeri" Vučić: "Međunarodna zajednica šutke promatra akcije Prištine protiv kosovskih Srba"\n"Za nas će uvijek biti zločin, a za njih čak i ako to hoće priznati - samo pogreška, uz koju ponekad dodaju - tragična. Na to nikada nećemo pristati, nemamo prava pognuti glavu i sebi reći pogreška jer bi to značilo da i vlastite živote doživljavamo kao pogrešku. Naš narod nije greška", rekao je Vučić.\n"Balkan zapaljiva smjesa s kojom se ne smije pogriješiti"\nVučić je istaknuo da kao što "ni oni ubijani u Jasenovcu, Jadovnu, Prebilovcima, operaciji Oluja, nisu bili pogreška, već namjera nekih da nas u potpunosti unište" istaknuo da "budućnost i život" moraju biti "prvi zadatak i naš najvažniji cilj".\nVučić je poručio da Srbiju nitko ne može pokoriti, rekavši kako je Srbija svima spremno pruža ruku, ali da "drugi ne žele srpsku ispruženu ruku, već našu pognutu glavu". "Što god da se dogodilo meni i bilo kome od nas - nikada nemojte dopustiti bilo kome da sruši slobodu, neovisnost i samostalnost Srbije", poručio je Vučić na komemorativnom skupu u Nišu.\n"Stravičan zločin agresije"\nDodik je ocijenio kako slijede godine "nacionalnog okupljanja i državnog ujedinjenja, što god tko o tome mislio"." I na diplomatski i neki drugi način ako vam kažem da je moguća Bosna i Hercegovina - nemojte mi vjerovati. Ja ne mislim da je to moguće jer je BiH rezultat iste politike i ideologije koja je donijela odluke u bombardiranju Srbije", rekao je Dodik.\nZajedničku izjavu sućuti svima onima "koji su u ratovima devedesetih izgubili svoje najmilije", potpisuju predstavnici veleposlanstava Kanade, Francuske, Italije, Njemačke, Nizozemske, Norveške, Ujedinjenog Kraljevstva i Sjedinjenih Američkih Država. (Hina)


EL - Dvojica najkorisnijih u 13. kolu, jedan će sigurno na Zvezdu! - Sportske.net\nEL - Dvojica najkorisnijih u 13. kolu, jedan će sigurno na Zvezdu!\nPrvotimci moskovskog CSKA i Laboral Kuće podelili su titulu najkorisnijeg igrača 13. kola TOP 16 faze Evrolige.\nPorodica - Zvezdi stigla čestitka sa "Marakane"Ovako je Bertans obradovao "Delije"!IGRA SUDBINE - Jović slavi TOP 8 i rođenje sina!"Delije" slave na "Tviteru", učestvuju i "Grobari"!Evo šta kapiten poručuje "Delijama"!\nDvojica najdominantnijih igrača tekuće evroligaške sezone još jednom su zablistali i stigli do impresivnih statističkih podataka u mečevima 13. kola TOP 16 faze elitnog takmičenja.\nFrancuz Nando De Kolo (CSKA) i Grk Janis Burusis (Laboral Kuća) podelili su titulu najkorisnijeg igrača 13. kola TOP 16 faze Evrolige pošto su obojica sakupili po 35 indeksnih poena u pobedama svojih ekipa.\nNando De Kolo je stigao do novog personalnog rekorda po broju indeksiranih poena zahvaljujući sjajnoj partiji u trijumfu koji je CSKA ostvario protiv Žalgirisa.\nFrancuz je litvanskom sastavu obacio 26 poena uz svega 11 šuteva iz igre, a uspeo je da ostvari 7 skokova, 3 asistencije, ali i da upiše po jednu blokadu i krađu. Takvo izdanje donelo je De Kolou 35 indeksiranih poena.\nSa druge strane, grčki internacionalac Janis Burusis držao je Laboral Kuću u životu protiv Real Madrida, sve dok Davis Bertans nije pogodio trojku za trijum Baskijaca.\nCentar Laboral Kuće upisao je svoj jedanaesti dabl-dabl u tekućoj sezoni pošto je postigao 25 poena i upisao 10 skokova, a ubeležio je još po tri asistencije i ukradene lopte.\nInteresantno je da najkorisniji igrači 13. kola TOP 16 faze dolaze iz klubova koji su potencijalni rivali Crvene zvezde Telekom u četvrtfinalu elitnog takmičenja.\nCSKA i Laboral Kuća bore se za prvo mesto u grupi "F" a OVDE ste mogli da pročitate kakvi su sve raspleti mogući i kako to utiče na šampiona Srbije.


Autor: N. Adžić/ Foto: Nataša Grubor - 12.12.2016\nFOTO: Lampioni obasjali nebo nad Novim Sadom\nNovi Sad je još jednom pokazao svoju humanu stranu, a Kej žrtava racije bio je ispunjen muzikom, decom i lampionima. Na Festivalu lampiona prisustvovao je veliki broj građana, a redovi za kupovinu lampiona su bili veoma dugi. Nažalost, …\nAutor: M.S. - 16.04.2015\nBelgrade Game Zone 2015\nMeđunarodna akademska radionica Belgrade Game Zone biće održana u Beogradu od 20. do 27. aprila. Na radionici će učestvovati 18 mladih inženjera, studenata elektrotehnike iz različitih gradova Evrope, a gosti jedne od večeri biće i članovi Udruženja …\nAutor: Milica Vukić, SDL - 22.02.2015\nNjuzovci: Apsurdna realnost Srbije nas često prevaziđe\nUrednička ekipa satiričnog portala „Njuz net“ održala je tribinu pod nazivom „Satira u medijima“ na Filozofskom fakultetu u Nišu, u saradnji sa Savezom studenata ovog fakulteta. foto: Tijana Guberinić Njuzovci su otkrili da nikada do …\nAutor: Vesna Zejak, FPN Podgorica - 24.06.2014\nOd sumornih zidova do umjetnosti\nPodgoricu krase grafiti Ljuba Čupića, Nikole Tesle, Če Gevare... Oni mijenjaju izgled sumornih zgrada u umjetnička djela. Za ovo su zaslužni momci iz sastava „Ozbiljno smo pukli“, koji se bave grafitima. Sastav čine Nemanja Keljanović, Ilija …\nAutor: M.S. - 19.06.2014\nCRNA GORA: Novi dizajn portala Tragom\nPrvi studentski internet portal u Crnoj Gori „Tragom“ dobio je novi, unapređeni dizajn. Pored kvalitetnih tekstova po kojima je ovaj portla poznat, kako u Crnoj Gori, tako i u okruženju, uredništvo portala odlučilo je da čitaocima ponudi i …\nAutor: Maja Leković, FPN, Podgorica - 04.06.2014\nCRNA GORA: Copy/Paste generacija\nJoš dok smo bili mali, učili su nas da “onaj ko laže, taj i krade, onaj ko krade ide u zatvor, onaj ko ide u zatvor...”. Niz bi se mogao nastaviti na više načina, ali možda je bolje da se zaustavimo. foto: amazon.com Dakle, sudeći po ovoj …\nAutor: Dragana Ščeđanović, FPN, Podgorica - 04.06.2014\nCRNA GORA: Ko vjeruje u čuda, taj čuda i stvara\nOna je djevojka koja od nemogućeg čini moguće. Anđela Mudreša studentkinja je Fakulteta političkih nauka (FPN) i Instituta za strane jezike (ISJ) i primjer je požrtvovane studentkinje i boraca za prava studenata. foto: Anđela Mudreša ( …


Najsvežije pecivo Elemir Zrenjanin | BATA-KIKI ELEMIR\nNajsvežije pecivo Elemir Zrenjanin\nУлица Здравка Челара 150, 23130, Zrenjanin, Elemir\nNajsvežije pecivo Elemir Zrenjanin |\nPekara BATA-KIKI ELEMIR osnovana je 2018. godine u Elemiru. Bavimo se proizvodnjom i prodajom pekarskih proizvoda. Poznati smo po najsvežijem pecivu i hlebu. Cene našeg peciva prilagođene su domaćem tržištu, a kvalitet je zagarantovan.\nU ponudi imamo najsvežije pecivo, među kojim su:\nburek sa mesom,\nTakođe, prodajemo vodu i sokove u pekari. Poznati smo po kvalitetu i odličnim cenama za sve naše mušterije.\nVizija naše pekare je da proizvodnjom pekarskih proizvoda, kao i proširenjem proizvodnog programa zadovoljimo potrebe i očekivanja naših kupaca. U dosadašnjem radu smo uspostavili politiku kvaliteta i izradili jasne procedure za pružanje usluga.\nPosetite našu pekaru u Elemiru nedaleko od Zrenjanina. Naše prodajno mesto nalazi se Žarka Zrenjanina 34\nZa više informacija pozovite nas na navedene telefone i posetite nas.


