FOTO: Kočerinjani sve “razvalili” pred svojom publikom u Posušju i osvojili Ligu Hercegovine\nPOSUŠJE - Kočerin je novi prvak Hercegovine u malom nogometu. Predstavnici Širokog Brijega u finalu 15. izdanja Lige Hercegovine pobijedili su ekipu Rodoč 1 (predstavnici Mostara) s uvjerljivih 5:2 i ...\nKočerin igra najbolji mali nogomet u Hercegovini\nKočerin je u finalu pred oko 3000 gledatelja svladao Rodoč 1 s 5:2. Tri gola za Kočerin dao je Mario Mikulić dvostruki strijelac je bio Ivan Vukoja. Oba pogotka za Rodoč postigao je Hrvoje Soldo.\nIgralište Osnovne škole Ivana Mažuranića bilo je premalo za sve one koji su željeli doživjeti jedinstvenu malonogometnu predstavu finala Lige Hercegovine.\nLIGA HERCEGOVINE: Rodoč na šesterce izbacio domaćine, Kočerinjani očitali lekciju i Ružićima\nPOSUŠJE - U četvrtak navečer su u Posušju na igralištu OŠ Ivana Mažuranića odigrani su polufinalni susreti Lige Hercegovine. Blizu 3000 gledatelja još jednu večer je moglo uživati u odličnom malom ...\nVečeras veliko finale Lige Hercegovine između Kočerina i Rodoča 1, utakmice će pratiti i Zlatko Dalić\nPOSUŠJE - Večeras je na rasporedu finalna večer Lige Hercegovine. U Posušju će se od 20.30 igrati susret za treće mjesto između Ružića i domaćeg predstavnika Graca, dok će malo više od sat vremena ...\nLiga Hercegovine: Rodoč 1 i Kočerin u velikom finalu\nSinoć su pred velikim brojem gledatelja u Posušju odigrane polufinalne utakmice, a plasman u veliko finale izborile su ekipe Rodoč 1 (Mostar) i Kočerin (Široki Brijeg).\nLiga Hercegovine: Kočerin i Ružići izborili polufinale\nKočerin (Široki Brijeg) i Ružići (Grude) pridružili su se u polufinalu 15. izdanja Lige Hercegovine Rodoču 1 (Mostar) i Gracu (Posušje), te tako dokazali kako se ove godine najbolji mali nogomet igra ...\nIz Športskog saveza općine Posušje, koji uz športsku udrugu Liga Hercegovine organizira završni malonogometni turnir, stigla je potvrda kako na završnicu Lige Hercegovine stiže Zlatko Dalić, izbornik ...\nDalić stiže na Ligu Hercegovine\nBljesak - 22.08.2019\nTijekom dosadašnjih triju večeri odigravanja utakmica malonogometne Lige Hercegovine tražilo se mjesto više. Iz Športskog saveza općine Posušje, koji uz športsku udrugu Liga Hercegovine organizira ...\nLIGA HERCEGOVINE: Rodoč 1 i Gradac preko šesteraca do polufinala!\nPOSUŠJE - Iza nas je vrlo uzbudljiva četvrtfinalna večer završnice Lige Hercegovine koja se igra u Posušju. Polufinale nakon šesteraca izborili su Rodoč 1 (Mostar) i Gradac (Posušje).


Dometi i karakteristike savremene srpske umetnosti | Архива ЗаУм\nDometi i karakteristike savremene srpske umetnosti\n1 Jul, 1972\nOsvrt (grupna izložba dela srpskih umetnika, Muzej savremene umetnosti, Skopje, 1972)\nUmetnost br. 31, str. 69 – 70\nJul – septembar 1972\nJordan Grabul 01/04/1970 Jordan Grabul Osvrt (Izložba dela Jordana Grabula, Muzej savremene umetnosti,…


Žele odmor po završetku sezone - AZ Alkmar neće sa Liverpulom - Admiral Bet SPORT\nŽele odmor po završetku sezone – AZ Alkmar neće sa Liverpulom\nMarko Kulić Posted on 16. maja 2019. 18:20 16. maja 2019. 18:29\nTri nedelje pre finala Lige šampiona, gotova je Premijer liga. Liverpul i Totenhem od tada praktično nemaju obaveze pre svog finala pa traže sparing partnere koji bi održali formu igračima pred najvažniji meč u sezoni.\nSlično rade i Čelsi i Arsenal pre svog finala u Ligi Evrope, pa su "Plavci" igrali sinoć protiv Nju Ingalnda. Liverpul je takav meč želeo da odigra sa holandskim AZ Alkmarom, ali je ovaj klub to – odbio. Glavni razlog je taj što će fudbaleri ovog tima u narednom periodu biti na odmoru.\nKontrolni meč je trebalo da se igra nedelju dana pre finala Lige šampiona u Madridu. Liverpul će tako morati da traži novog protivnika koji bi održao formu igračima pred finale 1. juna.\nTagovi : az alkmar, liverpul\nHalep i Kiz završile učešće u Rimu šokantnim porazima, Kvitova protivnici prepustila jedan gem


Dehidracija mačke i kako je prepoznati - VET24 | DEŽURNI VETERINAR\nDehidracija mačke i kako je prepoznati\nMačka Carica, persijska mačka stara 16 godina,.. Prestala da jede pre par dana, dehidrirala je i ima povišenu telesnu temperaturu. Na infuzionoj terapiji u Klinici Sveti Vrači, u svrhu korekcije dehidracije, je od sinoć. Zdravstveno stanje stabilizovano, u toku pretrage i traženje uzroka.\nPredak današnje domaće mačke je afrička divlja mačka, Felis Sylvestris libica, poznata i kao pustinjska stanovnica suvih predela, bez dovoljno hrane i vode. Zato je ova mačka razvila sposobnost da preživi čak i kad izgubi 40 odsto masnog tkiva i proteina. Znatne količine vode obezbeđivala je sebi tako što se hranila sitnim životinjama, glodarima i pticama, čija tkiva sadrže i do 73 odsto vode. Današnja domaća mačka zaržala je istu sposobnost. Zato je sadržaj vode u industrijski proizvedenoj hrani u konzervama otprilike 73 odsto. Međutim, u suvim gotovim proizvodima on je znatno niži tako da, ukoliko mačku hranimo na taj način, treba da pije veće količine vode, a suvu hranu treba kombinovati sa onom iz konzervi.\nZa razliku od pasa ili ljudi, mačka nije razvila dovoljno snažan refleks žeđi koji podrazumeva veoma složeno međusobno dejstvo bubrega i mozga. Kad organizam izgubi preteranu količinu telesne tečnosti, odnosno dehidrira, bubrezi ispuštaju hemikalije koje saopštavaju mozgu kako je žedan i da mu je potrebna voda. Pošto je taj refleks kod mačke slabo razvijen, ona mora kroz hranu da obezbedi dovoljne količine vode. Osim toga, mačke nisu u stanju ni da prilagode količine vode koje uzimaju kad poraste spoljašnja temperatura, tokom letnjih meseci. Zbog tih odlika, ova životinja je prilično podložna dehidraciji i bitno je da naučimo da prepoznamo situacije u kojima je izgubila neophodne količine vode i da na vreme reagujemo.\nGlavni znak da je dehidrirala je promena u izgledu kože. Ako uhvatite pristima kožu na leđima mačke, iznad mesta na kome joj se spajaju lopatice, i blago je povučete nagore, trebalo bi da se vrati na svoje mesto čim je pustite. Međutim, kad mačka dehidrira, koža se sve sporije vraća na svoje mesto, a ako se uopšte ne vraća, stanje je veoma ozbiljno. Postoje i drugi znaci dehidracije: suve, lepljive desni, apatičnost, odbijanje hrane i simptomi karakteristični za bolest zbog koje se javila dehidracija, ukoliko je uzrok neka bolest. Dehidracija može biti i posledica povraćanja, dijareje, povišene telesne temperature, neke traume, srčanog udara, šećerne bolesti i drugih bolesti.