Zavirite u lične predmete i sudbine pilota jugoslovenskog vazduhoplovstva KURIR TELEVIZIJA | Lajk.rs\nNaslovna Vesti Zavirite u lične predmete i sudbine pilota jugoslovenskog vazduhoplovstva KURIR TELEVIZIJA\nU Domu vojske otvorena je izložba “April 41” povodom 80 godina od bombardovanja Beograda.\n“Naša ideja je bila, ne samo da pokažemo ono uobičajeno kada se priča o aprilskom ratu, već da pokušamo da na drugačiji način govorimo o tom vremenu, dajući veći značaj herojima koji su obeležili to vreme, a ostali su zaboravljeni u narednim decenijama, o njima se nije govorilo i nisu spominjani u čitankama”, objasnio je kustos.\n“Mi imamo dosta pogrešnu predstavu o dešavanjima pre Drugog svetskog rata i identitetima ljudi koji su činili našu vojsku, odnosno oružane snage. Kada govorimo o avijaciji, naša avio-kompanija Aeroput bila je jedna od prvih pet aviokompanija koje su osnovane u svetu. Piloti našeg vazduhoplovstva su bili koncimpirani u intelektualnom smislu kao pravi građani, to je bio građanski kadar koji je bio integrisan u građanske strukture tadašnjeg društva. Njihov stil oblačenja, ovde vidimo borbeni komplet pilota Žunića, koji predstavlja dizajn jakni za pilote lovce. Ne vidimo paradnu uniformu koja je bila potpuno u standardu onoga što je bila uniforma italijanskog i nemačkog oficira koji je dizajnirao Hugo Bos. Govorimo o jednom gospodskom, građanskom staležu, vitezovi u svakom smislu te reči”, kaže Velimir Isaković.\nPrethodni tekstDVA POKLONA U KURIRU! U petak, 9. aprila, dobićete DODATAK TV EKRAN I VAKUUM KESU-TEGLU, sertifikovana je da ne propušta tečnost\nSledeći tekstSOFIJA I LUKA PRED BOGOM ĆE SE ZAVETOVATI U SRBIJI! Miloševićka otkrila detalje SVADBE sa fudbalerom! NIŠTA OD GLAMURA\nDVA POKLONA U KURIRU! U petak, 9. aprila, dobićete DODATAK TV EKRAN I VAKUUM KESU-TEGLU, sertifikova…VestiKurir je i ovog petka za sve čitaoce pripremio dva poklona, dobićete VAKUUM KESU-TEGLU I DODATAK TV EKRAN. Vakuum kesa-tegla sertifikovana je da ne pr…\nSOFIJA I LUKA PRED BOGOM ĆE SE ZAVETOVATI U SRBIJI! Miloševićka otkrila detalje …VestiManekenka Sofija Milošević (31), koja se tokom pandemije korona virusa verila sa fudbalerom Lukom Jovićem (23) i rodila sina Aleksej, progovorila je o…


RTS :: Džonson stigao u Berlin, dočekali ga protesti\nSvet Džonson stigao u Berlin, dočekali ga protesti\nsreda, 21. avg 2019, 18:32 -> 20:34\nIzvor: Gardijan, Rojters, RTS, Tanjug\nKonkretne sugestije o tome kako rešiti spor oko, za Borisa Džonsona posebno problematičnog zastoja koji predstavlja irski i severnoirski granični saobraćaj, dvoje šefova vlada međutim nisu predočili, javlja Frankfurter algemajne cajtung.\n"Velika Britanija ne može da bude zarobljena u EU bez da nema nikakvo pravo glasa, 'bekstop' mora da bude uklonjen. Potrebno nam je da se ukloni taj 'bekstop', i ako to učinimo apsolutno sam uveren da zajednički možemo da napredujemo", poručio je Džonson, i dodao da je potpuno posvećen zaštiti tri miliona britanskih državljana unutar Velike Britanije, prenosi Gardijan.\nAngela Merkel je rekla da bi se po pitanju irskog "bekstopa" moglo pronaći rešenje "možda u narednih 30 dana".\n"Nadam se i molim se da će se odnosi Velike Britanije i Nemačke nastaviti da budu prijateljski i nakon Bregzita. Sa naše strane pregovori oko britanskog izlaska iz EU su dobrodošli, ali Nemačka je spremna i za situaciju u kojoj nije postignut dogovor", rekla je Merkelova, prenosi Gardijan.\nBritanski premijer doputovao je danas u Berlin gde je za njega priređen svečani doček u okviru kog ga je sačekala nemačka kancelarka Angela Merkel.\nDžonsona su u Berlinu dočekali demonstranti koji su uzvikivali: "Zaustavite Bregzit".


Tenis Autor:Zoran Kecman20. jun. 202016:27 > 17:11\nDanilo Petrović ostvario je pobedu karijere. Srpski teniser, 157. na listi, pobedio je u prevom meču B grupe na Adrija turu u Zadru sedmog igrača sveta Aleksandera Zvereva, 4:3 (7:2). 4:3 (7:1).\nPosle sedam dana odlične igre u kvalifikacionom turniru, tokom kojeg nije izgubio nijedan set, Petrović se namerio na jednog od najboljih mladih igrača sveta.\nĆorić: Protiv Novaka niko nije favorit, biće mnogo teže\n„Da li je Hrvatska svesna šta Novak radi za nju? Videćemo“\nIako je 150 mesta slabije plasiran na ATP listi, to se na terenu uopšte nije primećivalo, naprotiv, Petrović je delovao kao etabliran igrač iz Top 50, igrao je sigurno, sa mnogo inspiracije i samopouzdanja i zasluženo je slavio pobedu.\nU početnom setu, koji je počeo uzastopnim brejkovima, Nemac je došao do 3:1, ali je Petrović pokazao da ima jake nerve i vratio se u igru, uspeo je da dođe do taj brejka u kojem je bio ubedljiv, 7:2.\nNastavio je dobro Petrović i u drugom setu, došao je do prednosti od 3:1 i servisa za pobedu, ali mu je ruka malo zarhtala, Zverev je to iskoristio, vratio se u igru, potom došao do novog taj-brejka.\nU tom delu igre, očekivalo se da Nemac odigra mnogo bolje, ali desilo se suprotno, srpski teniser je bio taj koji je dominirao, izgubio je samo jedan poen i ostvario pobedu karijere.\n„Najveća pobeda. Igrao sam nedelju dana, ređao pobede, osećam se kao kod kuće. Trudiću se da iskoristim ovo samopouzdanje. Ovo je poseban format, nama autsajderima je lakše. Naravno da sam oduševljen, nadam se da ću nastaviti što bolje“, rekao je Danilo posle meča.\n„Teško je bilo, koliko je sve to pomagalo meni, toliko je taj nedostatak ritma i odmogao. Ni ja nisam imao ritam, koliko god da je ovo egzibicija, on je osećao veći pritisak. Znam kako je teško biti favorit, ja nemam šta da izgubim, pogodio promašio, za mene neće biti tako bitno. I on je želeo pobedu, ali iskoristio sam priliku i dobio meč. Hvala publici na podršci“, dodao je srpski igrač.\nJoš nije izgubio set u Zadru.\n„Nadam se da ću nastaviti isto, potrudiću se da serija pobeda što duže potraje“, zaključio je Petrović.\nAdrija turAleksander ZverevDanilo PetrovićVišnjikZadar


Aleksić: I građani Srpske da traže naknadu za posljedice NATO bombardovanja\nBEOGRAD - Advokat Srđan Aleksić, koji je podnio prvu tužbu protiv NATO zbog upotrebe municije sa osiromašenim uranijumom tokom agresije na SR Jugoslaviju 1999. godine, rekao je da bi i građani Republike Srpske koji trpe posljedice NATO bombardovanja mogli da traže pravdu i naknadu.\nAleksić je pozvao advokate iz Republike Srpske da sarađuju i razmjene iskustva.\n"Pozivamo ih da nam se jave da sa njima sarađujemo, održimo tribinu u Republici Srpskoj, razgovaramo sa stručnom javnošću o posledicama i da ukažemo na neke pravne stvari i da zajedno zaštitimo srpski narod u Republici Srpskoj", rekao je Aleksić Srni.\nOn je naveo da, osim podnesene tužbe zbog posljedica dejstva osiromašenim uranijumom, Advokatska kancelarija Aleksić iz Niša priprema i tužbe zbog upotrebe kasetnih bombi tokom NATO agresije 1999. godnine.\nAleksić kaže da se Kancelariji javljaju brojni vojnici - veterani iz Češke i traže savjete.\n"U septembru će biti veliki naučni skup gde bi ih uputili na naša iskustva i ona prava koja imaju. Oni traže naknadu jer trpe velike posledice kao i srpski vojnici i civili", istakao je Aleksić.\nGovoreći o tužbi protiv NATO-a koju je Kancelarija uputila u Brisel zbog upotrebe municije sa osiromašenim uranijumom, Aleksić je rekao da je rok za odgovor na nju 30 dana.\n"Sada su godišnji odmori. Do septembra ćemo već dobiti odgovor da li NATO prihvata da se izjasni o našoj tužbi, da li prihvata da bude stranka u sporu ili će to da ignoriše, a onda sud može da donese presudu u slučaju izostanka", rekao je Aleksić.\nOn je naveo da će tužba za upotrebu kasetnih bombi biti spremna do septembra, a da je sada u pripremi vještačenje vještaka sudske medicine i balističara.\n"Tužbu ćemo podneti u septembru kada uradimo nalaze. Ona je individualna. Svako mora da se posebno veštači, svako može da bude ispitan i ne možemo da imamo kolektivnu tužbu", pojasnio je Aleksić.\nOn je naveo da je u planu i niz drugih tužbi, dodajući da su i fizička lica zainteresovana za naknadu imovinske štete na kućama, kao i pravna lica, odnosno firme koje su bombardovane.\n"Razmišljamo i o tužbama za postraumatski sindrom od ljudi koji su učestvovali u ratu i civila koji su bili pod traumom", rekao je Aleksić.\nAleksić je dodao da je prva tužba pripremana četiri godine, a da će se na narednim raditi ubrzano.\n"Došli smo do pravnog osnova što je bilo jako teško utvrditi", rekao je Aleksić.\nNATO je izvršio 2.300 udara na SR Jugoslaviju 1999. godine i bacio 22.000 tona projektila, među njima i 37.000 zabranjenih kasetnih bombi i bombi punjenih osiromašenim uranijumom.\nKasetnim bombama u Nišu ubijeno je najmanje 20 ljudi, a na desetine je ranjeno.\nIzbačeno više od 1.000 bombi\nU Varvarinu služen pomen žrtvama NATO bombardovanja\nNavršava se 22 godine od ubistva izbjeglica i staraca u Surdulici\nUbijeno 14 civila


Da se napravi skate park u Višnjičkoj banji u Beogradu - Peticije.online\nDa se napravi skate park u Višnjičkoj banji u Beogradu\nSkateboarding je street kultura koja kod nas jos uvek nije zazivela onako kako bi mozda trebalo. Ove godine je skateboarding postao olimpijski sport. U celom Beogradu postoji jedan skejt park (kod Usca) i svako ko malo ozbiljnije zeli da se bavi skateboardingom mora da ide tamo. Nazalost ni taj park nije u najboljem stanju (sprave su izlomljene, vecito je puno djubreta da ne moze normalno da se vozi...). Ova ideja je nastala tako sto primecujem da dosta dece zeli da vozi skate, rolere u tom nekom pravcu koji zahteva SKATE PARK. Pozivam sve ljude dobre volje da potpisu peticiju da se napravi park u Visnjickoj banji. Ima mesta pored skole, kao i kod malog decijeg parka u blizini skole.Prostor je neiskoriscen i mozda bi bilo zaista lepo napraviti tako nesto sto moze omogiciti deci da treniraju i budu mozda na Olimpijadi u Francuskoj za 3 godine.\nMilica Paradinović Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Milica Paradinović da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nPromovišite peticiju "Da se napravi skate park u Višnjičkoj banji u Beogradu" na ovoj listi