Vesti online / Vesti / Srbija / Ode Srbija u beli svet\nOde Srbija u beli svet\nKako pričaju pametni i glup Srbin, glasi pitanje iz jednog vica. Telefonom. Onaj prvi se javlja iz inostranstva, a drugi iz majčice Srbije. Ovako, kroz vic, na muku uvek humorom spremni da odgovore, Srbi gledaju na migracije koje iz zemlje poslednjih decenija odvode najobrazovanije mlade ljude.\nMigracija ne jenjava: Za četvrt veka Srbiju napustilo više od 300.000 mladih ljudi\nStatističari kažu da godišnje u proseku u potrazi za boljim životom Srbiju napusti 32.000 ljudi. Migracioni trend ka bogatim zemljama ne samo što godinama ne jenjava, već iz Srbije odvodi one najbolje, najškolovanije mlade ljude koji umesto da budu predvodnici opšteg privrednog i društvenog razvoja u svojoj zemlji, stručne i ljudske potencijale stavljaju u službu stranih poslodavaca i država.\nOve ekonomske migrante put najviše odvodi u Nemačku, gde se godišnje odseli oko 9.000 građana Srbije. Sledi Austrija, gde u zemlji Mocarta, a pre svega u glavnom gradu Beču, oko 4.000 ljudi iz Srbije svake godine potraži uhlebljenje. Treća egzistencijalno najpoželjnija destinacija za srpske građane je - Slovenija.\nSvaki deseti Bečlija - Srbin\nOd 49 odsto stanovnika Beča sa stranim poreklom, najveći broj ih je iz Srbije, gotovo svaki deseti stanovnik Beča. Slede Turci, dok su na trećem mestu Nemci, koji su poslednjih godina, uz Rumune, po broju useljenika pretekli Srbe.\nGlavni grad Austrije početkom oktobra imao je 1,8 miliona stanovnika. Osim povećanog nataliteta, i imigracije su doprinele rastu stanovništa austrijske prestonice koji je na vrhu svetskih lista po kvalitetu življenja.\nAli, demografsko "pražnjenje" Srbije na tome se ne završava. Zbog negativnog prirodnog priraštaja Srbija je prošlu godinu završila sa 34.746 manje stanovnika. To znači da svake godine zato što više ljudi umre nego što se rodi u proseku ostajemo bez jednog grada veličine Vršca.\nDemografsko pražnjenje Srbije: Vladimir Grečić\nBez srednjeg staleža nema razvoja\nVladimir Grečić kaže da nijedna država ne može biti stabilna bez srednjeg staleža, koji je u Srbiji dodatno osiromašen najnovijom odlukom Vlade da se profesorima, lekarima, inženjerima, svima koji platu dobijaju iz budžeta, smanje primanja. Za pripadnike ovih profesija to je i dodatni motiv da egzistenciju potraže na nekom pristojnijem mestu od Srbije.\n- Država dosta troši na neke druge, nepotrebne stvari, dok upravo pripadnicima profesije koja treba da bude nosilac srednjeg staleža i razvoja društva, smanjuju plate - konstatuje Grečić.\nSociolog Vladimir Grečić kaže da bi teorijski moglo da se kaže da se između iseljavanja stanovništva i negativnog prirodnog priraštaja vodi mrtva trka, ako se gleda njihovo učešće u smanjenju broja stanovnika Srbije.\n- Jedan broj naših iseljenika se ipak vraća, uglavnom je to starija populacija, tako da je to učešće migranata u smanjenju broja stanovnika ipak manje od negativnog prirodnog priraštaja - komentariše za "Vesti" ovaj stručnjak za demografiju.\nBolesne neće imati ko da leči\nNa stotine lekara, među njima specijalisti, traže posao u inostranstvu, a deficit zdravstvenih radnika već sada uveliko osećaju pacijenti u Srbiji. Suočavaju se s ogromnim gužvama u ordinacijama i sa listama čekanja za neke osnovne hirurške zahvate kao što je, recimo, operacija katarakte koja se zakazuje za nekoliko godina unapred.\nRatovi na Balkanu jesu okončani s izmakom prošlog veka, ali se i u novom milenijumu trend iseljavanja nastavio. U tome prednjače Srbija i Bosna i Hercegovina. Ono što je za ove dve zemlje još pogubnije, to je obrazovna struktura ljudi koja se iseljava. Za dve i po decenije Srbiju je napustilo više od 300.000 obrazovanih mladih osoba. Američka agencija USAID čak je Srbiju stavila na drugo mesto u celom svetu po odlivu mozgova. Procentualno je samo Gvineja Bisao ispred nje!\nOdliv mozgova u SAD i Kanadu\nKada se analizira obrazovni profil emigranata, vidi se da najobrazovaniji Srbiji, koji ne vide budućnost u otadžbini, uglavnom odlaze u SAD i Kanadu, dve severnoameričke države koje godišnje na milijarde prihoduju samo zato što su otvorene za visokoobrazovani kadar, čije ih školovanje nije koštalo ništa. Na drugoj strani, trećina osoba koja se trajno iseljava u Austriju nema završenu osnovnu školu, govore podaci Centra za demografska istraživanja.\nTaj gubitak može se sagledati po nekoliko osnova. Od onog reproduktivnog do stvaralačkog i razvojnog potencijala koji se svake godine značajno smanjuje, a čije posledice se već sada osećaju. Prema računici Beogradskog univerziteta, kada bi se gubitak nastao iseljavanjem preveo u cifre, država je odlaskom onih najboljih u stručnom i obrazovnom smislu za dve decenije izgubila oko 12 milijardi evra.\n- Napadnuti ste sa dve strane, nemate dovoljnu reprodukciju za obnavljanje stanovništa i odlaze oni koji nose tu reprodukciju, nose i ekonomski prosperitet, tako da je za zemlju poput naše to izuzetno veliki izazov u narednom periodu - konstatuje demograf Vladimir Nikitović.\nSvilajnčani hrle u Francusku\nCentar za demografska istraživanja Instituta društvenih nauka pre dve godine je objavio istraživanja koja su otkrila da ljudi iz jednog kraja Srbije imaju običaj da se iseljavaju u određenu zemlju. To se može objasniti i preporukama, kao i prvoj pomoći dok ne stanu na noge, koje dobijaju od rodbine i zavičajnih komšija. Tako osobe iz Braničevskog i Pomoravskog okruga tradicionalno odlaze u Austriju, polovina svih emigranata koji odlaze u Italiju je iz podunavskog i braničevskog okruga, Rumuni iz Alibunara odlaze u SAD, a žitelji Svilajnca u Francusku. Osobe iz centralnih beogradskih opština odlaze u prestonicu Velike Britanije, a oni iz prigradskih beogradskih opština skloniji su Austriji.\nEtnička statistika govori da polovina iseljenika u Nemačku pripada romskoj nacionalnoj manjini, dve trećine migranata u Švajcarsku su albanskog porekla, a svaki drugi koji traži vize za Nemačku i Holandiju je bošnjačkog porekla.\nEX YU Četvrt miliona u kesi\nPonedeljak 08.12.2014. 18:20\nSta kaze? Pametni Srbi u inostranstvu, a glupi u "majcici Srbiji"! Je l' to dodatni poziv i "spinovanje" da bezimo sa polozaja?\nPonedeljak 08.12.2014. 18:41\nTo nisu krivci primitivci sto su pokupili mast korov nikne digod stigne, ma svaka njima cast Krivi smo mi Otkud svi ti paraziti sto su nam zagustili nemoj stari moj, krivi smo mi sto smo ih pustili Ma sta su znali djenerali i brkati majori jedino da vicu: pali ali nisu najgori Krivi smo mi Ni svi ti silni infantilni sto su puske sanjali ne, ne derane, krivi smo mi sto smo se sklanjali Putuj Evropo, nemoj vise cekati na nas


Projektovanje, Umka :: Daibau.rs\nTražim dobrog projektanta: Sakupili i proverili smo projektante, koji rade u mestu Umka i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani projektanti će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan projektant , koji može da izvede:\tvođenje projektiranja, glavna dokumentacija , PGD, projekt za preuzimanje, gradnja kuće, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nDUŠAN DENIĆ PR AGENCIJA ZA PROJEKTOVANJE DING VELIKA MOSTANICA, Velika moštanica\nMi smo cenovno dostupni projektanti za niske građevine, gradimo i renoviramo celih 8 godina. Naše preduzeće ima kapacitete, da napravi manje i srednje projekte. Izvodimo sve usluge za projektovanje...\nMILICA DRAGIŠIĆ PR INŽENJERSKI BIRO PROTOKOM BARIČ, Barič\nInženjerski biro Protokom osnovano je 2012. godine i od tada do danas se uspešno bavi poslovima inženjeringa, projektovanja i izrade nacrta. Uža specijalnost našeg poslovanja jesi izrade nacrta e...\nNENAD KANTAR PR BIRO ZA PROJEKTOVANJE I INŽENJERING G INŽENJERING UMKA, Umka\nStranke nam poveravaju građevinski nadzor preko 5 godina. Naša stručna ekipa može da napravi projekte manjeg i srednjeg opsega. Naša glavna delatnost su nacrt mašinskih instalacija. nacrt elekt...\nDUŠKO KNEŽEVIĆ PR PROJEKTOVANJE TERMOTEHNIČKIH INSTALACIJA H&T FLUID MALA MOŠTANICA, Mala moštanica\nMi smo kvalitetni projektanti za mašinske instalacije, gradimo i renoviramo celih 4 godina. Naša iskusna ekipa može da napravi projekte manjeg i srednjeg opsega. Najviše poslujemo sa projektima za...\nTEHPRO DOO BEOGRAD, Beograd\nMi smo cenovno dostupni projektanti za elektroinstalacije, izvodimo usluge više od 1 godine. Naša iskusna ekipa može da napravi veće i velike projekte. Naša osnovna delatnost su već od osnivanja...\nProjektni biro Tema se već 15 godina nalazi na mapi najeminetnijih sručnih organizacija na teritoriji grada Beograda. Ono po čemu smo stekli repektabilnu reputaciju jesu projekti koje smo realizova...


Zaplijenjeno više od tone kljova mamuta\nKineski carinici zaplijenili su više od tone kljova mamuta, životinja koje su nestale sa lica zemlje prije više hiljada godina, prenosi BBC.\nDržavni mediji javljaju da ostaci životinja potiču iz Rusije, a "roba" je zaplijenjena na sjeveroistoku Kine u februaru ove godine.\nNajveći komad kljove mamuta bio je dužine 1,6 metara.\nIako ne postoji međunarodna zabrana za ovu vrstu trgovine, kineske zvaničnici kažu da roba nije prijavljena.\nOve kljove, koje se uzimaju sa skeleta mamuta pronađenih u sibirskoj tundri, dio su rastuće trgovine između Rusije i Kine. Posljedice globalnog otopljavanja na Arktiku olakšale su prikupljanje kljova, koje su hiljadama godina ležale netaknute sačuvane u ledu.\nU kineskoj provinciji Heilongđijang, u luci Lubei, zaplijenjeno je više od 100 kljova vunastog mamuta, 37 rogova vunastih nosoroga i više od jedne tone žada.