\nUkoliko primetite znake da je mačka dehidrirala, treba odmah da reagujete. Ako je u stanju da pije vodu, stavite je na neko mirno mesto i obezbedite svežu vodu. Možete pustiti vodu da teče iz slavine, jer će je to podstaći da pije. Vodi u činijici možete dodati neku hranu koju mačka voli, na primer ribu iz mačje konzerve, pa će je i to podstaći da pije. Ukoliko mačka odbija da pije vodu, ili nije u stanju da to čini, uzmite špric za injekcije, skinite iglu i polako joj sipajte vodu u ugao usana (nikako između prednjih zuba, jer biste joj ubacili vodu u pluća i izazvali gušenje).\nSituacija u kojoj vidite da je mačka dehidrirala veoma je ozbiljna i intervencije koje preduzmete mogu se pokazati nedovoljnim. Zato je treba što pre odvesti veterinaru koji će joj pružiti stručnu pomoć. Naravno da je najbolje sprečiti takve situacije, a to ćete postići tako što ćete svojoj ljubimici uvek obezbediti dovoljne količine pogodne hrane i sveže vode.\nProbavni organi: trovanje hranom, bakterijske ili virusne infekcije (panleukopenija, salmoneloza, calitseviroz, toksoplazmoza, gastroenteritis), pankreatitis, opstrukcija creva\nNepravilna prehrana (nagli prelaz na novu hranu, hranjenje uglavnom suvom hranom, nisko kvalitetna hrana)\nTrovanje: trovanja otrovnim supstancama, otrovima.\nTeški gubitak krvi\nIzbegavanje unosa hrane i tečnosti\nPatologija bubrega: zatajenje bubrega\nPregrevanje, toplotni udar\nEndokrine patologije (diabetes mellitus)\nPre lečenja dehidrirane mačke, potrebno je utvrditi uzrok ovog stanja. Da biste to učinili, svakako zatražite pomoć u veterinarskoj ordinaciji. Budući da se dehidracija ne pojavljuje upravo takva, ali najčešće je manifestacija ozbiljne bolesti, terapija bi trebalo biti usmerena na uzrok. Potrebno je napraviti što više analiza i pretraga kako bi se postavila dijagnoza i propisalo optimalno lečenje. Što pre lečenje započne, manje su mogućnosti za nastajanje ozbiljnih posledica.\nOd VET Klinika Sveti Vrači|2019-06-18T14:03:02+02:0018. juna 2019'|Iz VET24 ordinacije|0 Komentara


Tim UN-a na Kosovu i Asociacija novinara Kosova objavljuju pobednike Nagrade za novinarstvo na temi siromaštva 2018 - UNKT\nGallery : Tim UN-a na Kosovu i Asociacija novinara Kosova objavljuju pobednike Nagrade za novinarstvo na temi siromaštva 2018\nTim UN-a na Kosovu i Asociacija novinara Kosova objavljuju pobednike Nagrade za novinarstvo na temi siromaštva 2018\nPriština, 15. oktobar 2018. – U znak obeležavanja Međunarodnog dana suzbijanja siromaštva i promovisanja rasprave o pitanjima i uzrocima siromaštva na Kosovu, Tim Ujedinjenih nacija na Kosovu (UNKT) i Asocijacija kosovskih novinara održali su danas 13. ceremonija dodele nagrade za novinarsku nagradu na temi siromaštva 2018.\nŽiri sastavljen od – prof. Dr. Šaban Buza, Rektor Univerziteta u Đakovici, profesor građevine i mehanike, mehatronike, saobraćaja, proizvodnje i automatizacija, g. Arben Hajredinaj, programski službenik za Odsek za medije Misije OEBS-a na Kosovu, gđa. Rozafa Kelmendi, rukovodilac projekta o rodno osetljivoj tranzicionoj pravdi za UNWOMEN, gospođa Violeta Oroshi, nezavisni multimedijalni novinar i prof. Fahredin Spahija, umetnik, fotograf i profesor fotografije na koledžu AAB – odabrali su šest pobednika u šest kategorija.\nPobednički novinari su najavljeni večeras, na ceremoniji kojoj su prisustvovali predstavnici UN, novinari, donatori i civilno društvo.\nMerita Nerizi osvojila je kategoriju Najbolji kratki video sa pričom za vesti “Policija spašava troje djece u Gnjilanu”, koja je emitiran na televiziji KLAN KOSOVA.\nKaltrina Redžepi Draguša, pobedila je u kategoriji Najbolji TV dokumentarac sa reportažom “Dete majka”, emitovanom na RTK1.\nMajlinda Doda osvojila je nagradu za najbolju audio priču sa radio prilogom “Siromaštvo i migracija” emitovanoj na Radio Kosova.\nBesa Kalaja i Leonida Mollićaj osvojili su nagradu za najbolju pisanu priču sa reportažom “Ne dao bog da ostariš!”, objavljenom na portalu Preportr.\nJeton Sopa, osvojio je kategoriju Najbolja fotografija sa fotografijom “U sredini Prištine, osam siromašnih članova porodice žive kao beskućnici”, objavljenom na Indeksonline.\nTokom ceremonije dodele nagrada, g. Ogan Svini (Eoghan Sveenei), Globalni direktor za obuku „First draft“ centra- neprofitne organizacije, zasnovanoj na Centru Šorenstajn, koji se bavi obukom, obrazovanjem i istraživanjem u oblasti onlajn propusta i dezinformacije – održao je predavanje o “Dezinformacije: rizici sa kojima se suočavaju mediji”.\n17. oktobar je Međunarodni dan borbe protiv siromaštva. Ovaj dan zastupanja predstavlja priliku da se prizna napor i borba ljudi koji žive u siromaštvu i šansu da čuju njihove brige.\nTrenutno, 700 miliona ljudi živi u krajnjem siromaštvu, što znači da živi sa manje od 1,25 dolara dnevno.\nIzgradnja održive budućnosti zahteva intenzivnije napore u pravcu iskorenjivanja krajnje diskriminacije u borbi protiv siromaštva, kako bi se obezbedilo da svi mogu u potpunosti ostvariti svoja ljudska prava. Cilj održivog razvoja br. 1 – “Iskorenjivanje krajnjeg siromaštva u svim oblicima svuda” – izričito prepoznaje da je siromaštvo rezultat mnogih različitih međusobno povezanih faktora koji utiču na živote ljudi koji žive u siromaštvu.\nNa globalnom nivou, ekstremno siromaštvo je već smanjeno za više od polovine od 1990. godine. Međutim, potrebno je još više da se uradi do 2030. godine, kako bi se stvorio svet u kome svako dete dobija šansu u životu, bez obzira gde se rodilo.\nSiromaštvo na Kosovu\nStopa siromaštva na Kosovu i dalje je najveća u regionu i u Evropi: prema Agenciji za statistiku Kosova i Svetskoj banci danas 5,2% stanovništva živi u krajnjem siromaštvu.\nSrećom, na Kosovo prevladava ohrabrujući trend, s padom stopa siromaštva. Ali ostaju mnogi izazovi:\nStopa rasta BDP-a od 4% zabeležena 2017. godine nije dovoljna da bi se uticala na značajne promene u ključnim razvojnim indikatorima.\nStopa zaposlenosti na Kosovu i dalje je najniža u regionu i daleko ispod EU.\nUkupna stopa nezaposlenosti je veoma visoka od 30,5%, a nezaposlenost mladih iznosi 52,7%.\nNajznačajnije, Kosovo ima i najveću stopu nezaposlenosti žena u Evropi: 36,6%. (Izvor: Statistička agencija Kosova).\nAgencije UN-a na Kosovu će i dalje zalagati za svaku ženu i muškarca da imaju pravo na pristojan rad, za sprovođenje standarda rada i rešavanje bilo kog oblika isključivanja ili diskriminacije.\nEkipi i OKB-së i Kosovës dhe Asociacioni i Gazetarëve të Kosovës shpallin fituesit e Çmimit së Gazetarisë në temën e varfërisë 2018