Epson potiče organizacije da preispitaju izbore tehnologije ispisa u nastojanju da smanje utjecaj na okoliš\nNovi podaci istaknuli su kako jednostavan prijelaz s jedne vrste tehnologije pisača na modernu alternativu može otvoriti neprocjenjive resurse, bez obzira na sektor.\nSvake godine Epson poslovna tintna tehnologija ima potencijal uštedjeti europskim organizacijama 1,8 milijardi Kwh u potrošnji energije, smanjiti troškove za 213 milijuna eura, smanjiti CO2 emisiju za 636 milijuna kilograma i smanjiti otpad povezan s pisačem.1\nEpson poslovni tintni pisači osigurali su porast tržišnog udjela od 56 posto u posljednje četiri godine, pozicionirajući Epson s 29 posto ukupnog tržišnog udjela u Zapadnoj Europi, pokazuju podaci IDC-a.1 Ako se ovaj zamah nastavi, oslobođena sredstva mogla bi se preusmjeriti za financiranje više od 160 dodatnih učitelja osnovnih škola unutar obrazovnog sektora Zapadne Europe.2 S druge strane, tvrtke bi mogle eliminirati 636 milijuna kilograma CO2 godišnje, količinu za koje bi bilo potrebno upijanje 29 milijuna stabala godišnje.3 U Kwh bi potencijalna ušteda mogla biti preusmjerena za pogon flote od 1,2 milijuna električnih automobila godišnje.4\n"Progresivna inovacija postignuta u posljednjem desetljeću znači da se prijelazom s naslijeđene laserske tehnologije na Epson poslovnu tintnu tehnologiju dokazala ušteda novca i zaštita okoliša, ali osim toga, to omogućuje fokusiranje na važnija područja poslovanja ili funkcije", kaže Darren Phelps, potpredsjednik poslovanja, Epson Europe. " Male promjene dijela opreme koja se često previdi može imati bitne ekonomske rezultate. Smanjivanje ukupnih troškova tiska i njegov utjecaj na okoliš, istovremeno se baveći prednostima za ljude, sve su to prednosti koje omogućuje naša tehnologija tiskanja bez topline".\nTvrtke i organizacije koje prihvaćaju Epsonovu tintnu tehnologiju mogu smanjiti potrošnju energije i emisiju CO2 do 95%. Uz to, produktivnost osoblja povećava se do 3,5 puta brže od usporedivih laserskih modela.2\nEPSON WorkForce Pro WF-C8190DW koristi 95% manje energije od HP Color LaserJet Enterprise M750dn, najprodavanijeg modela u segmentu jednofunkcijskih A3 pisača u boji s brzinom ispisa od 21-30 stranica po minuti. Metodologija koju je potvrdio TÜV Rheinland, a temelji se na 'Tipičnoj potrošnji energije', definiranoj u postupku ispitivanja Energy Star i prezentirana u kWh godišnje. Modeli identificirani pomoću IDC HPC praćenja podataka od Q3 2015 do Q2 2019.2\n"Stvarni utjecaj ipak je u poslovnim ili koristima za ljude", kaže Phelps. "U obrazovanju i zdravstvu oslobađamo neprocjenjive resurse za ulaganje u obrazovanje naše djece i zdravstvene usluge, dok se u sektorima kao što su maloprodaja i korporacija, naše inovacije koriste za smanjenje utjecaja na okoliš, poboljšanje iskustva korisnika, pokretanje prodaje i omogućavanje novih, pametnijih načina rada."\nPrema IT menadžerima koje je nedavno ispitao Epson, potreba za ulaganjem u novu tehnologiju (58 posto), smanjenje troškova (51 posto) i ulaganje u nove talente (42 posto) navode se kao prva tri poslovna prioriteta na organizacije u posljednje dvije godine. Trideset osam posto izjavilo je da su pod velikim pritiskom radi poboljšanja CSR performansi, dok su stroga proračunska ograničenja ostavila 37 posto nesposobnih za zapošljavanje novog osoblja.1\n Metodologija koju je potvrdio TÜV Rheinland, a temelji se na 'Tipičnoj potrošnji energije', definiranoj u postupku ispitivanja Energy Star i izražena u kWh godišnje. Modeli identificirani pomoću IDC HCP tracker-a Q2 2019 (podaci Q1 2015 do Q4 2018) i 2018. instalirane baze u EU22 poslovanjima o kojima je IDC izvijestio („Installed Base by Vertical, Q2 2019“).\n IDC Quarterly Hardcopy Peripherals Tracker - Konačni povijesni Q2 2019. (usporedba na temelju 2014/2015 i 2018/2019 srpanj-lipanj, ukupno godišnje (MAT).\n Coleman Parkes, 2018, naručeno od strane Epson Europe. Istraživanje provedeno u Velikoj Britaniji, Njemačkoj, Italiji i Španjolskoj u studenom 2018. godine, promatralo je 1.000 donosilaca odluka o tisku i 1.000 korisnika tiska.\n Podaci o ekvivalentnosti preuzeti iz više izvora - vidi kraj izdanja.\n Kako je testirao BLI, tijekom dva mjeseca do veljače 2015., FPOT (First Paper Out Time) mirovanjem noću, protiv svih konkurentnih strojeva testiranih u vrijeme objave.\nPoslovni tintni pisači: vrijeme je da se IT menadžeri probude i pomirišu kavu\nEpson predstavio nove interaktivne zaslone za spretan rad na sajmu GITEX 2019


ZDENKO RUNJIĆ 2001. - CROATIA RECORDS\nZDENKO RUNJIĆ 2001.\n2. PARTENCA (AY, AY, AY) (GORAN KARAN)\n3. MAJKO (DORIS DRAGOVIÆ)\n4. NI MRVU SRIĆE (PETAR GRAŠO)\n5. ŠTO UČINIO SI TI (NINA BADRIÆ)\n6. POTRAŽI ME U PREDGRAĐU (TEDI SPALATO)\nRUNJIĆ ZDENKO - BRITVIĆ DRAGO - KAZINOTI REMI\n7. LJUBAV JE TVOJA KAO VINO\n8. DALMATINSKE SUZE (GORAN KARAN)\n9. JA NE MOGU DRUGO NEGO DA JE LJUBIM (DORIS DRAGOVIÆ)\n10. STINE (OLIVER DRAGOJEVIÆ)\n11. RUŽE VENU SAME\n12. VRBE (PETAR GRAŠO)\n14. NINA NANA (GIULIANO)


Koristi se uglavnom kao zacin za pripremu slatkih jela\nCIMET- latinski naziv je Cinnamomum zeylanicum. Crveno-braonkaste je boje, prijatnog ukusa i mirisa. U prodaji se nalazi kao osušena kora ili njen prah (što se lakše i nalazi u prodaji i cešce se upotrebljava).\nKoristi se uglavnom kao zacin za pripremu slatkih jela, npr. kompota i kolaca, za pripremu jela od pirinca (sutlijaš), i za pripremu kuvanih vina.\nU 100 g cimeta ima 307 kcal (1285 kJ). Od toga, ukupna kolicina proteina je 14 grama, 3 grama masti i 56 grama proteina. 100 grama cimeta sadrži 54 g dijetetskih vlakana, pa se smatra njihovim dobrim izvorom. Od minerala sadrži znacajne kolicine kalijuma- 500 mg, kalcijuma- 1228 mg, zatim mangan, cink i bakar. Znacajan je izvor vitamina C, kao i vitamina K.\nCimet sadrži hranljive i lekovite sastojke, ima znacajno antioksidativno dejstvo i pomaže u varenju hrane. Preporucuje se za svakodnevno korišcenje u ishrani dijabeticara, jer stimuliše rad pankreasa i lucenje insulina. Znacajan je i za kontrolu holesterola i triglicerida, a prema nekim istraživanjima preporucuje se i za mršavljenje. Koristi se i u lecenju gripa, prehlada i raznih upalnih procesa i probavnih smetnji. Naravno, u kolicini ne treba preterivati, ne preporucuje se više od pola kafene kašicice dnevno, jer ukoliko se koristi u prevelikim kolicinama može dovesti do razredivanja krvi. Trudnice u svojoj ishrani treba da izbegavaju cimet.


Insajder | MADE IN YU: Kako su odjeća i obuća iz Jugoslavije oblikovali sovjetski stil i pratili Ruse dugo poslije raspada SSSR\nMADE IN YU: Kako su odjeća i obuća iz Jugoslavije oblikovali sovjetski stil i pratili Ruse dugo poslije raspada SSSR\nPar dobre, izdržljive obuće je uvek na ceni. I ja, kao i mnogi od vas, kada se radi o obući zaboravljam na patriotizam. Iskustvo pokazuje da će cipele iz Velike Britanije ili Amerike iz fabrike koja godinama proizvodi isti model moći da se nose godinama. Ali za sovjetskog čoveka, kome je zapadna roba bila nedostupna, kvalitetna obuća je neizostavno dolazila iz Jugoslavije. Radi se o tome da su u Jugoslaviji zaista pravili prvoklasnu obuću. Danas spominjanje Jugoslavije izaziva sledeći niz asocijacija: socijalistički blok, raspad, bombardovanje NATO-a, „bure baruta Evrope”. Međutim, za naše roditelje Jugoslavija je bila sinonim za kvalitetne, moderne proizvode koji su bili predmet želja, a u slučaju povoljnih okolnosti postojali razlog za ponos.\nKratak pogled na istoriju jugoslovenske mode pokazuje nam da su njene zlatne godine bile 60-ih i 70-ih. Visoka moda je u Beograd stigla početkom prošlog veka i donela je u Jugoslaviju dah Pariza. Tada su otvoreni prvi modni butici koji su nudili kopije najnovijih pariskih kolekcija. Može se reći da je Beograd u to doba bio minijaturni Guangdžou (kineski grad koji ceo svet snabdeva replikama luksuznih brendova), s tom razlikom što je Beograd pritom usavršavajući tehnologiju formirao i sopstveni stil.\nU početku jugoslovensku robu je bilo nemoguće nabaviti u SSSR-u. Poneko je samo imao sreće da neku lepu stvar donese sa službenog puta u ovu zemlju. Posle Staljinove smrti, međutim, odnosi između Moskve i Beograda su se popravili, a jugoslovenska roba je počela da se pojavljuje u Sovjetskom Savezu. U prestonici su otvorene legendarne prodavnice sa uvoznom robom: „Beograd” u Orehovo-Borisovu i „Jadran” u rejonu Tjopli stan.\nDešavalo se i da se sasvim neočekivano nešto jugoslovenske proizvodnje nađe u običnim robnim kućama, a tu ste morali da požurite. Ovo je spisak stvari koje su naši roditelja uz malo truda mogli da nabave: obuća, ali i drugi proizvodi od kože (od rukavica i kožnih futrola za parfeme, pa do nezaboravnih kožnih jakni), ćebad i pokrivači od mohera, kozmetika i parfemi, servisi za ručavanje sa prepoznatljivim dizajnom. Na predstavu o jugoslovenskom šiku uticali su i filmovi. Na primer, glumac Gojko Mitić je u modu uveo indijansko-kaubojske motive.\nIstorija mode zna da bude ironična — tokom perioda njene popularnosti jugoslovenska odeća i obuća su povezani sa zapadnjačkim stilom a na kraju je pamte po izgledu sovjetskog čoveka. Smrt Tita označila je početak raspada zemlje, i kriza nije zaobišla modnu industriju. Tokom 80-ih počinje proces globalizacije: američki brendovi prenose proizvodnju u azijske zemlje, evropski brendovi — u istočnoevropske. U Jugoslaviji počinju da proizvode Adidas. Sportski oblik jugoslovenske produkcije i dalje je predmet interesovanja kolekcionara. Devedesetih godina trenerke i duksevi s prepoznatljivim prugama postali su narodna nošnja za mlade u Jugoslaviji, Rusiji i bivšim sovjetskim republikama. Naši uličari zvani „gopniki“ i srpski dizelaši su poput braće blizanaca. Jugoslovenska roba nestaje sa naših šaltera i zamenjuje je kineska roba široke potrošnje i nedostupna za većinu luksuzna odeća.\nDa li sada posedujemo stvari koje nam traju duže od jedne sezone? Redovi za čizmama bi danas delovali smešno kada možemo da naručimo obuću sa bilo kog mesta na svetu. Pitam mamu koje su njene omiljene cipele iz mladosti. Odgovor je predvidljiv: jugoslovenske. Veoma udobne za nošenje, meka koža, prelepe! I dalje ih čuva. Jugoslovenske cipele se mogu videti u sovjetskim filmovima, čak i danas ih nose bake i neki ljubitelji retro odeće.\nA za one koji žele da osveže uspomene postoje dva prekrasna Instagram naloga: made.in.yugoslavia i Yugodesign, koji vodi istoričarka umetnosti Špela Golčer. Najviše objavljuje fotografije predmeta za domaćinstvo: uglavnom lampe, telefone i emajlirano posuđe, ali postoje i izvanredne torbe, tekstil i ilustracije mode. Na ovim stranicama na Instagramu možete pronaći uverljive dokaze o tome koliko je savršen bio jugoslovenski dizajn.\nОбјава коју дели Made in Yugoslavia (@made.in.yugoslavia) дана 16. Јун 2019. у 8:24 PDT\nI ne radi se samo o nostalgiji. Jugoslavija i SSSR su u različitim godinama prolazili kroz različite faze odnosa i teško ih je nazvati jednostavnim. Ali ova balkanska država je bila zanimljiva sovjetskim ljudima i ostavila je u njihovim srcima prijatne uspomene na jednostavne svakodnevne radosti. Stvari su samo stvari, ali upravo one ostaju kao uspomena na davna vremena. Tiha svedočanstva koja sledećoj generaciji mogu reći ko smo bili, o čemu smo maštali, šta smo smatrali lepim. Jugoslovenske čizme su nadživele svoju otadžbinu, a onaj koji naleti na njih u špajzu ili podrumu seti se mladosti i tiho uzdahne: Bila je to lepa zemlja.


