BELI DVOR: Ostaje u vlasništvu države izjavio je Sekulić! (FOTO) | Happy BSC portal\nBELI DVOR: Ostaje u vlasništvu države izjavio je Sekulić! (FOTO)\nBeli dvor i sva umetnička dela u njemu ostaju trajno u vlasništvu države Srbije, kaže direktor Agencije za restituciju Stahinja Sekulić i navodi da će porodica Karađorđević biti obeštećena po pravilima koja važe za sve građane.\nSekulić je podsetio je da je Agencija za restituciju odbijla zahteva za vraćanje Belog dvora porodici i izdala rešenje o tome.\n"Tu našu odluku je potvrdio drugostepeni organ. Upravni sud je doneo odluku kojom je zapravo potvrdio da se Beli dvor ne može vratiti u naturi, ali da porodica Karađorđević ima pravo na obeštećenje", rekao je Sekulić\nPravni zastupnik princa Aleksandra Karađorđevića ranije je najavio žalbu u slučaju da obeštećenje za Beli dvor bude ispaćeno zajedno sa ostalim nekretninama čije vraćanje traže Karađorđevići, te rekao da Agencija za restituciju o Belom dvoru ne sme ni da odlučuje, jer bi to trebalo da bude predmet posebnog zakona, Sekulić poručuje da će porodica Karađorđević biti obeštećena kao i ostali stari vlasnici.\n"Ne postoji neka kategorija građana koja je izuzeta od ovoga", rekao je Sekulić.\nUpitan koja je to imovina čije vraćanje traže Karađorđevići, Sekulić je rekao postoje tri grupe imovine - Beli dvor sa okolinom, objekti u centru grada, placevi i kuće koje su srušene i zadužbina Karađorđevića.\n"U obeštećenje će ući imovina koja se nalazila u Beogradu. Zadužbina je formirana kao zadužbina i ona ne ulazi u postupak restitucije, a Beli dvor je rešen. Nije to u nekom obimu velika imovina, ali će biti rešeno kao za ostale građane", kaže Sekulić.\nNaveo je da će zakonodavac regulisati korišćenje Belog dvora.\n"Što se tiče eventualno donošenja zakona, zakonodavac će proceniti, ali sad je gotovo neusmnjivo da Beli dvor ostaje u vlasništvu države Srbije", rekao je Sekulić.\nPrema podacima Agencije za restituciju, pored Dvorskog kompleksa, Karađorđevići između ostalog traže vraćanje Studentskog doma u Bulevaru kralja Aleksandra, koju je kao zadužbinu osnovao kralj Aleksandar Prvi Karađorđević, kao i zgradu današnjeg Arhiva Jugoslavije u Ulici Vase Pelagića, objekta koji je podignut i koji je služio kao Dom kralja Aleksandra Prvog za učenike srednjih škola.\nTraže i imovinu konfiskovanih preduzeća, među kojima je rudnik i fabrika Ševica, rudnik Voluja, odnosno Fabrika za preradu zlatne rude u Glogovici, Ugljeni rudnik Sikole, Laboratoriju za preradu zlata Nesrenica, Lager u reci Pek, rudnike Brodica i Železnik za valjanje zlatne rude, i to sve kao sastavni delovi rudarskog preduzeća Neresnica-Glogovica.\nPored nepokretnosti, Karađorđevići traže vraćanje brojnih pokretnih stvari, među kojima su zbirke različitih vrsta umetnina, posebno slika, nakita, predmeta od zlata, srebra, platine i porcelana, zatim srebrne i pozlaćene servise za čaj, poslužavnike, vaze, ogledala, ukrasne predmete, medalje i odlikovanja, kao i čitavu dvorsku biblioteku.\nArhitekta Dragoljub Acović kaže da bi pravično rešenje bilo da država isplati tržištnu nadoknadu Karađorđevićima, ako želi da Beli dvor zadrži u svom vlasništvu, te da nije tačno da država novca nema.\n"Kako to tržišna norma važi za sve, osim za ono što država treba da plati? Neka se država organizuje tako da može da plati", rekao je Acović\nNaveo je da će Karađorđevići dobiti nešto što se eufemistički naziva obeštećenje, te da je država arbitrarno propisala maksimum od pola miliona evra po starom vlasniku.\n"Ako imovina koju predstavlja Dvorski komleks ukupno vredi 500.000 evra onda se proporcionalno gledano obeštećenje za prosečnog naslednika oduzete imovine kreće između 1.000 i 5.000 evra", kaže Acović koji je i član Krunskog saveta.\nNeveo je da je buduća upotreba Dvora posebna stvar i ako je namera da bude muzej, onda ta muzejska ustanova treba da ima svoj izložbeni deo i tadicionalni deo.\nPojedini objekti, kako je naveo, kao što je na primer nekadašnji Kraljevski dvor u Lisabonu je zvanična rezidencija predsednika države u kojoj on, istina, ne boravi, ali koristi jedan deo za zvanične potrebe, dok je inače otvoren kao muzej.\n"Nećete Karađorđeviće da vratite na vlast, onda im bar dozvolite da žive u delu muzeja, jer i oni su muzejski eksponat", kaže Acović.\nFoto: Instagram/teodora8483, belgrade.journal , mcheblak


Sunčana elektrana na obali Vrbasa\nHidroelektrane na Vrbasu žele graditi sunčanu elektranu nizvodno od HE Bočac\n21.04.2022. - 09:35\nUtjecaj na okoliš male hidroelektrane Vrbas 2\nDodjela koncesije za SE Bileća\nKoncesijski ugovor za SE Trebinje 1\nHidroelektrane na Vrbasu, HE Bočac, sunčane elektrane, otpad, Republika Srpska, hidroelektrane\nTvrtka Hidroelektrane na Vrbasu iz Mrkonjić Grada planira gradnju sunčane elektrane Ada polje na lijevoj obali rijeke Vrbas, približno dva kilometra nizvodno od brane HE Bočac.\nSnaga te sunčane elektrane, objavljeno je na stranicama tvrtke Hidroelektrane na Vrbasu, iznosi 9,26 MW te bi ona trebala proizvoditi 11,75 GW h električne energije godišnje. Procijenjena vrijednost ulaganja je približno 77,2 milijuna kuna (20 milijuna KM).\nV.d. direktora Hidroelektrana na Vrbasu Goran Milanović tijekom sastanka s ministricom prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije Republike Srpske Srebrenkom Golić i načelnikom općine Mrkonjić Grad Draganom Vođevićem, koji je održan jučer, naglasio je kako fotonaponski moduli mogu pružiti uravnoteženu proizvodnju električne energije, posebice ljeti, tijekom nižeg vodostaja.\nGolić je dodala kako će Ministarstvo prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije RS-a Hidroelektranama na Vrbasu pružiti maksimalnu podršku u okviru svojih nadležnosti.\nOsim toga, izvijestilo je Ministarstvo prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije RS-a, na tom sastanku se razgovaralo o problemu plutajućeg otpada koji se sakuplja u akumulaciji HE Bočac.\nMilanović je obavijestio ministricu kako je trenutačno stanje zadovoljavajuće i da je poseban naglasak u čišćenju stavljen na lokaciju Crna rijeka.\nMinistrica je pak istaknula kako se problem plutajućeg otpada mora rješavati sustavno, u cijelom slivu Vrbasa. Jer, najveći dio otpada dolazi iz federalnih općina u gornjem toku rijeke, a zadržavanje, čišćenje i dalje upravljanje ovim otpadom financiraju subjekti iz RS-a.


Hrapović i noću provjerava bolnice i ljekare - Vijesti.me\n"Škoda" za iznenadne inspekcije: Pred ministrovom zgradom\nCrna Gora , a ne Montenegro! 10 mjeseci i 1 nedelja\nE Hrapoviću sirotanko..da mu se kupi odma' jos jedan dzip i da na koriscenje,da ne gura covjek auta po gradu 😀😀😀😂😂😂..Kakva je ovo sprdacina sa ovčicama,pitam se vjeruju li samo DPS sendvičari ovakvim pricama i izjavama?\nZvijuk2 10 mjeseci i 1 nedelja\nPrivatne tablice,radi kamuflaže prilikom kontrole zdravstvenih ustanova,u večernjim satima,zanima me da li stavlja masku na lice,ili maskira šofera.\npaun 10 mjeseci i 1 nedelja\nZašto ta neispravna tojota nije u servisu? Samo da ste vidjeli kako on i vozač guraju tu jadnu tojotu, odrali su se kao magarad - a sve to da ne bi "trošili" novo auto. Ovo je za pohvalu.\nlilika 10 mjeseci i 1 nedelja\nDa li ovo znaci da sada na pregledu grla umjesto "aaaa..." treba da kazemo "beee"?\nVjekoslav 10 mjeseci i 1 nedelja\nGlupo, sramno objasnjenje.Premijer treba da se zapita za mentalno zdravlje ministra.Nadam se da SD koji je potonuo u nepotizmu ima imalo dostojanstva da zamijeni ovog ,,gospodina".


Počeo sedmi Scena-fest\n30.07.2006. | PROČITAJ CELU VEST\nU organizaciji Narodne biblioteke Dr Đorđe Natošević i Kulturnog centra, a pod pokroviteljstvom Opštine Inđija u subotu je otvoren "Scena fest 2006". Na binu koja je samo za tu priliku postavljena na šetalištu u ulici Vojvode Stepe prvo je izašla ...\nSutra počinje Scena fest\n28.07.2006. | PROČITAJ CELU VEST\nSutra na velikoj bini koja će biti postavljena na trgu kod Pošte svečano će biti otvoren „Scena fest 2006". Prvog dana ove već tradicionalne manifestacije nastupiće grupa „Apsolutno romantično" i orkestar Bobana Markovića. Drugi dan je rezervisan ...\n28.06.2006. | PROČITAJ CELU VEST\nJugoslovensko Dramsko Pozorište na kraju pozorišne sezone u Inđiji\n26.06.2006. | PROČITAJ CELU VEST\nGostovanjem Jugoslovenskog Dramskog pozorišta sa predstavom "Bliže" završena je još jedna uspešna sezona u Kulturnom centru. Sada već kultna predstava JDP-a "Bliže", sa odličnom podelom (Nebojša Glogovac, Branislav Lečić, Vladica Milosavljević i ...\nMoj grad čist i lep\n20.06.2006. | PROČITAJ CELU VEST\nPozorišna radionica Kulturnog centra u Inđiji, na kraju školske godine, postavila je na scenu predstavu za decu "Moj grad čist i lep - Inđija". Predstava edukativnog karaktera namenjena deci do 10 godina uzrasta, na interesantan način upućuje ...\nMoto festival u Inđiji\n19.06.2006. | PROČITAJ CELU VEST\nMoto klub "Inđija 2003" organizovao je peti moto festival, koji je održan od 16. do 18. juna u Inđiji. Na festivalu je bilo više od 1000 motorista iz zemlje i inostranstva. Program je počeo u petak, kada je u inđijskom zoološkom vrtu održan ...


Premijer Marković čestitao građanima Berana Dan opštine: Razvoj, pogotovo Sjevernog regiona, zajednički je cilj\nDatum objave 18.07.2019 16:34 | Autor SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nPredsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković primio je povodom predstojećeg Dana opštine Berane predsjednika opštine Dragoslava Šćekića sa saradnicima.\nČestitajući građanima, odbornicima u Skupštini opštine i rukovodstvu Berana Dan opštine premijer Marković je iskazao zadovoljstvo saradnjom sa ovom opštinom na razvojnim i drugim projektima.\n„Ne pravimo razlike od opštine do opštine u zavisnosti od toga ko je gdje na vlasti. Posvećeni smo razvoju i valorizaciji resursa, pogotovo Sjevernog regiona, sa ciljem boljeg života i višeg standarda građana. To je zajednički cilj“ – rekao je predsjednik Vlade.\nU tom kontekstu premijer je iznio spremnost Vlade da razmotri zahtjev Opštine Berane za podršku u finalizaciji važnog projekta unapređenja vodosnabdijevanja i izgradnje kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.\nZajednički je ocijenjeno da razvojni projekti koji se izvode u cijeolm Sjevernom regionu doprinose boljoj perspektivi pogotovo mladih sa ciljem smanjenja migracija i otvaranja novih radnih mjesta.\nPredsjednici Vlade Crne Gore i Opštine Berane dogovorili su su se da u narednom razdoblju intenziviraju kontakte sa ciljem realizacije razvojnih projekata prije svega gradnje mosta Park – Donje Luge i otvaranja biznis zone.\nSastanku su prisustvovali potpredsjednici Opštine Rade Kljajić i direktor Agencije za razvoj i izgradnu Berana Miro Vešović.


KOFERI opet pred trebinjskom publikom | Trebinje Danas\nKOFERI opet pred trebinjskom publikom\nPozorišna predstava „Koferi“ dramske grupe Gimnazije „Jovan Dučić“ ponovo će biti odigrana sutra veče u pozorištu Kulturnog centra Trebinje, sa početkom u 20 časova.\nPrihod od prodaje ulaznica, po cijeni od 2:00 KM, namijenjen je u humanitarne svrhe.\nPriča o odlasku mladih, ispripovijedana kroz lične ispovijesti gimnazijalaca a u režiji Igora Svrdlina, premijerno je izvedena prije dvije sedmice u okviru 5. Susreta gimnazija Evrope, kada je pobrala simpatije trebinjske publike.