Info027 - Privilegija je biti u Domu\nZbog radova u Partizanskoj ulici obustava pijaće vode\nSTOJIM UZ VRANJSKE: Zamračenje u znak solidarnosti i opomene\nPrinosi iznad proseka\nsreda, sep 06 2017\nU Domu učenika srednjih škola u Prokuplju uselili su se srednjoškolci koji će u školskoj 2017/2018. godini nastavu pohađati u sve četiri prokupačke srednje škole. Od 140 korisnika najveći broj, kao i do sada, pohađa nastavu u Medicinsku školu “Dr Aleksa Savić”.\nDirektor prokupačkog Doma učenika srednjih škola Jelena Vuković na sastanku sa roditeljima govorila je o radu ustanove i podvukla da su za smeštaj u Domu izabrani najbolji đaci.\n- Konkurencija za boravak u Domu ove godine, za razliku od prethodnih, bila je izuzetno velika, tako da su se mnogi našli ispod crte. Biti u ovoj ustanovi sada je postala privilegija. Sve aktivnosti i rad podređeni su đacima, izjavila je direktorica i dodala da je za dobar uspeh neophodna i saradnja sa roditeljima.\nOna je podvukla da mesečna cena ukupno iznosi 22.350 dinara, da roditelji plaćaju 5.350 dinara, a ostatak Ministarstvo prosvete.\nStručni saradnik Lidija Đorđević naglašava da su u prošloj školskoj godini od 140 đaka 80 njih završilo razrede sa odličnim uspehom.\n- Osim školskih obaveza, izuzetna pažnja poklanja se i vannastavnim aktivnostima. U ustanovi postoje mnoge sekcije u kojima svaki učenik može da se aktivno uključi, izjavila je ona dodavši da su u prethodnoj školskoj godini na mnogim takmičenjima u Srbiji đaci ostvarili zavidne rezultate.\n- Za dobar uspeh neophpodna je saradnja vaspitača, razrednih starešina, roditelja i samih učenika. Vaspitači i stručni saradnici uvek su spremni da pomognu svakom korisniku kako bi se postigao dobar uspeh, izjavio je vaspitač Milan Lazović.\nViše iz ove kategorije « Promocija preduzetništva i internet mogućnosti\tPrivrednici Prokuplja na sajmu u Nišu »


Novi Hesketh '24' motocikl dobio je ime u čast Jamesa Hunta | CARLANDER\nPiše: M. Đurić\t,\t18. lipnja 2014.\nHesketh Motorcycles je osnovao Lord Alexander Fermor-Hesketh, treći Baron Hesketh, 1980. godine, sa velikim ambicijama. Uloživši značajna sredstva nastao je motocikl sa oznakom V1000, a to je bio prvi britanski motocikl sa 4 vetila po cilindru i 2 bregaste osovine u glavi motora.\nMeđutim, taj motocikl imao je velikih problema sa pouzdanošću pa je do 1982. proizvedeno svega 139 primjeraka, kada je firma ‘otišla u stečaj’. Proizvodnju je preuzeo Mick Broom, dotadašnji razvojni inženjer i test vozač, a proizvodni kapacitet je bio 12 primjeraka godišnje sve do 2010. kada firmu preuzima Paul Seeman.\nZbog očiglednih razloga proizvodnja je obustavljena jer je trebalo riješiti mnogobrojne probleme. Kao izlaz iz krize nakon 4 godine pripremljen je novi motocikl sa oznakom 24, kao siboličan podsjetnik na F1 vozača Jamesa Hunta i njegovu slavnu pobjednu na stazi Zandvoort iz 1975. godine.\nHasketh 24 je potpuno moderan motocikl, sačinjen oko jedninstvenog pogonskog agregata sa 2 cilindra u ‘V’ rasporedu, postavljenih pod uglom od 56°. Radi se o modernom ‘X-Wedge’ motoru radne zapremine od 1.950 ccm koji isporučuje oko 120 KS. Dizajn sadrži neke klasične elemente, zračne usisnike i ‘piggyback’ stražnji dio.\nUgrađene su komponente kvalitetnih proizvođača, pa tako pomenimo Ohlins sistem ovjesa, Beringer kočnice, Brock BST karbonske felge, Stack instrumentacija postavljena na karbonski panel, dok je okvir sačinjen od hromnog čelika, zavaren TIG postupkom.\nIako cijene još nisu zvanično objavljene, u pripremi je i model sa dva sjedišta.\nTags:\t2014, 24, Hesketh, James Hunt, motocikl, motori, novi moderl, premijera\nBMW Motorrad sprema novi GS model


Samo od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) naša zemlja u novoj tranši tražit će više od milijardu KM, a više od toga očekuje se od Evropske komisije u narednim godinama. Ipak, za razliku od ranijeg perioda, ovaj novac bit će mnogo strožije uslovljen, a pogledi će biti upereni i u "zlatne koke sistema" - zapošljavanje i nabavke.\nAranžmani s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i Evropskom komisijom kroz "makroekonomsku podršku BiH", su programski aranžmani koji trebaju podržati makroekonomsku stabilnost, saniranje socijalnih i ekonomskih šteta prouzrokovanih pandemijom, te doprinijeti ubrzanom i održivom ekonomskom oporavku, kaže za Klix.ba Haris Abaspahić ekonomski analitičar iz sarajevskog Centra za politike i upravljanje (CPU), koji živi i radi u Washingtonu.\n"Na našim je vladama da se izjasne o programu reformi, oblastima, prioritetima i sektorima gdje je pomoć potrebna te da program usaglase s međunarodnim partnerima. Naravno da EU i međunarodne finansijske institucije imaju jasnu sliku o reformskim prioritetima u zemlji. Tu ne treba očekivati velika iznenađenja - to je nastavak provedbe prethodne Reformske agende, provedba prioriteta definsanih od EU, te prethodnim aranžmanima s MMF-om i preporukama Svjetske banke", kaže on.\n"Nadam se da će mogućnost da osiguramo sredstva za ulaganja u realizaciju ovakvog programa dati poticaja vladama da se vrate na reformski put. U kontekstu reforme javne uprave – povećanje transparentnosti i efikasnosti javnih nabavki, profesionalizacija i depolitizacija javne uprave, posebno u oblasti zapošljavanja i nabavki u javnom sektoru su od iznimne važnosti, ali ove reforme nije jednostavno provesti. Nedvojbeno da će postojati otpori ovim reformama te da politička cijena rješavanja ovih pitanja nije mala, ali je i ulog veliki - radi se o sredstvima preko milijardu KM za ulaganja u saniranje posljedica krize i podsticaj posrnuloj ekonomiji", kaže on.