27. februar 2012. Sednica Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini\n1. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe General Banka Srbija a.d. Beograd, Erste GCIB Finance I B.V. Amsterdam, Unicredit Bank Srbija a.d. Beograd i Aik banke a.d. Niš po zaduženju Galenike a.d. Beograd;\n2. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Komercijalne banke a.d. Beograd po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj „JAT Airways" a.d. Beograd;\n3. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Unicredit Srbija a.d. Beograd za izgradnju Aneksa hangara 2, dovođenje u radnu funkciju održavanja i opravke za već osvojeni tip aviona Boeing 737 NG i opremanje u cilju osvajanja održavanja i opravke aviona tipa Airbus 320 po zaduženju „JAT-Tehnika" d.o.o. Beograd;\n4. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Hypo Alpe-Adria bank a.d. Beograd i Societe Generale Banka Srbija a.d. Beograd za izmirivanje obaveza\nGrađevinske direkcije Srbije d.o.o. Beograd, po osnovu Ugovora o kreditu za izgradnju stambeno-poslovnih objekata na lokaciji kasarne „Stepa Stepanović" u Beogradu;\n5. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Japan International Cooperation Agency po zaduženju Javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije", Beograd;\n6. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke „Grad Beograd most na Savi/A, Grad Beograd most na Savi/B i prilazni putevi";\n7. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (EPS projekat za male hidroelektrane) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj;\n8. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu F/P 1739 između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije;\n9. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za prvu fazu Paket projekta KOSTOLAC-B POWER PLANT PROJECTS između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i Kineske Export-Import banke kao zajmodavca;\n10. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i Vlade Republike Azerbejdžan kao zajmodavca za finansiranje izgradnje deonica Ljig-Boljkovci, Boljkovci-Takovo i Takovo-Preljina autoputa E-763 u Republici Srbiji;\n11. Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke i Narodne banke Srbije „Apeks zajam za mala i srednja preduzeća i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije II/C";\n12. Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora (Unapređenje objekata pravosudnih organa) između Republike Srbije i Evropske investicione banke;\n13. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Japana u vezi sa Projektom za izgradnju postrojenja za odsumporavanje za termoelektranu „Nikola Tesla";\n14. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj i tehnološkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžan;\n15. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN) u vezi sa davanjem statusa\npridruženog članstva kao etape koja prethodi članstvu u CERN-u;\n16. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope o finansiranju projekta „Obrazovanje za socijalnu inkluziju";\n17. Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Evropske unije i Republike Srbije o učešću Republike Srbije u Akcionom programu za celoživotno učenje (2007-2013);\n18. Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na čl. 1. i 18. Sporazuma o osnivanju Evropske banke za obnovu i razvoj;\n19. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije;\n20. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti pomorskog saobraćaja;\n21. Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o dugotrajnim organskim zagađujućim supstancama uz Konvenciju o prekograničnom zagađivanju vazduha na velikim udaljenostima iz 1979. godine;\n22. Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o teškim metalima uz Konvenciju o prekograničnom zagađivanju vazduha na velikim udaljenostima iz 1979. godine;\n23. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske unije o uspostavljanju okvira za učešće Republike Srbije u operacijama Evropske unije za upravljanje krizama, sa izjavama Republike Srbije i država članica Evropske unije o odricanju od tužbi;\n24. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske unije o bezbednosnim procedurama za razmenu i zaštitu tajnih podataka;\n25. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike o saradnji i uzajamnoj pomoći u vanrednim situacijama;\n26. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske o međusobnoj zaštiti poverljivih informacija i materijala razmenjenih u okviru saradnje u oblasti vojne industrije i\n27. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti odbrane.\nNarodna skupština je, većinom glasova narodnih poslanika, odlučila da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama od 1. do 13. dnevnog reda sednice i zajednički jedinstveni pretres o tačkama od 14. do 27. dnevnog reda sednice.\nDo kraja dana, Narodna skupština vodila je i zaključila zajednički načelni i jedinstveni pretres i zajednički jedinstveni pretres o svim tačkama dnevnog reda.\nDrugog dana rada, 29. februara, Narodna skupština vodila je i zaključila pretres u pojedinostima o tačkama 1, 2, 3, 4 i 5 dnevnog reda ovog zasedanja.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu o svim tačkama dnevnog reda, potpredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Gordana Čomić odredila je sredu, 29. februar, sa početkom u 17 časova, kao Dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini.\nU Danu za glasanje, 29. februara, Narodna skupština većinom glasova narodnih poslanika usvojila je svih 27 predloga zakona iz dnevnog reda ovog zasedanja.\nPošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda i odlučivanje o njima, predsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović zaključila je Drugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini.\nSTENO BELEŠKE Drugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini 1. dan\nSTENO BELEŠKE Drugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini 2. dan


26-50 od 883 rezultata\n26-50 od 883\nTrubaci 063/888 65 83 sviraju u Vašem gradu za svadbe, veselja, krštenja, rodjendane, veridbe, slave .. E-mail. trubacisrb[email protected] Web sajt: www.trubaci.in.rs Tel. 063/888 65 83


Pretraga Regulativa Oblast elektronskih komunikacija\nRF spektar Planiranje RF spektra\nNumeracija Dodijeljeni brojevi i adrese\nEK mreže i usluge EK infrastruktura\nAnaliza tržišta Analize relevantnih tržišta\nInformacija o kretanju cijena US Normativno pravni okvir za US\nZaštita korisnika Osnovna prava korisnika\nPoštanske usluge Informacije o pružanju poštanskih usluga\nOdluke\tObavještenja investitora\tMišljenja\tSLUŽBA ZA ZAŠTITU KORISNIKA\nSniženje cijene usluga rominga\nOperatori javnih mobilnih elektronskih komunikacionih usluga Crnogorski Telekom, Telenor i Mtel će od 01. jula 2017. godine usluge rominga u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Makedoniji pružati po nižim cijenama. Cijene usluga rominga će biti snižene na osnovu odluke Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost.opširnije>>\nRegionalni sastanak RIPE NCC\nŠesti SEE RIPE NCC sastanak održava se 12. i 13. juna 2017. godine u Budvi, u Hotelu ,,Mediteran" u Bečićima. Sastanku prisustvuje preko 150 učesnika iz država jugo-istočne Evrope (SEE), ali i ostalih država koje pripadaju servisnom regionu RIPE NCC (Evropa, centralna Azija i Bliski istok). Domaćini sastanka su RIPE NCC i Agencija za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost, koja je prepoznala veliki značaj ovog događaja za razvoj Interneta u Crnoj Gori.opširnije>>\nSastanak Foruma za implementaciju digitalne dividende Južne Evrope\nŠesti po redu sastanak Foruma za implementaciju digitalne dividende Južne Evrope (South European Digital Dividend Implementation Forum - SEDDIF) održava se u organizaciji Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost, u periodu od 7 - 9. juna 2017. godine u hotelu Palas u Petrovcu.opširnije>>\nElektronska registracija korisnika prepaid mobilnih usluga\nOperatori elektronskih komunikacija Crnogorski Telekom, Telenor i Mtel će od 25. maja 2017. godine početi sa primjenom aplikacije za elektronsku registraciju korisnika prepaid mobilnih usluga. opširnije>>\nObavještenje o početku radova\nObavješavamo vas, da će narednih dana započeti radovi na izgradnji biciklističke staze - Koridor 2 u Podgorici.opširnije>>\n1/352 >> [ukupno rezultata: 1760] Izvještaji o radu\nOstali izvještaji\tBrojevi hitnih službi:


Održana edukacija na temu borbe protiv trgovine ljudima | (Vesti - 20. 11. 2018) Subotica.com\nOdržana edukacija na temu borbe protiv trgovine ljudima\n20.11.2018. u 10:38h\nTokom vikenda, Crveni krst Subotica bio je domaćin edukacija na temu borbe protiv trgovine ljudima. Edukacija je bila organizovana za volontere iz pet organizacija Crvenog krsta, kako bi postali vršnjački edukatori u svojim sredinama.\nEdukaciji su prisustvovali volonteri Crvenog krsta iz Subotice, Kanjiže, Sente, Kule, Vrbasa i Sremske Mitrovice. Budući vršnjački edukatori rekli su da su imali priliku da čuju iskustva svojih vršnjaka koji su bili potencijalne žrtve trgovine ljudima, te da ih je ova edukacija osnažila za reagovanje u sličnim situacijama.\n- Čula sam dosta puta od mlađe dece, pošto najviše radim sa njima, da su se našli u situaciji da ih nepoznati ljudi pitaju da ih povezu kući i da znaju njihove roditelje. Takođe, deca sve više koriste internet i društvene mreže, imaju pristup svemu i nisu toliko informisani o tome šta sve može da se desi - rekla je jedna od volonterki Crvenog krsta.\n- Došla sam kako bih se edukovala o ovom problemu i kako bih posle to znanje mogla da prenesem i drugima, da ih informišem radi prevencije i da se to ne bi dešavalo - dodala je njena vršnjakinja, buduća edukatorka.\nStandardizovana edukacija, koja se sprovodi širom Srbije, ima za cilj da ukaže na potencijalno rizične situacije i mere opreza koje bi mladi trebalo da sprovedu da bi se zaštitili. Akcenat je bio na povećanju bezbednosti prilikom korišćenja društvenih mreža, putovanja i izbora posla.\n- Za poslove koje žele da rade, da se raspitaju u Agenciji za privredne registre da li zaista postoji taj poslodavac, da se raspitaju kada krenu negde, naročito kada tinejdžeri krenu sami da organizuju putovanja, ko ih vodi na put, gde idu, da se raspitaju o brojevima ambasade, kao i da se pripreme za svaku situaciju koja ih može zadesiti. Takođe, u poslednje vreme, veliki akcenat stavljamo na opreznost kada upoznajemo nove ljude putem interneta, jer nažalost se događa da to ne bude osoba za koju se predstavlja - objasnila je Slađana Matijević, trener programa borbe protiv trgovine ljudima.\nUčesnici će u svojim sredinama započeti ili nastaviti informisanje dece i mladih o merama opreza i prevenciji opasnosti od trgovine ljudima, kao i rad na širenju znanja o mogućnostima preliminarne identifikacije i pružanja podrške potencijalnim žrtvama trgovine ljudima.\ncrveni krst edukacija trgovina ljudima crveni krst subotica


Mercator BH nagradio svoje uposlenike - Poslovne novine\n9 apr, 2020 | Dešavanja | 0\nU Mercatoru u BiH kažu da su njihova pokretačka snaga i najveća vrijednost upravo njihovi uposlenici. Sa željom da se zahvale svakom od preko 1.100 radnika – heroja koji rade u trgovinama širom Bosne i Hercegovine, za nesebičan i predan rad u posebnim uslovima, pokrenuli su kampanju pod nazivom “Hvala našim herojima”, kojom žele istaći njihov značaj u prodaji, nabavci, distribuciji i svima koji su pomogli da opskrbimo naša domaćinstva u ovim vanrednim okolnostima.\n“U vrijeme kada svi radimo veoma težak i odgovoran posao u sasvim neobičnim okolnostima, naši uposlenici se svakodnevno brinu da svim kupcima omoguće najbolju uslugu, a da pritom osiguraju vlastitu bezbjednost, kao i bezbjednost svih naših kupaca. Kako bi im iskazali svoju zahvalnost, odlučili smo ih nagraditi sa dodatnom materijalnom nagradom za svaki dan kojeg su naši uposlenici hrabro i odgovorno proveli izvodeći svoje redovne i vanredne zadatke u trgovinama Mercatora širom BiH. Pokazali smo da smo jedna velika porodica koja brine za sve nas i nastavljamo dalje kao i do sada, sa našim herojima, koji su upravo svojim radom i solidarnošću, pokazali da se na njih možemo osloniti u svakoj situaciji”, rekao je Ahmet Koštreba, direktor Mercator BH.\nKao naglašava obezbjeđen je nesmetan rad svih Mercatorovih trgovina u vanrednim okolnostima, maksimalno su smanjili rizik i uveli mjere zaštite i uposlenika i kupaca. Svi uposlenici su zaštićeni maskama i rukavicama, a jedini u Bosni i Hercegovini su zaštitili i kupce i blagajnice sa prozirnim pregradama od pleksiglasa, koje su postavili između blagajne i kupca. Na svakom ulazu su obezbjeđena sredstva za dezinfekciju, vrš se redovne dezinfekcije radnih površina i ograničili su broj ulazaka u trgovine, sa obilježenim rastojanjem među kupcima.\nAhmet Koštreba Mercator BiH


Električni trotineti: Trend ili ekonomičnost? - oradio.rs\nUkoliko ste ovih dana šetali gradom verovatno vam se desilo da pored vas proleti neko na električnom ili običnom trotinetu. Sve i ako nije uskoro hoće, jer Srbiju polako zahvata novi trend vožnje električnih trotineta. U većini svetskih prestonica ali i gradova širom sveta mogu se videti ljudi kako prolaze kroz gužve vozeći električni trotinet, a od nednavno takve scene sve više vidjamo i u Beogradu i Novom Sadu. Šta su električni trotineti i da li od njih preti opasnost u saobraćaju ?\nPojava električnih trotineta u Srbiji nastavak je svetskog trenda da se na ulicama većih gradova mogu videti uglavnom turisti koji se voze kroz pešačke zone, biciklističke staze, a ponekad i kolovozom.\nElektrični trotinet radi po istom principu kao običan trotinet, sa razlikom što ispod platforme za stajanje postoji baterija koja pokreće motor i on može sam da se kreće. Mogu da razviju brzinu do 40 kilometara na čas i sa jednim punjenjem mogu preći od 10 do 25 kilometara, pa ne čudi što su stekli veliku popularnost za kratko vreme. Novosađani sa kojima smo razgovarali uglavnom bi rado koristili ovo prevozno sredstsvo.\nVeoma je praktično pogotovo za ravničarski grad kao što je Novi Sad.\nMislim da su dobra stvar, brzo se stiže i ekonomični su.\nMislim da je mnogo lepše voziti se biciklom nego električnim trotinetom.\nZanimljivo je, simpatično i korisno, ali nerviraju me na biciklističkoj stazi.\nPojavom ovog trenda javila su se oprečna mišljenja o tome da li su trotineti dobra i korisna stvar. Jedni tvrde da je trotinet "ekološki" način prevoza jer ne zagađuje životnu okolinu i prijatnije ga je voziti leti, dok drugi tvrde da je samo prolazan trend i da im smetaju prilikom šetnje jer još uvek ne postoji zakonski definisano rešenje gde bi trotineti smeli da se voze a gde ne.\nNovi zakon o bezbednosti u saobraćaju koji bi trebao da počne da se primenjuje sledeće godine, odrediće način korišćenja trotineta i mesto kojim bi smeli da se kreću, ali do tada se preporučuje vožnja po trotoaru u brzini hoda pešaka ili vožnja po biciklističkim stazama za brže trotinete. Student ekonomskog fakulteta u Novom Sadu, Stevan Starović, bavi se iznajmljivanjem električnih trotineta i kaže da je ideju dobio kada je bio na ekskurziji u Barseloni.\n"Trotinete dosta koriste turisti, ali koriste ih i ljudi iz Novog Sada. Sjajni su kao turistička atrakcija za obilazak grada. Ja ih svakako predlažem, sjajni su i mogu da posluže za svakodnevnu upotrebu ljudima i za posao ali i za obavljanje svakodnevnih aktivnosti" rekao je Stevan.\nDa vožnja trotineta nije naivna, pokazala je nedavna smrt mladića u Nešvilu koji je poginuo kada ga je udario automobil dok je vozio trotinet. Takođe, iako i dalje nije tačno definisan status trotineta u saobraćaju, ne mogu se koristiti a da se izbegne zakon pošto je jedna devojka iz Albukerkija uhapšena jer je pijana vozila trotinet, pri tom navodeći kao olakšavajuću okolnost da nije htela da pijana vozi automobil.\nIako postoji mnogo nejasnoća koje bi trebalo rešiti prilikom donošenja zakona o bezbednosti u saobraćaju, neke države već se bave rešavanjem ovog problema. Tako da su recimo u Holandiji potrebne registarske tablice za trotinet, u Španiji se do donošenja zakona trotineti izjednačavaju sa biciklima, a u Francuskoj se sprovodi medijska kampanja u kojoj apeluju na ljude da ne ostavljaju trotinete na ulici i da voze odgovorno.