Bojić i Milovanovićeva pobednici drugog kola Lige pionira – Semendria\nBojić i Milovanovićeva pobednici drugog kola Lige pionira\n17. januar 2016. SPORT – Dušan Bojić i Katarina Milovanović ostvarili su svoje prve pobede u trećoj Ligi osnovaca u streljaštvu. Ekipno i u drugom kolu najbolji su bili pioniri iz „Zmajeve“ i pionirke iz „Cvijićeve“ škole.\nDušan Bojić, učenik Osnovne škole „Sveti Sava“ ostvario je prvu pobedu sa 175 krugova u trećem kolu treće Smederevske lige u streljaštvu za osnovce, koje je održano prošlog četvrtka na Strelištu u Sportskoj hali Smederevo. Drugo mesto na osnovu bolje poslednje serije ostvario je Lazar Beljić iz Osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj“ sa 168 krugova, a treće je istim rezultatom pripalo njegovom školskom drugu Nemanji Živojinoviću. Kod pionirki najbolja je bila Katarina Milovanović iz Osnovne škole „Branislav Nušić“ sa 172 kruga. Drugo i treće mesto osvojile su učenice Osnovne škole „Doktor Jovan Cvijić“ Katarina Botić sa 171 krugom i Jovana Lazić sa 169 krugova i boljom poslednjom serijom od Snežane Jovanović iz OŠ „Dimitrije Davidović“ koja je sa istim rezultatom ostala na četvrtom mestu. Ukupno je nastupilo 12 pionira i 10 pionirki.\nEkipno kod pionira treće kolo za redom najbolju ekipu imala je OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ sa ukupnim rezultatom od 493 kruga. Drugo mesto je ponovo osvojila ekipa OŠ „Dositej Obradović“ sa ukupnih 307 krugova. Treća je bila ekipa OŠ „Dr. Jovan Cvijić“ sa 299 krugova.\nI u kategoriji pionirki, treće kolo za redom, najbolja je bila ekipa OŠ „Dr Jovan Cvijić“ sa ukupnim rezultatom od 504 kruga. Drugo mesto osvojila je ekipa OŠ „Dimitrije Davidović“ sa 463 kruga, a treća ekipa OŠ „Branislav Nušić“ sa 172 kruga. Kod pionira nastupilo su takmičari iz 7, a kod pionirki iz 5 smederevskih osnovnih škola.\nPosle tri održana kola u generalnom plasmanu kod pionira prva tri mesta zauzimaju: Nemanja Adamović sa 497, Lazar Beljić sa 496 i Dušan Bojić sa 495 krugova. Kod pionirki Jovana Lazić ima 512 krugova, Katarina Milovanović 506, a Katarina Botić 505 krugova. Ekipno u kategoriji pionira „Jovan Jovanović“ ima 19 bodova, „Dositej Obradović“ 16, „Branislav Nušić“ 11. Kod pionirki „Dr Jovan Cvijić“ ima 17, „Dimitrije Davidović“ 12, „Branislav Nušić“ 10 bodova.\n« „Nušić” za životno delo Miri Banjac\nStreljaštvo: Provčin ponovo najbolji »


Smeštaj Beograd - apartman Kalemegdan\nSmeštaj u Beogradu :: Apartman na dan :: Dorčol\nSvetao, funkcionalan, veoma prijatan smeštaj u mirnoj ulici u Starom gradu, na Dorćolu. Ovde možete osetiti istinski duh Beograda. Pogodan je i za duži bravak.\nOvaj smeštaj u Beogradu je pun svetla i veoma je prijatan za boravak. Iako je u strogom centru, tih je i omogućava miran san.\nZbog svoje opremljenosti i funkcionalnosti, smeštaj u Beogradu - apartman ''Kalemegdan'' pogodan je i za duži bravak.\nApartman ima 35 m2 i nalazi se na 5. spratu zgrade sa liftom. Sastoji se od hodnika, potpuno opremljene kuhinje sa trpezarijom, spavaće sobe i 2 balkona.\nU smeštaju mogu da borave maksimalno tri osobe, s tim što treća osoba koristi pomoćni ležaj.


"AKO PRIŠTINA FORMIRA VOJSKU, SRBIJA ĆE SA RUSIJOM UĆI NA KOSOVO..!" | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / „AKO PRIŠTINA FORMIRA VOJSKU, SRBIJA ĆE SA RUSIJOM UĆI NA KOSOVO..!“\nOvo će dovesti do novih tenzija u Evropi i prisiliti srpsko rukovodstvo da mobiliše svoje vojne jedinice. Shodno tome, svaka provokacija Kosovara može dovesti do vojne eskalacije – kaže on na početku, napominjući da je zapravo Zapad stvorio Kosovo kao centar nestabilnosti na Balkanu i na teritoriji jedinstvene Evrope.\nPrevious PRIPREMA ZA KONAČNI OBRAČUN: Putin započeo sa razmeštanjem ruskih sistema na Kubu!\nNext SUKOB VELIKIH SILA NA ARKTIKU: PITANJE TRENUTKA KADA ĆE DOĆI DO ORUŽANOG KONFLIKTA


Malinari nezadovoljni otkupnom cijenom od 1,1 euro\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Malinari nezadovoljni otkupnom cijenom od 1,1 euro\nRožaje – Rožajska firma „Bio plod“ u utorak je počela otkup maline po 1,1 euro za kilogram u opštinama na sjeveru zemlje. Malinari nijesu zadovoljni ovom cijenom koja je, kako kažu, 20 centi po kilogramu niža od prošlogodišnje.\n– Smanjenje otkupne cijene za 20 centi u ovoj godini sigurno će obeshrabriti malinare da se dalje bave ovim poslom. Nijesmo zadovoljni otkupnom cijenom od 1,1 euro. Prošlogodišnja otkupna cijena za kilogram maline iznosila je 1,3 eura, što je prihvatljivo i djelovalo podsticajno. U međuvremenu formirano je nekoliko malinjaka, ali će cijena u ovoj godini sigurno obeshrabriti malinare da se dalje bave ovim poslom – kazao je malinar Esad Šutković, koji će ove sezone otkupljivačima ponuditi nekoliko tona ovog voća.\nOn je apelovao na resorno ministarstvo i otkupljivače da povećaju otkupnu cijenu, makar na nivo iz prošle godine.\nDirektor „Bio plod“ Šefkija Nurković, čija se firma već nekoliko godina bavi ovim poslom, ističe da su spremni da otkupe sve tržišne viškove ovog ploda koje ponude malinari.\n– Raspolažemo savremenim kapacitetima za skladištenje i preradu ovog voća, a već nekoliko godina direktni smo izvoznik ovog ploda na ino tržište – kaže Nurković, i dodaje da je malina ove godine rodila kao rijetko kad i da je izvrsnog kvaliteta.\nNurković očekuje da će prošlogodišnji otkup, kada je njegova firma od malinara preuzela stotinu tona, biti udvostručen.\n– Već imamo ugovoren izvozni aranžman sa kupcima iz Austrije, Italije i Njemačke čiji su se poredstavnici još od ranije uvjerili u kvalitet maline sa ovog područja, kao i u naša skladištenja i pakovanja koji, kako kaže, zadovoljava evropske standarde – ocijenio je Nurković.


Apple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet | ePonuda.com\nApple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet cene\nRAM memorija 2GB, Ekran 9.7, Rezolucija ekrana 2048 x 1536.\ncena 77.499,00 din\nod 18.545,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Apple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Apple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Tablet pc računari cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Apple Tablet pc računari, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Apple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Apple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet. Pre kupovine, podatke za Apple iPad 6 Cell 128GB - Space Grey MR722HC/A tablet proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