\n"Manje štela, brz i pošten odabir najboljih ponuđača usluga i radova te odabir najboljih za rad u javnom sektoru su prioriteti koji mogu imati dalekosežan pozitivan utjecaj na ekonomiju i društvo uopće. Modaliteti koji uključuju vanjsku podršku kod planiranja i provedbi strateških nabavki, kao i odabira najboljih u javnoj službi, bi trebali biti dobrodošli. Koliko će biti efikasni zavisit će od spremnosti naših vlada da se posvete ovim inicijativama. Postoji niz dobrih modela i praksi u okruženju koje treba uzeti u obzir, uključujući i primjenu tehnoloških alata u sferi e-Governancea", zaključio je Abaspahić.\nVeć od ranije se spekulira o uslovima pod kojim će našoj zemlji biti odobrena sredstva iz novog višegodišnjeg sistema finansiranja Evropske komisije. Ukrajina, koja se nalazi u našem "kreditnom razredu", dala je pod kontrolu javne nabavke i zapošljavanje, a obavezala se i na kompletnu reformu javnog sektora.\nKorita brojnih rijeka na kojima su izgrađene mHE ostaju tokom većeg dijela godine potpuno suha, upozorava Anes Podić.\nOgorčeni građani Velike Kladuše se okupili ispred Općine zbog imigranata\nJutros u 10 sati počelo je spontano okupljanje građana u gradskom parku ispred zgrade Općine Velika Kladuša.\nPovod je zakazana tematska sjednica općinskog vijeća na kojoj će se razmatratimigrantska kriza kao i problemi vezani za migrantsku krizu na području Velike Kladuše.\nNa sjednici se očekuje i razmatranje proširenja kapaciteta za smještaj novih migranata.\nOčekuje se da će Općinsko vijeće formirati Operativnu grupu kao privremeno tijelo u koju bi trebali biti imenovani predstavnici svih relevantnih faktora koji mogu dati svoj doprinos u rješavanju migrantske krize na lokalnom nivou.\nGrađani jasno poručuju da ne žele nikakve migrante i nove kampove na području Velike Kladuše, Bihaća i općenito Unsko-sanskog kantona, javlja freelancer Ademir Veladžić koji nam je ustupio videomaterijal.\n"Cilja se svjesno da nas dovedu u bezizlaznu situaciju da se sutra mi moramo sukobiti s tim NN licima, za koje niko nije utvrdio odakle su došli, šta su radili, iz kojeg zatvora je pobjegao, koja ga je vlast deportovala. Ovaj problem mora riješiti država, koja je zakazala. Zakoni se ne poštuju i ne sprovode", kazao je jedan od okupljenih građana.\nMeđu građanima je istaknuto da je BiH od 2015. godine potpisnik Marakeškog sporazuma o migracijama.\nNova instrukcija IZ-a: Namazi se opet klanjaju u potpunosti\nGlobalni izvještaj UN-a o bioraznolikosti donosi zaključak da nijedan od 20 ciljeva bioraznolikosti nije ispunjen.\nKrhki ekosistemi poput koraljnih grebena i tropskih šuma naročito su ugroženi, a koraljima sve više prijeti izumiranje, rekli su naučnici.\nSvijet u velikoj mjeri nije uspio zaštititi bioraznolikost, priroda sve više pati, a stanje se pogoršava, navodi se u velikom UN-ovom izvještaju koji je objavljen u utorak, prenosi agencija Hina pozivajući se na dpa.\nGlobalni izvještaj UN-a o bioraznolikosti donosi zaključak da nijedan od dvadeset ciljeva bioraznolikosti, koji su dogovoreni prije deset godina sa rokom do 2020. godine, nije u potpunosti ostvaren.\nSamo šest ciljeva - koji se tiču zaštite ekosistema i promocije održivosti – „djelimično je ostvareno“.\nPrekomjerno ribarenje, prekomjerna eksploatacija, klimatske promjene, zagađenost i invanzivne strane vrste neki su od uzroka gubitka bioraznolikosti i degradacija ekosistema.\nIma i svijetlih tački\nNo, prema izvještaju postoje i svijetle tačke, uključujući pad stope deforestacije, povećanu svijest o bioraznolikosti i očuvanju te veći udio kopnenog dijela i okeana na planetu koji su stavljeni pod zaštitu.\n„Mnogo dobrih stvari se događa širom svijeta, a njih treba slaviti i ohrabrivati“, rekla je Elizabeth Maruma Mrema, izvršna tajnica Konvencije o bioraznolikosti koja je objavila izvještaj.\n„Kakogod, stopa gubitka biozarnolikosti je dosad neviđena u historiji čovječanstva, dok se pritisci povećavaju. Živi sistemi Zemlje kao cjelina su ugroženi.“\nDodala je da kontinuirana degradacija prirode povećava šanse širenja bolesti poput novog korona virusa na čovjeka.\nIzvještaj poziva na osam hitnih promjena da bi se zaustavilo propadanje prirode, uključujući obnovu ekosistema, redizajn poljoprivrede i smanjenje konzumacije mesa i ribe, dodaju agencije.


Javni beležnici podsećaju na potrebu overe saglasnosti za prekogranična putovanja dece\nBEOGRAD, 28. juna 2021. – Javni beležnici Srbije pozivaju građane da u njihovim kancelarijama blagovremeno obave besplatnu overu dokumenata potrebnih za upis u srednje škole i fakultete, s obzirom na to da je dosadašnja javnobeležnička praksa pokazala da se stvaraju značajne gužve u poslednjim danima pred upis.\nOveru fotokopija svedočanstava i diploma neophodnih za upis u srednje škole, kao i za prvi upis na fakultet, javni beležnici obavljaju besplatno u svih 197 kancelarija širom Srbije, tokom radnog vremena - svakog radnog dana od 9 do 17 sati.\nIstovremeno, u trenutku kada se građani odlučuju za polazak na godišnje odmore, podsećamo na potrebu za blagovremenom overom saglasnosti za prekogranična putovanja maloletnih lica bez pratnje jednog ili oba roditelja. Overa ove saglasnosti nije besplatna, odnosno iznosi 360 dinara po potpisu (dva javnobeležnička boda+PDV).\nJavnobeležnička komora Srbije podseća da beležnici, u izuzetnim situacijama, mogu da rade i van radnog vremena. U tom slučaju, i za besplatne overe, kao i za redovne overe, po obavezno primenjivoj Javnobeležničkoj tarifi, građani plaćaju naknadu za rad van redovnog radnog vremena.\nOveru potpisa i prepisa ili fotokopija u Srbiji od marta 2017. godine rade isključivo javni beležnici, osim u mestima gde javnih beležnika još nema. U ovom trenutku, nisu imenovani još javni beležnici za područja četiri osnovna suda - Dimitrovgrad, Knjaževac, Majdanpek i Sjenica. U tim mestima, overa se i dalje može obaviti u sudovima, kao i u lokalnim organima uprave.