Pozorište lutaka - Rodoljub Šabić - Peščanik\nJedna TV sa nacionalnom frekvencijom dopustila je u svojoj veoma gledanoj emisiji ružno, primitivno vređanje, seksistički obračun jednog od učesnika emisije sa novinarkom druge TV. Jeste da smo svi mi koji živimo u Srbiji već oguglali na učestalo, svakodnevno sistematsko kršenje elementarnih profesionalnih novinarskih standarda, u čemu televizija o čijoj se emisiji radi prednjači, ali ovo je ipak, s razlogom, izazvalo burne reakcije: bilo je zaista krajnje neprijatno.\nMučnom osećaju doprinela je i nespremnost voditeljke emisije da zaustavi sramno ponašanje jednog učesnika. Ona je reagovala uzdržano, po mišljenju mnogih samo pro forme. Budući da se takva nesposobnost od inače iskusne voditeljke ne očekuje, kod mnogih je to izazivalo sumnju da i nije reč o spontanom već o namernom, režiranom događaju.\nOsećaju neprijatnosti mnogih koji su emisiju gledali je doprinelo i ponašanje druga dva gosta u emisiji. Oni su odslušali prostačku tiradu trećeg gosta pognute glave, gotovo postiđeno ali ni jednom jedinom rečju nisu na nju reagovali. A ta dva gosta su eksponirane javne ličnosti, jedan profesor univerziteta, drugi političar, lider političke stranke članice vladajuće koalicije i, što je posebno bitno, nekada uspešan i slavan sportista. Za mnoge je njihovo ponašanje u emisiji bilo neprimereno njihovom društvenom položaju i ulozi i zato je i bilo, posebno u slučaju ovog drugog, predmet mnogih ogorčenih, žučnih reakcija.\nMučan osećaj je potenciran i činjenicom da je, iako je po normalnom redu stvari morala biti momentalna, izostala reakcija nadležnih državnih organa. Iako prozvani od udruženja novinara, medija i građana – RRA, Ministarstvo kulture i informisanja i Ombudsman ćute. Odnosno, istine radi, samo se ovaj poslednji sa zakašnjenjem oglasio i osudio događaj.\nI takva situacija, razume se, svakog ko želi da živi u normalnom društvu, brine. Odsustvo reakcije pomenutih govori mnogo; ono, kako to na tviteru reče i napadnuta novinarka, „može svašta da pokazuje, pitanje je samo šta je sledeće“. I zaista, ako je jedini odgovor na opravdano, glasno ispoljeno ogorčenje mnoštva ljudi ćutanje nadležnih, teško je i pretpostaviti šta može biti sledeće.\nS tim u vezi posebno je indikativno ćutanje jedne kategorije, rekao bih dvostruko relevantnih osoba, tačnije žena. Neću, naravno, da citiram ni parafraziram u medijima i na društvenim mrežama više puta naveden tekst prostačkih uvreda. Dovoljno je podsetiti da je on bio specijalno uvredljiv za novinarku kao ženu. Što valjda, uz to što podrazumeva reakcije bilo koga normalnog i pristojnog, posebno podrazumeva reakciju žena.\nA to nas neizbežno podseća na niz zanimljivosti u strukturi naše vlasti. Na prvom mestu na onu nedavno, kao raritetnu u svetu, pompezno proklamovanu – Vladom Srbije predsedava žena, a i 50% članica Vlade su žene. Treba dodati da i 40% sastava parlamenta čine žene. I Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost predsedava žena, a i ministarke oba za konkretan slučaj najrelevantnija ministarstva, za kulturu i informisanje i za ljudska prava, su žene.\nNjihovo zaglušujuće ćutanje ostavlja puno prostora da se spekuliše o mnogim važnim stvarima. Ali o jednoj stvari izvesno ne.\nTaj muk pouzdano govori da je ta (sa stanovišta borbe za rodnu ravnopravnost) u globalnim relacijama impresivna participacija žena u kadrovskoj strukturi zapravo samo puka scenografija u predstavi u kojoj su i režiser i pisac scenarija i scenograf, ukratko, sve i svja, jedan jedini, isti čovek, a u kojoj pomenute žene a sa njima, posledično, i bezmalo svi ostali relevantni faktori više čak i ne liče na glumce, čak ni na šmirante, već na marionete u farsi u nekom pozorištu lutaka.


Biblioteka "Đura Jakšić" iz Srpske Crnje objavila laureata istomene književne nagrade za 2022. godinu - RTV Santos\nOve godine, kada se nagrada “Đura Jakšić” dodeljuje tridesetsedmi put, na adresu organizatora Narodne biblioteke „Đura Jakkšić” u Srpskoj Crnji stigao je zavidan broj onih pesničkih knjiga koje su konkurisale za najbolju. Uslov je bio, osim kvaliteta, da knjiga bude objavljena prošle godine na srpskom jeziku.\nI eto, ove godine stiglo je čak 68 knjiga od brojnih izdavača koji su imali hrabrosti i mudrosti da svoje poverenje daju, u ovim teškim vremenima u kojima živimo, upravo pesnicima. Bilo je zaista teško i zahtevno od toliko dobrih knjiga odabrati onu najbolju.\nOrganizator poslova oko nagrade “Đura Jakšić” – Narodna biblioteka “Đura Jakšić” iz Srpske Crnje, poverio je posao stručnog recenziranja i odabira laureata Draganu Jovanoviću Danilovu, Srđanu Orsiću i predsednici žirija Mariji Šimoković.\nNa sastancima žirija koji su održavani elektronskim putem u tri maha, analizirane su pristigle knjige, izvršeno je žiriranje, potom uži izbor da bi se posle trećeg sastanka održanog 20. maja iskristalisao pobednik, dobitnik ovog visokog priznanja. Najlepše u svemu je da se do laureata došlo jednoglasno.\nDakle ovogodišnji dobrinik nagrade “Đura Jakšić” je Stevan Tontić sa knjigom „Opsada moga Ja“ u izdanju beogradskog Arhipelaga.\nŽiri je izrazio žaljenje što ne može da obraduje dobitnika nagrade koji više nije među nama. “Sigurni smo da bi bio vrlo ponosan što je pored Ljubomira Simovića, Vojislava Despotova, Radmile Lazić. Matije Bećkovića, Dragana Jovanovića Danilova, Duška Novakovića i inih on postao dobitnik ovog visokog priznanja koje nosi ime našeg velikog pesnika” – navodi se u saopštenju žirija.\nStevan Tontić rođen je 1946. godine u Sanskom Mostu. Preminuo12. februara 2022. u Novom Sadu. Između ta dva datuma pisao je poeziju, prozu, eseje, kritiku i prevodio sa nemačkog jezika. U njegovu biografiju upisuje se njegova borbenost počev od studentskih protesta 1968. godine, da bi krajem osamdesetih i početkom devedesetih istupao protiv srljanja u građanski rat. O ratnim strahotama koje su obeležile njegov život i poeziju u dobroj meri piše u „Sarajevskim rukopisima“, knjizi prevedenoj na više jezika.\nNjegova najveća golgota počinje kada je, veran svojim prinicima, uverenjima i osećanju pravde odbio da služi u bosansko- muslimanskoj armiji. Posledice su bile trenutne – gonjen je da kopa rovove na prvoj liniji fronta. Taj fražilni, suptilni, tanani duh čije telo je strahovito patilo prilikom svakog i najmanjeg napora. Tada je isključen iz članstva Uduženja kljiževnika BiH u koji se više nikada ne vraća. Januara 1993. godine uspeva da ilegalno izađe iz Sarajeva i stigne u Beograd, odakle će krajem iste godine krenuti na poziv nemačkih pisaca i prevodilaca u Berlin. Ostao je tu narednih devet godina kao izbeglica bez zaposlenja.\nZa svog života objavio je na desetine knjiga pesama koje su prevođene i nagrađivane širom sveta. Imena nagrada reći će vam koliko su ga cenili oni koji se u književnost razumeju ne samo kod nas već na širem planu. Nabrojimo samo neke nagrade: Šantićeva, Zmajeva, Rakićeva. Nagrada Bavarske akademije lepih umetnosti Horst Binek, Nagrada grada Hajdelberga, Češka književna nagrada, Međunarodna nagrada Sarajevskih dana poezije, Кočićeva, Antićeva, Dušan Vasiljev, Кočićevo pero, Rajner Кunce u Nemačkoj, Disova nagrada i mnoge druge.\nStevan Tontić završio je u Sarajevu studije filozofije sa sociologijom. Bio je pre rata urednik u izdavačkoj kući. Posle egzila u Nemačkoj i kratkog boravka u Sarajevu nastanio se u Novom Sadu gde je i okončao svoj ovozemaljski put.\nMalo je reći da će iza njega ostati duboki trag koji je načinio u jugoslovenskoj i srpskoj književnosti . U savremenoj poeziji Stevan Tontić je na zavidnom mestu. Sigurno će sada kada je krajem života zaokružio svoj poetski glas, neminovno, doći i brojne prave valorizacije njegovog dela.\n“Ars longa, vita brevis” – “Život je prolazan, umetnost večna”.\nSledećeZa FK Radnički, utakmica u Staroj Pazovi „biti ili ne biti“