Vrućine na Balkanu: Najtoplije u Crnoj Gori i BiH | Visokoin.com\nVrućine na Balkanu: Najtoplije u Crnoj Gori i BiH\n“Poslije podne će uslijediti umjereno povećanje oblačnosti sa istoka. Vjetar će biti slab do umjerene jačine istočnog i sjeveroistočnog smjera. Najviša dnevna temperatura zraka većinom će se kretati između 31 i 37 stepeni, a na jugu Hercegovine do 39 stepeni”, navode iz ovog zavoda.\n“Zabilježen je i vjetar sjeveroistočni i istočni, slab do umjeren, ponegdje povremeno i pojačan. Najviša dnevna temperatura vazduha iznosi od 27 do 39 stepeni”, poručili su iz crnogorskog zavoda.\n“Poslijepodne uz umjeren razvoj oblaka uglavnom u gorskoj Hrvatskoj i unutrašnjosti Dalmacije, te rijetko i uz obalu, mogući su lokalni pljuskovi i grmljavina. Vjetar slab, povremeno umjeren sjeveroistočni i istočni, na istoku jugoistočni. Na Jadranu slab i umjeren sjeverozapadni i jugozapadni vjetar. Najviša dnevna temperatura zraka uglavnom između 32 i 38 stepeni”, navodi se u saopćenju.\nPrema posljednjim podacima, od ostalih evropskih gradova, temperatura u Atini iznosi 32, Budimpešti 34, Pragu 35, Beču 34, dok je hladnije bilo u Berlinu gdje je temperatura 30 stepeni, Madridu 28, Parizu 25, Londonu 23 i Dablinu 18 stepeni Celzijusa.


АДВОКАТИ, ОПРАВДАЈТЕ УЗОР СТУДЕНТУ ПРАВА | Блог Адвокатске коморе Србије\nADVOKATI, OPRAVDAJTE UZOR STUDENTU PRAVA\nObjavljeno dana 16. 11. 2016 . 0\nTrenutno je povučen nacrt Zakona o besplatnoj pravnoj pomoć. Postavlja se pitanje ko će biti pružalac usluge u novom zakonu? Da li će to biti u nadležnosti javnog sektora (koji čini državni, pokrajinski i lokalni organi, organizacije i institucije koje osnivaju država, pokrajina i lokalna samouprava, uključujući i javne agencije, fondove, javne službe, javna preduzeća itd.), NVO, Pravne klinike u sklopu fakulteta ili advokati?\nZa sada je jasan i nedvosmislen stav većine Advokatskih komora, da besplatnu pravnu pomoć isključivo pružaju advokati i da je drugi subjekti u budućnosti neće vršiti. Šta će biti sa Pravnim klinikama na fakultetima? Da li ću im biti oduzeta ovlašćenja koja su do sada imala, ostavivši im samo pravo na opšte informisanje građana?\nOpedeljenje za advokaturu stekla sam kroz pružanje besplatne pravne pomoći na Pravnim klinikama iz oblasti porodičnog i radnog prava. Obuka kliničara iz radnog prava traje dva semestra i sastoji se iz dve celine. Prvu celinu čini 30 časova obuke koji su podeljeni u 10 nedelja. Kliničari na obuci nadograđuju već stečeno znanje iz oblasti radnog prava, zlostavljanja na radu i diskriminacije. Takođe, uče se pravnoj etici, postupku sa strankama na klinici (prijem stranke, razgovor sa strankom). Posebni akcenat se stavlja i na obnavljanje i nadogradnju procesnog prava, uključujući i pisanje pravnog mišljenja, kao i izradu i analizu osnovnih sudskih podnesaka. Na samoj obuci značajan deo je posvećen simulaciji rada sa strankama koji služe za praktičnu proveru stečenih znanja. Nakon što se završi prvi deo obuke, najbolji studenti prelaze na drugi deo koji se sastoji u nesamostalnom radu sa strankama. Kliničari na obuci pridružuju starijim kliničarima koji već pružaju besplatnu pravnu pomoć i u radu sa njima stiču praktične veštine. Na kraju ciklusa obuke, kliničari su u potpunosti osposobljeni za samostalni rad sa strankama, pod supervizijom advokata i profesora. Na drugoj godini klinike (treći i četvrti semestar) kliničari pružaju pomoć uz superviziju advokata i profesora.\nKlinika građanima pruža primarnu pravnu pomoć u oblasti radnog prava, zlostavljanja i diskriminacije na radu. To podrazumeva da građani mogu od kliničara zahtevati pravnu informaciju, pravni savet, eventualno i model inicijalnog pravnog podneska za pokretanje odgovarajućeg sudskog postupka (parničnog i upravnog).\nPostavilo se pitanje na klinici: „Da li će moći stranka da se snađe na sudu“? Koliko god vi dali pravnih informacija, saveta, podrške i samih napisanih inicijalnih akata, stranka je bila prepuštena na milost i nemilost sistemu pravosuđa, zato što su advokatima i kliničarima ruke bile vezane, zbog nepostojanja zastupanja pred sudom. Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći, dozvoljava se zastupanje pred sudom. Zašto se ne bi dozvolilo kliničarima zastupanje pred sudom pod supervizijom advokata?\nNe možete reći, da student koji je položio ispit, prošao obuku, uložio vreme na čitanje zakona i drugih propisa, istraživanje sudske prakse, prelistavanja raznih modela podnesaka, da bi napisao podnesak za stranku koji će proći kontrolu advokata, gde dolazi do izmene, dopune i konačne verzije tog podneska, da taj isti student ne bi umeo da zastupa svoj rad pred sudijom u prisustvu advokata?\nDugi niz godina politika fakulteta uopšte se nije oslanjala na poboljšanje obrazovanja studenata kroz prakse i ostale aktivnosti, tako da advokati (koji su studirali u to vreme) bili su lišena raznih pogodnosti koje imaju današnji studenti. Uvođenjem Pravnih klinika, studentu se daje mogućnost prakse tj. primene teorije kroz pisanje podnesaka. Donošenjem Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći dala bi se mogućnost da pored pisanja podnesaka imaju pravo pristupu i zastupanju pred sudom pod supervizijom advokata.\nAdvokati nemojte ukinuti prakse studentima na Pravnim klinikama. Budite im uzor kao što ste do sada bili.


Samo 1.990 din za paket od 10 ručnih ANTICELULIT MASAŽA sa limfnom drenažom - studio Claire na Slaviji, TC Futura! | Zlatnaribica.rs popusti! - Svakodnevni neverovatni popusti | Beograd Kupovina | Beograd Vaučeri | Beograd Popusti\nDanašnja ponuda: Samo 1.990 din za paket od 10 ručnih ANTICELULIT MASAŽA sa limfnom drenažom - studio Claire na Slaviji, TC Futura!\n10000 din. 80.1% 8010 din.\nUdvostručite efekte treninga! Rešite se uporne i dosadne pomorandžine kore i uživjate u pogledu koji vidite u ogledalu. Stara dobra anticelulit masaža je provereno rešenje, zato smo Vam obezbedili sjajan PAKET od ČAK 10 anticelulit tretmana koji podrazumevaju manuelnu masažu i limfnu drenažu u trajanju od po 30 min!\nPonuda podrazumeva 10 anticelulit tretmana - manuelna masaža + limfna drenaža anticelulit preparatima na bazi bršljena.\nMože se koristiti paket od 10 tretmana po 30 min ili 5 tretmana po 60 min.\nZa optimalan rezultat preporučuje se 10 tretmana u kontinuitetu (svaki ili svaki drugi dan u zavisnosti od stanja masnih\n- Jedna osoba može kupiti jedan kupon za sebe i višekupona na poklon\n- Termin zakazivati nekoliko dana unapred po dobijanju kupona\n- Kupone možete iskoristiti do 30.03.2018. god..\n- Ukoliko morate otkazati zakazani termin obavezno je to učiniti minimum dan ranije, u suprotnom kupon će se računati kao iskorišćen\n- Kupon se mora iskoristiti u roku iskoristivosti, u suprotnom nakon tog roka smatraće se iskorišćenim.\nAnticelulit masaža sa limfnom drenažom vrši se sa ciljem poboljšanja cirkulacije i eliminisanja štetnih produkata metabolizma koji u osnovi čine celulit. Izvodi se posebnim drenažnim pokretima i pritiskom na određene tačke koji se zovu limfni čvorovi.\nOvom procedurom postiže se izbacivanje vode i detoksikacija organizma (oslobađanje od štetnih i toksičnih materija koje se talože na kritičnim delovima), poboljšava venska cirkulacija i otkalanje tegoba otečenih i umornih nogu.\nOva masaža je savršen, efikasan, potpuno neškodljiv i zdrav način da uklonite celulit! Osim što razbija slojeve celulita, anticelulit masaža poboljšava i cirkulaciju, hrani i zateže kožu i daje Vam osećaj zadovoljstva što ste se rešili jednog problema!\n"Zbogom celulitu! :)"\nRadno vreme: radnim danima od 15h-22h


Višegradski rukometaši redaju pobjede | 058.ba\nVišegradski rukometaši redaju pobjede\n10. marta 2013.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Rukometni klub „Višegrad“ je na domaćem terenu savladao ekipu „Hidroelektrane“ iz Bajine Bašte, rezultatom 29:24.\n– Ovo je već druga trening utakmica koju smo u okviru priprema za nastavak prvenstva u Drugoj ligi RS odigrali bolje nego naši protivnici. U prošloj sedmici nadigrali smo ekipu Goražda, a danas i ekipu iz Bajine Bašte, rekao je trener Dragan Gatarić.\nOn je dodao da Rukometni klub „Višegrad“ ima mlade, ambiciozne i školovane rukometaše, koji svojim stalnim dolaskom i treningom čine da ovaj klub bude još bolji.\n– Očekujem da ćemo do početka sezone imati još jednu ili dvije trening utakmice, gdje ćemo se potruditi da rezultati budu još bolji, kako bi se plasirali u prvu ligu RS, ističe Gatarić.\nRukometni klub „Višegrad“ okuplja i djecu uzrasta do 15 godina, te na taj način pruža šansu svim omladincima da uspješno iskoriste svoje slobodno vrijeme. Rezultat ovoga je uspjeh na treninzima i borba, koja ih izdvaja od ostalih, poručuju iz Rukometnog kluba „Višegrad“\nOznake: Dragan Gatarić, rukomet, Rukometni klub Višegrad