Pregled albuma Tori Amos, Okean okeanu – Prostranstvo emocija i talasi bola | Tacno.net\nAutor 👤Željko Pavićević 9.11.2021. u 14:14\nPoslednji album Tori Amos zavređuje svačiju pažnju. Melodije i reči pesama vodiće vas kroz obilje emocija, povezati sa onima na koje ste zaboravili, osloboditi tuge i opustiti. U sobi gde prigušena svetla sveća i miris indijskog štapića ispunjavaju melodije Ocean to Ocean osećaćete se smireno i prisutno. Ovaj album je još jedan dokaz da mrak, tuga i bol stvaraju neprocenjivo bogatstvo, lepotu i beskonačnu sreću. On je spoznaja da ćemo na kraju tunela ugledati svetlost, da ćemo nakon oluje ugledati dugu. On potvrđuje da bez obzira na nedaće koje nas stižu u svakodnevnom životu uvek možemo izdvojiti vreme i mislima „pričati sa drvećem“.\nPress credit: Desmond Murray\nUskoro će punih 30 godina od kada se u pratnji malih zemljotresa na svetskoj muzičkoj sceni pojavila Tori Amos sa prvencem „Little Earthquakes“. Sećam se da sam tada, kao sedamnaestogodišnjak slušajući pesmu „Crucify“, pomislio kako je na scenu stupila nova Kate Bush. Voleo sam Kate Bush jer je bila drugačija, čudna, interesantna. Iz istih razloga zavoleo sam i Tori Amos. Gledajući je za klavirom, grandioznu damu riđe kose i lepog osmeha znao sam da će ljubav prema njenoj muzici, onome što piše i stvara biti večna. Novi, 16. po redu album „Ocean to Ocean“ je to potvrdio i nekako uklesao u meni. Dok sam slušao ovaj album obuzimao me osećaj neopisive tuge i sreće istovremeno. Lice na kojem istovremeno uz oči pune suza imate širok osmeh.\n„Ocean to ocean“ je nastao u periodu „zatvaranja“ usled pandemije pod teretom ličnih gubitaka, a u društvu najbližih i najvoljenijih osoba na celom svetu. U brdskim predelima drevnog Kornvola na jugozapadu Velike Britanije, koji se graniče okeanom i gde su vetrovi i kiše stalni posetioci, u danima kada se svet suočavao sa nepoznatim neprijateljom, nastali su stihovi i melodije koje pomeraju granice, obuzimaju dušu i inspirišu um.\nPokušavajući da prebrodi situaciju u kojoj joj je, kao i svima nama, bio oduzet svakodnevni život i skoro iscrpljena životna energija, Tori se okrenula knjigama. Uvek su biografije i autobiografije bile najbolji materijal za pronalaženje rešenja, spoznaju i prevazilaženje prepreka. Čitajući o Bruce Lee-ju nekako se povezala sa njim i onim što je rekao: „Budi kao voda“. Shvatila je da se odvojila od elementa koji ju je vodio kroz život i pokušala da iskorači iz tuge i bola koji je obuzimao. Nastala je pesma „Metal Water Wood“.\nSuočena sa gubitkom majke, Mary Ellen, u uslovima kada je usled pandemije bilo nemoguće napustiti Britaniju i otići za SAD, nemoguće ostvariti kontakt sa voljenima i publikom koju željno iščekuje, Tori je pokušavala da se poveže sa ženom koja ju je dovela na ovaj svet i pružila bezuslovnu ljubav, svojom majkom. Skrhana bolom i tugom, tražila ju je u oblacima, pokušala da je oslušne u vetru, da je prepozna u odsjajima sunca koji su se odbijali od vodenog prostranstva. Tako su, kao rezultat patnje, nastale pesme „Speaking With Trees“ i „Flowers Burn to Gold“.\nJoš jedna emotivna i nadasve divna sentimentalna pesma „Swim to New York State“ prikaz je velike ljubavi i priznanje odanom partneru praćena zvucima razdraganih violina i klavira. Na novom albumu Tori se osvrće i na probleme današnjice, kao što su religijsko licemerje i mizoginija kroz pesmu „Devil’s Bone“ ali i na nesmotren odnos prema prirodi i klimatskim promenama iskazan kroz pesmu „Ocean to Ocean“.\nPesma „29 Years“ vraća se u isti emotivni prostor kada je nastala pesma „Me and a Gun“ sa njenog prvog albuma, ovog puta rešena da prevaziđe traumu i devastaciju davnih dana. Ona je spoznaja da je važno prevazići problem koji vas može omesti da proživite i uživate u svim lepim stvarima koje vam donose dani ispred vas.\n„How Glass is Made“ kroz stihove i dinamične zvuke ukazuje na jednostavnost uništavanja uz pitanje da li smo svesni kako se stvaraju stvari, šta je potrebno da bi stvorili nešto lepo što se tako lako može „polomiti“. Nešto drugačija od ostalih i veselija je pesma „Spies“ koja je ujedno bila i drugi singl sa ovog albuma (prvi singl je bio „Speaking With Trees“).\nPredivna balada, otrežnjujuća i motivišuća, ostavljena je za sam kraj. Ona je osnažujući tango i rođendanska čestitka svima onima koji su prošli kroz turbulentno vreme pandemije, vreme zatvaranja i izolacije.\nTagovi: „Little Earthquakes“„Metal Water Wood“„Ocean to Ocean“Tori AmosŽeljko Pavićević


Color Press Group blog » 2013\nBiti il’ ne biti – ČOVEK\nGledam one mučne slike iz Bogovađe, buy Banje Koviljače, prostate Ušća kod Obrenovca… pa se pitam: kada je i zašto nestalo sve ljudsko u nama? Zar je moguće da nas ti nesrećnici koji su utekli iz građanskim ratom zahvaćene Sirije, Avganistana ili neke druge nevolje baš toliko ugrožavaju da ćemo ih radije prepustiti „beloj“ smrti ili onoj od gladi nego što ćemo im pružiti komad hleba i stari kaput? Osmeh ohrabrenja namerno ne spominjem jer je empatija u nama naprosto – usahla.\nU potrazi za (boljim) životom, na putu ostvarenja toliko skromnog ljudskog sna da s mirom ustaju i s mirom ležu, isprečili su im se negostoljubivi (ovo je pravi eufemizam) stanovnici pobrojanih i još nekih mesta u Srbiji, uplašeni time da će im došljaci poremetiti ustaljene navike.\nKada smo to postali toliko bezdušni, neosetljivi na tuđu muku? Da li smo mi potomci onih srpskih domaćina koji su prihvatili mnogočlane slovenačke porodice početkom Drugog svetskog rata nudeći im utočište do okončanja tog užasa? Naši preci, isti oni koji su u oskudici delili poslednji obrok sa svojim nevoljnim gostima, sada se u grobovima prevrću gledajući tužne azilante kako se na novembarskim temperaturama teturaju od gladi po okolnim šumama, ali ipak pokušavaju da zadrže ljudskost kupajući se u ledenim potocima da bi koliko-toliko održavali higijenu, kao i još tužnije potomke koji ne žele te azilante u svojim naseljima, jer se, zaboga, plaše za svoju decu! Pa kome su oni naudili? Nisam čula ni da su nekoga mrko pogledali, a kamoli da su učestvovali u nekoj nepodopštini. Zagovornici ideje „proterajmo ih iz Srbije ili makar iz mog sela“ tvrde da „ti stranci kradu sve što stignu“, a zaboravljaju da glad nema oči. Kada bi konačno bili na toplom i s makar jednim toplim obrokom dnevno, uverena sam u to da niko od njih ne bi posegnuo ni za jabukom s grane. Pobogu, oni su prestravljeni svime što im se desilo u otadžbini (a nisu pobegli od malih jada), pa i onim što im se ovde dešava. A samo su u prolazu kroz našu zemlju. Koliko sutra, postaće članovi zajednica u zapadnoevropskim državama, pa verujem da će s pravom „lepo“ pričati o nama i da će ih pritom zapadnjaci slušati u želji da potvrde svoje već izgrađeno mišljenje o nama, „surovim Balkancima“.\nI onda se čudimo zašto nas svuda u svetu doživljavaju kao „loše momke“. Nije nam potrebna nikakva Medlin Olbrajt da nas ocrni, ocrnili smo sami sebe odnosom prema nevoljnicima. Ovakvi kakvi smo – stisnuti, sebični i ksenofobični – još dugo ćemo se pitati kada će nam biti bolje. A dovoljno je setiti se reči upokojenog patrijarha Pavla, u koga smo se svi zaklinjali: „Budimo ljudi! Biće nam bolje kada budemo bolji ljudi.