Čitaju nas Svrljig, Niš, Beograd, Aleksinac, Zaječar... - Svrljiške novine\nČitaju nas Svrljig, Niš, Beograd, Aleksinac, Zaječar…\nNaslovna » Svrljig vesti » Aktuelnosti » Čitaju nas Svrljig, Niš, Beograd, Aleksinac, Zaječar…\nPosle Svrljiga, sajt ‚‚Svrljiške novine‚‚ u toku meseca najčešće se posećuje iz Niša, Beograda, Aleksinca, Zaječara, ali i iz drugih gradova Srbije i gradova inostranstva.\n‚‚Svrljiške novine‚‚ na prvom su mestu po broju pregleda i jedinstvenih poseta, samim tim trenutno su lider među lokalnim medijima. Pre samo dva meseca u samo jednom danu upisano je 5114 jedinstvenih poseta na sajtu, dok je današnjom analizom taj broj uvećan na 6005 poseta.\nNovine se najčešće, posle Svrljiga, otvarju iz Niša, Beograda, Aleksinca, Zaječara, Kragujevca, Novog Sada i ostalih gradova i opština Srbije. Svrljiške beleže porast poseta i iz inostranih gradova. Po učestalim posetama ubrajaju se gradovi Udine, Friuli-Venezia Giulia, Eslöv, Skåne Län, Stockholm, Stockholms Län, Skopje, Karpos, Paris, Ile-de-France, Chicago, Illinois i ostali gradovi u kojima se nalaze naši žitelji.\n– U ovom mesecu ostvarićemo ovogodišnji cilj, ali još uvek nećemo otkrivati sve detalje. Jedino što možemo reći da će se uskoro pojaviti i dugo očekivano štampano izdanje, kažu iz redakcije.\nSvrljiške novine najavljuju i ekspanziju novog sadržaja, novih lica u redakciji ali i rekonstrukciju postojećeg sajta.\nTagovianalizaPosećenost sajtasvrljiske novine\nDa,da ,Perisanci rado citaju vrljiske novine svakog jutra.Pozdrav redakciji i citaocima iz Eslöva,Svedska.\nCitamo vas i mi , Holandijaaa :))))))))


Geyser filterski uložak za Geyser Euro i Geyser Vita filter | Nonstopshop.rs\nPočetna / Sve za kuću i baštu / Oprema za kuću / Filteri za vodu / Geyser filterski uložak za Geyser Euro i Geyser Vita filter\nKataloški broj proizvoda: 1895153\nCena: 890din. 590din.\nFilterski porozno jono-izmenjivački element sa dodatkom srebra je zamenski uložak za kućišta Geyser Vita i Euro. Uložak može da preradi do 3000 L vode iz česme i ima mogučnost regeneracije koja je jako jednostavana i objašnjena u uputsvu za upotrebu.Geyser filterski uložak za Geyser Euro i Geyser Vita filter\nNapišite prvi komentar i ocenu za “Geyser filterski uložak za Geyser Euro i Geyser Vita filter” Одустани од одговора


Milićević je doživeo tešku saobaćajnu nesreću, a sada se pojavio veliki problem! - alo.rs\nNOVA ŽIVOTNA DRAMA POSLANIKA SPS-A Milićević je doživeo tešku saobaćajnu nesreću, a sada se pojavio veliki problem!\nAUTOR: Alo! / D. R. DATUM I VREME: 03.09.2020. 07:00\nĐorđe Milićević, potpredsednik SPS-a i poslanik, koji je pre dve godine doživeo tešku saobraćajnu nesreću, ponovo doživljava dramu jer će po svemu sudeći morati ponovo na operaciju, osmu po redu, saznaje „Alo!“.\nLekari bi ovog puta trebalo da političaru urade rekonstrukciju trbušnih mišića.\nNIN koji podržava Đilasa predstavlja Srbe u Crnoj Gori kao divljake koji vraćaju Crnu Goru u Srednji vek! (FOTO)\n"Vučić ide u Vašington da se bori za bolji položaj Srba na Kosmetu, a Đilas hoće nestabilnost i tajkune"\nMilićević je potvrdio naša saznanja i otkrio nam kakvo je njegovo trenutno zdravstveno stanje.\n- Iza mene je sedam operacija, a nakon poslednje funkcionišem bez jednog dela trbušnih mišića. Postoji potreba da se uradi još jedna, ne bih precizno ulazio u stručnu terminologiju, ali reč je o rekonstrukciji dela trbušnih mišića - kazao je on.\nDodao je da se konsultuje sa profesorom dr Vladom Đukićem, koji je sa timom valjevskih lekara zadužen za njegov oporavak.\nŠkoda u kojoj je bio poslanik Đorđe Milićević , Foto: Patak.co.rs\n- Imam poverenja u te ljude i u ovom trenutku pokušavamo prirodnim putem, kroz jednu vrstu medicinskih vežbi, da pokrenemo organizam i izbegnemo hiruršku intervenciju. Njihov savet je da nema razloga da ishitreno reagujemo i da odmah pribegnemo hirurgiji, jer posle toliko intervencija, potrebno je mnogo vremena da se organizam u potpunosti rehabilituje - tvrdi on.\nUpitan da li je uplašen, ističe da se tokom godina borbe za oporavak strah izgubio i dodaje da ga brojne operacije nisu omele u obavljanju poslaničkih dužnosti.\nPrimetna je nova energija!\nMilićević nam je otkrio i kakva su njegova očekivanja u vezi sa novom vladom.\n- Aleksandar Vučić i SNS, kao apsolutni pobednici izbora, koncipiraće kako će izgledati nova vlada. Ubeđen sam da će to biti tim koji će omogućiti da Srbija nastavi da ide putem napretka i razvoja. Ivica Dačić, lider SPS-a, jasno je kazao da smo mi kao stranka spremni da u svemu tome damo svoj doprinos. Što se tiče parlamenta, primetna je nova energija, oličena u mladim i obrazovanim ljudima, kao i pripadnicama lepšeg pola - rekao je on.\n- Kada sam imao prvu hiruršku intervenciju, lekari su rekli mojoj porodici da, ako se probudim, najmanje dve godine neću moći ništa da radim. Ni danas im nije jasno kako sam uspeo da se za kratko vreme vratim poslovnim obavezama - navodi Milićević i ističe da je tokom prošlog saziva odlazio na previjanje u ambulantu i odmah se vraćao u skupštinsku salu.\n- Ni ova situacija me neće omesti u obavezama za koje sam preuzeo odgovornost. S obzirom na to da više nisam u mogućnosti da jedan deo svog vremena posvetim nečemu u čemu sam bio ceo život, a to je sport, svu pažnju i energiju posvećujem ćerki i naravno poslu - poručuje Milićević.\nNEBOJŠA STEFANOVIĆ: "Đilas smatra da za njega zakoni ne važe, on bi da upravlja Srbijom kao svojom firmom"\nKONAČNO ISTINA OD JEREMIĆA! Vuk otvoreno o problemima sa Draganom Đilasom!\n"Predsednik Aleksandar Vučić pod velikim pritiscima"\nAlbanci maksimalno iskoristili današnji dan u Vašingtonu, sutra se sastaju sa dvojicom ključnih moćnika!\nPočela hapšenja članova Milovog DPS-a!\nMilo Đukanović, Đilasovi mediji i Željko Komšić tuku po Vučiću i šire strah od “zlih, krvoločnih Srba”!