Stomatološke ordinacije Sremski Karlovci – Stomatološka ordinacija DM Dent 021\nProf. dr Milan Drobac, stomatolog\nOsećaj probadanja ili kratak i oštar bol u Vašim zubima mogu da budu znak da su oni osetljivi i da im je potrebna posebna nega.Upravo posebnu i pravu negu koja je potrebna Vašim zubima, možete dobiti u moderno opremljenoj stomatološkoj ordinaciji DM Dent 021 u Sremskim Karlovcima.\nDoc dr Milan Drobac, specijalista bolesti zuba i endondoncije\nDr Dejan Škrbić, doktor opšte stomatologije\nNaša ordinacija je opremljena modernom tehnologijom, koristimo najsavremenije meterijale koji prate moderne evropske standarde. Naše stalno usavršavanje omogućava nam da smo u toku sa najsavremenijim trendovima u stomatologiji. Svakom našem pacijentu uvek smo dostupni za pitanja i savete za oralnu higijenu vaših zuba. Uz redovne posete, stalne konsultacije, kontrolne preglede učinićemo da Vaš osmeh bude zdrav i lep.\nU ordinaciji DM Dent 021, pored redovnih stomatoloških pregleda, možete dobiti i ostale stomatološke usluge iz domena paradontologije, protetike, estetske i rekonstruktivne stomatologije.\nRazlog za popravak zuba je najčešće karijes. Kada osetite jak i oštar bol, najčešće se radi o dubokom karijesu. Ovaj problem rešavamo lečenjem zuba, odnosno uklanjanjem karijesa i postavljanjem plombe. Da bi ovaj postupak bio bezbolan koristimo lokalnu anasteziju.\nOralna higijena je veoma važna za dobar i zdrav izgled Vaših zuba. Čim primetite neku promenu na vašem zubu, naslage zubnog kamenca, bol na toplo i hladno, obavezno se javite svom stomatologu, kako bih vam odredio adekvatnu terapiju i lečenje vaših zuba.\nRedovno uklanjanje zubnog kamenca i mekih naslaga mogu učiniti Vašu usnu duplju zdravom i sprečiti nastanak problema ka paradontopatiji, bolest koja je danas najčešća kod oba pola svih generacija. Uklanjanje zubnog kamenca i mekih naslaga vrši se ultrazvučnim aparatom i poliranjem.\nKada je zub toliko oštećen da ga je nemoguće popraviti, stoga je neophodno njegovo vadjenje.Na osnovu rengentskog snimka obolelog područja, utvrdjujemo najbolji način uklanjanja zuba. U zubnoj ordinaciji MD Dent 021 radimo sve vrste hirurških intervencija, obično i komplikovano vadjenje zaostalih korenova i zuba, resekcije vrha korena i dr.\nRazličiti su razlozi zbog kojih neki od nas ostaju bez jednog, dva ili više zuba. Da bi nadomestili problem nedostajućeg zuba pribegavamo pravljenju mosta, proteze ili nadogradnje zuba.\nLivena nadogradnja zuba radi se kada je krunica zuba oštećenja\nMetalokeramičke krunice i mostovi rade se za nadogradnju jednog ili više zuba\nParcijalne proteze rade se u slučaju gubitka više zuba\nTotalne proteze rade se u slučaju gubitka svih zuba\nDanas se najčešće i najviše koristi izbeljivanja zuba, kao jedan od najpopularnijih proizvoda estetske stomatologije. Estetska stomatologija veliki akcenat daje na unapredjenju izgleda zuba, usta i osmeha.\nU prijatnoj atmosferi stomatološke ordinacije DM Dent 021, dr Milan Drobac i dr Dejan Škrbić, čine da se pacijenti osećaju opušteno, da zaborave strah od zubara. Ponosni su što su uspeli da naprave ordinaciju punu dobrodošlice, podrške i topline i što su uspeli da izgrade odnos pun poverenja, jer sreća se deli osmehom i zato zavolite svoj osmeh.\nOvu ordinaciju smo predstavili i na portalu www.virtualnigrad.com. Možete je pogledati na MD Dental 021.\nPrijatna i opuštena atmosvera\nSavremeni trendovi u stomatologiji\nStomatolog Sremski Karlovci\nStomatolozi doc. dr Milan Drobac, dr Dejan Škrbić\nStomatolozi Doc dr Milan Drobac, Dr Dejan Škrbić\nPreporuka strane: Stomatološka ordinacija DM Dent 021 Sremski Karlovci, Stomatološke ordinacije Sremski Karlovci


Vaučeri za subvenciju letovanja u Srbiji zavise od stanja u budžetu - Glas Podrinja\nPodela nove kvote vaučera u vrednosti 5.000 dinara kojim država subvencioniše letovanja građana Srbije u domaćim turističkim objektima, bez obzira na veliko interesovanje i volju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija verovatno nije moguća bez novog rebalansa budžeta, ako nema "viška" para u budžetskoj rezervi, saznaje Beta.\nKorist od te pomoći države koja se dodeljuje od 2015. godine imali su registrovani turistički objekti, a dodatna kvota od 20.000 juče je "planula" za manje od dva sata, pa je udruženje "Moja Srbija" tražilo odobravanje nove količine.\n"Za dodatnu seriju vaučera novca možda ima u razdelu budžeta Srbije 'budžetska rezerva' koja se često koristi za razne dotacije i troškove, a ako nema, sredstva se mogu obezbediti rebalansom budžeta kojim je inače već odobreno dodatnih 20.000 vaučera na prvobitno planiranih 100.000", ocenili su nezvanično u Vladi Srbije.\nU Ministarstvu trgovine ne isključuju mogućnost da se posle raspodele 120.000 vaučera za te namene još jednom opredele dodatna sredstva jer je prošle godine prvo podeljeno 100.000, potom još 20.000 vaučera, a sredinom godine još 400.000.\nPravo na vaučere imaju penzioneri, nezaposleni sa evidencije Nacionalne službe zapošljavanja, korisnici posebne i privremene novčane naknade, korisnici prava na dodatak za pomoć i negu drugog lica i korisnici porodične invalidnine.\nNa tu subvenciju pravo imaju i radno angažovana lica sa primanjima, koja ne prelaze iznos od 70.000 dinara, ratni vojni invalidi i civilni invalidi rata sa primanjima koja ne prelaze 70.000 dinara, nosioci aktivnog registrovanog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva koji su se izjasnili da se bave isključivo poljoprivredom i studenti.\nVaučeri se ne mogu koristiti za uplatu letovanja preko turističke agencije, a član Upravnog odbora Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (JUTA) Vladimir Vlaho rekao je za Betu da država nije dala mogućnost da se vaučeri realizuju preko turističkih agencija.\n"Nejasno je zašto građani koji imaju vaučer ne mogu da ga iskoriste za uplatu odmora preko turističkih agencija na domaćim destinacijama. Tražili smo više puta ali nam je rečeno da to nije predviđeno Uredbom o uslovima i načinu dodele i korišćenja sredstava za podsticanje unapređenja i turističkog prometa domaćih turista na teritoriji Srbije", rekao je Vlaho.\nDodao je da je takvo objašnjenje neprihvatljivo i da je Uredba mogla da se do sada više puta izmeni da se to želelo.\nVaučer može da se dobije za odmor od minimalno pet noćenja u objektu, hotelu ili privatnom smeštaju u Srbiji.


Ekonomsko-trgovinska škola Archives - podunavlje.info\nOznaka: Ekonomsko-trgovinska škola\nSMEDEREVO, 9. decembar 2019 – Goran Todorović (46) iz Donje Livadice, koji je naoružan automatskom puškom i sa torbom punom municije i eksploziva 22. novembra ušao u Ekonomsko-ugostiteljsku školu u Velikoj Plani, po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Smederevu upućen je na psihijatrijsko veštačenje u Specijalnu zatvorsku bolnicu u Beogradu. Todorović je tako naoružan, podsetimo, upao na čas u jedno…\nEkonomsko-trgovinska škola, Eksploziv, NapadačLeave a comment\nTri pojedinačne i jedna ekipna medalja smederevskim đacima\nSMEDEREVO, 26. mart 2017 – Uručenjem pehara, medalja i prigodnih poklona najboljima, u Smederevu je danas i zvanično završeno XIV Republičko takmičenje ugostiteljsko-turističkih škola Srbije, obrazovnih profila trećeg stepena: Kuvar, Konobar i Poslastičar, na kojem su domaćini osvojili tri pojedinačne i jednu ekipnu nagradu. Danijela Ristić osvojila je prvo mesto u disciplini jelo po izboru, Aleksandar Đulejić, prvo mesto za…\nEkonomsko-trgovinska škola, Konobari, Kuvari, Republičko takmičenje, SmederevoLeave a comment\nSMEDEREVO, 22. mart 2017 – Ekonomsko- trgovinska škola u Smederevu biće domaćin i organizator XIV Republičkog takmičenja ugostiteljskih škola Srbije, obrazovnih profila: Kuvar, Konobar i Poslastičar, saopšteno je danas. Takmičenje će se održati 24. i 25. marta (petak i subota) u prostorijama škole, školskog restorana „Grand“, u kuhinji hotela „Hamburg“ i radionici za poslastičarstvo Osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj“ u…\nEkonomsko-trgovinska škola, Smederevo, XIV Republičko takmičenje ugostiteljskih škola SrbijeLeave a comment\n26/05/2022, 7:11 am


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Obicaji, Umetnost, Tradicija, ... > Svadbeni Obicaji > Zasto mladozenja prenosi mladu preko praga\n05.02.2017 17:18 #1\n4 Sata 53 Minuta 14 Sekunde\nIako nam se čini da običaj prenošenja mlade preko praga potiče sa zapada, činjenice govore\nu prilog tome da je on možda jedan od naših najstarijih običaja, kada je sklapanje bračne\nzajednice u pitanju.\nNekada se podrzumevalo da mlada menja mesto prebivališta kada se uda, odnosno da se seli u\nkuću svog supruga. Ovaj običaj je uspeo da se održi sve do danas, jer se iza nega krije\njedna vrlo zanimljiva simbolika koja za mnoge mladence i danas ima važno značenje i vrednost.\nIstorija koja se krije iza običaja\nIza ovog običaja koji se poštuje već vekovima, krije se verovanje naših predaka. U tom\nperiodu su se izuzetno poštovale porodične vrednosti i običiji, a jedan od njih jeste\nupravo ovaj, koji vezujemo za bračnu zajednicu. Mlada je nekada, pa sve do skoro, živela\nu roditeljskoj kući, a tek posle udaje je prelazila u kuću svog supruga. Nekada se jako\npazilo na to ko potiče iz koje porodice, jer su se brakovi sklapali i po ugledu i čuvenju\nizmeđu istih. Ako je devojka odlazila u kuću koja se smatrala imućnijom i uglednijom,\nvrednost njene porodice je rasla u društvenim okvirima. Mlada je udajom stupala pod\nzaštitu mladoženjinog sveca, njegovog krsnog imena i porodične slave.\nVerovalo se da duše umrlih predaka aktivno učestvuju u životima živih i da na neki\nnačin zauvek "žive" u porodičnim kućama i to na samom kućnom pragu. Iz tog razloga se\nizuzetno pazilo da mlada, koja još nije uvedena u novu porodicu, ne zgazi prag svoje\nnove kuće, kako ne bi nagazila na duše predaka. Verovalo se da su njene stope precima\njoš uvek nepoznate i zato ju je mladoženja morao prenositi, kako bi izbegao njihovu\nDanas je situacija dosta drugačija kada je u pitanju porodica, zajednički život i venčanje.\nČesto se dešava da mladenci dugo žive zajedno i pre venčanja, u domu koji su zajednički\nosnovali ili u domu svojih roditelja. I pored ovakvih promena, ovaj običaj je uspeo da se\nnekako održi i dan danas primenjuje. Njegovo pravo značenje mnogi ne znaju, ali verujem da\nse mladoženja seti običaja koji iziskuje da svoju suprugu prvi put prenese preko praga.\nSam čin je vrlo zabavan i omogućava vam da ispoštujete tradiciju naših predaka.\nAko se odlučite da ispoštujete ovaj običaj, onda vam je ovo dovoljno da znate šta se\nzaista krije iza ovog poznatog običaja.\nZadnji Post: 11.03.2020, 03:24\nZadnji Post: 16.06.2016, 22:18\nZadnji Post: 09.03.2016, 22:26