“ Zar je to toliko teško?\nU velikoj misiji\nNedavno je u jednom ozbiljnom tok-šouu nekoliko psihijatara pričalo na temu straha od smrti i – složili su se da je on intenzivniji kod ljudi koji misle da nisu uradili u životu ono što je trebalo te nisu ostvarili misiju radi koje su i poslati da žive na ovoj planeti. Mnogi, troche allergy pa i ja među njima, help medicine misle da je ono čemu bi trebalo da posvetimo više svog vremena i što može da oplemeni naše živote vezano za pomaganje drugima, cialis onima koji su bespomoćni, altruizam, humanost….\nIpak, skoro sam sigurna da svi, u trenutku kada se suočavaju sa smrću, najviše žale što nisu provodili lepše, radosnije i ispunjenije vreme sa svojim bližnjima. Na takozvanoj bucket list se, osim tipičnog skakanja padobranom i odlaska na karneval u Rio, nalazi takođe tipična želja ”kupiti kuću na selu”. To u prevodu znači: živeti mirno, okružen najbližima, bez stresa i mnoštva drugih ljudi. Na bucket listi se ređe nađe nešto što je vezano za poslovna postignuća, uspeh u javnosti, zaradu, pa čak i samopotvrđivanje kroz pomoć drugima. Kakva ogromna razlika, budući da smo u životu skoro neprekidno obuzeti upravo time.\nI gorepomenuti psihijatri rekoše da je važno svakog dana pomisliti da smo smrtni, kako bismo uspeli da integrišemo ono čemu težimo dok smo živi i ono za čim žalimo kad umiremo. Deluje jednostavno, a nije. Upoznala sam uspešne, predane i posvećene ljude koji se čak bave i humanitarnim radom, a da se pritom svađaju ”na krv i nož” sa svojim partnerom, zanemaruju stare roditelje, ne komuniciraju s braćom i sestrama, stide se svoje rodbine, u svakodnevnoj strci ne javljaju se komšinici što živi preko puta njih. I tako u velikoj misiji traganja za sopstvenom svrhom i smislom koji će nas ispuniti i čak pripremiti za poslednji čas, ovih pretprazničkih dana, setimo se šta možemo uraditi za one što žive s nama i pored nas. U početku nam se može učiniti da nemamo baš vremena ni energije za njih, ali korak po korak, reč po reč, delo po delo i – stvari počnu drugačije da funkcionišu. I tako pripremljeni – uđite u novu 2014.\nImate još vremena!\nBesplatna izvinjenja: još malo pa nestalo…\nZaboravi na užasno zimsko nevreme napolju, generic neka CKM bude tvoje sigurno utočište. Ne boj se, prostate slobodno uđi unutra, bronchi sedi pored kamina i skini te mokre pantalone. Sad kad si se opustio, slobodno nam reci ukoliko smo ti se nekako zamerili ove godine. Shvativši da je do kraja godine ostalo još samo nekoliko nedelja, doneo sam odluku da se CKM kolektiv iskupi za sve (dobro, bar neke) loše stvari koje smo uradili, te da u 2014. uđemo čistih računa i s manje gnevnih čitalaca za vratom.\nUzmimo na primer Mimi Živanović, devojku o koju sam se ogrešio zlonamerno se smejući njenom YouTube klipu zajedno sa svima vama. Istog trenutka kad smo je upoznali na poslednjoj CKM žurki, shvatili smo koliko smo bili u krivu i da žurkama unazad nismo veče proveli s toliko zabavnom i dobronamernom osobom. Već sutrašnjeg dana poslali smo joj zasluženu pozivnicu za gostovanje na naslovnoj strani CKM-a.\nNa krilima iskupljenja, a zbog kučeta koje sam udario autom (dva puta), iste nedelje smo azilu za pse ”Bella” prosledili 75.000 dinara osvojenih na McDonalds turniru (zapravo, psima smo spakovali i pakete hamburgera, ali smo bili prinuđeni da ih pojedemo usput – čim smo shvatili da je azil udaljenih čitavih 15 km od redakcije!).\nOstalo mi je još samo da se iskupim stanovnicima mesta kojem se CKM najviše ismevao i odakle nam je stiglo neverovatno mnogo pretećih mejlova. Poslatih poštom. Dragi Vranjanci, primite moje najiskrenije žaljenje zbog činjenice da živite u Vranju. Ne brinite, stvari će izgledati mnogo bolje kad vas pokrije debeli sneg…\nTekst je objavljen u magazinu “CKM” br. 121 decembar 2013.\nŠekspir iz paralelnog sveta\n(Bogojavljenska noć, ampoule režija: Egon Savin, viagra 60mg SNP, unhealthy premijera 1. novembar 2013.)\nKažu neke teorije da osim ovog našeg, postoje paralelni svetovi gde je sve isto kao ovde, a ipak potpuno drugačije. U nekom od tih svetova ja sam oženjen i imam dvoje dece, u nekom drugom sam gej, u trećem sam truli bogataš na jahti, u četvrtom sam već poginuo i slično tome. Šekspir je posebno zahvalan za izmeštanje u paralelne svetove, jer em je 400+ godina poznat, em je njegova poetika i poruka večna. Pa, zašto se ne poigrati malkice: Trevor Nunn je 1996. stavio radnju ne u Iliriju i Mediteran nego u centralnu Evropu 200-tinak godina kasnije, a Egon Savin je… recimo, postavio stvari onako kako bi, po njegovom mišljenju i senzibilitetu, Šekspir, ondašnji trendseter i Bowie onog doba, napisao dramu 2013. godine.\nNaravno, sve je ultramoderno i podseća na ovu našu Iliriju iz svakodnevice. Knez Orsino loče i duva, loži se na pare i lepu naslednicu, naslednica je kao i sve arhetipske žene uglavnom, zainteresovana za one koji su joj nedostižni i one koji je tretiraju sa nezainteresovanošću, dakle, sve je kao što je ovde i sada, i uvek i svuda. Pa ipak, iako su svi likovi modernizovani i satirizovani, sve ostaje manje ili više dosledno osnovnoj zamisli drame do twist endinga za koji Savin smatra da je sasvim prigodan.\nŠapnuo sam kolegi do sebe da je ova drama zapravo prva oda metroseksualnosti koje mogu da se setim: lepa Olivija zaljubljena je ne u muževnog Orsina, već u metroseksualnog i uglađenog Cezarija, koji je takav u svakoj adaptaciji, a bogme se i Orsino greje za ženu koja liči na dečaka. U doba jasnih podela uloga muško-žensko, Šekspiru nije bilo lako da se ovako poigra, ali u okvirima heteroseksualnosti je već tada definisao muževne muškarce, ženstvene žene, ženstvene muškarce i muževne žene, i sve ih je postavio u istu ravan. Sećam se kada je jedan moj drug počeo svađu sa drugim oko ukusa za žene, sa nekih 17 godina: „Tebi se sviđaju sve nafrakane kučke koje deluju jeftino!“, rekao je jedan, da bi drugi besno odvratio: „Pa barem se ne ložim na žene zato što liče na muškarce!“. Ta dihotomija je uvek postojala i uvek će postojati. Neki vole suportan pol baš zato što je suprotan, a neki traže u suprotnom polu ono što im je poznato u sopstvenom, da bi lakše izašli na kraj sa nepoznanicom i misterijom ljubavi i seksualnosti.\nZanimljive su u predstavi jasne pop-reference. Meni je Olivija na početku neodoljivo ličila na Lady Gagu, a imidž Cezarija, tj. preobučene Viole (nikad više neću moći, posle „Zaljubljenog Šekspira“, da čujem ime „Viola“ a da ne pomislim na Gwyneth Paltrow sa smešnim brčićima), podseća na mešavinu Andrewa Eldritcha iz The Sisters of Mercy i Annie Lennox. Sanja Ristić Krajnov u ulozi Olivije u svaki kadar unosi naboj seksa koji ni iritantan karakter junakinje ne može da smanji, a ta kontradikcija „da bi poljubio nekog ko te nervira“ i jeste neophodna. Nenad Pećinar održava animalnu samouništavajuću privlačnost Orsina na visokom nivou, a odlična Minja Peković sjajno se snalazi u ulozi devojke sa tajnom. Da smo u Holivudu, ovakve uloge sa presvlačenjem bi se regularno nominovale za Oskara. No, možda je prava zvezda predstavi iskusni Radoslav Milenković kao Malvolio, koji je u ovoj verziji sveštenik. Čovek je dominirao svakom scenom i zasmejavao sve čak i u scenama duboko tragičnim po sebe: Malvolio je arhetip muškog samozavaravanja – mi inače imamo tendenciju „wishful thinkinga“ da izvlačimo iz jednog osmeha ili reči čitavu romansu („Znao sam da se loži na mene!