Tumor koji se može pobediti : Magazin : POLITIKA\nMagazin\tPorodični lekar\tTumor koji se može pobediti\nMaligni tumor debelog creva je sasvim izlečiv dok je u fazi polipa. Genetskom analizom može da se otkrije da li će neka osoba da oboli i na osnovu toga planira lečenje Operacija sprečava eventualnu pojavu raka\tUprkos mnogobrojnim naučnim istraživanjima, uzrok raka debelog creva još uvek nije poznat. Otkrivene su sve etape njegovog razvitka – od bezopasne peteljčice (polipa) do opasnog karcinoma – ali nije pronađen činilac koji je nesumnjivo odgovoran za mutaciju zdrave ćelije u malignu. Ipak, ne bez razloga, najveći broj istraživača smatra da je osnovni pokretač oksidativni stres. Pod procesom oksidacije se podrazumeva biohemijska reakcija kojom se stvaraju energija i slobodni radikali. To su visoko reaktivni molekuli posebno korisni u odbrani organizma od mikroba. Ukoliko se pojačano proizvode, što se i događa u stresu ili u posebnim okolnostima, sav višak se usmerava protiv sopstvenih ćelija i u njima se stvaraju oštećenja zbog kojih neke propadaju ili postaju maligne.\nPo rečima prof dr. Zorana Krivokapića, eksperta za preventivu i rano otkrivanje raka debelog creva u Ministarstvu zdravlja Srbije i predsednika Komisije nacionalnog programa za rano otkrivanje raka debelog creva i njegovu implementaciju – ovaj karcinom ima neke specifičnosti koje ga razlikuju od ostalih malignih tumora.\n– Procenjuje se, naime, da su kod 10 do 15 odsto obolelih geni uticali na nastanak tumora. Ovaj rak se dovodi u vezu i sa crvenim mesom, ali ovo tvrđenje nijedna studija nije dokazala. Međutim, nesumnjivo je potvrđeno da masne namirnice, pržena i masna mesa, fizička neaktivnost, sedenje, konzervansi i neredovno uzimanje obroka, mogu da utiču na njegovu pojavu. Isti nepovoljni uticaj imaju i hemijske supstance, pesticidi i zračenja. Takođe je dokazano da gojazni i osobe s opstipacijom češće obolevaju, jer se na sluznici creva previše dugo zadržavaju supstance koje mogu da pokrenu maligne procese.\nDa li bolest može da se spreči? Za gensku predispoziciju nema preventive osim redovnih pregleda. To posebno važi za one koji među najbližim rođacima imaju obolele od ovog raka – ističe naš sagovornik. Jer, ma koliko uredno živeli i pravilno se hranili, geni kod osoba s naslednom sklonošću diktiraju pojavu bolesti. Danas je moguće napraviti i preventivni genetski test sluzokože debelog creva i utvrditi da li će se i kada kod neke osobe razviti polip ili rak i na osnovu tog nalaza planirati preventivna operacija uklanjanja debelog creva.\n– Najvažnije je kod mladih između 17. i 20. godine prepoznati naslednu porodičnu sklonost ka polipima i preventivno ukloniti celo debelo crevo. To je složena operacija kojom se ono naknadno rekonstruiše od dela tankog creva, da bi u potpunosti obavljalo funkciju i da bi operisani nastavili normalno da žive kao i pre operacije.Često se ovakve operacije izvode kod čitave porodice. Samo na Trećem odeljenju Prve hirurške klinike operisano je više desetina porodica kod kojih je otkrivena nasledna polipoza kod dve, čak i tri generacije. U rizičnu grupu spadaju i oboleli od ulceroznog kolitisa i Kronove bolesti kod kojih bolest napreduje više od osam godina.\nEndoskopski preventivni pregledi se, nezavisno od porodične anamneze preporučuju svima posle 50. godine, čak i kada nemaju nikakve tegobe u stomaku, budući da se polipi ili rak debelog creva, naročito u ranoj fazi, ne moraju ispoljiti nikakvim simptomima. Ukoliko se tokom pregleda otkrije polip, odmah se i odstranjuje, a pacijenti su sigurno zaštićeni od ovog karcinoma sedam do deset godina\nprof. dr Zoran Krivokapić, koloproktolog\nPostoje i druge metode koje se koriste pri ranom otkrivanju ovog karcinoma, kao što je kontrastni pregled debelog creva (irigografija). Primenjuje se i virtuelna kolonoskopija (irigografija sa skenerom abdomena) koja omogućava otkrivanje polipa ili tumora manjih od jednog centimetra Ali, bez obzira na vrstu pregleda, ukoliko se na snimku otkriju promene, bolesnik opet mora da bude podvrgnut endoskopskom pregledu – naglašava prof. dr Krivokapić.\nOsim pregleda, u preventivne mere ubraja se i uzimanje antioksidantnih vitamina Ce, E, betakarotena i minerala kao što su selen i kalcijum koji na različite načine sprečavaju ili popravljaju oštećenja ćelija. Preventiva ovog oblika raka podrazumeva i konzumiranje mlečnih napitaka sa laktobacilima. Voće, povrće, a naročito mahunarke i namirnice koje sadrže dosta biljnih vlakna, su nezamenjivi budući da podstiču svakodnevno pražnjenje creva. Tokom nedelje trebalo bi naizmenično uzimati pileće meso, ribu, a crveno meso dva do tri puta nedeljno.\nNajviše obolelih od raka debelog creva (50 na 100.000 stanovnika), imaju SAD, Izrael i Češka, zatim Škotska i Australija, dok Azija i Afrika jedva da imaju jednog do dva obolela na istoj populaciji. Kakva je situacija u našoj zemlji? Od prof. dr Krivokapića saznajemo da je Društvo koloproktologa utvrdilo da ne zaostajemo mnogo za razvijenim svetom i da na 100.000 stanovnika imamo 45 obolelih. Samo kod tri do pet odsto bolest se otkriva u ranom stadijumu kada je izlečenje potpuno. Nažalost, kod trećine bolesnika već tokom postavljanja dijagnoze bolest se proširila. Osim toga, uprkos uspešno izvedenoj operaciji i hemoterapiji kod polovine lečenih bolesnika bolest napreduje.\nNa Trećem odeljenju Prve hirurške klinike na kojoj radi prof. dr Krivokapić, od 1993. godine operisano je 2700 bolesnika. Kada se bolest otkrije u takozvanoj B fazi izlečenje je verovatno, dok u C stadijumu petogodišnje preživljavanje iznosi 50 odsto. Rano otkrivanje bolesti je jedina preventivna mera, ali na skriningu u beogradskoj opštini Voždovac, Valjevu, Subotici i još četiri vojvođanska grada, odziv je bio mali, jer građani nisu dovoljno upoznati sa značajem ovog pregleda. Koliko je značajan pokazuje podatak da je prilikom tog skrininga kod 15 osoba otkriven maligni tumor, a kod 30 polip. Upravo toliko je i spasenih života.\nKakva je prognoza? Od našeg sagovornika saznajemo da se u lečenju ovih tumora prvo koristi radioterapija da bi se tumor smanjio koliko je moguće, a zatim hirurško lečenje i na kraju i hemoterapija. Kombinacijom ovih vrsta lečenja i primenom drugih metoda, polovina bolesnika uspeva da savlada bolest. Procenat petogodišnjeg preživljavanja ne zavisi samo od prirode tumora već i od izbora odgovarajuće operativne tehnike i veštine hirurga, napominje prof. dr Krivokapić, koji je u našu hiruršku praksu za lečenje debelog creva uveo 40 novih hirurških procedura.\n– Na našem odeljenju ukupno preživljavanje iznosi čak 65,8 odsto, što je rezultat izuzetne kadrovske osposobljenosti i primene najnovijih hirurških tehnika i dostignuća. Osim toga posle operacije kontrolišemo sve operisane bolesnike kroz redovne preglede i posredstvom specijalnog kompjuterskog programa. Mora se mnogo raditi na edukaciji lekara i medicinskih sestara jer sudbina pacijenta ne sme da zavisi od toga gde je rođen i gde se leči – mišljenje je prof. dr Zorana Krivokapić.\nSimptomi na koje treba obratiti pažnju su: naizmeničan zatvor i proliv, krvustolici, boloviustomakuiligrčevikojisuučestalibeznekog vidljivog razloga, promenauritmupražnjenja creva ili obimu stolice (tankakaoolovka) gubitaktelesnetežine, malokrvnost, nadimanjeiliizostanak gasova istolice, lažni pozivi za stolicu i dugotrajna nelagodnost u trbuhu.\tVera Bošković\tobjavljeno: 14/12/2008\nBojana Tajna | 11/10/2010 19:52\nTakodje molim za broj telefona, e-meil ili adresu neke privatne klinike u kojoj ordinira Dr Krivokapic?\nrada kostić | 11/02/2011 09:34\nda li neko zna privatnu kliniku gde radi dr. Krivokapic tj. br. telefona\nzorica grgic | 09/03/2011 18:31\nOperisana od familijarne polipoze colona. Pored Dr. Krivokapica,koji radi u KCS, ova vrsta operacije se radi i u KBC Zvezdara gde sam i operisana. Dr. Cuk je nacelnik hiruskog odelenja, vrsan hirurg, radio je na VMA. S punim poverenjem vam preporucujem ovu kliniku.