(Aplikacija br. 30100/18)\nČl. 1. P 12 - Opća zabrana diskriminacije - Nemogućnost da bira i bude birana na lokalnim izborima u dužem periodu - Različito postupanje zavisno od prebivališta - Ne postoji dovoljno, objektivno i razumno opravdanje - Propust države da usvoji mjere za održavanje demokratskih izbora\nČl. 46. - Da tužena država preduzme mjere generalne prirode - Izmjene i dopune zakona\n29. oktobra 2019. godine\nOva presuda će postati konačna pod uvjetima propisanim u članu 44. stavu 2.\nKonvencije. U presudi su moguće redakcijske izmjene.\nU predmetu Baralija protiv Bosne i Hercegovine,\nEvropski sud za ljudska prava (Četvrti odjel), zasjedajući u Vijeću u sastavu:\nnakon vijećanja bez prisustva javnosti, održanog 8. oktobra 2019. godine, donio je sljedeću presudu:\n1.\tPostupak u ovom predmetu pokrenut je na osnovu aplikacije (br. 30100/18) protiv Bosne i Hercegovine koju je Sudu podnijela državljanka Bosne i Hercegovine gđa Irma Baralija ("aplikantica"), prema članu 34. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda ("Konvencija"), dana 4. juna 2018. godine.\n2.\tAplikanticu je zastupala gđa Dž. Hadžiomerović, advokatica iz Sarajeva. Vladu Bosne i Hercegovine ("Vlada") zastupala je njena zastupnica gđa B. Skalonjić.\n3.\tAplikantica se žalila na nemogućnost glasanja i kandidiranja na lokalnim izborima.\n4.\tDana 15. januara 2019. godine Vlada je obaviještena o žalbama iz člana 1. Protokola br. 12 uz Konvenciju, a ostatak aplikacije proglašen je nedopuštenim u skladu s pravilom 54. stavom 3. Pravila Suda.\n5.\tAplikantica je rođena 1984. godine i živi u Mostaru. Predsjednica je lokalnog ogranka njene političke stranke "Naša stranka".\n6.\tMostar je najvažniji grad u Hercegovini i predstavlja njeno kulturno i ekonomsko središte. Sa svojih 105.797 1 stanovnika, to je jedan od najvećih gradova u Bosni i Hercegovini.\n7.\tPosljednji lokalni izbori u Mostaru održani su 2008. godine, u skladu sa zakonskim odredbama navedenim u tačkama 17. i 19. ove presude.\n8.\tNakon zahtjeva Kluba zastupnika hrvatskoga naroda (za više detalja predmet Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine [VV], br. 27996/06 i 34836/06, tačka 7, ESLJP 2009) Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 26. novembra 2010. godine, Ustavni sud je proglasio neustavnim članove 19.2. st. od (1) do (3), 19.4. st. od (2) do (8) Izbornog zakona Bosne i Hercegovine iz 2001. godine i član 17. stav 1. Statuta Grada Mostara (vidjeti tačke 17. i 19. ove presude). Relevantni dio mišljenja većine sudija glasi kako slijedi:\n"65. Ispostavilo se da je uspostavljanje zadovoljavajućih rješenja dugoročan projekt. Upravni odbor Vijeća za provedbu mira, na svom zasjedanju održanom 11. decembra 2003. godine u Briselu, preuzeo je obavezu pružanja pune podrške realizaciji rješenja pitanja Mostara koje je utemeljeno na jedinstvenoj i cjelovitoj gradskoj upravi s učinkovitim mehanizmima podjele vlasti, a kojima se sprečava da bilo koji narod ima većinsku kontrolu nad Gradskim vijećem. Također, Komisija za reformu Grada Mostara (u daljnjem tekstu: Komisija), koja je osnovana Odlukom Visokog predstavnika, broj 160/03 od 17. septembra 2003. godine, u izvještaju od 15. decembra 2003. godine je navela da se prilikom pripremanja novog statuta za Mostar rukovodila određenim principima kao smjernicama u radu, koje je Komisiji dao Visoki predstavnik u svom amicus curiae mišljenju u ovom predmetu. Između ostalog, smjernice su bile da sastav Gradske uprave treba odražavati posljednji popis stanovništva (iz 1991. godine), kao i da jedinstveno vijeće i izborni sistem treba da osiguraju zastupljenost svih konstitutivnih naroda i Ostalih, kao i zastupljenost svih dijelova Mostara. Da bi objasnio rješenja koja su usvojena za Mostar, u amicus curiae mišljenju Visoki predstavnik citira zapažanja Venecijanske komisije iz izvještaja za 2001. godinu kojim se podržava postavka da je raspodjela pozicija između konstitutivnih naroda bila centralni element Dejtonskog sporazuma kojim je omogućen mir u Bosni i Hercegovini, bez obzira koliko je to problematično u pogledu sprečavanja diskriminacije. Također, iz izvještaja Venecijanske komisije, Visoki predstavnik citira navode koji se odnose na poteškoće pri reformi Gradske uprave Mostara, koja je imala za cilj povećanje djelotvornosti i uspješnosti centralnih vlasti i uspostavljanje autentičnog demokratskog političkog sistema umjesto onog koji se zasniva samo na vlastitim interesima političara i na politici straha. Komisija u svom izvještaju insistira da 'bilo koja reforma Mostara se mora zasnivati ne na broju stanovnika, nego na obavezi osiguranja zaštite ljudskih prava, prava konstitutivnih naroda i Ostalih, putem zaštite vitalnih nacionalnih interesa'. U predmetnom izvještaju je naveden podatak koji se tiče demografske strukture predratne općine Mostar iz 1991. godine - 43.856 Bošnjaka (34,6%), 43.037 Hrvata (34%), 23.864 Srba (18,8%), 12.768 Jugoslavena (11,1%) i 3.121 Ostalih (2,5%). Odredbe člana 19.4. st. 1. i 9. Izbornog zakona i člana 16. Statuta odražavaju posljednji popis stanovništva Grada Mostara i osiguravaju zastupljenost svih konstitutivnih naroda, te nijedan narod nema apsolutnu većinu u Gradskom vijeću.\n71.\t...Ustavni sud smatra da poslijeratna društvena i politička situacija u kojoj se nalazi Bosna i Hercegovina, a posebno Grad Mostar, ostaje takva da je i dalje razumno pristupiti političkoj organizaciji Grada Mostara na osnovama ustanovljenim 2003. godine. Primjenjujući test proporcionalnosti, Ustavni sud zaključuje da osporene mjere dovode do razlika u postupanju prema konstitutivnim narodima u različitim gradovima, ali da poteškoće s kojima se suočavaju u Mostaru, kao što je to ustanovila Komisija u svom izvještaju iz decembra 2003. godine, i dalje ostaju naročito nesavladive. Mjere služe zakonitom cilju tako što postavljaju strukturu podjele vlasti za koju se razumno nadati da će postepeno poboljšati kvalitet političkih procesa u Gradu. One su razumno povezane sa zakonitim ciljem. Njihov rezultat može biti takav da Gradsko vijeće može biti uspostavljeno na način koji tačno ne odražava izraženo mišljenje biračkog tijela na izborima, a to je značajan nedostatak u pogledu demokratskog legitimiteta sistema. U svakom slučaju, prema oskudnim informacijama koje su trenutno dostupne, ne može se reći da će učinak vjerovatno biti neproporcionalan važnosti cilja.\n77.\t...Ustavni sud smatra da je potreba za bavljenjem poslijeratnim društvenim i političkim uvjetima koji utječu na stanje u Bosni i Hercegovini, a naročito Grad Mostar, i dalje legitiman cilj koji bi mogao opravdati odstupanje od normalnog demokratskog principa prema kojem bi svaki birački glas trebao imati sličnu težinu u onoj mjeri u kojoj je to moguće. Međutim, Ustavni sud ne smatra zadovoljavajućim da su razlike između vrijednosti glasova birača u različitim izbornim jedinicama proporcionalne u smislu da se objektivno i racionalno odnose na legitimni cilj razvoja multietničke strukture podjele vlasti za koju se razumno može nadati da će postepeno poboljšati kvalitet političkog procesa u Gradu. Ljestvica razlika, koja je naznačena gore u tački 76, proizlazi direktno iz dviju odluka: prvo, zasnovati granice izbornih jedinica direktno na granicama bivših gradskih područja; drugo, dodijeliti isti broj vijećnika svakoj od tih izbornih jedinica. Ustavni sud smatra da obje odluke proizlaze iz želje za administrativnom jednostavnošću prije nego što su to potrebne, razumne ili proporcionalne mjere za razvoj strukture podjele vlasti ili multietničke zajednice u Mostaru. Prema tome, Ustavni sud smatra da varijacija na ovoj ljestvici ne može biti opravdana u smislu da je potrebna ili proporcionalna bilo kojem legitimnom cilju. Stoga, Ustavni sud utvrđuje da odredbe člana 19.4. stava 2. Izbornog zakona i člana 17. stava 1. Statuta, u dijelu u kojem glasi: 'U svakom gradskom području se biraju po tri (3) vijećnika', nisu u skladu s članom 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Ne bi bilo adekvatno da Ustavni sud poništi relevantne propise s neposrednim djelovanjem, jer bi to dovelo do situacije u kojoj bi zahvaćene izborne jedinice ostale bez prava glasa dok zakonodavstvo ne donese nove zakone koji bi redefinirali granice izbornih jedinica. Prema tome, Ustavni sud određuje nadležnim vlastima period od šest mjeseci od dana objave ove odluke u 'Službenom glasniku BiH' da usklade relevantne odredbe s Ustavom Bosne i Hercegovine, u skladu s ovom odlukom...\n...80. Ustavni sud ukazuje da je odredbama člana 19.2. Izbornog zakona i odredbama člana 15. u vezi s članovima 5. i 7. Statuta propisano da se vijećnici u Gradskom vijeću biraju u gradskoj izbornoj jedinici koja obuhvata cijelo područje Grada i izbornim jedinicama gradskog područja koje odgovaraju bivšim gradskim općinama. U vezi s tim, Ustavni sud podsjeća da je Prelaznim statutom utemeljeno šest općinskih područja ili 'gradskih općina': Mostar Jug, Mostar Jugozapad, Mostar Zapad, Mostar Jugoistok, Mostar Sjever i Stari Grad. Također, Ustavni sud podsjeća da je prema Prelaznom statutu Centralna zona, koja je u centru tradicionalno komercijalnog i turističkog središta Grada, trebala biti pod direktnom upravom Gradske uprave. Dakle, iz navedenog proizlazi da Centralna zona nije predstavljala 'gradsku općinu' prema Prelaznom statutu, kao i da ne predstavlja 'gradsko područje' prema novom Statutu.\n81. ...Stanovnici Centralne zone Mostara mogu birati samo 17 vijećnika koji zastupaju gradsku izbornu jedinicu koja obuhvata cijelo područje Grada. Za razliku od stanovnika ostalih šest gradskih općina, oni nemaju mogućnost birati i tri vijećnika koji bi zastupali njihovo područje u Gradskom vijeću. Kao posljedica načina na koji se uspostavljaju komisije Gradskog vijeća, Centralna zona je jedino područje Grada koje nema svoje predstavnike u komisijama.\n82. Ustavni sud smatra da ovakva organizacija ne osigurava 'jednaku zastupljenost' birača u Gradu Mostaru i nije u skladu s članom 25. b) Međunarodnog pakta. Većina glasača u Mostaru bira dvije vrste vijećnika. Birači u Centralnoj zoni mogu birati samo jednu vrstu vijećnika. Ova očita neravnopravnost ne može se opravdati, imajući na umu, kako je Ustavni sud već ranije zapazio, da je razlog za usvajanje takvog rješenja bio prije svega administrativna pogodnost, a ne racionalan način za postizanje legitimnog cilja kao što je to uvođenje izbornog sistema koji uzima u obzir historijske probleme koji utječu na konstitutivne narode u Mostaru. Iz navedenog proizlazi da ova rješenja također krše članom II/4. Ustava BiH zagarantiranu zaštitu od diskriminacije..."\n9.\tUstavni sud je naredio Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine da u roku od šest mjeseci od objave njegove odluke u "Službenom glasniku BiH" izmijeni neustavne odredbe Izbornog zakona iz 2001. godine, u skladu s njegovom odlukom. Također je naredio Gradskom vijeću Mostara da ga obavijesti o koracima koje će preduzeti da uskladi Statut Grada Mostara s Ustavom Bosne i Hercegovine u roku od tri mjeseca od dana objave u "Službenom glasniku BiH", te amandmane koje izvrši Parlamentarna skupština kako bi Izborni zakon iz 2001. godine uskladila s Ustavom Bosne i Hercegovine, u skladu s njegovom odlukom.\n10.\tDana 18. januara 2012. godine Ustavni sud je donio rješenje o neizvršenju njegove odluke od 26. novembra 2010. godine od strane Parlamentarne skupštine. Utvrdio je da sporne odredbe Izbornog zakona iz 2001. godine prestaju važiti dan nakon objave rješenja u "Službenom glasniku BiH". Dana 28. februara 2012. godine relevantne odredbe Izbornog zakona iz 2001. godine prestale su važiti.\n11.\tLokalni izbori u Mostaru stoga se nisu mogli održati u izbornim ciklusima 2012. i 2016. godine. Prema posljednjim informacijama koje je Vlada dostavila 13. septembra 2019. godine, relevantne odredbe Izbornog zakona iz 2001. godine kojima se reguliraju izbori za Gradsko vijeće još uvijek nisu usvojene.\n12.\tAktuelnog gradonačelnika Mostara izabralo je Gradsko vijeće 2009. godine. Od 2012. godine on je u "tehničkom mandatu" zbog neodržavanja lokalnih izbora u Mostaru.\n13.\tU fiskalnoj 2013. godini gradonačelnik je zamijenio Gradsko vijeće u postupku usvajanja gradskog budžeta, jer vijeće nije moglo biti konstituirano 2.\nParlament Federacije Bosne i Hercegovine 3 je 2014. godine izmijenio entitetsko zakonodavstvo o budžetima, iznimno dozvoljavajući gradonačelniku Mostara, uz pristanak načelnika za finansije, usvajanje budžeta za tu fiskalnu godinu umjesto Gradskog vijeća. Od tada, svake fiskalne godine Parlament mijenja odgovarajuće zakone i obnavlja iznimku za Mostar 4.\nII. RELEVANTNO DOMAĆE PRAVO I PRAKSA A. Ustav Bosne i Hercegovine\n14.\tPregled relevantnog domaćeg prava je dat u predmetu Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine (citirano gore u tekstu, tačke 11-18). Posebno, Ustav Bosne i Hercegovine pravi razliku između "konstitutivnih naroda" (osoba koje se izjašnjavaju kao Bošnjaci 5, Hrvati 6 i Srbi 7) i "Ostalih" (pripadnici nacionalnih manjina i osobe koje se ne izjašnjavaju kao pripadnici bilo koje određene grupe, jer su u mješovitom braku ili potječu iz mješovitog braka ili iz drugih razloga). Relevantne odredbe Ustava Bosne i Hercegovine glase kako slijedi:\n"Uživanje prava i sloboda predviđenih ovim članom ili međunarodnim sporazumima navedenim u Aneksu I ovog Ustava, osigurano je svim osobama u Bosni i Hercegovini bez diskriminacije po bilo kojem osnovu kao što su spol, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko i drugo mišljenje, nacionalno ili socijalno porijeklo, povezanost s nacionalnom manjinom, imovina, rođenje ili drugi status."\n7.\tMeđunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (1966) i opcioni protokoli (1966. i 1989).\n15.\tRelevantne odredbe Ustava Federacije Bosne i Hercegovine (Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine, br. 1/94, 13/97, 16/02, 22/02, 52/02, 63/03, 9/04, 20/04, 33/04, 71/05, 72/05 i 88/08) glase:\nČlan II. A. 2.\n"(2) Svi građani uživaju:\n(b)\tpolitička prava: da učestvuju u javnim poslovima; da imaju jednak pristup javnim službama; da biraju i da budu birani.\nČlan IV. A. (član IV. iii VI. Ustava FBiH???) provjeriti\n(2)\tOdgovornosti grada obuhvataju: a) finansije i poresku politiku, u skladu s federalnim i kantonalnim zakonima, b) zajedničku infrastrukturu, c) urbanističko planiranje, d) javni saobraćaj, e) druge nadležnosti koje gradu povjeri kanton, odnosno koje prenesu općine.\n(5)\tGradsko vijeće: a) priprema i dvotrećinskom većinom usvaja statut grada, b) bira gradonačelnika, c) donosi budžet grada, d) donosi propise u izvršavanju prenesenih ovlaštenja i vrši druga ovlaštenja utvrđena statutom.\n(6)\tOdgovornost gradonačelnika je: a) imenovanje i smjenjivanje gradskih funkcionera, b) provedba gradske politike i izvršavanja gradskih propisa, c) osiguranje saradnje gradskih funkcionera s ombudsmenima, d) podnošenje izvještaja gradskom vijeću i javnosti o provedbi gradske politike..."\nČlan IV. C. (član IV. iii VI. Ustava FBiH???) provjeriti\n(3)\tOrganizacija Grada Mostara regulira se zakonom i Statutom Grada Mostara...\n(4)\tGradska područja su izborne jedinice. Statutom se određuje sastav Gradskog vijeća, a izborni postupak regulira se Izbornim zakonom Bosne i Hercegovine i Statutom..."\n16.\tRelevantne odredbe Izbornog zakona iz 2001. godine ("Službeni glasnik BiH", br: 23/01, 7/02, 9/02, 20/02, 25/02, 4/04, 20/04, 25/05, 52/05, 65/05, 77/05, 11/06, 24/06, 32/07, 33/08, 37/08, 32/10, 18/13, 7/14 i 31/16), koje su stupile na snagu 27. septembra 2001. godine, glase:\n"(1)\tSvaki državljanin Bosne i Hercegovine s navršenih osamnaest (18) godina života ima pravo glasati i biti izabran (u daljnjem tekstu: biračko pravo), u skladu s odredbama ovog zakona.\n(2)\tDa bi ostvario svoje biračko pravo, državljanin mora biti registriran kao birač, u skladu s ovim zakonom."\n"(1)\tSvi državljani Bosne i Hercegovine, koji imaju biračko pravo, imaju pravo registrirati se i glasati lično u općini u kojoj imaju prebivalište."\n"Ovim zakonom se uređuje izbor vijećnika u Vijeće Grada Mostara (u daljnjem tekstu: Gradsko vijeće)..."\n17.\tRelevantne odredbe Izbornog zakona iz 2001. godine koje su proglašene neustavnim (vidi tačku 10. ove presude) glase kako slijedi:\n"(1)\tU sastav Gradskog vijeća ulazi 35 članova. Vijećnici u Gradskom vijeću se biraju u gradskoj izbornoj jedinici i izbornim jedinicama gradskog područja, na način utvrđen u članu 19.4. ovog zakona.\n(3)\t'Izborne jedinice gradskog područja' u smislu stava (1) ovog člana su bivše gradske općine kako je to definirano članovima 7. i 15. Statuta Grada Mostara."\n(2)\tTri vijećnika se biraju iz svake od 6 izbornih jedinica gradskog područja.\n(3)\tIzborna jedinica gradskog područja 1 sastoji se od bivše gradske općine Mostar Sjever.\n(4)\tIzborna jedinica gradskog područja 2 sastoji se od bivše gradske općine Mostar Stari Grad.\n(5)\tIzborna jedinica gradskog područja 3 sastoji se od bivše gradske općine Mostar Jugoistok.\n(6)\tIzborna jedinica gradskog područja 4 sastoji se od bivše gradske općine Mostar Jug.\n(7)\tIzborna jedinica gradskog područja 5 sastoji se od bivše gradske općine Mostar Jugozapad.\n(8)\tIzborna jedinica gradskog područja 6 sastoji se od bivše gradske općine Mostar Zapad."\n18.\tRelevantne odredbe Statuta Grada Mostara ("Službeni glasnik Grada Mostara", broj 4/04), koje su stupile na snagu 15. marta 2004. godine, glase:\n"Tijela Grada su Gradsko vijeće i gradonačelnik."\n"Gradsko vijeće Grada... se sastoji od 35 vijećnika, koji se biraju na slobodnim, demokratskim i neposrednim izborima u skladu s Izbornim zakonom Bosne i Hercegovine."\n"(1) Vijećnici u Gradskom vijeću se biraju u izbornim jedinicama.