subota, 02 jul 2022 20:16\n* U (pred)sezoni kad reisefieber krene i kod onih koji nisu planirali letovanje, tražimo odgovor na pitanje koji je najbolji način da se ode na odmor. Ko su ti koji letuju ranije? Da li isti ljudi to rade svake godine? Koje su destinacije najčešće? Kada se rezervišu putovanja? Koje su uštede i opšti benefiti, a šta su loše strane? Koje su zablude u vezi sa (ranijim) letovanjima?\nPre zvanične letnje sezone uglavnom letuju isti ljudi, kaže turizmolog iz Zrenjanina Ivan Ivančević, i dodaje: “To su oni koji su iskusili da je cena odlična u predsezoni i da im vreme odgovara. Uglavnom penzioneri. U 90% slučajeva je u pitanju Grčka. Zatim slede Egipat i Turska. Ove destinacije i termini su izbor pošto je sve slobodno, cene su niske, važe popusti.”\nKao eventualne mane, turizmolog navodi još neugrejano more i rizik sa vremenskim prilikama, i dodaje: “Kada govorimo o zabludama, ljudi najčešće misle da je u maju svugde hladno i zanemaruje se Turska i Egipat koje su tad baš tople destinacije.”\nNa osnovu dugogodišnjeg iskustva Ivan Ivančević preporučuje da se u predsezoni ide u Grčku, gde ljudi letuju za 120 evra 15 noći sa prevozom. Kada je reč o klimatskim uslovima savetuje Egipat i Tursku.\nSvakako da je budžet jedna od glavnih stavki u planiranju godišnjih odmora. Kod nekih postoji praksa da planiraju dva odmora godišnje, u maju/početkom juna i u septembru.\n“Ljudi imaju budžet za letovanje na primer 1000 evra i umesto da taj novac iskoriste u sezoni, opredeljuju se da letuju pre i nakon sezone, za isti novac”, objašnjava turizmolog Ivan Ivančević.\nPutovanja kao obavezan deo života\nPrvi utisak o Marioari Garčev je da nikada ne biste pomislili da je u pitanju žena sa solidnim penzionerskim stažom. Ona svoju strast za putovanjima nosi još iz studentskih dana kada je putovala sa svojim kolegama i koleginicama preko studentske zadruge. I nakon diplomiranja, kao deo uobičajenih obaveza, bila su redovna okupljanja stručnjaka iz oblasti poljoprivrede na različitim mestima širom Jugoslavije.\nUvek organizuje putovanje preko iste agencije. “Već 10 godina tako putujem i uglavnom sama nalazim destinacije i sebi određujem kuda ću ići te godine. Gledam datume koji mi odgovaraju zbog posla. Na letovanja idem u sezoni, a van sezone idem na kraća putovanja. Tako sam išla na nekoliko dana u Prag. Sa porodicom sam obišla Rumuniju. Svakoga dana smo bili u drugom mestu. To je sve bilo pre korone.”\nMarioara nema pravila kako bira putovanja, “krene od januara” da gleda ponudu gde nije bila. To je najvažnije, kaže. Često na veća putovanja ide i dva puta godišnje. Ove godine je planirala da ide u Italiju, Francusku i Španiju. Tamo je bila pre više od 20 godina.\n“Idem i u Tursku na klasično letovanje. Za Prvi maj sam uplatila Albaniju, međutim tura je otkazana jer nije bilo dovoljno zainteresovanih. Prošle godine sam trebala da idem na Brione i u Opatiju, ali je i to otkazano.”\nNajlepše joj je bilo u Italiji, na Siciliji: “To je bilo jako lepo. Svakog dana smo išli na drugo mesto. Tako smo išli do vulkana Etna. Lepa je bila i Rusija. Tamo smo putovali autobusom, vozom i avionom. Htela sam da idem te godine kad je bio Černobil, pa smo onda pomerili za nekoliko godina kasnije.”\nPreporuka strasne turistkinje je putovanje autobusom. Ne zato što je jeftinije, nego zato što više toga može da se vidi: ”Prvo posmatram kako izgledaju njive, onda prirodu i naselja. Kad ideš autobusom uvek vidiš još nešto uz put. Išla sam i avionom. Ništa nisam videla. Na putovanja autobusom možeš da ideš i sam. Ne treba ti ni društvo.”\nZa Marioaru nema prepreka na putovanju. Prepričava situaciju kada je u Rimu trebala sama da se vrati u hotel iz Vatikana.\n“Engleski ne znam. Međutim, dosta dobro se orijentišem u prostoru. Uvek dobro gledam kuda idem da bih znala da se vratim. Prvi put sam imala taj problem kada sam završila školu. Bila sam pet nedelja u Beču i stalno negde išla peške. Bilo mi je važno da znam kuda da se vratim. I u Istanbulu sam išla sama sa snajkom u obilazak grada peške.”\nZa sve te decenije putovanja, ne zna na koliko putovanja je bila. Obišla je praktično celu Evropu do baltičkih zemalja.\n“Nisam bila u Bukureštu. Planirala sam da odem sledeće godine jer nisam bila i u tom delu oko Brašova. Njihovo more mi je hladno i veliki su talasi.”\nO redovnim mesečnim putovanjima koje organizuje udruženje penzionera po Srbiji i bivšoj Jugoslaviji ne govori ništa posebno. U pitanju su jednodnevna putovanja autobusom, objašnjava ona i ističe da bi trebalo da se podrazumeva da ćeš i u penzionerskim danima nastaviti da upoznaješ svoju sredinu.\nZa sada joj je poslednje putovanje jednodnevni obilazak Temišvara: ”Išla sam sa drugaricom. To joj je bila želja. Moja želja je da vidim Trebinje, i Mostar. Postoji tura i ići ćemo krajem avgusta. Kada smo išli sada u Rumuniju prijavila sam agenciji nas petoro. Kada idem na kraća putovanja, prijavi se koliko god hoćeš drugarica, na dugačkim putovanjima, ne. To je uvek problem.”\nČak ni društvo nije presudno, pa je nakon smrti supruga na neka putovanja išla sama.\n“Od kad mi je suprug umro, tražim da budem sama u jednokrevetnoj sobi. Ali, uvek sam lako našla društvo. Nikad nisam sama. Sa jednog od tih putovanja nosim prijateljstvo sa jednom ženom iz Smedereva sa kojom se i danas lepo družim. Bila sam i ja kod nje i ona je dolazila kod mene u posetu. Upoznale smo se u Grčkoj. I to je još jedna lepa strana putovanja”, kaže Marioara Garčev.\nPutovanja koja obeleže ličnost\nNajlepši utisak iz razgovora sa Marioarom su ta njena neposrednost, otvorenost i optimizam.\n“Jeste, tačno je da te svako putovanje obeleži. Vidiš nešto lepo. Zbog toga sam i pozitivna. Ne misliš na bolest. Ja mislim samo na to kuda ću ići za mesec dana. ”, završava razgovor ta svetska putnica.\nZato, pakujte kofere! I putujte! Bilo gde! I uživajte.\nPiše: Ivana Gordić Perc\nU dodatku, galerija slika: 1 - 2) Marioara Garčev u Atini i vulkan Etna, lična arhiva 3) Ivan Ivančević u Dubaiju, lična arhiva; 4) Ivana Gordić Perc, autorka teksta -\nutorak, 28 jun 2022 22:11\n* Velikom broju zaposlenih u Srbiji nisu dovoljno poznata njihova radna prava, pokazalo je istraživanje „Sindikati i radno zakonodavstvo u Republici Srbiji“, koje su realizovali Ujedinjeni granski sindikati „Nezavisnost“ uz podršku Fondacije za otvoreno društvo\nTek svaki četvrti od 404 pojedinaca koji su popunili istraživački upitnik potpuno je informisan o svojim radnim pravima, a među njima dominiraju pripadnici starosne grupe od 50 do 65 godina, pokazalo je istraživanje koje je predstavljeno na konferenciji za novinare 24. juna u beogradskom Medija centru.\nViši savetnik za ekonomska i socijalna pitanja UGS „Nezavisnost“ Zoran Ristić izjavio je da je najveći broj ispitanika potvrdio da nije u dovoljnoj meri upoznat sa svojim radnim pravima.\n- Blizu jedne trećine radnika priznaje da nije upoznato sa svojim radnim pravima, a preko 60 odsto lica tvrdi da je samo delimično upoznato - rekao je Ristić na predstavljanju knjige „Sindikati i radno zakonodavstvo u Srbiji“ u kojoj su objavljeni rezultati istraživanja o primeni Zakona o radu. Ristić je ocenio da je potrebno uložiti više napora da bi radnici u većoj meri bili informisani o svojim pravima kako bi ta prava mogla da se efikasnije zaštite.\nNajveći deo ispitanika (98 odsto) naveo je da im se zarade isplaćuju redovno, dok kod ostalih zarade kasne i do tri meseca. Na pitanje u vezi uplate poreza i doprinosa poslodavaca, približno dva procenta ispitanika je navelo da im porezi i doprinosi uplaćuju samo na deo zarade dok drugi deo dobijaju „na ruke“.\nVećina učesnika u istraživanju izjasnila se da je potpuno upoznata sa opisom posla na radnom mestu. Čak 40 odsto ih je navelo da radi prekovremeno, a 11 odsto da za prekovremeni angažman ne dobija novčanu naknadu, a ni slobodne dane.\nSvaki deseti ispitanik je iskazao potpuno nezadovoljstvo svojim radnim pravima, dok ih je 20 procenata navelo da nije zadovoljno, dok je zadovoljno 24 odsto ispitanika.\nRadnici se najčešće informišu o svojim radnim pravima putem informacija koje dobijaju od svojih poslodavaca, a tek drugi po značaju izvor informacija su sindikati. Među ostalim izvorima informacija su kolege, društvene mreže i mediji.\nPribližno identičan procenat ispitanika odgovorio je da su danas radna prava bolja ili lošija u odnosu na zakon koji je važio do 2014. godine.\n- Oni koji tvrde da je danas situacija nešto gora nego što je bila 2014. uglavnom ukazuju na to da su niže zarade, da se ugrožava pravo na kolektivno pregovaranje, da se vrše pritisci na sindikalno organizovanje i da nemaju pravo na plaćeno odstustvo - objasnio je Ristić.\nNa pitanje da li bi kada bi im neko dao mogućnost da biraju između posla sa većom zaradom ili posla koji im obezbeđuje afirmaciju, sigurnost ili nešto treće, najveći broj ispitanika je odgovorio da bi izabrali posao koji je bolje plaćen. - To ukazuje na stanje u kome se nalazi naša privreda, govori o tome u kom stanju se nalaze ispitanici. Teška ekonomska pozicija ukazuje na to da oni ne biraju posao, odnosno da bi prihvatili bilo koji posao koji bi im ponudili samo da imaju veću zaradu - kazao je Ristić.\nViša savetnica za zakonodavno-pravna pitanja i kolektivno pregovaranje UGS „Nezavisnost“ Dragica Mišljenović smatra da je situacija sa radnim zakonodavstvom u Srbiji sve gora, a da je ključni problem sa neadekvatnom primenom zakonskih normi.\nMišljenović je podsetila da je umanjenje radnih prava počelo izmenama i dopunama Zakona o radu 2014. godine kada se nastavilo normativno urušavanje sistema radnih odnosa kako u obimu, tako i u opsegu dotad stečenog nivoa radnih prava. Umanjenje radnih prava je drastično nastavljeno pod stalnim pritiscima države uz obrazloženje da prevelika prava zaposlenih onemogućavaju brži protok radne snage i destimulišu direktne strane investicije.\nPrema rečima direktorke Centra za istraživanja UGS “Nezavisnost” Marije Martinić, rezultati ovog istraživanja, između ostalog, navode na zaključak “da treba raditi na edukaciji i procesu informisanja radno angažovanih ljudi o tome šta su to i koja su njihova radna prava“.\nPredsednica “Nezavisnosti” Čedanka Andrić naglasila ja da ovakva istraživanja treba sindikatima da obezbede što jaču argumentaciju za predstojeće ismene radnog zakonodavstva.\nOna je navela da se rok za donošenje novog zakona o radu pomerio unapred i da će po nekim novim informacijama iz resornog ministarstva radna grupa za pripremu zakonskog teksta biti formirana tek naredne godine.\n- Nas ne treba da zanima kada će zakonodavac da pristupi tom poslu, mi treba da budemo spremni da zajedno sa drugim sindikatima i zainteresovanim organizacijama civilnog društva pripremimo svoje predloge ključnih rešenja novog zakona o radu - rekla je Andrić.\nU onlajn istraživanju, koje je sprovedeno u periodu od početka novembra 2021. do početka februara 2022. godine, učestvovalo je 404 ispitanika. Najveći broj onih koji su popunili upitnik (više od 95 odsto) je zasnovalo radni odnos sa poslodavcem, odnosno zaposleno je na određeno ili neodređeno radno vreme. Približno tri odsto ispitanika navelo je da je angažovano kroz fleksibilne forme rada, odnosno preko agencija za privremeno zapošljavanje, na privremenim i povremenim poslovima i sezonskim poslovima. Nešto manje od jednog procenta činili su angažovani bez bilo kakvog ugovora o radu.\nUGS “Nezavisnost” će, kako je rečeno, nastaviti istraživanja o stavovima radno angažovanih, ali i nezaposlenih građana u vezi sa radnim zakonodavstvom u Srbiji. U narednoj fazi, ekspertski tim UGS „Nezavisnost“ će izraditi predloge i sugestije za izmene Zakona o radu ali i drugih povezanih zakona, insistirajući na stavu da Zakon o radu mora imati karakter krovnog sistemskog zakona, i da je Srbiji neophodan i Kodeks rada.\nnedelja, 19 jun 2022 21:36\nVredne sindikalne aktivistkinje: Izborna skupština Sekcije žena GS PPI NEZAVISNOST\n* Izborna skupština Sekcije žena GS PPI NEZAVISNOST održana je je drugog junskog utorka (14. jun) u Beogradu. Skupštini su, osim predstavnica povereništava, prisusustvovali i članovi Izvršnog odbora Granskog dindikata PPI NEZAVISNOST\nDefinisani su osnovni ciljevi Sekcije žena GS PPI NEZAVISNOST: razvijanje veština i podsticanje većeg angažovanja žena u zastupanju ženskih sindikalnih interesa, afirmacija rada žena putem seminara, radionica, manifestacija sa ciljem osnaživanja žena u sindikatu za ostvarivanje ekonomskih, socijalnih prava na principu rodne jednakosti, jačanje pozicije žena u procesu odlučivanja kao i njihova proporcionalna zastupljenost u organima GS PPI NEZAVISNOST.\nNa skupštini su usvojena Pravila o radu Sekcije žena GS PPI NEZAVISNOST a izabrane su i članice Koordinacionog odbora Sekcije u sledećem sastavu: Emira Azirović, iz povereništava sindikata Nezavisnost "Soko Štark" doo Beograd, Biljana Nikolić, povereništvo sindikata "Nezavisnost" Valy doo Valjevo, Zorica Jovanović, predstavnica povereništva sindikata "Nezavisnost" Beogradski sajam, Kristina Veljković, iz povereništva sindikata "Nezavisnost" DIB, Bujanovac, Olgica Horti, povereništvo sindikata "Nezavisnost" Frensenius Medial Care - Vršac.\nNa konstitutivnoj sednici Koordinacionog odbora koja je održana po završetku rada Skupštine, Emira Azirović iz povereništva sindiktata NEZAVISNOST "Soko Štark" doo iz Beograda, izabrana je za predesednicu Sekcije žena GS PPI NEZAVISNOST.\nSekcija žena GS PPI NEZAVISNOST


perpetuuM Mobile: Farewell, Mr. Byford\nFarewell, Mr. Byford\nČudan smo narod mi Srbi. Stalno se busamo u grudi nekim nacionalnim identitetom, kunemo se u bitke i svece, a kulturu puštamo da trune u zapećku. Nikad nam nije falilo ni misli ni mislilaca, ali nam je često falio neko da nas opismeni i duhovno izdigne.\nSmislili smo i poslovicu, "Niko nije prorok u svom selu", da opravdamo to što smo uvek iz tog sela terali one koji su videli dalje i hteli više. Posle nam je uvek bilo krivo kad ih neko selo preko okeana prigrli i proglasi svojim. I uvek je neki drugi prorok morao da dođe izdaleka da bi nam pokazao naše vrline i naše mane, da bi nas naučio da više volimo ono što jesmo jer možda vredimo više nego što mislimo. Kako smo se njima zahvaljivali? Puštali smo ih da umru zaboravljeni, u bedi, voleći nas više nego što smo u stanju da sami sebe volimo. To je valjda naš način da kažemo "hvala".\nZato se neću zahvaljivati, jer i ja sam deo tog čudnog i nezahvalnog naroda. Reći ću samo: "Farewell, Mr. Byford". Pozdravite čika Jovu ako ga sretnete.\nAkrus Acras 6/5/14 08:35\n''Čudan smo narod mi Srbi''...Ni narod, ni Srbi ako je sudeći po z n a nj u mislećih ljudi o našem narodu i nama Srbima. MI SMO SAMI SEBI PROPUŠTENA ŠANSA, kao kada se ima nekakva dobra prilika a kada se ona propusti - čudimo se neprilici...Koliko nas je samo Timothy učio o mnogo toga...Hvala mu na tome, bogatio je svojom poSRBljenom dušom sve nas raSRBljene...\nThe world doesn't need any more engineers*\nŠta nakon poplave?\nAmbisi mašte H. R. Gigera\nKuće za beskućnike (i nekoliko pitanja o altruizmu...\nBešenovo, sedamdeset godina kasnije