“) iako je realnost sasvim drugačija. Malvolio je doterao sve to do bolnog ekstrema, da se svako od nas zasigurno složio sa rečenicom: „Sigurno sam i ja nekad bio Malvolio“.\nSve u svemu, predstava je skoro briljantna. Zašto „skoro“? Pa, prilagođena je apsolutno našoj generaciji koja je odrasla uz „Simpsonove“, „South Park“, „Family Guy“ i MTV i bespoštedno ismeva sve i svakoga, svaku ideju i svaku ozbiljnost. Osim jedne. A nju je Egon Savin i postavio u sopstveni članak, „Reč reditelja“, a ta ideja je ne samo androginost, već i „trojka“ i u ljubavi i u seksu, biseksualnost i liberalnost, nasuprot puritanstvu, konvencijama, namrgođenosti. „Pustite ljude da se vole kako god hoće, bolje nego da se namrgođeno komentarišu ili mrze“, jeste lep koncept, a zbog njega je Savin žrtvovao i lik Violinog brata blizanca Sebastijana i spojio ga sa Violom u jedan lik. Twist ending je neočekivani zaokret u kome se ne venčavaju 4 osobe (dve po dve, Sebastijan sa Olivijom, Viola sa Orsinom), već se upriličava trojno venčanje, tj. veridba Orsina, Olivije i Viole/Cezarija, i kruniše se „trojnim poljupcem“. Da će ovo ići u tom smeru, videlo se preko sve naglašenijih lezbo-scena tokom predstave, a kulminacija je u raspletu. Možda nas je iznenadilo da Savin ovako završi predstavu, ali na kraju krajeva, to nije nimalo slučajno. On je to od početka i hteo. To je i bila, sudeći po „Reči reditelja“, njegova glavna ideja od starta. U eri Andreja Pejića nekako smo to i mogli očekivati. Šteta samo što je jedna predstava koja je bila jedan veliki „South Park – Šekspir“, i koja je nemilosrdno ismevala svaki svakcijati element ljudskog ponašanja, na kraju postala pomalo pamflet liberalnosti, bez ironije i na to. Počelo je kao South Park, a završilo se kao sovjetski plakat. South Park-ovci bi se narugali i tome što je za Savina bila svetinja. Da imam zvezdice da ih delim, dao bih 4 od 5, a da je ismejao sve ideje, dao bih ih 5. Ovako, dobili smo otvoreni protest protiv narastajućeg konzervativizma i cenzure „in your face“, dva zagrljena geja za šankom, i ljubljenje „svako sa svakim“, ali to je i razumljivo kad vidimo gde živimo.\nNa kraju, izlazeći sa predstave, nasmejali smo se i prokomentarisali: „Ovo kod Fajgelja ne bi prošlo!“. Izašli smo smejući se. Vi pogledajte pa izađite… hm… pa, kako vam drago!\nPC World, health poznati računarski magazin, cialis i glavni konkurend našeg PC Magazine-a tokom skoro tri decenije, najavio je gašenje print izdanja u SAD i potpuni prelazak na digital.\nOdluka je pala 5 godina nakon što je to uradio veliki rival PC magazine, uz obimne pripreme duge čak 7 godina. U trenutku gašenja štampanog izdanja PC Magazine imao je preko 700 hiljada pretplatnika, a PC World u ovom trenutku gašenja ima 339 hiljada pretplatnika!\nDok se magazini druge tematike još uvek nekako drže, iako tiraži svih magazina padaju, Internet je u istoriju posalo većinu štampanih magazina IT-računarske tematike.\nPC World (u novije vreme stilizovan kao “PCWorld“) je pokrenut daleke 1982. godine neposredno pre tadašnjeg Comdex sajma.\nOvo gašenje je dokaz da je jedan deo njihove početne misije postignut, te je i naziv ovog magazina “Personal Computer World” prevaziđen: kako vam danas zvuči “personalni računar” i šta zapravo označava “personalni računar” u 2013.?\nThe Act of Killing: Koliko je daleko Džakarta?\nSvečana sala u Galeriji Matice srpske, nurse Cinema City, therapy pedesetak stolica, herbal projekcija filma„Činubistva“. Dva sata kasnije – muk. Pa jak aplauz. O čemu je reč?\nNakon vojnog puča u Indoneziji 1965. godine, Anvar i njegova družina su dobili unapređenje: od bioskopskih tapkaroša do vođa odreda smrti. Pomogli su vojsci da ubije više od million komunista, Kineza i intelektualaca za manje od godinu dana. Kao islednik i egzekutor jednog od najozloglašenijih odreda, Anvar je ubio na hiljade ljudi sopstvenim rukama. Danas on uživa poštovanje kao osnivač desničarske paravojne organizacije koja je nastala iz odreda smrti. Organizacija je toliko moćna da su njene vođe ministri u vladi koji se zadovoljno hvale svim svojim delima, od korupcije i lažiranja izbora do genocida. U filmu ‘’Čin ubistva’’Anvar i družina nam pričaju o ubistvima koja su počinili. Ali oni ne učestvujuu filmu kako bi svedočili za dokumentarni film: oni žele da budu zvezde u filmovima koji su im omiljeni još od dana kada su preprodavali karte u bioskopima. Zato reditelj filma izaziva Anvara i njegove prijatelje da urade igrane scene o svom iskustvu ubijanja, adaptirajući ih sami u svojim omiljenim filmskim žanrovima – gangsterski, vestern, mjuzikl. Oni pišu scenario, glume sami sebe, pa čak i svoje žrtve.\nU filmu je neverovatno potpuno odsustvo grižnje savesti aktera zločina od pre 38 godina. Šokantna je i društvena prihvatljivost činjenice da su oni na slobodi, da im nikad nije suđeno i da danas slobodno pričaju u svojim zlodelima čak i na nacionalnoj televiziji. Neki od njih su danas potpredsednici vlade, ministri, slobodno drže mitinge…\nO ovom istorijskom periodu gledali smo film „Godine opasnog življenja“ (Piter Vir) ali u njemu Amerikanci ni izbliza nisu tako jezivo prikazali zločine desničarskih paravojski, svakako daleko od onoga kako je u „Poljima smrti“ prikazan Pol Potov komunistički teror u obližnjoj Kambodži, samo 10 godina kasnije.\nKomentar kolege Žikice negdne na polovini filma bio je: „Siguran sam da je Dancima ovo mnogo šokantnije nego nama!“. Film je naime, dansko-norveško-britanska koprodukcija.\nBio je upravu. Na izlasku sa Ž. Žilnikom komentarišem film i paralele sa prošle nedelje objavljenim snimkom proslave u hotelu „Tara“ u Bajinoj Bašti. Na tom snimku (nastalom pre par nedelja) deca i trudnice igraju razdragano u kolu dok pevač izvodi novi hit „sa obe obale Drine“: „Oj Pazaru – novi Vukovaru, oj Sjenice – nova Srebrenice!“ Bez da se bilo kome u sali na tom petominutnom snimku na licu vidi i najmanji grč koji bi ukazivao da nešto nije u redu sa prizivanjem „novog Vukovara“ i „nove Srebrenice“ i to ovog puta – na teritoriji Srbije\nBoris Dežulović je par dana kasnije napisao kolumnu pod naslovom „Nož, žica, Sjenica“. Ono što ohrabruje je činjenica da je na portalima u Srbiji preko 80% komentara na ovu vest bilo negativno. Naše javno mnjenje, dakle, ne bi „svarilo“ Milana Lukića kako na RTS-u uz osmeh priča osvojim akcijama spaljivanja živih žena i dece u kućama oko Višegrada. Sudeći po reagovanjima na portalima u Hrvatskoj na Tomsonove stihove i slične ispade nekih tamošnjih ekstremista, ni njihova javnost u velikoj većini ne podržava one koji su u ratu činili zločine ili pak one koji takve danas slave i propagiraju.