\n(2)\tIzborne jedinice u Gradu su područje Grada i šest gradskih područja, kako je definirano u članovima 5. i 7. ovog statuta i mapi priloženoj u Privremenom statutu objavljenom u 'Gradskom službenom glasniku Grada Mostara' od 20. februara 1996. godine..., koja je sastavni dio ovog statuta."\n"(1) Gradsko vijeće je najviše tijelo Grada i odgovorno je za sva pitanja koja su u njegovoj nadležnosti u skladu s ustavima i zakonom.\n(2)\tGradsko vijeće nadzire upravu Grada, uključujući i gradonačelnikov ured..."\n"(1) Na mjesto gradonačelnika mogu biti izabrani samo vijećnici izabrani u Gradsko vijeće.\n(2)\tIzbor gradonačelnika će se vršiti na prvoj sjednici Gradskog vijeća nakon izborâ.\n19.\tRelevantna odredba Izbornog zakona iz 2001. godine koja je proglašena neustavnom (vidi tačku 10. ove presude) glasi kako slijedi:\n"(1) U svakom gradskom području se biraju po tri (3) vijećnika. Preostalih sedamnaest (17) vijećnika se bira na području Grada kao jedne izborne jedinice (u daljnjem tekstu: Gradska lista)."\n20.\tU svojoj odluci br. U-44/01 od 27. februara 2004. godine Ustavni sud je utvrdio da dio zakona koji regulira imena gradova u Republici Srpskoj nije u skladu s Ustavom. Dana 22. septembra 2004. godine, nakon što navedeni entitet nije otklonio utvrđene neusklađenosti u predviđenom roku, Ustavni sud je odlučio da sporne odredbe prestaju važiti. U posebnoj odluci donesenoj istoga dana odlučio je da će, dok ne budu otklonjene neusklađenosti utvrđene njegovom odlukom od 27. februara 2004. godine, nazivi gradova koji su prestali važiti biti privremeno zamijenjeni novim nazivima koje će on odrediti.\nIII. RELEVANTNI MEĐUNARODNI DOKUMENTI A. Ujedinjeni narodi\n21.\tČlan 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (MPGPP) glasi:\n"Svaki građanin treba imati pravo i mogućnost da bez ikakvih razlika navedenih u članu 2. i bez nerazumnih ograničenja:\n(b)\tbira i bude biran na pravedno provedenim povremenim izborima s općim i jednakim pravom glasa i tajnim glasanjem, koji osiguravaju slobodno izražavanje volje birača;\n22.\tU svom Općem komentaru br. 25 o pravu na učešće u javnim poslovima, biračkim pravima i pravu na jednak pristup javnim službama, Komisija za ljudska prava Ujedinjenih naroda utvrdila je sljedeće:\n"1. U članu 25. Pakta priznaje se i štiti pravo svakog građanina da učestvuje u obavljanju javnih poslova, pravo da glasa i pravo da bude biran, kao i pravo da mu bude dostupno učešće u radu javnih službi. Sve države, bez obzira na ustavno uređenje i oblik vlasti, dužne su prema Paktu usvojiti zakonske i druge mjere koje su neophodne da bi se građanima omogućilo uživanje navedenih prava. Član 25. predstavlja suštinu svake demokratske vlasti koja je zasnovana na pristanku građana i koja poštuje principe na kojima počiva Pakt.\n9.\tČlan 25. stav (b) sadrži specifične odredbe koje se odnose na pravo građana da učestvuju u vođenju javnih poslova kao birači ili kandidati na izborima. Pošteni periodični izbori, u skladu sa stavom (b), od suštinskog su značaja za osiguranje odgovornosti predstavnika za vršenje zakonodavnih ili izvršnih ovlasti koje su im povjerene. Ovakvi izbori moraju da se održavaju u intervalima koji nisu nesrazmjerno dugi i koji osiguravaju da vladavina vlasti sve vrijeme bude zasnovana na slobodno izraženoj volji birača. Prava i obaveze iz stava (b) treba da budu zakonom garantirani.\n11.\tDržave moraju preduzeti efikasne mjere kako bi osigurale da sve osobe koje imaju pravo glasa mogu ostvariti to pravo."\n23.\tRelevantni dio 54. izvještaja Visokog predstavnika u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, predstavljen dana 6. novembra 2018. godine, glasi:\n"Nadležne političke stranke nisu mogle postići dogovor o donošenju izmjena Izbornog zakona BiH koje bi omogućile održavanje lokalnih izbora u Gradu Mostaru, gdje nisu održani lokalni izbori od 2008. godine. Iako se Gradsko vijeće Mostara, sastavljeno od devet parlamentarnih stranaka (SDA, HDZ BiH, HDZ 1990, SDP, SBB, DF, BPS, SNSD i SDS), sastalo devet puta u periodu od februara do juna  povodom ovog pitanja i dogovorilo se u nekim oblastima, nije uspjelo postići konačni dogovor i nema daljnjih razgovora. I dalje pozivam stranke da pronađu kompromis kako bi građanima Mostara omogućile isto demokratsko pravo da biraju svoje lokalne čelnike kao što ga uživaju građani u ostatku zemlje..."\n24.\tRelevantni dio 55. izvještaja Visokog predstavnika u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, predstavljen dana 8. maja 2019. godine, glasi:\n"U izvještajnom periodu (od 16. 10. 2018. do 15. 4. 2019) odgovorne političke stranke nisu imale razgovore radi postizanja sporazuma o donošenju izmjena Izbornog zakona BiH koje bi regulirale lokalne izbore u Gradu Mostaru, a razgovora uopće nije bilo od 2008. godine. Pozivam strane da pokrenu razgovore da konačno riješe to pitanje i omoguće građanima Mostara uživanje istog demokratskog prava da biraju svoje lokalne vođe kao i građani u ostatku zemlje..."\n25.\tEvropska povelja o lokalnoj samoupravi u relevantnom dijelu glasi:\nČlan 3. - Pojam lokalne samouprave\n"1. Lokalna samouprava podrazumijeva pravo i sposobnost lokalnih vlasti da, u granicama zakona, reguliraju i rukovode znatnim dijelom javnih poslova na osnovu vlastite odgovornosti i u interesu lokalnog stanovništva.\n2.\tOvo pravo lokalne vlasti vrše putem vijeća i skupština, sastavljenih od članova izabranih na slobodnim izborima, tajnim glasanjem, na bazi neposrednog, općeg, za sve jednakog biračkog prava, a koji (vijeća i skupštine) mogu imati izvršna tijela koja su im odgovorna. Ova odredba ni na koji način ne utječe na pravo organiziranja zborova građana, referenduma ili bilo kojeg drugog oblika neposrednog učešća građana u odlučivanju - kada je to predviđeno zakonom..."\n26.\tRelevantni dio Preporuke 399 (2017) Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti, koja je usvojena 30. marta 2017. godine nakon posmatranja lokalnih izbora održanih 2016. godine u Bosni i Hercegovini, glasi:\n"7....[Kongres] je zabrinut zbog stanja lokalne demokratije u Gradu Mostaru, gdje 2. oktobra nisu održani izbori i poziva sve političke aktere da pronađu odgovarajuće i održivo rješenje za postojeći zastoj."\n27.\tKao nastavak te preporuke, Kongres je također organizirao misiju u okviru svog postizbornog dijaloga s vlastima Bosne i Hercegovine, s fokusom na Grad Mostar. Dana 8. septembra 2017. godine objavio je Informativnu bilješku o toj misiji, čiji relevantni dio glasi:\n"27. Aktuelnu situaciju u Mostaru također treba sagledati u širem kontekstu sveukupnog političkog sukoba zbog promjena izbornog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini. Potrebne izmjene Statuta Grada Mostara politizirane su kao dio šire političke rasprave koja posebno uključuje provedbu dviju presuda Evropskog suda za ljudska prava i nedavne odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine.\n33.\tKongres poziva sve aktere, posebno one koji učestvuju u međuagencijskoj radnoj grupi za izmjene izbornog zakonodavstva, da preduzmu mjere kako bi se osiguralo da usaglašene izmjene i dopune budu pravovremeno usvojene. Složenost cjelokupne situacije s obzirom na Izborni zakon ne bi se trebala koristiti kao izgovor da se ne predlažu tehnička poboljšanja izbornih procesa.\n34.\tU skladu s tim, traži se od vlasti na svim nivoima da rade na održivom rješenju za obnovu lokalne demokratije u Gradu Mostaru. Posebno treba da pregovaraju o izmjenama Izbornog zakona i Statuta Grada, a prepreke za postizanje napretka u vezi s izmjenama Izbornog zakona ne smiju se koristiti kao izgovor da se ne nađe rješenje za Grad Mostar. U tom procesu treba u potpunosti i tačno uzeti u obzir interese stanovnika Mostara."\n28.\tRelevantni dio Rezolucije 2201 (2018) Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, usvojene 24. januara 2018. godine, glasi:\n"9. Skupština također poziva vlasti Bosne i Hercegovine da usvoje izmjene potrebne za provedbu odluka Ustavnog suda o izbornom sistemu Grada Mostara...\n10.\tZa Skupštinu je veoma problematično da vlasti ne mogu osigurati političku volju potrebnu za okončanje situacije u kojoj građani Mostara već osam godina nisu bili u mogućnosti koristiti svoje pravo da biraju svoje predstavnike za Gradsko vijeće...\n16.\tSkupština je veoma zabrinuta zbog sve većeg nepoštivanja vladavine zakona u Bosni i Hercegovini i poziva nadležna tijela da se pridržavaju odluka Ustavnog suda... koje su konačne i obavezujuće. Posebno žali zbog... dugotrajnog odlaganja Državnog parlamenta da provede odluku Ustavnog suda o Mostaru."\n29.\tRelevantni dio Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji od 29. maja 2019. godine, glasi:\n"Kada je riječ o lokalnim izborima, građani Mostara ne mogu izabrati općinsko vijeće od 2008. godine zbog nedostatka pravnog okvira.\nEvropska komisija smatra da bi se pregovori za pristupanje Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji trebali otvoriti kada zemlja postigne potreban stepen usklađenosti s kriterijima za članstvo, a posebno s političkim kriterijima iz Kopenhagena kojima se zahtijeva stabilnost institucija koje naročito garantiraju demokratiju i vladavinu prava. Bosna i Hercegovina će morati temeljito poboljšati svoj zakonodavni i institucionalni okvir kako bi se osiguralo ispunjavanje sljedećih ključnih prioriteta:\n1.\tOsigurati da se izbori održe u skladu s evropskim standardima tako što će se provesti relevantne preporuke OSCE-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije, osigurati transparentnost finansiranja političkih stranaka i održati lokalni izbori u Mostaru.\nPRAVO I. NAVODNA POVREDA ČLANA 1. PROTOKOLA BR. 12 UZ KONVENCIJU\n30.\tAplikantica je navela da nemogućnost da bira i bude birana na lokalnim izborima u Gradu Mostaru predstavlja diskriminaciju na osnovu njenog mjesta prebivališta. Pozvala se na član 1. Protokola br. 12 uz Konvenciju, koji glasi:\n"1. Uživanje svih prava određenih zakonom osigurat će se bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi kao što je spol, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo mišljenje, nacionalno ili socijalno porijeklo, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje ili drugi status.\n2.\tNiko ne smije biti diskriminiran od javnih tijela na bilo kojoj osnovi poput onih navedenih u stavu 1."\n1.\tPrigovori Vlade u pogledu dopuštenosti\n31.\tVlada je navela da je ova aplikacija actio popularis, s obzirom na to da aplikantici nije direktno oduzeto pravo glasa kao rezultat specifične i pojedinačne mjere miješanja. Nadalje je tvrdila da aplikantica nije koristila nijedan domaći pravni lijek za navodno kršenje njenih prava, te da je stoga predmetna aplikacija nedopuštena prema članu 35. stavu 1. Konvencije zbog neiscrpljivanja domaćih pravnih sredstava.\n32.\tAplikantica je osporila te navode.\n2.\tOcjena Suda\n33.\tSud ponavlja da osoba, nevladina organizacija ili grupa pojedinaca, da bi mogla podnijeti aplikaciju na osnovu člana 34. Konvencije, mora biti u mogućnosti tvrditi da je žrtva kršenja prava utvrđenih u Konvenciji. Da bi mogla tvrditi da je žrtva povrede, osoba mora biti direktno pogođena spornom mjerom. Stoga Konvencija ne predviđa podnošenje actio popularis za tumačenje prava koja su u njoj sadržana, niti dopušta pojedincima da se žale na odredbu domaćeg zakona samo zato što smatraju, a da ta odredba nema direktnog utjecaja na njih, da je u suprotnosti s Konvencijom. Međutim, osoba može tvrditi da zakon krši njena prava, u odsustvu pojedinačne izvršne mjere, ako pripada kategoriji ljudi koji su izloženi riziku da budu direktno pogođeni tim zakonom (vidi Burden protiv Ujedinjenog Kraljevstva [VV], br. 13378/05, tačke 33-34, ESLJP 2008). Sud smatra da se isto primjenjuje i kada je vjerovatno da će nepostojanje zakona pogoditi određene kategorije ljudi.\n34.\tU predmetnom slučaju nema spora među stranama da je aplikantica, kao članica političke stranke i predsjednica ogranka stranke u Mostaru (vidi tačku 5. ove presude), politički aktivna osoba. S obzirom na njeno aktivno sudjelovanje u javnom životu, bilo bi potpuno logično da ona zaista razmatra mogućnost glasanja i kandidiranja na izborima za Gradsko vijeće (vidi, mutatis mutandis, Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine [VV], br. 27996/06 i 34836/06, tačka 29, ESLJP 2009). Aplikantica, stoga, pripada grupi ljudi koja je direktno pogođena situacijom na koju se žali; prema tome, ona može tvrditi da je žrtva navodne diskriminacije.\n35.\tSud stoga odbija prigovor Vlade po ovom osnovu.\n36.\tSud ponavlja da pravilo iscrpljivanja domaćih pravnih sredstava iz člana 35. stava 1. Konvencije zahtijeva da aplikanti prvo iskoriste pravna sredstva koja pruža domaći pravni sistem, čime su države oslobođene obaveze da odgovaraju pred Evropskim sudom za svoja djela prije nego što su imale priliku ispraviti stvari putem svog pravnog sistema. Ovo pravilo se temelji na pretpostavci da domaći sistem pruža efikasan pravni lijek za navodnu povredu. Na vladi koja tvrdi da nisu iscrpljena sva domaća pravna sredstva je teret dokazivanja da uvjeri Sud da je efikasan pravni lijek bio dostupan u teoriji i praksi u relevantno vrijeme; to znači da je pravni lijek bio dostupan, da je mogao osigurati pravnu zaštitu u pogledu pritužbi aplikanta i da je pružao razumne izglede za uspjeh. Međutim, nakon što je teret dokazivanja zadovoljen, aplikant mora dokazati da je pravni lijek na koji se poziva vlada zapravo bio iscrpljen ili je iz nekog razloga neadekvatan i neefikasan u konkretnim okolnostima slučaja, ili da su postojale posebne okolnosti koje ga oslobađaju ovog zahtjeva (vidi, između ostalih izvora, Akdivar i drugi protiv Turske, 16. septembra 1996, tačka 68, Izvještaji o presudama i odlukama 1996\nIV; Sejdović protiv Italije [VV], br. 56581/00, tačka 46, ESLJP 2006\nII; Demopoulos i drugi protiv Turske (odl.) [VV], br. 46113/99 i sedam drugih, tačke 69-70, ESLJP 2010; Vučković i drugi protiv Srbije (preliminarni prigovor) [VV], br. 17153/11 i 29 drugih, tačke 69-77, 25. marta 2014. te Parrillo protiv Italije [VV], br. 46470/11, tačka 87, ESLJP 2015).\n37.\tKada je riječ o pravnim sistemima koji pružaju ustavnu zaštitu za osnovna prava, kao što je slučaj u Bosni i Hercegovini, Sud podsjeća da je dužnost oštećene osobe testirati opseg te zaštite (vidi Mirazović protiv Bosne i Hercegovine (odl.), br. 13628/03, 16. maja 2006. godine, s dodatnim referencama).\n38.\tIpak, Sud želi naglasiti da se u primjeni tog pravila mora uzeti u obzir činjenica da se ono primjenjuje u kontekstu mehanizma za zaštitu ljudskih prava koji su ugovorne strane pristale uspostaviti. U skladu s tim, utvrdio je da se član 35. mora primjenjivati s određenom dozom fleksibilnosti i bez pretjeranog formalizma. Također je utvrdio da pravilo iscrpljivanja domaćih pravnih sredstava nije apsolutno niti se može automatski primijeniti; prilikom ispitivanja da li se to pravilo poštuje, od ključne je važnosti uzeti u obzir posebne okolnosti konkretnog slučaja. To, između ostalog, znači da Sud mora realno voditi računa, ne samo o postojanju formalnih pravnih lijekova u pravnom sistemu dotične ugovorne strane već i o općem pravnom i političkom kontekstu u kojem oni djeluju, kao i o ličnim okolnostima aplikanta (Akdivar i drugi, citirano gore u tekstu, tačka 69, i Selmouni protiv Francuske [VV], br. 25803/94, tačka 77, ESLJP 1999\n39.\tVraćajući se predmetnom slučaju, Sud primjećuje da aplikantica nije koristila ustavnu apelaciju prije nego što je podnijela aplikaciju. Međutim, s obzirom na činjenicu da domaće vlasti nisu izvršile odluku Ustavnog suda od 26. novembra 2010. godine (vidi tačke 9-10. ove presude), ne može se reći da bi ustavna apelacija bila efikasna u njenom slučaju.\n40.\tStoga se mora odbiti i drugi prigovor Vlade.\n41.\tSud primjećuje da aplikacija nije očigledno neosnovana u smislu člana 35, stava 3. (a) Konvencije. Sud također napominje da ona nije nedopuštena niti po bilo kojem drugom osnovu. Stoga se mora proglasiti dopuštenom.\n42.\tAplikantica je ponovila svoju pritužbu. Nadalje, navela je da je legitimni cilj koji je Vlada istaknula kao opravdanje za neizvršenje presude Ustavnog suda, odnosno uspostava provodivog i održivog mehanizma podjele vlasti, ozbiljno narušio kredibilitet pravosuđa, te da je nespojiv s načelom vladavine prava i općim ciljevima Konvencije. Čak i da je Sud prihvatio ovaj legitimni cilj, ne bi moglo postojati objektivno i razumno opravdanje za razliku u postupanju, jer ne postoji razuman odnos proporcionalnosti između primijenjenih sredstava i cilja kojem se teži. Pozivajući se na Mathieu-Mohin i Clerfayt protiv Belgije (od 2. marta 1987. godine, tačka 52, Serija A br. 113), aplikantica tvrdi da je Vladino nedjelovanje i namjerno neprovođenje presude do te mjere umanjilo prava o kojima je riječ da je narušena sama njihova suština i da su lišena svoje djelotvornosti.\n43.\tVlada je priznala da aplikantica ima pravo glasati i kandidirati se na lokalnim izborima u skladu s domaćim zakonom te, također, da ispunjava opće uvjete za ostvarivanje tog prava. Citirajući Carson i drugi protiv Ujedinjenog Kraljevstva ([VV], br. 42184/05, ESLJP 2010), također je priznala da prebivalište predstavlja jedan aspekt ličnog statusa u svrhu preispitivanja prema članu 14. Konvencije. Vlada je navela da bi taj zaključak također trebao biti primjenjiv i na član 1. Protokola br. 12. Konkretnu situaciju aplikantice treba cijeniti u odnosu na situaciju ostalih građana Bosne i Hercegovine koji su aktivno učestvovali na lokalnim izborima. U predmetnom slučaju postojalo je objektivno i razumno opravdanje za razliku u postupanju na osnovu mjesta prebivališta aplikantice.\n44.