RIK poništio rešenje o odbijanju izborne liste Pokret Levijatan-živim za Srbiju - IZBORI - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » IZBORI » RIK poništio rešenje o odbijanju izborne liste Pokret Levijatan-živim za Srbiju\nRIK poništio rešenje o odbijanju izborne liste Pokret Levijatan-živim za Srbiju\nRepublička izborna komisija (RIK) usvojila je večeras prigovor Grupe građana i poništila rešenje o odbijanju njihove izborne liste „Pokret Levijatan-živim za Srbiju“.\nPredsednik RIK-a Vladimir Dimitrijević kazao je da će se na narednoj sednici ponovo odlučivati o toj izbornoj listi.\nČlan RIK-a Boris Košćal kazao je da to telo nije nadležno da „ulazi u načine prikupljanja potpisa“ i dodao da su potpisi mogli biti skupljeni i ranije ali da nisu predati RIK-u.\nRIK je na prethodnoj sednici doneo odluku da se odbija proglašenje izborne liste Grupe građana „Pokret Levijatan-živim za Srbiju“ za parlamentane izbore 21. juna jer je ta lista dostavila 3.930 pravno valjanih izjava, dok je od nje zaključkom RIK-a od 6. juna bilo traženo da dostavi još najmanje 3.085 pravno valjanih izjava koje podržavaju tu listu, ali su pojedini članovi RIK-a izrazili sumnju da je taj pokret sam prikupio potpise.\nZamenica predsednika RIK-a Željka Radeta rekla je da ta grupa građana za mesec i po dana nije uspela da sakupi 10.000 potpisa ali da je za dva dana sakupila 4.000 dodajući da je Grupa građana „Pokret Levijatan-živim za Srbiju“ za 48 sati „prikupila toliko potpisa da je formalno ispunila uslov, ali da mi svi znamo da to nije tako“ zbog čega je najavila da neće glasati za proglašenje ove izborne liste.\npokret levijatanRepublička izborna komisija\n2 reagovanja na “RIK poništio rešenje o odbijanju izborne liste Pokret Levijatan-živim za Srbiju”\n10. juna 2020. u 08.06\nBravo! Lično sam podržala listu i imala priku da vidim da veliki broj ljudi stoji strpljivo u redu, puno majki sa malom decom. Ja sam inače bivši glasač Demokratske stranke.\nS druge strane kaže:\n10. juna 2020. u 22.25\nI pametan i budala bi se stideo podrške nacošima…


SARTI SITONIJA LAST MINUTE PONUDE | SITONIJA APARTMANI - Najam\nSarti apartmani last minute / Sarti Last minute ponude apartmani / Letovanje u Sartiju last minute / Grčka last minute ponude apartmani Sarti / Grčka Sarti apartmani last minute - Sarti je relativno veliko turističko mesto, izniklo između dva brda, sa ogromnom peščanom plažom i sjajnim pogledom na Atos preko puta. Iako više okrenuto zapadnom tipu tuirista (Nemačka, Austrija) poslednjih godina prilično je popularno i kod nas.\nSarti last minute - Uličice su pune hotela, pansiona, vila, taverni, a tokom sezone slovi za jedno od dva najpopularnija mesta uz Neos Marmaras. Sarti apartmani last minute - Ovde je noćni život prilično bogat za razliku od ostatka poluostrva uz izuzetak već pomenutog Neos Marmarasa.\nSarti je inače osnovan 1922. godine od strane nekoliko desetina grčkih porodica koje su izbegle iz Male Azije. Neke od njihovih starih kamenih kuća su očuvane i do danas. Ne oklevajte, proverite najjeftinije ponude za Grčku i dođite da se dogovorimo! Prijateljski niske cene! Za sve dodatne informacije pozovite nas na +381 11 6305500 i naše ljubazno osoblje će vam dogovoriti na sva vaša pitanja.\nPogledajte našu ponudu apartmana Sarti 2021. Prijateljski niske cene – Dođite da se dogovorimo! Odlučite se na polazak u zadnji čas i uštedite! Iskoristite sjajne popuste! Vaše putovanje iz snova počinje sa nama - Dream Land. Sarti apartmani last minute\nLETO 2021 - DODATNI POPUST 10%


Seoski turizam u Kamenoj Gori\nNaslovnica NAJNOVIJE Privreda Seoski turizam u Kamenoj Gori\nPrijepolje – Sa propastom privrede devedesetih godina došlo je do ekspanzije turizma u jedonom od najlepših prijepoljskih sela, Kamenoj Gori.\nJedan od začetnika seoskog turizma u ovoj netaknutoj pripodnoj lepoti je Dragoljub Simović, koji je kako bi privukao što veći broj turista, napravio takozvane kućere. Ovi prizemni objekti karakteristični su za ovaj kraj, jer su u dalekoj prošlosti radi bezbednosti za prenoćište koristili pastirima.\n„ Prvi kućer smo napravili 2006.godine i onda smo gledali svake godine po jedan.Poseta je mogu vam reći velika.Većina turista voli da spava u kućeru nego u klasičnom domaćinstvu.Moja želja je da ovde napravim kamp od nekih petnestak kućera pa da jednostavno ponudimo školama.Za to mi je ideju dala grupa iz Mađarske koja već sedam godina tradicionalno dolazi na splavarenje Limom“- kaže Dragoljub Simović.\nKako i iz svakog drugog sela u okolini Prijepolja, mladi u potrazi za poslom i boljim životom, odlaze u grad, tako i u Kamenoj Gori zatičemo Jelenku Cvijović, koja u osmoj deceniji života proizvodi izuzetno kvalitetan, nadaleko poznat kamenogorski sir: “ Sir je dobar , al malo ga ima ove godine zbog velikih suša krave ne mogu dovoljno da pasu pa ima i mleka manje“.\nPoslednjih par godina, kroz brojne projekte, kao i podrškom lokalne samouprave, došlo je do unapređenja infrastrukture, što je od velikog značaja, kako za meštane Kamene Gore, tako i za turiste koji se opredjele da posjete ovaj kraj.


Morata: Još kao dete sanjao sam da igram za Atletiko\nNovosti\t29.01.2019 11:35\nSećam se da sam sa ocem uvek jedva čekao da uđem u trening kamp, lepe uspomene imam - izjavio je španski napadač\nŠpanski napadač Alvaro Morata stigao je na pozajmicu u Atletiko Madrid i poručio da je oduvek maštao da nosi dres "jorgandžija", velikog rivala Reala u kome je ponikao.\n- Otkad sam bio u klubu kao dete sanjao sam da zaigram u prvom timu Atletika. Sećam se da sam sa ocem uvek jedva čekao da uđem u trening kamp, lepe uspomene imam... Ponosan sam što sam ovde, poznajem klub, dresove, igrače - rekao je Morata za "Marku".\n- O tome već razmišljam duže vreme, gledao sam dosta utakmica Atletika. Već se osećam kao deo kluba i jako sam motivisan - zaključio je on.


Tehnika i tehnologija - Strana 11 - e-cigSerbia Forum\n01-10-2017, 21:46 #151\n40kw 45min punjenja 80% ( koliko trosi na sat) mislim da je oko 2000din 100% kapactet ili 280predenih km,kad se preracuna.opet poskupljuju 2-3% struju,taman pred zimu,a i da mogu da isplate penzionere i podignu plate\n---------- Post added 01-10-2017 at 23:05 ----------\nbolje da su napravili na vodu,manje bi trosio struje,a i bio bi jeftiniji\n---------- Post added 01-10-2017 at 23:07 ----------\n---------- Post added 01-10-2017 at 23:10 ----------\nal onda masoni ne bi imali za sta da nas deru\n01-10-2017, 22:55 #152\nma nevolim ideju da se kola pune na struju, nisu to elektronske cigarete kad se jedan mod isprazni imas rezerni ili zamenis baterije\nneprelaze ova kola 280km sa jednom punom baterijom ako ukljucis grejanje upalis svetla slusas muziku i brzo vozis 280km realno podelis sa dva\n02-10-2017, 00:15 #153\nKako je kod nas skupa struja, ugradjivat ce mu nasi motor na benzin\nDizel je jeftinije\n02-10-2017, 04:49 #154\nNe znam,al znam da ova tehnologija neće pobediti klasičan motor na sagorevanje fosilnih ostataka,škrinjaca,bio dizel, gas.onaj e bike je strava,al cena 8000EUR. za koga to prave?za decu sigurno ne.\n02-10-2017, 06:17 #155\n---------- Post added 02-10-2017 at 07:25 ----------\n02-10-2017, 07:48 #156\nŠto se EV (electric vehicle) tiče, mi to gledamo uz ove naše perspektive.\nNe znam koliko će biti zastupljena, ali recimo Tesla Motors već ima izgrađenu infrastrukturu u Americi stanica za punjenje. Koje inače namerava da sve opremi solarnim panelima, pošto već imaju solarne crepove i baterijske pakove (za korišćenje u kućama).\nNe znam kako je van Amerike, ali skoro je filmmaker Casey Neistat spomenuo u jednoj svojoj poseti Amsterdamu, da tamo "svi Uber vozači voze Tesla automobile".\nTehnologija kao i svaka nova tehnologija - skupa i retka u početku, a potom pristupačna svima.\nPored Google, Tesla, Apple, i Uber razvija autonomna vozila. Pa kada bude (veoma uskoro) zamenio vozače kompjuterima, zašto ne bi i fosilna goriva zamenio solarnom energijom?\nKako putnički automobili, tako se i kamioni gledaju opremiti istom tehnologijom.\nTeretni transport je čini mi se najveće tržište u Americi. Bez vozača i na "besplatan" pogon.. ko ne želi proizvoditi i pružiti infrastrukturu za tako nešto..\n02-10-2017, 09:02 #157\nMi svi zelimo da vozimo kola na vodu besplatno\nAli to je samo San\nNece to nikada da se desi\nBila kola na struju ili gorivo nema razlike uvek ima da platis slicnu cenu\nDrzava mora da za radi to je zakon\nNema nista besplatno ko ne veruje Nikola Tesla je dokaz\n10-10-2017, 09:36 #158\nDa se nadovežemo - nije samo struja, Elon Musk planira i vozila pogonjena na benzin, jer ljudi tako žele..\n"On Monday, Musk revealed his latest groundbreaking concept in a bid to once again transform the automobile industry: a gasoline-powered car.\nAt a press conference held at the automaker’s headquarters, Musk announced that Tesla will begin mass production of a gas-powered vehicle in 2022. He plans to call this vehicle the Model T."\n10-10-2017, 10:02 #159\nznaci lesi se vraca kuci\n10-10-2017, 10:04 #160\nHaha, da.. da.\n12-10-2017, 10:29 #161\n03-11-2017, 21:21 #162\nAnd now something completely different \n04-11-2017, 09:06 #163\n05-11-2017, 13:47 #164\nOno, kada imaš software update za auto..\nTesla started releasing a new software update to its fleet this weekend with two new convenience features.\nThe automaker has added a feature to give the option to soften the crazy acceleration of the Model S and Model X and it also pushed another requested feature.\nTesla appropriately called the new feature “Chill: a new acceleration”.\nIt’s a significant change from the automaker’s previous modes called Insane and Ludicrous, which are more geared toward performance.\n.. pa dobiješ nove funkcije\nInače, ovo je video u kome se vidi Tesla ubrzanje, aktivirano od strane Auto pilota kako bi se izbegao sudar od pozadi..\n14-11-2017, 07:31 #165