Vesti online / Prelaz Jarinje\nTag: Prelaz Jarinje\n11. 03. 2013. 09:06h | Beta|\nGrupa srpskih privrednika sa severa Kosova zaustavila je u ponedeljak 11. marta, nekoliko vozila Euleksa i specijalnih jedinica KPS-a Rosu, u mestu Rudare, na magistralnom putu južna Kosovska Mitrovica-Leposavić...Dalje»\nSa ili bez carine na Jarinju 11. januara?\n06. 01. 2013. 18:22h | Politika|\nDirektor vladine kancelarije za medije Milivoje Mihajlović na pitanje novinara "Politike” da li se u vladi zna kako će funkcionisati režim preko prelazana Jarinju posle 10. januara uputio nas je na...Dalje»\n21. 12. 2012. 03:24h | Beta|\nPrivrednici sa severa Kosova odlučili su sinoć na zajedničkom sastanku u Kosovskoj Mitrovici da tri puta nedeljno - ponedeljkom, sredom i petkom, od 10 do 12 časova blokiraju sve putne pravce koji...Dalje»\n20. 12. 2012. 00:11h | Beta|\nDirektror kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Aleksandar Vulin rekao je u Leposaviću da se sporazum o integrisanom upravljanju prelazima Brnjak i Jarinje mora poštovati i primenjivati do datuma...Dalje»\n19. 12. 2012. 17:37h | Beta|\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Aleksandar Vulin rekao je danas u Ibarskom Kolašinu da se mora sprovoditi dogovor o nenaplaćivanju carina i poreza na prelazima Brnjak i Jarinje.\nDačić: Ako treba, Srbija će blokirati Jarinje\n18. 12. 2012. 20:53h | Fonet|\nPremijer Srbije Ivica Dačić izjavio je danas FoNetu da nema potrebe da privrednici sa severa Kosova blokiraju prelaz Jarinje, zbog zahteva da im se omogući prolaz akcizne robe, i poručio da je Vlada...Dalje»\nPrivrednici predali protestno pismo Euleksu\n13. 12. 2012. 16:08h | B92, Beta|\nŠestočlana delegacija privrednika sa severa Kosova ponovo je danas na prelazu Jarinje od Euleksa zatražila poštovanje sporazuma o integrisanom upravljanju prelazima, ali im je predstavnik misije EU...Dalje»\nPavićević: Euleks kriv, kamion greškom vraćen\n11. 12. 2012. 20:12h | Beta|\nŠef tima Vlade Srbije za tehnički dijalog sa Prištinom Dejan Pavićević izjavio je danas da je jedan kamion na prelazu Jarinje greškom Euleksa poslat na Merdare radi carinjenja, ali je istakao da...Dalje»\nMogući novi protesti i barikade zbog carine\n11. 12. 2012. 18:38h | Beta|\nPredsednik Opštine Kosovska Mitrovica Krstimir Pantić optužio je danas Euleks i kosovske vlasti da "krše novi dogovor iz Brisela o integrisanom upravljanju prelazima". Pantić je rekao da je cilj takvog...Dalje»\nPrivrednici: Na Jarinju se već krši sporazum\n11. 12. 2012. 17:29h | Beta|\nGrupa privrednika sa severa Kosova optužila je danas Euleks i kosovske vlasti da su već danas, drugog dana sprovođenja sporazuma o integrisanom upravljanju prelazima, počeli da krše odredbe sporazuma....Dalje»\n09. 12. 2012. 15:21h | Beta|\nUprkos niskoj temperaturi i snegu koji je padao celu noć, nastavljeno je uređenje administrativnog prelaza Jarinje na kome bi od ponedeljka 10. decembra u 8.00 časova trebalo da počne primena sporazuma...Dalje»\nPatrijarh da krene na Kosovo Subota,\n08. 12. 2012. 12:07h | R. Lončar - Vesti|\nSrpski sabor Dveri javno je zatražio održavanje vanrednog zasedanja Svetog arhijerejskog sabora kako bi se najviše telo srpske crkve decidno, jasno i javno odredilo prema uzavrelom stanju na Kosmetu.\nGolim životom protiv granice Petak,\n07. 12. 2012. 01:20h | D. N. Petrović - Vesti|\nSnežne i hladne noći, nekoliko stotina žitelja severnog Kosmeta provelo je pod šatorima ili pored logorskih vatri u međuzoni između Rudnice i Jarinja gde su radnici "Novi Pazar - puta", po nalogu...Dalje»\n05. 12. 2012. 15:30h | Beta|\nU toku susret Dačić - Tači - Ešton Utorak,\n04. 12. 2012. 22:36h | Mondo, Vesti-online|\nIvica Dačić, Hašim Tači i Ketrin Eštona razgovaraju u Briselu o carini na administrativnim prelazima. Dok oni većaju, kosovski Srbi stoje na Jarinju u znak protesta rešeni da provedu noć na barikadi....Dalje»\n04. 12. 2012. 18:51h 21:46h | Beta|\nOdbornici sa severa Kosova odbili su predlog Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije da se građani koji protestuju pomere sa prelaza Jarinje i omoguće nastavak radova u okviru primene sporazuma o integrisanom...Dalje»\nKfor sprečio protest Srba na Jarinju\n15. 11. 2012. 14:54h | Beta|\nAmerički vojnici u sastavu Kfora nisu danas dozvolili Srbima da protestuju na prelazu Jarinje na severu Kosova i Metohije, gde su pokušali da dođu u protestnoj vožnji zbog uspostavljanja integrisanog...Dalje»\nEuleks pretresao Kustu na Jarinju Četvrtak,\n01. 11. 2012. 01:35h | D. N. P. i D. PETROVIĆ|\nProjekcijom kratkometražnog filma "Naš život" reditelja Emira Kusturice (58) u Leposaviću na severu Kosova otvoren je u ponedeljak uveče u Kulturnom centru "Sava Dečanac" deseti jubilarni filmski...Dalje»\nHapšenjem plaše Srbe na Kosmetu\n28. 10. 2012. 18:29h | Beta|\nHapšenje vozača načelnika okruga u Kosovskoj Mitrovici je političke prirode i ima za cilj da zaplaši preostale Srbe koji žive u tom delu pokrajine, ocenili su danas predstavnici opština sa severa...Dalje»\n28. 10. 2012. 14:06h | Beta|\nPripadnici Euleks policije uhapsili su Srbina iz severne Kosovske Mitrovice na administrativnom prelazu Jarinje. ...Dalje»\nPo Beogradu plakati protiv vladike kanadskog\nSelo za neonaciste i desničare\tPo Beogradu plakati protiv vladike kanadskog\tGole grudi i skandali na crvenom tepihu u Kanu\tNeredi u Švedskoj: Letele kamenice, goreli automobili\tBrza kazna: Pokušao da ukrade telefon, završio ispod autobusa\tOstale video vesti»\n9Predrag Danilović izboden nožem\n10Incident na mitingu: Artemijev monah vređao Amfilohija i Atanasija\n1Selo za neonaciste i desničare\n2Dačić: Imamo rok do kraja nedelje\n3Po Beogradu plakati protiv vladike kanadskog\n4Srpski gusari napali hrvatski brod\n5Na Vujanovićevoj inauguraciji "marš protiv mafije"\n6Jerkov: Falsifikovana peticija pokrajinske opozicije\n7Zemunski klan pretražuje crnogorsko primorje\n8Perez potvrdio: Murinjo odlazi iz Reala!\n9Bejl ostaje u Totenhemu 10Usvojena Deklaracija o zaštiti Vojvodine\n10Die Zeit: Hrvatsku ne žele u EU, ali Evropa vraća stari dug 68\nrejting: 2111 (+1926 /\nrejting: 510 (+459 /\nrejting: 700 (+201 /\nrejting: 298 (+97 /\nrejting: 715 (+252 /\nrejting: 5351 (+2787 / -2564)\nrejting: 4845 (+3857 / -988)\nrejting: 4178 (+2565 / -1613)\nrejting: 4159 (+2770 / -1389)\nrejting: 4019 (+3107 / -912)\nNije vam teško da uvidite gde ste pogrešili i na taj način rešavate dobar deo problema. Kao nagradu za samokritičnost i skromnost stići će vam povoljna vest.\nSAVET: uživajte u pobedi, zaslužili


vesti | Web-Tribune.com - Part 4\nHome / Tag Archives: vesti (page 4)\n– Priča o Carigradu je priča o ruskom strpljenju, strategiji i trenutku kada će oni preuzeti stvar pod svoju kontrolu – kaže predsednik Instituta za nacionalnu strategiju i književnik Dragoslav Bokan. Bokan kaže da je Carigrad ruska tema, njena teritorija i njeno političko pitanje. – Umalo ga je uzela da nije …\nBeloruski lider Aleksandar Lukašenko poručio je u predizbornom obraćanju naciji i parlamentu da planeta klizi u propast i da bi mogla da „eksplodira“ u svakom trenutku. „Naša planeta postepeno, ali sigurno klizi u propast. Čini se da je dovoljno zapaliti običnu šibicu i planeta će eksplodirati“, rekao je Lukašenko, prenosi …\n5 dana ago\tTEMA DANA 0\nNakon što je predsednik SAD Donald Tramp potpisao zakon o autonomiji Hongkonga, koji podrazumeva sankcije protiv kineskih zvaničnika i finansijskih institucija koje koriste, kineski finansijski stručnjaci su počeli aktivno da diskutuju o mogućnosti da se Kina isključi iz međunarodnog bankarskog sistema SVIFT. Iako se većina stručnjaka slaže da je takav …\nI oni koji nisu preležali koronavirus mogu da razviju imunitet na kovid-19 Imuni sistem nekih ljudi koji nisu imali koronavirus ipak bi mogao da ima neku vrstu prepoznavanja patogena – što bi dalje moglo da pomogne smanjenju težine bolesti ako ta osoba dobije Kovid-19, pokazalo je novo istraživanje. Studija, objavljena …\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar je rekao na današnjem obraćanju javnosti da ne sme da bude nikakvog opuštanja i da ćemo morati da naučimo da živimo sa maskama, kao i da redovno peremo ruke. „Virus neće nestati preko noći, dokle god se većina ne vakciniše neće biti lakše. Nemojte da mislite sve prolazi …\nIzvršni potpredsednik Atlanskog saveta Dejmon Vilson ocenio je da predsednik Srbije Aleksandar Vučić priprema narod za teške odluke po pitanju Kosova kada kaže da pred zemljom nisu laki dani. “Pozdravljam što predsednik Vučić pomaže da se Srbija spremi za ceo ovaj proces i za pregovore. Potreban je iskren razgovor sa …


Uhapšen Ivan Bender, jedan od osnivača Herceg-Bosne - Klix.ba\nU BiH osuđen na 4,5 godine zatvora\tUhapšen Ivan Bender, jedan od osnivača Herceg-Bosne\n23.5.2011. u 12:45\t0\nUhapšen Ivan Bender, jedan od osnivača Herceg-Bosne\nNekadašnji načelnik Neuma i jedan od osnivača takozvane Hrvatske republike Herceg-Bosne Ivan Bender uhapšen je danas u Zagrebu na osnovu zahtjeva za izdržavanje pravomoćne kazne zatvora, a na temelju sporazuma o izručivanju osuđenika, koji su potpisale naša zemlja i Hrvatska.\nBender je bio prvi dopredsjednik HDZ-a BiH i bivši direktor federalnog Zavoda PIO/MIO, a uhapšen je u svom stanu.\nPrebačen je u zatvor Remetinec.\nPodsjetimo, Bender je 2003. godine osuđen na 4,5 godine zatvora zbog pronevjere i zloupotrebe položaja u slučaju prodaje mostarskog hotela "Ero". Dva dana nakon potvrđivanja prvostepene kazne pobjegao je u Hrvatsku, te tako izbjegao robiju.\nGodinama je Bender sa suprugom i sinom mirno živio u Zagrebu, a špekuliše se da je u međuvremenu rasprodao nekretnine u Neumu.\nIlija Jurišić pred sudom u Beogradu 6. jula 2011.\n23.05.2011. u 12:25