\tVlada tvrdi da legitimnost propusta da se izvrši odluka Ustavnog suda počiva na neophodnosti pronalaženja održivog, dugoročnog i efikasnog mehanizma podjele vlasti koji se temelji na načelima jednakosti i multietničnosti, kako bi se spriječilo da bilo koji konstitutivni narod ima većinsku kontrolu i dominaciju u Gradskom vijeću. Taj cilj je neophodan kako bi se osigurao mir i stabilnost u Mostaru, te predstavlja objektivno i razumno opravdanje usljed kojeg je došlo do određenog kašnjenja u izvršenju odluke Ustavnog suda. Prilikom ispitivanja legitimnosti tog cilja, Sud bi trebao uzeti u obzir složenost postupka izvršenja odluke Ustavnog suda, koji uključuje redefiniranje granica novih izbornih jedinica u gradskom području, kao i složene političke odnose između dva najzastupljenija konstitutivna naroda u Mostaru, Bošnjakā i Hrvatā, koji su još uvijek opterećeni ratnom prošlošću. U vezi s tim, Vlada se pozvala na nedavne presude Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju 8, u kojem je šest bivših visokih dužnosnika "Hrvatske Republike Herceg-Bosne", nepriznatog hrvatskog entiteta iz vremena rata, oglašeno krivim za zločine protiv čovječnosti, kršenja zakona i običaja rata i teške povrede Ženevskih konvencija počinjene protiv nehrvatskog stanovništva u periodu između 1992. i 1994. godine, posebno u Gradu Mostaru.\nOcjena Suda (a) Opći principi\n45.\tSud ponavlja da, iako član 14. Konvencije zabranjuje diskriminaciju u uživanju "prava i sloboda utvrđenih u Konvenciji", član 1. Protokola br. 12 proširuje opseg zaštite na "svako pravo utvrđeno zakonom". Na taj način uvodi se opća zabrana diskriminacije (vidi Sejdić i Finci, citirano gore u tekstu, tačka 53).\n46.\tIzraz "diskriminacija" korišten u članu 14. također se koristi i u članu 1. Protokola br. 12. Sud ponavlja da je, bez obzira na razliku u području primjene tih odredaba, zamišljeno da značenje ovog termina u članu 1. Protokola br. 12 bude identično onome u članu 14. (vidi stav 18. Objašnjenja uz Protokol br. 12). Sud ne vidi razloga da odstupi od ustaljenog tumačenja "diskriminacije" razvijenog u sudskoj praksi u vezi s članom 14. prilikom primjene istog izraza prema članu 1. Protokola br. 12 (vidi Sejdić i Finci, citirano gore u tekstu, tačka 55, i Zornić protiv Bosne i Hercegovine, br. 3681/06, tačka 27, 15. jula 2014).\n47.\tDa bi se pokrenulo pitanje prema članu 14, mora postojati razlika u postupanju prema osobama u analognim ili relevantno sličnim situacijama (vidi Molla Sali protiv Grčke [VV], br. 20452/14, tačka 133, 19. decembra 2018, s dodatnim referencama, i D.H. i drugi protiv Češke Republike [VV], br. 57325/00, tačka 175, ESLJP 2007\nIV). Međutim, samo razlika u postupanju na temelju neke lične karakteristike (ili "statusa") po kojima se osobe ili grupe osoba razlikuju jedna od druge može pokrenuti primjenu ove odredbe. Riječi "drugi status" u tekstu člana 14. uglavnom su dobile široko značenje (vidi Khamtokhu i Aksenchik protiv Rusije [VV], br. 60367/08 i 961/11, tačka 61, 24. januara 2017, i Carson i drugi protiv Ujedinjenog Kraljevstva [VV], br. 42184/05, tačka 70, ESLJP 2010), i njihovo tumačenje nije ograničeno na osobine koje su lične u smislu da su urođene ili svojstvene (vidi Clift protiv Ujedinjenog Kraljevstva, br. 7205/07, tačke 56-59, 13. jula 2010). Sud je ranije potvrdio da "prebivalište predstavlja aspekt ličnog statusa u smislu člana 14" (vidi Carson i drugi, citirano gore u tekstu, tačke 70-71) te da može aktivirati zaštitu po tom članu.\n48.\tSud ponavlja da će se različito postupanje prema osobama u analognim ili relevantno sličnim situacijama smatrati diskriminatornim samo ako nema objektivno i razumno opravdanje - drugim riječima, ako ne teži "legitimnom cilju" ili ako ne postoji "razuman odnos proporcionalnosti između primijenjenih sredstava i cilja koji se nastojao postići" (vidi, među mnogim izvorima, Molla Sali, citirano gore u tekstu, tačka 135, i Andrejeva protiv Latvije [VV], br. 55707/00, tačka 81, ESLJP 2009). Opseg polja slobodne procjene ugovorne strane će varirati u ovoj sferi, zavisno od okolnosti, predmeta i pozadine slučaja (ibid, tačka 82).\n49.\tŠto se tiče tereta dokazivanja u vezi s članom 14. Konvencije, kao i u vezi s članom 1. Protokola br. 12, Sud je utvrdio da nakon što aplikant dokaže razliku u postupanju, na vladi je da dokaže da je ona bila opravdana (vidi Khamtokhu i Aksenchik, citirano gore u tekstu, tačka 65; Vallianatos i drugi protiv Grčke [VV], br. 29381/09 i 32684/09, tačka 85, ESLJP 2013 (dijelovi); i D. H. i drugi protiv Češke Republike, citirano gore u tekstu, tačka 177).\n50.\tNa kraju, Sud primjećuje da odgovornost države postoji iako je diskriminacija na koju se aplikant žali proizišla iz propusta države da aplikantu u domaćem zakonu osigura prava utvrđena Konvencijom (vidi Danilenkov i drugi protiv Rusije, br. 67336/01, tačka 120, ESLJP 2009 (dijelovi)). Kada se ispituje ovo pitanje prema članu 1. Protokola br. 12 uz Konvenciju, takav propust države može se odnositi na "svako pravo utvrđeno zakonom" (vidi tačku 45. ove presude).\n(i)\tDa li je aplikantica uživala pravo propisano zakonom\n51.\tSud primjećuje da Vlada nije osporila da je aplikantica imala pravo utvrđeno zakonom, naime pravo glasa i kandidiranja na lokalnim izborima (vidi tačku 43. ove presude), i da zaista ispunjava opće uvjete za uživanje tog prava (vidi tačke 15-16. ove presude). Sud ne vidi razloga za drugačiji zaključak.\n(ii)\tDa li je postojala analogna ili relevantno slična situacija i razlika u postupanju\n52.\tTakođer nije sporno da je aplikantica, kao osoba s prebivalištem u Mostaru, bila u analognoj ili relevantno sličnoj situaciji s osobom koja boravi u drugom dijelu Bosne i Hercegovine, kada je riječ o uživanju prava glasa i kandidiranja na lokalnim izborima.\n53.\tU vezi s tim treba naglasiti da ovaj slučaj ne uključuje regionalne razlike u postupanju - proistekle iz primjene različitih zakona zavisno od geografske lokacije aplikanta - za koje je utvrđeno da se ne razmatraju u kontekstu ličnih svojstava (vidi, naprimjer, Magee protiv Ujedinjenog Kraljevstva br. 28135/95, tačka 50, ESLJP 2000\nVI). Naprotiv, predmet se radije odnosi na različitu primjenu istog zakonodavstva u zavisnosti od prebivališta osobe (vidi, mutatis mutandis, Carson i drugi, citirano gore u tekstu, tačka 70).\n54.\tBudući da se razlika u postupanju na koju se aplikantica žali zasniva na "drugom statusu", u smislu utvrđene prakse Suda (vidi tačku 47. ove presude), aplikantica uživa zaštitu koju pruža član 1. Protokola br. 12.\n(iii)\tDa li su vlasti preduzele dovoljne mjere da zaštite aplikanticu od navodnog diskriminatornog postupanja\n55.\tSud prima na znanje argument Vlade da je kašnjenje u izvršenju odluke Ustavnog suda opravdano potrebom da se uspostavi dugoročni i učinkovit mehanizam podjele vlasti u Gradskom vijeću, kako bi se održao mir i olakšao dijalog između različitih naroda u Mostaru (vidi tačku 44. ove presude). Slično opravdanje već je razmatrano u kontekstu postojećih ustavnih odredbi koje su imale za cilj okončanje brutalnog sukoba obilježenog genocidom i "etničkim čišćenjem" i bile neophodne za osiguranje mira (vidi Sejdić i Finci, citirano gore u tekstu, tačka 45; Zornić, citirano gore u tekstu, tačka 43; i Pilav protiv Bosne i Hercegovine, br. 41939/07, tačke 46-48, 9. juna 2016). Sud je smatrao da neki od postojećih aranžmana o podjeli vlasti - koji daju posebna prava konstitutivnim narodima, isključujući nacionalne manjine i osobe koje se nisu očitovale kao pripadnici određene grupe - nisu u skladu s Konvencijom. Sud je također napomenuo da "nijedna odredba Konvencije ne traži potpuno napuštanje mehanizama podjele vlasti koji su svojstveni Bosni i Hercegovini i da možda još uvijek nije sazrilo vrijeme za politički sistem koji bi bio samo odraz principa vladavine većine" (vidi Sejdić i Finci, citirano gore u tekstu, tačka 48). Međutim, dok se u prethodnim slučajevima Sud bavio postojećim zakonskim aranžmanima, u ovom slučaju postoji pravna praznina koja je onemogućila aplikantici glasanje i kandidiranje na lokalnim izborima tokom dužeg perioda.\n56.\tU kontekstu člana 3. Protokola br. 1 Sud je utvrdio da glavna obaveza u pogledu prava na slobodne izbore nije suzdržavanje ili nemiješanje, kao što je slučaj s većinom građanskih i političkih prava, već obaveza da država usvoji pozitivne mjere za "održavanje" demokratskih izbora (vidi Mathieu-Mohin i Clerfayt, citirano gore u tekstu, tačka 50). Isti stav je usvojila i Komisija Ujedinjenih naroda za ljudska prava u kontekstu prava iz člana 25. MPGPP-a koja se u Bosni i Hercegovini primjenjuju na osnovu njihovog ustavnog statusa (vidi tačke 14. i 22. ove presude).\n57.\tSud primjećuje da su lokalni izbori u Mostaru posljednji put održani 2008. godine (vidi tačku 7. ove presude). Od 2012. godine Gradom upravlja isključivo gradonačelnik koji ima "tehnički mandat" i stoga ne uživa potrebni demokratski legitimitet. Štaviše, on ne može vršiti sve funkcije lokalne uprave, koje stoga ostaju neizvršene (vidi gore tačke 12-13). Ova situacija nije spojiva s pojmovima "djelotvorne političke demokratije" i "vladavine zakona" iz Preambule Konvencije. Nema sumnje da je demokratija temeljno obilježje evropskog javnog poretka (vidi United Communist Party of Turkey i drugi protiv Turske, 30. januara 1998, tačka 45, Izvještaji 1998\nI), i da je pojam djelotvorne političke demokratije jednako primjenjiv na lokalnom kao i na državnom nivou, imajući u vidu obim odlučivanja koji je povjeren lokalnim vlastima (vidi tačke 15. i 18. ove presude), te blizinu lokalnog biračkog tijela politikama koje usvajaju njihovi lokalni političari (vidi, mutatis mutandis, Ahmed i drugi protiv Ujedinjenog Kraljevstva, 2. septembra 1998, tačka 52, Izvještaji 1998\nVI). U vezi s tim, Sud također primjećuje da se u Preambuli Evropske povelje o lokalnoj samoupravi Vijeća Evrope navodi da su "lokalne vlasti jedan od glavnih temelja svakog demokratskog režima" i da lokalnu samoupravu treba da vrše vijeća ili skupštine sastavljene od slobodno izabranih članova (vidi gore tačku 25).\n58.\tS obzirom na navedeno, Sud ne može zaključiti da su poteškoće u postizanju političkog sporazuma o održivom mehanizmu podjele vlasti dovoljno, objektivno i razumno opravdanje za situaciju na koju se aplikantica žali, a koja već traje predugo.\n59.\tUkratko, Sud smatra da država nije ispunila svoje pozitivne obaveze na usvajanju mjera za održavanje demokratskih izbora u Mostaru. Stoga je došlo do povrede člana 1. Protokola br. 12 uz Konvenciju.\nPRIMJENA ČLANA 46. KONVENCIJE\n60.\tSud smatra primjerenim da predmetni slučaj razmotri na osnovu člana 46. Konvencije koji u relevantnom dijelu propisuje:\n"1. Visoke ugovorne strane se obavezuju da će se povinovati konačnoj presudi Suda u svakom predmetu u kojem su strane.\n61.\tČlan 46. Konvencije, kako se tumači u svjetlu člana 1, nameće tuženoj državi pravnu obavezu da, pod nadzorom Komiteta ministara, provede odgovarajuće generalne i/ili individualne mjere kako bi aplikantu osigurala pravo za koje je Sud utvrdio da je povrijeđeno. Te se mjere moraju preduzeti i u odnosu na sve druge osobe koje se nalaze u istoj situaciji, naročito rješavanjem problema koji je doveo do utvrđenja Suda (vidi Scozzari i Giunta protiv Italije [VV], br. 39221/98 i 41963/98, tačka 249, ESLJP 2000\nVIII; Karanović protiv Bosne i Hercegovine, br. 39462/03, tačka 28, 20. novembra 2007; Čolić i drugi protiv Bosne i Hercegovine, br. 1218/07 i 14 drugih, tačka 17, 10. novembra 2009; Burdov protiv Rusije (br. 2), br. 33509/04, tačka 125, ESLJP 2009; Greens i M.T. protiv Ujedinjenog Kraljevstva, br. 60041/08 i 60054/08, tačka 106, ESLJP 2010 (dijelovi); i Zornić, citirano gore u tekstu, tačka 39).\n62.\tU načelu, nije na Sudu da odredi koje bi korektivne mjere mogle biti primjerene za ispunjavanje obaveza tužene države prema članu 46. Konvencije (vidi Broniowski protiv Poljske [VV], br. 31443/96, tačka 193, ESLJP 2004\nV). Međutim, Sud primjećuje da je pritužba u ovom slučaju rezultat propusta tužene države da izvrši odluku Ustavnog suda i njegove naredbe (vidi navedene stavove 9-10. i 55). U vezi s tim, Sud ponavlja da bi neusvajanje konačne, obavezujuće sudske odluke moglo dovesti do situacije koja nije u skladu s načelom vladavine zakona za koje su se države ugovornice obavezale poštovati kada su ratificirale Konvenciju (vidi Ilgar Mammadov protiv Azerbejdžana (postupak zbog povrede prava) [VV], br. 15172/13, tačka 215, 29. maja 2019). Slijedom toga, uzimajući u obzir navedena razmatranja kao i veliki broj potencijalnih aplikanata (vidi tačku 6. ove presude), te hitnu potrebu da se okonča sporna situacija (vidi tačku 57. ove presude), Sud smatra da tužena država mora, u roku od šest mjeseci od dana kada ova presuda postane konačna, izmijeniti Izborni zakon iz 2001. godine kako bi omogućila održavanje lokalnih izbora u Mostaru. Ako država to ne učini, Sud napominje da je Ustavni sud, prema domaćem zakonu i praksi (vidi tačku 20. ove presude), ovlašten donijeti privremena pravila kao neophodne prelazne mjere.\n63.\tČlan 41. Konvencije propisuje:\n64.\tAplikantica je postavila zahtjev za naknadu novčanog iznosa u visini 19.633 eura na ime materijalne štete, što predstavlja iznos koji bi dobila da je izabrana u Gradsko vijeće da su lokalni izbori održani 2012. i 2016. godine. Također je tražila 5.000 eura na ime nematerijalne štete.\n65.\tVlada je smatrala da su ovi zahtjevi neopravdani.\n66.\tSud ne vidi bilo kakvu uzročno-posljedičnu vezu između utvrđene povrede i navodne materijalne štete; on stoga odbija ovaj zahtjev. Što se tiče zahtjeva za naknadu nematerijalne štete, Sud smatra, u svjetlu svih okolnosti predmetnog slučaja, da utvrđenje o povredi samo po sebi predstavlja dovoljnu pravičnu naknadu (vidi, mutatis mutandis, Sejdić i Finci, citirano gore u tekstu, tačka 63, i Pilav, citirano gore u tekstu, tačka 54).\n67.\tAplikantica je postavila zahtjev u visini od 5.000 eura za naknadu troškova i izdataka postupka pred Sudom.\n68.\tVlada je smatrala da je ovaj zahtjev previsok.\n69.\tU skladu s praksom Suda, aplikant ima pravo na naknadu troškova i izdataka samo u mjeri u kojoj je dokazano da su oni stvarno nastali, da su bili neophodni i da su razumni po svom iznosu. U ovom slučaju, imajući u vidu dokumente koji su u njegovom posjedu i navedene kriterije, Sud smatra da je opravdano aplikantici dodijeliti traženi iznos, uvećan za svaki porez koji bi aplikantici mogao biti zaračunat na taj iznos.\nC.\tZatezna kamata\n70.\tSud smatra primjerenim da se zatezna kamata zasniva na najnižoj kreditnoj stopi Evropske centralne banke, uvećanoj za tri postotna boda.\n1.\tProglašava aplikaciju dopuštenom;\n2.\tUtvrđuje da je došlo do povrede člana 1. Protokola br. 12 uz Konvenciju;\n3.\tPresuđuje da utvrđenje o povredi samo po sebi predstavlja dovoljnu pravičnu naknadu nematerijalne štete koju je aplikantica pretrpjela;\n(a)\tda tužena država ima platiti aplikantici, u roku od tri mjeseca od dana kad presuda postane konačna u skladu s članom 44. stavom 2. Konvencije, 5.000 eura (pet hiljada eura), kao i svaki porez koji bi aplikantici mogao biti zaračunat na taj iznos, na ime troškova i izdataka, pretvoreno u valutu tužene države prema kursu važećem na dan izmirenja;\n(b)\tda će se od isteka navedenog roka od tri mjeseca do izmirenja obračunavati obična kamata na navedeni iznos, po stopi jednakoj najnižoj kreditnoj stopi Evropske centralne banke tokom perioda kašnjenja, uvećanoj za tri postotna boda;\n5.\tOdbija preostali dio aplikanticinog zahtjeva za pravičnu naknadu.\nSačinjeno na engleskom jeziku i objavljeno u pisanom obliku dana 29. oktobra 2019. godine, u skladu s pravilom 77. stavovima 2. i 3. Pravila Suda.\n1 Posljednji popis stanovništva u Bosni i Hercegovini održan je 2013. godine.\n2 Dana 1. oktobra 2013. godine, Ustavni sud Federacije Bosne i Hercegovine je objavio Mišljenje, br. U-25/13 ("Službeni glasnik Grada Mostara", broj 8/13), u kojem je takav postupak gradonačelnika smatrao ustavnim, s obzirom na vanredne okolnosti u Mostaru, ali je naglasio da on ne može preduzimati bilo kakve druge radnje koje mogu biti u nadležnosti Gradskog vijeća.\n3 Bosna i Hercegovina se sastoji od dva entiteta, Federacije Bosne i Hercegovine i Republike Srpske, te Brčko distrikta BiH.\n4 "Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine", br. 13/14, 8/15, 102/15, 104/16, 5/18 i 11/19.\n5 Bošnjaci su se nazivali Muslimanima do rata 1992-1995. Pojam Bošnjaci treba razlikovati od pojma Bosanci koji se uobičajeno koristi za označavanje građana Bosne i Hercegovine bez obzira na njihovo etničko porijeklo.\n6 Hrvati su etnička grupa čiji članovi mogu biti porijeklom iz Hrvatske ili drugih bivših republika Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ), uključujući Bosnu i Hercegovinu. Izraz "Croat" se obično na engleskom koristi (i kao imenica i kao pridjev) za označavanje pripadnika etničke grupe, bez obzira na njihovo državljanstvo; treba ga razlikovati od izraza "Croatian", koji se obično odnosi na državljane Hrvatske.\n7 Srbi su etnička grupa čiji članovi mogu biti porijeklom iz Srbije ili drugih bivših republika SFRJ, uključujući Bosnu i Hercegovinu. Izraz "Serb" se obično na engleskom koristi (i kao imenica i kao pridjev) za označavanje pripadnika etničke grupe, bez obzira na njihovo državljanstvo; treba ga razlikovati od izraza "Serbian", koji se obično odnosi na državljane Srbije.\n8 Tužilaštvo protiv Jadranka Prlića, Brune Stojića, Slobodana Praljka, Milivoja Petkovića, Valentina Ćorića i Berislava Pušića, IT-04-74-T, presuda Pretresnog vijeća, 29. maja 2013, i Tužilaštvo protiv Jadranka Prlića, Brune Stojića, Slobodana Praljka, Milivoja Petkovića, Valentina Ćorića i Berislava Pušića, IT-04-74-A, presuda Žalbenog vijeća, 29. novembra 2017.