IJZ: Ne raste broj oboljelih, ali pandemija je tu – Mladi Nikšića\nIJZ: Ne raste broj oboljelih, ali pandemija je tu\nCrna Gora posljednjih dana bilježi više novoinficiranih nego oporavljenih od kovida-19, a broj aktivnih slučajeva nakon dvadesetak dana ponovo je veći od 300.\nEpidemiolog sa kojim su “Vijesti” razgovarale kaže da je porast novopozitivnih očekivan, s obzirom na veliki promet ljudi, dolaske i odlaske iz zemlje, a sve uz prijetnju prenosivijih sojeva virusa kao što je Delta soj.\n“Za sada se nadamo da će ljeto, odnosno klimatski uslovi učiniti svoje, odnosno da će se uz veći boravak na otvorenom otežati prenos virusa pa porast inficiranih neće biti tako oštar i visok kao u jesenjim ili zimskim mjesecima”, smatra epidemiolog.\nSagovornik “Vijesti” tvrdi da imamo priličan broj otpornih na virus, što onih koji su preležali infekciju, tako i onih koji su vakcinisani.\n“Sa druge strane, još mnogo je ljudi koji se ili nisu zarazili ili nisu vakcinisani, tako da virus, posebno uz pristup otvorenih granica ima još mnogo potencijala da se širi”, kaže epidemiolog.\nMeđutim, u Institutu za javno zdravlje (IJZ), međutim, tvrde da se za sada ne može govoriti o porastu broja novoregistrovanih slučajeva.\n“U prethodnom periodu prosječan dnevni broj novoregistrovanih slučajeva je od 31. maja do 6. juna bio 30, od sedmog do 13. juna 18, od 14. do 20. juna prosječno je bilo 19 novoregistrovanih slučajeva, od 20. do 27. juna 16, od 28. juna do 4. jula 19, a od 5. do 8. jula prosječno 22 novoregistrovana slučaja. U pitanju je, dakle, tokom juna i prve nedjelje jula približna vrijednost novoregistrovanih slučajeva i za sada ne možemo govoriti o porastu broja novoregistrovanih slučajeva. Trenutno je i broj oporavljenih osoba na istom statističkom nivou”, odgovorili su “Vijestima” iz IJZ.\nKazali su da je pandemija još u toku i zamolili da se građani vakcinišu, a potom i pridržavaju mjera, naročito osnovnih, odnosno da nose masku, vode računa o higijeni ruku i drže odstojanje.\nIz IJZ je juče saopšteno da su u srijedu analizirana 1.444 uzorka na novi koronavirus i da je 22 bilo pozitivno, dok se oporavilo 12 pacijenata.\nU utorak je analizirano 1.459 osoba, od kojih je 30 bilo pozitivno, a prijavljen je oporavak 12 pacijenata.\nU ponedjeljak je bilo 24 pozitivnih, a 11 oporavljenih. Tokom oba dana vikenda registrovano je po 11 novoinficiranih, ali je broj oporavljenih u subotu i nedjelju ukupno bio 38. Iako je vikend, dnevno je testirano takođe više od 1.000 osoba.\nCrna Gora je najteže pogođena zemlja koronavirusom u Evropi. Podaci sa početka ovog mjeseca pokazuju da je od početka pandemije registrovano 16.111 slučajeva infekcije na 100.000 stanovnika. Na drugom mjestu je Češka, sa 15.588 slučajeva kovida-19 na 100.000 stanovnika, slijedi Slovačka. Francuska se, sa više od 5,7 miliona slučajeva našla na petom mjestu u Evropi, što znači da je zabilježen 8.571 slučaj na 100.000 stanovnika.\nPrema podacima od početka jula, Crna Gora je posljednje sedmice bila prva zemlja u regionu po broju novih slučajeva koronavirusa na 100.000 stanovnika i na 20. mjestu u Evropi. Poređenja radi, Hrvatska je bila na 30. mjestu, Slovenija na 32, a Srbija na 35. mjestu po istom kriterijumu.\nIz IJZ su krajem prošle sedmice saopštili da je četrnaestodnevna stopa novopozitivnih na 100.000 stanovnika za cijelu teritoriju Crne Gore 38,95 i da je to najmanja vrijednost tog indikatora od septembra prošle godine. Kazali su da Crna Gora u odnosu na zemlje čija je bitna grana ekonomije turizam ima povoljnije vrijednosti indikatora obolijevanja od Kipra, Španije, Turske i Grčke.\n“Uporednom analizom može se zaključiti da Crna Gora ima manji indikator obolijevanja dnevne incidencije na million stanovnika tokom sedmodnevnog presjeka od 11 zemalja EU”, rekla je Milena Popović Samardžić iz IJZ.\n„Ministarstvo zdravlja, sa kolegama iz uprave za inspekcijske poslove i policije, neće sjedjeti skrštenih ruku zbog neodgovornih organizatora većine koncerata i ostalih festivala, koji izlažu riziku zdravlje građana i ozbiljno dovode u pitanje uslove rada i života u našoj zemlji“, saopštili su iz tog resora i upozorili ih da su dužni da podsjete posjetioce da ne mogu na manifestaciju bez potvrde o vakcinaciji ili odgovarajućeg testa.\nDobar provod ovog petka u Nikšiću\nMinistarstva da u hitnom roku objave konkurse za raspodjelu sredstava za projekte i programe NVO


Iločka crkva sv. Arkanđela Mihaela sjaji novi sjajem - Radio Ilok\nIločka crkva sv. Arkanđela Mihaela sjaji novi sjajem\nOvih dana je završeno kompletno uređenje, gletanje, krečenje i moleraj hrama svetog arhanđela Mihaila u Iloku. Novi ikonostas, oltarsku pregradu je radio poznati umjetnik i duborezac Dragan Šaponja iz Koluta kod Sombora. Od Uskrsa pa do Male Gospe uspjelo se uraditi puno posla zahvaljujući sredstvima Ministarstva regionalnog razvoja i EU fondova, kao i donaciji Grada Iloka.\nSvakako veliki trud u obnovi Crkve pripada protojereju- stavroforu Predragu Azapu, parohu iločkom, poznatom svećeniku graditelju: "Crkva će služiti pravoslavnom narodu, dušama svih vjernika. Sve ovo urađeno kroz par mjeseci podiže duh i temperaturu vjerskog života. Sada naš hram u Iloku prelijepo izgleda i sjaji novim sjajem. Velika blagodarnost Bogu i našim dobročiniteljima - Veliko Hvala!", rekao je prota iločki i srijemski Predrag Azap.


A - kategorija\nAM Mopedi, laki tricikli i laki četvorocikli. Za upis je potrebna lična karta i navršenih 15 godina. Obuka se sastoji od 40 časova teoretske obuke i 7 časova praktične obuke. Teoretski ispit se polaže po završenoj teoretskoj obuci. Sa navršenih 16 godina kandidat stiče pravo da izađe na praktični ispit.\nA2 Motocikli čija snaga motora nije veća od 35 kW i čiji odnos snage motora i mase vozila nije veći od 0,2 kw/kg Za obuku je potrebna lična karta, lekarsko uverenje i navršenih 17 godina. Teoretski ispit se polaže po završenoj teoretskoj obuci. Sa navršenih 18 godina kandidat stiče pravo da izađe na praktični ispit.\nB - kategorija\nTeoretski ispit se polaže po završenoj teoretskoj obuci. Sa navršenih 17 godina kandidat stiče pravo da izađe na praktični ispit.\nPo položenom ispitu dobija se probna vozačka dozvola, sa rokom važenja od jedne godine.\n• Može se koristiti samo na teritoriji Republike Srbije\n• Zabrana upravljanja vozilom u periodu od 23:00-05:00\n• Zabrana upotrebe telefona i drugih sredstava za komunikaciju\n• Brzina kretanja vozila ne sme biti veća od 90% od brzine koja je dozvoljena na delu puta kojim se vozilo kreće\n• Motorno vozilo kojim upravlja lice koje ima probnu vozačku dozvolu, mora biti označeno posebnom oznakom “P”\n• Vozač koji ima probnu vozačku dozvolu, a nema navršienih 18 godina života, ne sme da da upravlja vozilom bez nadzora lica, koje ima vozačku dozvolu B kategorije najmanje 5 godina\n• Sa probnom vozačkom dozvolom nije moguće upisati obuku za druge kategorije.\nf - kategorija\nF Traktori sa ili bez priključnih vozila i radne mašine


Čajetina: Selekcija otpada u službi zaštite životne sredine (VIDEO) | Direkt.rs\nPočetna Društvo Čajetina: Selekcija otpada u službi zaštite životne sredine (VIDEO)\nČajetina: Selekcija otpada u službi zaštite životne sredine (VIDEO)\nNa Zlatiboru je održana dvodnevna konferencija posvećena podizanju kapaciteta lokalne samouprave u oblasti zaštite životne sredine . Realizovana je u okviru programa Podrška lokalnim samoupravama u Srbiji na putu ka Evropskoj Uniji. Nosilac projekta je opština Čajetina.


Novinari u Kragujevcu traže dnevno informisanje iz Kliničkog centra o korona virusu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novinari u Kragujevcu traže dnevno informisanje iz Kliničkog centra o korona virusu\n2Piše: Beta 23. marta 2020. 19.45 Izmenjeno: 20.02\nizveštaj, Korona virus, Kragujevac, Novinari\nU Kragujevcu još 18 zaraženih\n23. marta 2020. u 20.45\nCim se cuti nesto se krije,a u ovoj VANREDNOJ situaciji nije pozeljno cutati gospodo iz zdravstva u Kragujevcu.\n23. marta 2020. u 20.59\nPa u kragujevačkom KBC je šef parade Sazdanović, inače kadar Radomira Nikolića. A kao što je poznato Radomir mrzi kragujevačke novinare. Ustvari mislim da mrzi novinare iz skoro svih dnevnih listova (Blic, Kurir, Danas…), jer ga redovno „tovare“ zbog raznoraznih pogešnih poteza i budalaština koje je do sada napravio. E zbog toga nema nikakvih informacija iz kragujevačkog KBC o epidemiji i obolelima. A neće ih ni biti sve dok mu Vučić bukvalno ne naredi da ih daje.


porfirije u zagrebu | Info | Region\n3. December, 15:01\nPORFIRIJE: CRKVA SE NE MOŽE POISTOVJEĆIVATI SA BILO KOJOM DRŽAVOM A KAMOLI SA PARTIJOM 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPORFIRIJE: CRKVA SE NE MOŽE POISTOVJEĆIVATI SA BILO KOJOM DRŽAVOM A KAMOLI SA PARTIJOM\n22.09.2021. / 12:13\nAutor Aleksandra Milić Izvor SRNA\nPatrijarh srpski kazao je da se stvaraju "mnogi konstrukti, fikcije, virtuelne stvarnosti", koje koriste oni koji hoće crkvu da uvuku u razne nesporazume i političke igre.\nPatrijarh srpski Porfirije rekao je da se kanonske granice Crkve ne mijenjaju nužno sa granicama država, kao i da neće dozvoliti da Crkvom bilo ko manipuliše, jer se ona ne može poistovjećivati sa bilo kojom državom, a kamoli sa bilo kojom partijom.\n„Nećemo htjeti da poistovjećujemo Crkvu sa bilo kojom državom, a kamoli sa bilo kojom partijom, i činićemo sve svim silama, duhovnim, raspoloživim, da ne dozvolimo da nama bilo ko manipuliše“, rekao je Porfirije nakon liturgije u Hramu Preobraženja Gospodnjeg u Zagrebu.\nOn je akcentovao da se stvaraju mnogi konstrukti, fikcije, virtuelne stvarnosti, koje koriste oni koji hoće crkvu da uvuku u razne nesporazume i političke igre, saopšteno je iz Srpske pravoslavne crkve.\n„Oni koji hoće crkvu da uvuku u razne nesporazume i političke igre koriste to kao polaznu tačku, polazeći od tog virtuelnog konstrukta kao realnosti koja nikakve veze nema niti sa prirodom crkve, niti sa njenim ambicijama, niti sa njenim služenjem“, rekao je srpski patrijarh.\nPorfirije je naveo da Crkva nema granica, ne samo istorijskih, nego nema granica ni između „ovoga i onoga svijeta".\n„Kako onda Crkva može da se poistovjeti sa bilo kojom, makar i najvažnijom, najmoćnijom, najljepšom zemljom na svijetu ili sa bilo kojim narodom? Osim Hrista, sve je relativno“, istakao je Porfirije, kako prenosi Srna.\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve ocijenio je da su države, nekada veće, nekada manje, neke traju vjekovima i milenijumima, a neke, koje su bile moćne i silne i zauzimale ogromne prostore, danas ne postoje.\n„Nas ne interesuje širenje i sužavanje država. Kanonske granice Crkve se ne mijenjaju nužno sa granicama država“, rekao je Porfirije.\nOn je istakao da u Crkvi „Gospod poziva" da svi budu jedno, ali da u „džungli, u prašumi silnih interesa od ovoga svijeta, razni – imajući oruđa, ali i oružja medijska u rukama, mogu da stvaraju lažne slike i da onda i od Crkve proizvode ono što niti je bila, niti jeste, niti će biti“.\npatrijarh Porfirije Zagreb crkva


Gotovo, Šalke proklinje Bosmana, Nojer dobio naslednika! - Sportske.net\nBajern se dogovorio sa talentovanim golmanom.\nBajern rešio pitanje trenera, zna se ko je novi čovek na klupi!"Novi Nojer" divljački nasrnuo na Gaćinovića, sada je svojom odlukom razbesneo navijače Šalkea!BL - Bajernov furiozni finiš, preokret Lajpciga, Šalkeu samo bodBL - Bajernov furiozni finiš, preokret Lajpciga, Šalkeu samo bodPotvrđeno, Leva mora pod nož\nJoš jedan sjajan potez Bavaraca, kako prenosi "Bild" dogovorili su se sa mladim golmanom Šalkea Aleksanderom Nibelom, koji će od narednog leta Gelsenkirhen zameniti Minhenom.\nI to nije sve, Nibel u Bajern stiže kao slobodan igrač, kako mu na kraju tekuće sezone ističe ugovor sa ekipom sa "Veltins arene".\nOvaj 23-godišnji čuvar mreže je odbio da produži saradnju sa Šalkeom, a prihvatio je ponudu Bajerna, iako će biti rezerva Manuelu Nojeru.\nIpak, mladom Nibelu je predstavljen detaljan plan, on će dobijati priliku u dogovoru sa Nojerom, a onda će i potpuno zameniti prvog čuvara mreže nemačke reprezentacije, kada 33-godišnjak bude odlučio da je vreme da "okači rukavice o klin".\nTo bi trebalo da se dogodi leta 2023. godine, kako je Nojer blizu potpisivanja novog ugovora sa Bavarcima, koji će ga na "Alijanc areni" zadržati još tri i po godine, pa se pretpostavlja da će tada staviti tačku na svoju impresivnu karijeru.\nDodajmo i da je Šalke nastavio da gubi igrače zbog Bosmanovog pravila, svojevremeno su ostajali bez obeštećenja prilikom odlazaka Džoela Matipa (Liverpula), Romana Nojštatera (Fenerbahče), Kolašinca (Arsenal), Leona Gorecke (Bajern) i Maksa Mejera (Kristal Palas).