Brendiranje (IGRA U KOJOJ SVI DOBIJAJU) - Moja Digitalna Akademija\nZamislite jednu hipotetičku predstavu – šta bi se desilo kada bi svi ljudi na svijetu imali isti izgled. Kako bismo se prepoznavali? Ali, znamo da to nije tako. Svako od nas ima svoj jedinstveni i neponovljivi identitet kojim se diferencira u odnosu na druge ljude. Isto je i sa proizvodima na tržištu.\nTražimo tačno određeni proizvod koji sa sobom nosi određeni kvalitet i osobine koji nas zanimaju i, ono što je najvažnije, zadovoljava našu određenu potrebu.\nOgroman rast bogatstva i kulturnog uticaja transnacionalnih kompanija, u posljednjih četrdeset godina, počeo je razvojem ideje teoretičara menadžmenta da kompanije, prvenstveno, treba da proizvode robne marke, brendove, a ne robu.\nMarka je ime, izraz, znak, simbol ili dizajn, ili njihova kombinacija čiji je cilj identifikacija roba ili usluga, jednoga ili grupe proizvođača i njihova diferencijacija od roba, ili usluga konkurenata.\nJedan od ključnih vidova poslovnog uspjeha danas sadržan je u kreiranju i održavanju snage brenda. Brend ili robna marka je mješavina opipljivih i neopipljivih osobina koji simbolišu zaštitni znak, koji ako se pravilno koristi, stvara vrijednost i uticaj.\nOsmadesetih godina dvadesetog vijeka svijet je zahvatila manija brendiranja i priznavanja vrijednosti komercijalnih naziva proizvoda. Robna marka se počinje vrednovati kao kapital. Naizgled bezazlena ideja koju su razvili teoretičari menadžmenta sredinom osamdesetih godina, da uspješne kompanije moraju primarno da proizvode marke, a ne proizvode, prerasla je u opsjednutost markiranjem i reklamiranjem.\nBrendiranje i korporacije\nU korporativnom svijetu sve je reklama za marke, počevši od imena kompanije, pakovanja, uniformi, dokumentacije, izložbi, pa do direktora, super-zvijezda i sklonosti ka velelepnim poslovnim zgradama.\nKao početak ovog trenda smatra se kupovina Krafta od strane Philip Morisa 1988. godine za 12,6 miliona dolara. Ta suma je šestostruko bila veća od stvarne knjigovodstvene vrijednosti Krafta. U ovoj transakciji ogromna dolarska vrijednost data je nazivu brenda.\nDo tada je to bilo apstraktno i nemjerljivo. U to vrijeme je to bila spektakularna vijest za reklamnu industriju koja je od tada imala argument za tvrdnju da ulaganje u reklamu više nije samo prodajna strategija, već investicija u neto vrijednost akcionarskog kapitala.\nWalter Landor, pionir u području brendinga, rekao je: ”Proizvodi su proizvedeni u tvornicama, ali brendovi se stvaraju u mislima”.\nBrendovi su nematerijalna imovina – logotipi, dizajni, simboli ili iskustva – koji žive u glavama interesnih grupa. Oni stvaraju ekonomsku vrijednost pojačavanjem novčanih tokova, prihoda ili smanjenjem troškova. Postoji direktna veza između snage brenda i budućih novčanih tokova koji podižu vrijednost preduzeća.\n”Brendiranje je zapravo davanje snage brenda određenim proizvodima i uslugama. Brendiranje se zasniva na stvaranju razlika. Da bi se proizvod brendirao, potrebno je da se potrošači upute u to ”ko” je proizvod, šta se postiže davanjem imena datom proizvodu, i korišćenjem ostalih elemenata brenda pomoću kojih se identifikuje, kao i ”šta” dati proizvod čini i ”zašto” potrošači treba da obrate pažnju.\nBrendiranje podrazumijeva stvaranje mentalnih struktura i ono pomaže potrošačima da organizuju svoja saznanja o proizvodima i uslugama na način koji će im pojasniti donošenje odluke, a ujedno i kompaniji obezbjeđuje vrijednost.” (Kotler&Keller, 2006:276).\nMnoge kompanija misle da se posao na izgradnji branda završava kada utvrde naziv i logo marke. Tačno, razvili su početak identiteta svog brenda jer će njihov brend imati identitet na policama supermarketa. Svako ko prođe kroz supermarket vidjeće hiljade identiteta brenda. I unutar bilo koje kategorije, poput piva, vidjeće se mnogi identiteti. Ali to neće mnogo značiti kupcima koji nisu informisani i zbog toga ne bi trebalo započeti uspostavljane identiteta, dok se ne definiše svrha marke, jer svrha odgovara na pitanje koji posao brend obećava kupcu?\nDavid Aaker, poznati stručnjak za izgradnju brenda, predložio je da brend ne samo da definiše svoju funkcionalnu svrhu, posao koji će raditi, već i da izrazi višu svrhu postojanja brenda. Viša svrha sugeriše emocionalne i društvene koristi koje dolaze od izbora tog brenda. Funkcionalna svrha Coca Cole je da „ublaži žeđ dobrim ukusom.“ Njena viša svrha je „isporučiti sreću“. Ako je to prostor u kojem Coca Cola želi da deluje, ona može otići dalje od pružanja sreće ispijanjem hladne Coca-Cole. Coca Cola bi se mogla okrenuti stvaranju zabavnih i tematskih parkova koji pružaju sreću i Coca Cola će se na kraju takmičiti sa Diznijem.\nVrijednost brenda, njegovo stvaranje, održavanje ili, još bolje, rast, jesu od suštinskog značaja za svako preduzeće. Brendovi utiču na izbor kupca i snagu atraktivnosti brenda, što utiče na prodaju danas i sutra.\nPosmatrano sa strane potražnje, brend proizvodu omogućava postizanje veće cijene u odnosu na ukupan obim prodaje. Vrijednost brenda posmatrana sa marketinškog, ili potrošačkog stanovišta, predstavlja obećanje i pružanje doživljaja. Sa poslovne perspektive to je osiguranje prihoda u budućnosti, a sa pravnog stanovišta to je konkretna intelektualna svojina.\nFord je svoj logotip založio kao instrument obezbjeđenja, zajedno sa fabrikama i drugom imovinom kako bi osigurao kredit od 23,5 milijardi dolara tokom recesije 2008. godine.\nU situaciji kada danas na tržištu egzistira preko 30 miliona brendova, robna marka, odnosno brend, potrošačima pruža mogućnost izbora i prepoznavanja na ovom pretrpanom tržištu. Marke pomažu kupcima pri prepoznavanju pojedinih proizvoda koji im se sviđaju ili ne sviđaju, te tako olakšavaju kupovinu proizvoda koji zadovoljavaju njihove potrebe, i smanjuju vrijeme potrebno za njegovu kupovinu. Marka, takođe, pomaže kupcu pri procjeni kvalitet proizvoda, pogotovo kad nemaju mogućnosti ocjene svojstva proizvoda. Marka pomaže smanjenju očekivanog rizika pri kupovini, može djelovati psihološki pozitivno na kupca jer posjeduje marke koje su statusni simboli. Tu spadaju neke marke satova kao što je Roleks ili automobila kao što je Mercedes.\nKad se govori o pojmu brenda, ključno je da je on vezan prije za osjećaj koji čovjek ima kad pomisli na njega, nego na složenu kombinaciju karakteristika i kvaliteta koji se mogu vezati uz određeni brend. Kao što je poznato, osjećaj je nešto što se može vezati samo uz jednu jedinu riječ.\nNe može se istovremeno imati i osjećaj prestiža, i skupoće, i sigurnosti, sve odjednom. Bogati i slavni mogu da biraju. Sve je teže definisati sopstveno opredjeljenje.\nŠta prijatelji i kolege kažu o mom izboru? Kako da procjenim sve alternative? Da kupim sad ili da sačekam sledeću generaciju? Zvuči poznato?\nLjudi ne vole neizvjesnost, svi volimo sve da kontrolišemo. Od nedostatka kontrole obično nam pozli, to izaziva zabrinutost i stres. Volimo izvjesnost, pa usmjerenje tražimo među brendovima. Brendovi su savršen komercijalni odgovor na šizofrenu ljudsku prirodu, odnosno našu želju da izrazimo svoju individualnost i, istovremeno, potrebu za pripadanjem.\nBrendovi znače da ne moramo da mislimo već samo da delamo. Brendovi misle za nas. Brendovi su zavodljivi i umirujući.\nProsječan čovjek poznaje nekih 50.000 riječi, dok samo u Americi ima 2.500.000 registrovanih robnih marki. Kako onda očekivati od običnog čovjeka da ga određeni brend asocira na više atributa odjednom. Kreatori brendinga tvrde da je uspjeh brenda rezultat njegove autentičnosti. Izboru marke, njenom oblikovanju, stvaranju i održavanju imidža i reputacije kompanije danas posvećuju veliku pažnju. Ulažu se ogromna finansijska sredstva u istraživanja djelatnosti, tržišta i potrošača kako bi se profilisale odgovarajuće poruke koje će biti upućene ciljnoj publici, i komunikacijom izazvati određene osjećaje i reakcije kod potrošača.\nJedan od alata za marketinško upravljanje brendom i njegovo vrednovanje je specijalizovani istraživački projekat Brand Vitality Scan. Ovaj projekat menadžerima brenda omogućava cjelovit uvid u vrijednost i snagu brenda, kao i osmišljavanje marketinškog djelovanja za povećanje ili očuvanje vrijednosti brenda i obuhvata sedam osnovnih područja istraživanja: Odnos prema robnoj marki, Potrošnju, Imidž robne marke, Vjernost robnoj marki, Cjenovnu elastičnost, Psihometriju, Demografiju.\nIz iznesenih područja istraživanja vidljivo je da kompanije ne štede trud i sredstva da bi osvojili naklonost potrošača, ne za jednu kupovinu, već njegovu trajnu lojalnost određenoj marki. Jednom kada u svoju mrežu ulove kupca neće ga više nikada ostaviti na miru. Pratiće ga u stopu, na poslu, odmoru, u snu i na javi, dvadeset četiri sata dnevno svih 365 dana u godini. Ne samo to, velike kompanije svakodnevno usavršavaju alate za usađivanje svog brenda u svijest potrošača. Brzina promjena u toj oblasti je munjevita i potrošačima ne ostavlja nikakav prostor za dilemu ili predah. Psihometrijska istraživanja ulaze u najdublje prostore ljudske psihe, identifikuju motive, reakcije, skrivene želje, očekivanja i sl.