Ovaj bicikl je brži od Ferrarija F430 Scuderije | Tehnologija | Magazin\nOvaj bicikl je brži od Ferrarija F430 Scuderije\nPost 12 Novembar 2014\nNevjerovatni bicikl s raketnim pogonom\nsuprotstavio se Ferrariju F430 Scuderia na stazi Paul Ricard u Francuskoj.\nModificirani bicikl s raketnim pogonom vozio je Francois Gissy, a trkao se sa Ferrarijem F430 Scuderia.\nImpresivni bicikl je dizajnirao Arnold Neracher iz kompanije Ecotic Thermo Engineering, a dobio je tri mala raketna potisnika koja stvaraju ukupni potisak od 4.500 kN. To je bilo sasvim dovoljno da bicikl dostigne nevjerovatnu brzinu od 333 km/h za svega 4,8 sekundi. U tom kratkom periodu je bicikl prešao oko 250 metara.\nFerrari je u odnosnu na bicikl izgledao jako sporo iako se radi o automobilu koji od 0 do 100 km/h ubrzava za 3,6 sekundi, do 200 km/h stiže za 11,6 sekundi, a njegova maksimalna brzina iznosi 320 km/h.\nPodsjećamo, radi se o automobilu teškom 1.250 kg, a pokreće ga 4,3-litarski V( motor koji isporučuje 510 KS uz 470 Nm obrtnog momenta.\nGissy je rekao da će uz određena ulaganja bicikl nazvan "Spine Crusher" moći razviti brzinu veću do 400 km/h.\nZnate li zašto žene pričaju više od muškaraca?\nWritten on 22/02/2013, 07:12 by admin\nVeć je nekoliko istraživanja pokazalo da žene uistinu više pričaju od muškaraca, a sada je najnovije istraživanje objasnilo zašto se to događa. Kada vam idući put muškarac prigovori da previše pričate,...\nČak 81 odsto mladih želi napustiti BiH zbog nemogućnosti zaposlenja\nPrioritet bh. vlasti u narednom periodu mora biti oživljavanje ekonomskog rasta, rješavanje visoke stope nezaposlenosti, te stvaranje povoljnog poslovnog okruženja za privatni sektor. Poruka je to...


Sat za našu planetu 2016 | WWF\nhome » WWF u Srbiji » Sat za našu planetu 2020 » Sat za našu planetu 2016\nWWF - Svetski fond za prirodu poziva javnost da svojim odgovornim ponašanjem brine o očuvanju planete, ne samo na dan obeležavanja akcije „Sat za našu planetu“, već i svakog drugog dana.\nTV pokrivalice i izjave sa centralne manifestacije koja je odrzana u Beogradu (subota 19. mart 2016. godine u 20:30) mozete da preuzmete sa portala videonet.rs i emitujete na svom programu.\nVideo Sat za našu planetu 2016


Strane sudije iduće godine napuštaju Ustavni sud BiH? - Moja Hercegovina\nPočetna / Strane sudije iduće godine napuštaju Ustavni sud BiH?\nStrane sudije iduće godine napuštaju Ustavni sud BiH?\n20. 03. 2017. 11:29\nPovodom najave da će se uskoro u hitnoj zakonodavnoj proceduri naći Prijedlog zakona o stranim...


JEDNA OD NAJZGODNIJIH SPSKIH SPORTISTKINJA ODLAZI U NEMAČKU: Iz Aranđelovca u Borusiju Dortmund! - Sportski Portal\nSara Garović nestrpljivo čeka da zaigra za ekipu iz Dortmunda, Foto: Printscreen/Instagram/Dado Đilas\nSara Garović, potpisala je najveći ugovor u svojoj dosadašnjoj karijeri\nJedna od najvatrenijih srpskih rukometašica Sara Garović napravila je veliki pomak u karijeri potpisavši za Borusiju iz Dortmunda.\nOdlična sezona sa ekipom Bekamenta otvorila joj je šire perspektive za budućnost njene karijere.\nGarovićeva, koja nastupa na poziciji desnog beka, je proteklu sezonu provela u aranđelovačkom Bekamentu, sa kojim je ostvarila odlične rezultate.\nEkipa je regularan deo sezone završila na vrhu tabele, da bi u finalu bila poražena od Železničara, i to sa po golom razlike u oba duela.\nOna je imala veliki doprinos sa 62 postignutih golova u sezoni.\nPovezane temeRK Borusija DortmundRukometSara GarovićŽRK Bekament BBŽŽRK Železničar\nUFC IMA NOVOG ŠAMPIONA! Posle lavovske borbe, „Češki Samuraj“ slavi titulu!\nTUGA: Umro najveći šampion, prvi put pobedio sa SAMO 12 GODINA!


Oprema za kozmetičke salone Beograd cene, Oprema za kozmetičke salone u Beogradu\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD ENTERIJER BALAŽ Enterijer Balaž je osnovana davne 1915.godine, još tada kao stolarska radionica.\nFrizersko - kozmetička oprema MARINER\nUžice, Ratarska 66 060 6274637\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD FRIZERSKO - KOZMETIČKA OPREMA MARINER Pored proizvodnje frizerske opreme, Mariner se bavi i proizvodnjom opreme za kozmetičke salone.\nNaš cilj je da kvalitetom proizvoda, povoljnom cenom i brzom uslugom sačuvamo postojeće i pridobijemo poverenje novih klijenata.\nUkoliko imate bilo kakvih predloga, primedbi ili pitanja, kontaktirajte nas, jer mi smo tu za Vas.\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD RP COMPANY RP company je privatno preduzece osnovano 2001.godine u Novom Sadu kao generalni zastupnik i distributer nemackog programa Titania GmbH za teritoriju Srbije, Crne Gore i Kosova.\nKasnije širenjem i napredovanjem poslovanja, u naše zastupanje i distribuciju uvršćujemo još nekoliko renomiranih svetskih kompanija: Akzent-direct, Harper Higienics, Fennel, Coverderm i Raphael Rosalee.\nVisok nivo kvalifikovanosti naših saradnika omogućiće Vam pravilna ulaganja i sigurnost u poslovanj\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD D COSMETIS D Cosmetics je ekskluzivni uvoznik poznatih kozmetičkih brendova Ericson Laboratoire i Juliette Armand. Takođe vršmo prodaju kozmetičkih aparata Mezo++ by D Cosmetic.\nNovi Sad, Reljkovićeva 52a 063 513542 | 063 7756491 |\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD NORTH SISTEM Firma NORTH SYSTEM D.O.O.\nje privatno preduzeće osnovano 2003 god.\nNorth System je jedina firma na tržištu u Srbiji koja je usko specijalizovana za prodaju aparata iz oblasti fizikalne medicine, sportske medicine i rehabilitacije\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE METALPLAST AND Metalplast AND d.o.o.\nje porodična firma koja se bavi proizvodnjom medicinske opreme, opreme za kozmetičare, ostalog nameštaja i maloprodajom i veleprodajom cevi, limova, profila i ostale metalne galanterije.\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD BEAUTY GROUP COSMETICS DR RENAUD Osnivanje preduzeća Beauty Group 2005.godine bilo je podstaknuto željom da se klijentima ponudi vrhunska profesionalna nega lica i tela.\nU pitanju je PRIRODNA profesionalna kozmetika a aktivne materije organskog porekla su izolovane iz voća, povrća i cveća\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD BEAUTY GROUP COSMETICS PAYOT Osnivanje preduzeća Beauty Group 2005.godine bilo je podstaknuto željom da se klijentima ponudi vrhunska profesionalna nega lica i tela.\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD CRYSTAL POOL Stolovi za masažu prestavljaju nezaobilazan komad opreme wellness centara i kozmetičkih salona.\nKorisnici usluga wellness centara podrazumevaju prisustvo masera kome mogu da se prepuste dok su ispod njih kreveti za masažu ili stolice za masažu. U poslednjih par godina sve je veći broj masera koji vrše usluge masaže u svojim prostorijama ili dolaze kod korisnika, a da bi masaža bila urađena na najkvalitetniji način oni nose sa sobom rasklopivi stolovi za masažu. U našoj ponudi možete naići na sve vrste stolova za masažu počev od drvenih ili aluminijumskih, sklopivih ili fiksnih, hidrauličnih, terapeutskih i medicinskih stolova.\nU ponudi su i stolice za masažu, jastuci, posebni jastuci od heljede, presvlake, dodatna oprema i još mnogo toga.\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOHRAD PURE LINE Kompanija Pure Line d.o.o.\nOPREMA ZA KOZMETIČKE SALONE BEOGRAD MEZOESTETIKA Mezoestetika je tim lekara i kozmetologa koji se godinama uspešno bavi distribucijom medicinskihih i kozmetičkih preparata i opreme za profesionalnu negu lica i tela. Pored stručne edukacije i distribucije brendova čiji smo zastupnici, svoje znanje i iskustvo u praktičnom radu delimo sa svojim klijentima u našim estetskim centrima. Za sve zainteresovane omogućavamo praktičnu prezentaciju aparata u našem centru, kako bi se bliže upoznali i informisali o načinu rada i očekivanim rezultatima. Za svaki kupljeni aparat dobijate profesionalnu obuku za rad koja pored praktičnog dela uključuje i kontinuiranu stručnu podršku u vidu razmene iskustava i saveta, koji se odnose na različite slučajeve iz prakse.\nOprema za kozmetičke salone - Proizvodi/Usluge\nOprema za kozmetičke salone Blokovi\nOprema za kozmetičke salone Jajinci\nOprema za kozmetičke salone Srbija:\nOdlazak u kozmetički salon za mnoge je pravi ritual. Ponekad je to ukradeno vreme samo za sebe, ponekad jedva uguramo u dnevni plan, ali uvek je to sveto vreme. Vreme kada se možemo u potpunosti opustiti, učiniti nešto lepo za svoje telo, dušu i duh, duboko udahnuti i izdahnuti, zatvoriti oči i iz neke druge perspektive sagledati svoj život. S obzirom da stvari stoje tako kako stoje, posebnu pažnju treba obratiti na opremanje kozmetičkog salona. Svaki deo u salonu treba da bude izabran sa posebnom pažnjom i posvećenošću. Gledati da stolica bude udobna, opuštajuća, da tonovi budu veseli i da sam ambijent usrećuje mušterije. Bilo da se zove kozmetički salon, salon lepote, studio za lepotu... Svi oni nude prekrasno provedene trenutke i istinsko opuštanje, ali ono neće biti potpuno ukoliko sam prostor nije udoban. Da biste svojim mušterijama priredili poseban ugodjaj i da bi one maštale o ponovnom dolasku, posvetite svoje vreme i potpunu svoju pažnju pri kupovini opreme za kozmetički salon.


Infantino traži od Irana da pusti žene na fudbalske utakmice | Novosti.RS\npetak, 21. 06. 2019. u 11:49\nĐani Infantino foto: EPA\nOd Islamske revolucije 1979. godine ženama je uglavnom zabranjeno da prisustvuju muškim fudbalskim utakmicama i drugim sportskim događajima\n- Bio sam u mogućnosti da vidim stvaran i opipljiv napredak vezano za učešće žena u fudbalu. Činjenica da su napravljeni ti prvi koraci i što sam to lično mogao da vidim, još više razočarava jer nije bilo moguće zadržati pozitivan zamajac i nastaviti sličan napredak - naveo je Infantino u pismu predsedniku Fudbalskog saveza Irana Mehdiju Taju.\n- Nažalost, moram reći, to nije u skladu sa obavezama koje nam je u martu 2018. godine dao predsednik (Hasan) Rohani, kada smo dobili uveravanja da će taj važni napredak biti uskoro načinjen - naveo je Infantino.\n- Iako smo svesni izazova i kulturoloških osetljivosti, jednostavno moramo da nastavimo da napredujemo, ne samo zato što to dugujemo ženama širom sveta, već i zato što imamo odgovornost da to učinimo, prema najosnovnijim principima Statuta FIFA - naveo je Infantino.\n- U ovim okolnostima, bio bih vam veoma zahvalan ako biste obavestili FIFA, u što kraćem roku, a ne kasnije od 15. jula, o konkretnim koracima koje će iranske vlasti i čelnici Saveza preduzeti kako bi osigurali da svim Irankama, ali i strankinjama koje to žele, bude dozvoljeno da kupe ulaznice i prisustvuju utakmicama u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo u Kataru 2022. godine, koje počinju u septembru - piše u Infantinovom pismu.


Epizoda 2: Sa nama na putu do najlepšeg vojvođanskog zamka Fantast! | Sa nama na putu\nEpizoda 2: Sa nama na putu do najlepšeg vojvođanskog zamka Fantast!\nNastavljamo naše proputovanje kroz Srbiju i nakon Golubačke tvrđave selimo se na sever zemlje - u potrazi za novom atraktivnom destinacijom. Malo je mesta na planeti Zemlji koja mogu da u čoveku probude u tolikoj meri osećaj sreće, spokojnosti i ljubavi, kao što je romantični vikend u ZAMKU FANTAST.\nBajka dvorca Fantast\nKao i svaka bajka i ova počinje sa - Bio jednom jedan gospodin, obrazovan, moćan, otmen, veleposednik, i imao je predivnu 'sestričinu' Lenku. Sa druge strane, bio je veliki boem, ljubitelj vina, konja i naravno žena - najpoznatiji u Bačkoj. Zvao se Bogdan Dunđerski i sagradio je najlepši vojvođanski zamak FANTAST. Ne tako daleko, na oko 140 km od Beograda (koji minut više od 2 sata vožnje) ili 60-tak km od Novog Sada na putu Bečej – Bačka Topola - u srcu vojvođanske ravnice, iza visokih topola skriva se dvorac u kome bajka i dalje živi.\nPrelepo okruženje uz „apsolutnu tišinu“ koju remeti samo cvrkut ptica, druženje sa konjima ili pripovedanje o istoriji porodici Dunđerski su tri svari u kojima posetilac može da uživa u ovom velelepnom zdanju, i oni koji uspeju da ih objedine u jednodnevnu ili dvodevnu posetu su "na konju“…\nKad smo već kod konja, zavirimo prvo u istoriju, a zatim i ergelu "Bečej", koja se nalazi u sklopu zamka. Samo ime dvorac - „Fantast“, je dobio po najlepšem i najboljem konju na imanju, koji je 1932. godine na beogradskom hipodromu, kao trogodišnje grlo pobedilo u sve tri trke i osvojilo sve titule. Po završetku gradnje, zamak dobija njegovo ime. Kada je uginuo sahranjen je u sklopu kompleksa, a lobanja i isečci iz novina tog doba u kojima pišu o njegovim velikim pobedama i danas stoje u vitrini pored recepcije. Bogdan je bio veliki zaljubljenik u konje, i polovinu od celokupnog imanja je „poklonio“ ovim plemenitim životinjama. Danas na imanju živi oko 30 grla, ima šest konjušnica i staza za trening galopera, i slove za najbolju ergelu u Srbiji sa priplodnim rasnim konjima, od kojih su najpoznatiji Trinidad, Honer Gest, Soarin Falcon, Synge Street... Oni manje upućeni svakako ne treba da propuste obilazak ergele i mogućnost da uz pomoć konjušara jašu duž staze.\nKada ste se po dolasku malo odmorili i napunili baterije, naša je topla preporuka da krenete u obilazak dvorca uz stručnu pomoć vodiča, od koga ćete čuti sve o istoriji Fantasta, a ona je itekako bogata i zanimljiva.\nPosed na kome se nalazi prelepi dvorac, pripadao je porodici Dunđerski, koja je početkom 19. veka iz Hercegovine došla u Vojvodinu, tada sastavni deo Austrougarske. Kako je ova porodica važila za najimućniju na ovim prostorima, Bogdanu Dunđerskom, najintrigantnijem pripadniku ove porodice, nisu se sviđale priče da je ostao bez novca, pa je sagradio dvorac iz mašte u sred nepregledne Vojvođanske ravnice, onako iz inata. Dvorac je oslikavao svog tvorca, bio je raskošan, bogat i moćan. Čitav kompleks se prostire na 65 hektara, a sastoji se od dvorca, kapele, ergele, parka i malog kastela.\nArhitektura je veoma zanimljiva, na njemu se prepliće barokni, romantični i neoklasični stil. Dvorac čine četiri ugaone kule, dve kružne i dve kupaste kule kao i toranj – stil neogotike. Unutrašnjost je takođe bila impresivna sa mnoštvom stilskog nameštaja, kristalnih lustera..., ali je nakon drugog svetskog rata misteriozno sve odnešeno i dvorac je opustošen.\nDanas, zamak je kulturno dobro Srbije, i pod zaštitom je države, ali je i pod patronatom firme PIK Bečej, i o tome kako uspevaju da ga „održe u životu“ smo pričali sa upravnikom Lazarom Greberom: „Ogromni su troškovi održavanja ovako jednog velikog kompleksa, evo na primer samo za krečenje zamka potrebno je izdvojiti oko 30.000 EUR, ali mi se trudimo već godinama da ovo prelepo zdanje pretvorimo u samodrživu jedinicu, tako što unapređujemo turističku ponudu. Renovirali smo pojedine delove zamka, restoran u podrumu i letnju baštu ispred, i osposobili pet dvokrevetnih soba i dva apartmana. Napredak u poslovanju upravo vidimo u povećanju smeštajnih kapaciteta, koji je moguć u pomoćnim zgradama koje se nalaze u sklopu zamka. Pored toga bavimo se i organizacijom događaja za firme, kao i privatne svečanosti, venčanja i slično, bez toga održivost bi bila nemoguća“.\nZa organizovane posete obezbeđeni su turistički vodiči koji vas vode u obilazak, pa je uz cenu od 150 dinara po osobi, to još jedan od načina na koji zamak prihoduje.\nBajkovito mesto puno raskoši, zelenila i mira sigurno vas neće ostaviti ravnodušnim i svakako ćete poželeti da dođete ponovo, i bar još jednom doživite romantični zalazak sunca sa vrha najviše kule dvorca.\nNa dvadeset i pet kilometra od Fantasta u ataru između Novog Bečeja i Novog Miloševa nalazi se jedan od najstarijih spomenika kulture u ovom kraju, ruševine monumentalne crkve Arače. Svakako, ukoliko vam je ostalo malo vremena pre povratka kući obiđite ovo mesto, jer izgleda potpuno nestvarno da se u sred njiva nalaze ruševine crkve i to iz 13 veka. Pošto nećete imati koga da pitate o ovom zdanju, evo nekoliko istorijskih činjenica koje će vam pomoći da je doživite još lepše.\nU dvorcu se nalazi restoran, ali je najbliža prodavnica udaljena 10km od Fantasta, pa se obezbedite na vreme ako vam trebaju određene stvari.\nZa posetioce je dozvoljeno penjanje na vrh kockaste kule, ključ možete dobiti na recepciji zamka.\nNaravno ne zaboravite fotoaparat, mnogo je mesta gde se mogu napraviti prelepe fotografije.\nAko se odlučite da posetite Araču, nema tačnog putokaza za skretanje, pa morate nekog da pitate u Novom Bečeju da vam objasni ili ukucajte sledeće GPS kordinate 45.6440, 20.2727\nU slučaju da je vreme kišno ne preporučujemo da se ide u Araču, jer ima da se vozi par kilometara zemljanim putem.