\nKada je Coca Cola prvi put upotrijebila svoj čuveni slogan:”It’s the real thin’‘ (To je prava stvar), većina njihovih kupaca širom svijeta je u sebi odgovorila: ”Da, sve ostalo su imitacije”. Imati brend koji je original ujedno znači da ste na tržištu tu poziciju prvi zauzeli. Biti prvi, znači i biti autentičan. Najveći problem koji se javlja prilikom ustanovljenja brenda na tržištu jeste kako ga učiniti autentičnim.\nPotrošači su po prirodi veoma sumnjičavi, i izjave kako je nečiji proizvod upravo ”to i to”, najčešće neće naići na povoljnu reakciju kupaca, i kompanije su toga u potpunosti svjesne. Vlasnici brenda u kreiranju njegovog imidža stvaraju predstavu u svijesti potrošača o osnovnim svojstvima brenda, koja izazivaju asocijacije kada se pomene ime istog. Jedan od karakterističnih osvajačkih pohoda na nova tržišta bio je pojam imidža. Govori se o imidžu nekog preduzeća, neke oblasti, nekog političara ili nekog proizvoda. Svako dobija svojevrsnog dvojnika, svoj imidž. Sam imidž je skoro u cjelosti sačinjen u ideal koji se reklamira.\nŠta bi bila Coca-Cola bez svoga imena? Ništa drugo do još jednog začinjenenog slatkog napitka. Zahvaljujući svim ulaganjima u marketing, zaštitu i povećanje, te njegovanje i izgradnju imidža, Coca-Cola je danas poznata u cijelom svijetu.\nKoja je prva asocijacija kod vlasnika automobila kao što je Mercedes. Kada bi bilo moguće ući u um prosječnog vlasnika Mercedesa, to bi vjerovatno bila riječ ”prestiž”. Riječ ”najskuplji” bi vjerovatno išla uz Ferrari, riječ ”kvalitet” uz Lexus, riječ ”sigurnost” uz Volvo, riječ ”Njemačka” uz BMW, Audi, Volkswagen itd., ali ”prestiž” je riječ koju najčešće asocira pomen imena Mercedes. To je automobil koji u sebi oličava sve pomenute kvalitete, ali je prestiž taj koji donosi svojim vlasnicima širom svijeta nešto što je najjača karakteristika ovog brenda.\nVodeći brend promoviše svoju kategoriju, a ne brend. Šta se dešava sa brendom koji sve više i više sužava svoj fokus? On kreira svoju posebnu kategoriju i postaje neprikosnoveni vođa u toj kategoriji, kao što je Microsoft. Čak i kasnije, kada se pojavi konkurencija, on i dalje predstavlja sinonim za određenu kategoriju. Samim tim, ono što za takav brend postaje interesantno jeste promocija same kategorije, jer je ona već u svijesti potrošača izjednačena sa imenom brenda. Ako se obrati pažnja na reklame Microsofta uočiće se da one ne promovišu određene Microsoftove softverske pakete, već generalno korišćenje kompjutera u određene poslovne ili privatne svrhe. Oni znaju ako neko počne da koristi kompjuter, bar 90% šanse su da će koristiti Microsoftov softver.\nKoliko su robne marke značajne na savremenom tržištu? Najjednostavniji odgovor je dao Roberto Đoizeta, bivši direktor Coca-Cole: ”Sve naše fabrike i postrojenja mogu sutra da izgore do temelja, ali se time vrijednost kompanije uopšte ne bi umanjila. Sve leži u reputaciji naše marke i kolektivnom znanju u kompaniji.”\nVećina analiza je pokazala da proizvodi koji ”nose” brend na tržištu, vrijede više za 30-40% u odnosu na proizvode koji nisu zaštićeni i brendirani.\nBrendiranje – Kako je sve počelo?\nIako marka kao obilježje proizvoda ima dugu istoriju (postoje dokazi da su u davna vremena stavljana imena i oznake na proizvode), tek u dvadesetom vijeku brend, i upravljanje brendom, postaju posebno važno područje poslovnih, odnosno marketinških aktivnosti.\n”Brendiranje datira iz vremena kada su tržište počeli da preplavljuju uniformni produkti masovne proizvodnje koji se praktično među sobom nisu razlikovali, pa dotadašnja jednostavna, direktna prodaja više nije zadovoljavala potrebe kompanija. Konkurentno brendiranje postalo je imperativ industrijske ere, u kontekstu fabrikovane istosti, zajedno sa proizvodom morala je da se proizvede i na imidžu zasnovana razlika.” (Klajn, 2003:30).\nU današnjem dinamičnom i nestabilnom okruženju (globalizacija, transformacija potražnje, sve zahtjevniji kupci, informatizacija poslovanja, jačanje konkurencije, segmentacija tržišta) glavni indikator položaja i uspjeha preduzeća je korporativni imidž. O njemu značajno zavisi tržišno učešće i profit. Stvaranje korporativnog imidža je kompleksan i dugotrajan posao koji uključuje mnoge aktivnosti kompanija. Korporativni imidž je rezultat međusobnog djelovanja svih iskustava, impresija, vjerovanja i osjećaja koje ljudi imaju o nekom preduzeću.\nDakle, imidž je posljedica doživljenog, a ne stvarnog kvaliteta preduzeća. Ta psihološka konstrukcija direktno određuje poslovno ili tržišno ponašanje prema proizvodu i preduzeću, i on može biti pozitivan i negativan.\nBrendiranje i imidž\nImidž je ono što javnost vjeruje da preduzeće jeste, međutim, percepcija javnosti ne mora uvijek odražavati stvaran organizacijski profil, jer željeni imidž može biti pogrešno shvaćen.\nZbog imidža, kompanije čine niz napora da adekvatno oblikuju, usmjeravaju i njime konstantno upravljaju. Preko korporativnog imidža poduzeće predstavlja javnosti šta je ono, šta i kako radi, za šta se zalaže, koji su njegovi proizvodi, kupci, njegovi ekonomski pokazatelji i kakva je njegova reputacija. Uspješno poslovanje u savremenim uslovima pretpostavlja visoko pozicionirani imidž koji odražava usmjerenost kvalitetu i etici u poslovanju, zadovoljenju interesa kupaca, zaposlenih, poslovnih partnera, vlade i društva u cjelini, na drugačiji način nego što to čini konkurencija.\nSvako preduzeće koje želi osigurati opstanak i razvoj na tržištu čini sve da u svom poslovanju koristi adekvatnu strategiju imidža.\nPozitivni imidž brenda svojevrsno je obećanje kupcima i akcionarima koji skriva dodatnu vrijednost, osigurava lojalnost kupaca, a samom proizvodu pruža konkurentsku prednost pred drugim proizvodima na tržištu. Tržišna vrijednost brenda je mjera prošle i sadašnje vrijednosti, a izračunavanje ove vrijednosti temelji se na osnovama izgradnje brenda, prepoznavanju superiornije diferencijacije kroz više (ili premium) cijene, i višim izvedbama koje koreliraju u većem obimu na tržištu. Tržišna vrijednost marke obično se posmatra višedimenzionalno kroz finansijski i potrošački aspekt.\nZaključak je bio da je vrijednost kompanije rasla srazmjerno visini ulaganja u reklamu. Međutim, treba imati na umu da su potrošači u poslednjih dvadesetak godina doživjeli mnogo negativnih iskustava na polju marketinga, i može se reći da više nisu spremni prihvatiti sve i svašta što im se pokušava nametnuti. Brendovi koji prihvaćaju ovo pomanjkanje naivnosti, i trude se biti iskreni u svojoj marketinškoj komunikaciji, mogu računati na pozitivan odgovor od potrošača koji će dovesti do višeg stepena odanosti brendu i zagovaranju brenda.\nBRENDIRANJE – IGRA U KOJOJ SVI DOBIJAJU\nIzgrađivanje povjerenja je najvažnija stvar, a jednom zasluženo povjerenje treba očuvati, inače je transparentnost jednokratna, a to je kontraproduktivno, ponekad i pogubno za brend. Ova radikalna promjena komercijalne filozofije pokrenula je proizvođače na marketinško osvajanja svih neosvojenih prostora. Praktično, ništa nije ostalo nebrendirano. Jedan od važnih elemenata izgradnje korporativnog identiteta kompanije je i politika sponzorstva. Glavni cilj pri izboru projekta sponzorisanja je, pored osnaživanja identiteta, i mogućnost uticanja na društveni (sportski i kulturni) život zajednice i na taj način omogućiti poistovjećivanje sa određenim ciljnim grupama.\nProdavci na tržištu moraju da ciljaju ne samo um kupaca, već i njihova srca i dušu. Koncept emocionalnog marketinga opisan je u nekoliko knjiga, uključujući eksperimentalni marketing Bernda Schmitta, emocionalno brendiranje Marca Gobea i Lovemarks Kevina Robertsa. Sjajni primjeri emocionalnog marketinga postigli su trgovci poput Hovarda Schultza iz Starbucksa, Richarda Bransona iz Virginije i Stevea Jobsa iz Applea. Starbucksov koncept „trećeg mesta za ispijanje kafe“, Virginov „nekonvencionalan marketing“, a Appleova „kreativna mašta“ su implementacije emocionalno relevantnog marketinga. Ovi brendovi zauzimaju duboko mjesto u našem srcu i emocijama. Brendiranje se ne svodi samo na sveprisutnost, vidljivost i funkciju: njegova suština je u emocionalnom povezivanju sa ljudima i njihovim svakodnevnim životom. Proizvod ili usluga mogu da budu brend samo onda kada uspostave emocionalni dijalog sa potrošačima.\nBrendiranje – zaključak\nOvaj konceptualni model je veoma bitan za marketing u ovom vremenu rastućih digitalnih i društvenih medija. Živimo u vremenu osnaživanja potrošača vođenih bogatim informacijama i umreženim zajednicama. Brend mora imati jasno i skladno postojanje marke-pozicioniranje-diferencijaciju-integritet. Brendovi bez legitimiteta neće preživjeti kada usmena riječ postane novi medij za oglašavanje, a potrošači se više oslanjaju na poznanstva u svojoj umreženoj zajednici, nego na ono što kompanije kažu i reklamiraju.\nNe sprovodite preveliku kontrolu nad zajednicom potrošača i pustite ih da prodaju marketing za vas. Samo budite dosljedni svrsi vašeg brenda. Živimo u eri horizontalne komunikacije u kojoj je vertikalna kontrola manje efikasna. Samo iskrenost, originalnost i autentičnost će djelovati.\nU slučaju da vam se svidio ovaj tekst preporučujem da pročitate i Digitalni marketing 2020. – saznajte koji trendovi u svijetu digitalnog marketinga nas očekuju u narednoj godini, a koji će sigurno važiti i kasnije.