BROJ PRIJAVA SEZONSKIH RADNIKA POVEĆAN ZA 600% - Agencija za ruralni razvoj\nPočetna / Aktuelnosti / BROJ PRIJAVA SEZONSKIH RADNIKA POVEĆAN ZA 600%\nARRSM November 14, 2019\tAktuelnosti, Novosti Ostavite komentar 282 Pregleda\n-Posle skoro dve godine napornog rada na povećanju prilika za zapošljavanje sezonskih radnika u poljoprivredi, došlo je vreme da se analiziraju i sumiraju rezultati i efekti. Ono što malo ko zna jeste da je inicijativa za ovakvim projektom krenula upravo iz Sremske Mitrovice još pre skoro 5 godina. Naime, zbog uništenih poljoprivrednih kombinata, zbog uništenih poljoprivrednih dobara, armija radnika koji su bili angažovani na različitim poljoprivrednim poslovima, ili je ostala bez posla, ili je i dalje radno angožavana, ali bez bilo kakvog ugovornog odnosa. Prosto, bilo da se radi o poslovima branja voća ili povrća, rezidbe, upravljanja mašinama, zaštite bilja, skladištenjem poljoprivrednih proizvoda, i brojnim drugim poljoprivrednim poslovima, ovih radnika ima na desetine hiljada, a poražavjuća činjenica jeste da je skoro 95% njih radilo „na crno“ tj ilegalno. Upravo iz tih razloga još 2015. godine na sastanku fruškogorskih voćara sa tadašnjim gradonačelnikom Sremske Mitrovice, a današnjim ministrom poljoprivrede, pokrenuta je ideja o potrebi uređenja oblasti zapošljavanja u poljoprivredi, kako bi se ovom radnicima omogućilo ostvarenje određenih prava, kao i da bi se smanjila siva ekonomija u ovoj oblasti. Sa tim se možda krenulo dosta stidljivo u javnost, ali se ta ideja ipak na kraju realizovala. Najpre je sa NALED-om i GIZ-om organizovano nekoliko konferencija na ovu temu, a u maju 2018. godine, kad je Zakon o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u određenim deltanostima bio još u fazi predloga, u Sremskoj Mitrovici je odrađena i prva promocija ove inicijative. Na štandu „Sezonski poslovi u poljoprivredi“ u okviru mitrovačkog Sajma zapošljavanja, svi zainteresovani za sezonske poslove u agraru, posebno oni koji se vode na evidenciji NSZ, imali su priliku da direktno razgovaraju sa potencijalnim poslodavcima, odnosno poljoprivrednim proizvođačima o njihovim potrebama za sezonskim radnicima. Tada je na štandu bilo prisutno nekoliko mitrovačkih proizvođača voća, povrća i duvana, koji angažuju od 20 do 150 sezonaca. Agencija za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica tada je započela i vođenje registra sezonaca na nivou Grada, otpočeli smo stalnu koordinaciju i saradnju sa Nacionalnom službom za zapošljavanje koju i danas održavamo, i oformili smo servisni centar u službi administrativno tehničke pomoći poslodavcima i u službi povezivanja poslodavaca sa zainteresovanim sezoncima. Drago mi je što smo pokazali da ovakvi programi mogu da zažive i u Srbiji, i nadam se da ćemo u narednim godinama imati još više poslodavaca iz oblasti poljoprivrede koji će na ovaj vrlo praktičan način prijavljivati radnike koje angažuju. Nadam se da će biti i mnogo veći broj uredno prijavljenih radnika, i da će ova platforma biti primenjena na još nekim privrednim granama, gde i dalje vlada siva ekonomija u oblasti zapošljavanja – Petar Samardžić, direktor Agencije za ruralni razvoj.\nPrethodna MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODOPRIVREDE – UPRAVA ZA AGRARNA PLAĆANJA\nSledeća AKCIJE UREĐENjA ŽIVOTNOG PROSTORA U MAČVANSKIM SELIMA


Republika / General Perišić: Legija prevazišao Arkana u zločinima protiv svog naroda, ali ne i u bogaćenju\nLegija / Perišić / Arkan\n* Da se vratimo na početak, jedan ste od glavnih organizatora 5. oktobra, ali se vaše zasluge pripisuju drugima?\n* Kako je izgledalo hapšenje Miloševića? Šta se dešavalo iza kulisa, s kim se pregovaralo?\n* O čemu ste razgovarali?\n* Jeste li mu pomogli?\nĐinđić je tražio podršku Zapada za KiM, neke mračne sile uz oslonac na političke protivnike u sprezi sa "Crvenim beretkama" dovele su do atentata na njega\n* Ipak je uloga Milorada Ulemeka bila važna u petooktobarskim promenama?\n* Pokušali ste da sprečite formiranje "Beretki". Iz kojih razloga?\nLegija nije prevazišao Arkana u bogaćenju, ali jeste u zločinima protiv svog naroda\n* Bile su vam dostupne informacije o njihovom delovanuju na ratištu. Jeste li Miloševiću skrenuli pažnju na to?\n* Šta biste rekli o Koštunici?\nIspovest generala Perišića: Istina o "Oluji" i Srebrenici\nSrbija Kosovo Beograd Krajina Slobodan Milošević Milorad Ulemek Legija Crvene beretke Zoran Đindić Momčilo Perišić


Real Madrid savladao Efes u 17. kolu Evrolige | Meridian Sport\nNaslovna Košarka Real Madrid savladao Efes u 17. kolu Evrolige\nReal Madrid savladao Efes u 17. kolu Evrolige\nAnadolu Efes vs Real Madrid/Twitter\nKošarkaši Real Madrida savladali su ekipu Anadolu Efesa u Istanbulu u 17. kolu Evrolige, rezultatom 65:73.\nReal je stigao do 11. pobjede u sezoni nakon što je Efes u prvom poluvremenu propustio šansu da se ozbiljnije odlijepi.\nEkipa iz Istanbula bila je blizu dvocifrene prednosti na početku druge četvrtine, ali je Real, najviše zahvaljujući Tompkinsu i Laprovitoli uspio da održi prihvatljivu razliku, a zatim i da u trećoj četvrtini stigne do prednosti i taj period završi pri minimalnoj prednosti.\nČetvrta četvrtina donijela je veliku borbu i mali broj poena sve do završnice kada je Real Madrid uspio da napravi razliku koju Efes nije mogao da stigne.\nNajefikasniji u Realu bio je Fabijen Kozer sa 15 poena, Tompkins je dodao 13, a Laprovitola 10 poena.\nPrethodni tekstFudbaleri Sevilje nanijeli prvi poraz Viljarealu\nSljedeći tekstItalijani potvrdili odluku FIFA\nFudbal Luka Milosevic - 1 Marta, 2021 2\nTotenhem savladao ekipu Volfsbergera\nAndrija Dragojevic - 13 Februara, 2021 3\nBol: Osjećam se sjajno\nLuka Novaković - 31 Januara, 2021 0


TV Mreza | SPORAZUM: KOSOVO UOČI NOVIH IZBORA\nSPORAZUM: KOSOVO UOČI NOVIH IZBORA\nS.MITROVICA, 26.maj - Vlada Ise Mustafe bila je u protekle dve i po godine suočena sa brojnim izazovima i nije nikakvo iznenađenje što je došlo do njenog pada, saglasili su se gosti najnovije emisije Sporazum čija je tema bila „Izbori na Kosovu“.\nU emisiji je objavljeno upravo sprovedeno istraživanje Centra građanske energije u Severnoj Mitrovici u okviru projekta “Point One „ o informisanosti građana o predstojećim parlamentarnim izborima na Kosovu, procenama izlaznosti I očekivanjima.\nNa pitanje da li će izaći da glasaju četvrtina ispitanika ili24 odsto je reklo da hoće, polovina ili 55 odsto da neće, dok su ostali odbili da odgovore.\nUpitani koliko su od 1 do 5 zadovoljni radom srpskih ministara u kosovskoj vladi najviše ispitanika, 48 odsto, je izrazilo kajnje nezadovoljsto, dok je onih koji su veoma zadovoljni samo tri odsto.\nNa pitanje da na skali od 1 do 5 ocene koliko su bili zadovoljni dosadašnjim radom srpskih poslanika u Skupštini Kosova, preovladava takođe veliko nezadovoljstvo. Više od 50 procenata je reklo da su veoma nezadovoljni, a samo dva odsto da su veoma zadovoljni.


Korišćenje objedinjavanja pošte za slanje Access podataka u Word - Access\nObjedinjavanje pošte je odličan način za pristup Access podacima. Ovaj video zapis vam pokazuje kako da kreirate tipičnu poruku sa obrascem u programu Microsoft Word tako što ćete pokrenuti sa komandom za Word objedinjavanje u Pristup. Ili ako želite, pogledajte osnovne korake ispod video zapisa.\nNapomena: Ovaj video je snimljen pomoću programa Access 2013 ali iste osnovne korake važe za Access 2010, Access 2016 i verziju programa Access.\nEvo opšte procedure za kreiranje objedinjene pošte u programu Word iz programa Access:\nIzaberite tabelu ili upit koji sadrži adrese. Ako su polja Adresa raširena različitim tabelama, Kreirajte jednostavan upit za izdvajanje koji sadrži polja koja su vam potrebna i izaberite taj upit za operaciju objedinjavanja.\nOtvara se dijalog čarobnjak za objedinjavanje pošte za Microsoft Word .\nOdaberite da li želite da čarobnjak poveže podatke vaših adresa u postojeći Word dokument ili da počne sa novim, praznim dokumentom.\nWord se pokreće i prikazuje karticu pošiljke i okno za objedinjavanje pošte.\nUradite kroz korake čarobnjaka tako što ćete kliknuti na sledeće i prethodne veze na dnu okna za objedinjavanje pošte.\nU programu 3 čarobnjaka nećete morati da izaberete listu primalaca. To je određeno kada ste ga izabrali u programu Access. Međutim, možda ćete želeti da precizno promenite listu tako što ćete izabrati stavku Uredi listu primalaca. U polju koje se otvara možete da uklonite pojedinačne primaoce iz objedinjavanja, da primenjujete filtere, sortirate listu i tako dalje.\nU odeljku 4 čarobnjaka napišite slovo (osim ako ne radite sa postojećim dokumentom).\nPostavite kursor u dokument gde želite da se pojave podaci adrese, a zatim izaberite stavku Adresni blok, red za pozdravili više stavki u oknu za objedinjavanje pošte da biste umetnuli Access podatke u dokument. U poljima koja se pojavljuju izaberite željeni format i izaberite stavku podudari polja da biste se uverili da su polja ispravno uparena.\nU petom 5 čarobnjaku kliknite na sledeće (>>) i prethodnu (<<) dugmad da biste videli kako će objedinjeni podaci izgledati kada odštampate dokument.\nU 6. čarobnjaku izaberite stavku Odštampaj i izaberite željene opcije štampanja.\nAko treba da se vratite i prilagodite neke postavke objedinjavanja nakon dovršavanja čarobnjaka, sve operacije su dostupne na kartici pošiljke u programu Word.\nAko načinite promene u Access bazi podataka, možda ćete morati da prilagodite neke postavke objedinjavanja u programu Word da biste ponovo rešili ispravno objedinjavanje.\nČarobnjak za objedinjavanje pošte je dizajniran u vezi sa podacima o adresama. Međutim, možete da koristite funkciju objedinjavanja pošte da biste objedinili bilo koju vrstu podataka sa programom Word, kao što su zapisi o zalihama, zadaci ili bilo koje skladište u programu Access.\nDetaljnije informacije o funkcijama objedinjavanja pošte u programu Word potražite u sledećim člancima:\nKorišćenje objedinjavanja pošte za personalizaciju dokumenata\nKreiranje nalepnica pomoću objedinjavanja pošte\nObjedinjavanje e-pošte u programu Word