\nMožemo dakle mirno da spavamo? Džakarta je daleko?\nNikako. Sve dok „izvođači“ pesama o „Sjenici – novoj Srebrenici“ i „Jasenovcu i Gradiški staroj“ posle svojih „zabava“ u motelu „Tara“ ili na stadionu „Poljud“– mirno odšetaju kući brojeći evre od svojih honorara i zadovoljno se smeškajući –„godine opasnog življenja“ još uvek nisu za nama.\nKako smo ovaj broj privodili kraju, apoplectic no rx tako nam je sve više zanimljivih informacija stizalo u redakciju. Dakle, iako je +40, miriše na septembar i – svi oni koji stvaraju upravo sada vredno rade na svojim projektima što će krajem leta i početkom jeseni ugledati svetlo dana.\nNovak Đoković je objavio knjigu u kojoj objašnjava kako je bezglutenska ishrana stvorila od njega pobednika i kako i mi korigovanjem svog jelovnika možemo obezbediti više snage i energije za svakodnevne izazove i napore. Četiri mlade devojke pobedile su na Microsoftovom takmičenju za aplikaciju ??? i podsetile nas koliko mladih talenata ima u našoj zemlji i kako im treba pomoći u njihovom afirmisanju. Već afirmisana umetnica Marta Jovanović radi na beogradskoj postavci svog performansa IT IS MY BODY, koji se nekoliko meseci mogao videti u bivšem studiju Marine Abramović. Lena Kovačević nas je obavestila da za jesen priprema novi album, dok je naša devojka s naslovnice Sara Jovanović svoj beo ten opravdala time što nije stigla da izađe na sunce radeći na svom singl prvencu.\nE, sad je i nama lakše što radimo na ovim vrućinama! Pripremili smo vam broj koji će vas podstaći da bezrezervno uživate u velikom komadu leta što vam je preostao, pa skoro još mesec dana, ali i da se pripremate za jesen koja neminovno stiže. Za jesen, s novim počecima i dobrim promenama, želimo da vas inspirišemo pričama tri dame kojima se ove godine desila velika životna promena – i to nabolje. Pričama Sare Jovanović, pobednice Prvog glasa Srbije, Katarine Gromilić, balerine, i Marine Maljković, trenera ženske košarkaške reprezentacije koja je nedavno postigla zapažene uspehe. Promena koja im se desila, iako već na prvi pogled divna, fantastična, željena, istovremeno zahteva angažovanje svih potencijala, talenata i rad, rad i samo rad… Zahvaljujući tome je nastala i zahvaljujući tome će i opstati. Želimo i vama da se u ovim preostalim letnjim danima pripremite za svoju veliku jesenju premijeru, bez obzira na to da li će se ona desiti u vašem ofisu, kuhinji ili na dečjem igralištu.\nDOBRO DOŠLI U NOVI BROJ!\nTekst je objavljen kao uvodnik u magazinu “Lepota&Zdravlje” br. 151\n100 godina posle: Kakvi su Glembajevi 2013?\n„Jedne noći, salve kasnog ljeta, capsule godinu dana prije Rata 1914-18“, piše Krleža na početku teksta, u svega par sati odvija se radnja drame „Gospoda Glembajevi“. Pred kraj leta 1913, dakle pre tačno 100 godina.\nKao srednjoškolac pročitao sam dramu u sklopu obavezne lektire tadašnjeg školskog programa, film sa Mustafom Nadarevićem i Enom Begović iz 1988. pogledao sam nekoliko puta, predstavu u SNP sa Predragom Ejdusom, Borisom Isakovićem i Jasnom Đurđević (na repertoaru od 2002. do 2008.) bar 5 puta a onu u Ateljeu 212 sa Anicom Dobrom kao Barunicom Kasteli – samo jednom… Verujem da je priča o Glembajevima najtačnija, najdirektnija, največnija a ujedno i najintelektualnija drama „jugoslovenske književnosti“.\nRadnja drame zbiva se u domu zagrebačke patricijske porodice Glembaj pre tačno jednog veka. Kada danas čitate ili gledate „Gospodu Glembajeve“ čini se da su gotovo svi odnosi (društveni, lični i porodični) primenjivi na neku današnju bogatašku porodicu u Zagrebu ili zašto ne – u Beogradu.\nIgnjat Glembaj, otac porodice je, dakle, današnjim jezikom govoreći – tajkun, bogataš koji je imetak stekao sumnjivim privatizacijama, poslovima sa državom ali je u prošlosti bilo i onih „čija se majka u crno zavila“ samo da bi Glembaji bili što bogatiji. U drugom braku je sa trideset godina mlađom Barunicom Kasteli, “sponzorušom sklonom promiskuitetu” koja iza sebe takođe ima već jedan „degenerirani brak“. Imaju maloletnog sina.\nBarunica Kasteli ipak svoj promiskuitet objašnjava mnogo intelektualnije nego što bi neka današnja „neverna sponzoruša“ umela da sastavi uz polugodišnji trud: „…kao da sam ja nekad tajila taj svoj organski nedostatak… Ja se od toga tjelesnog u sebi nikada nisam branila! Ja sam slaba od naravi, ja sam to uvijek priznavala: ja to ni sada ne tajim…“\nObjašnjenje starog Ignjata zašto je udovoljavao želja masvoje raspusne više decenija mlađe druge supruge danas takođe gotovo da je nemoguće: „Ta je žena vrijedila više nego sedamdesetisedam hiljada drugih žena! Ja sam njoj kupio trokatnicu u Beču, da, kupio sam, pak što onda ako sam joj kupio trokatnicu i ako je čitav personal zato znao? Da, za ono srce, za onaj élan vital, za onu kulturu, za onu mladost, dragi moj, jedna trokatnica? A što je to jedna trokatnica za sve ono?“\nTajkunov sin, Leone studirao je filozofiju i slikarstvo. Današnji Leone Glembaj „sklonjen“ je od strane oca u Ameriku, London ili Milano, studira mendžment, bankarstvo ili nešto „prigodno“ što će mu pomoći u željenom nastavku održanja i napretka očeve poslovne imperije.\nI pored dekadencije, pokvarenosti i kiča, komunikacija u porodici Krležinih tajkuna pre 100 godina je daleko više intelektualizovana nego što je to slučaj danas. Današnjim tajkunima su ostali samo dekadencija, pokvarenost i kič – bez stila pa ni pokušaja intelektualizovanosti koja ide dalje od pušenja tompusa, ispijanja „Brunela“, planiranja putovanja u Dubai i na Maldive, kupovine novog „merecedesa“ i eventualno – igranja golfa ili tenisa. Isto u Zagrebu, isto u Beogradu.\nProšlo je čitavih 27 godina od Černobilske katastrofe, viagra 100mg od koje je vrlo brzo od dejstava radijacije umrelo preko 2 miliona ljudi. Posledice trpimo još svi mi, drugs a pogotovo oni najbliži epicentru.\nŠta mislite kako je katastrofa uticala na biljni svet koji nije mogao da se evakuiše. Ostao je tamo i zabeležio sve u svojim godovima…\nNe treba biti previše pametan, pills da ne bi ste mogli uočili kada se dogodila katastrofa nuklearnog postrojenja…\nStabla drveća su uredno zabeležila celu katastastrofu, a naučnici si su se pozabavili ovom tematikom.\nLudilo u nama!\nDobro ti nama došao! Prošle su cetiri duge nedelje, asthma što može da znaci samo jedno – vreme je za još jedan broj CKM-a! I to kakav! Izdanje pred tobom toliko je dobro da cu svaku recenicu morati da završavam uzvicnikom! Zapravo, ed toliko je genijalno da bi bilo šteta citati ga samo mesec dana, te smo odlucili da napravimo dvobroj koji ceš moci da degustiraš cak dva meseca!\nDoduše, postoji još jedan razlog zbog kog je ovaj CKM dvobroj! Kao što znaš (a znaš!), kada se sledeci put budemo videli, napunicemo tacno 10 godina! Baš zato, dacemo ti cak dva meseca kako bi imao vremena da se na\neš s ostalim citaocima te da nam svi zajedno priredite veliku ro\nendansku žurku iznena\nenja! I, naravno, da nam zajedno kupite neki neverovatan poklon! Mi obecavamo da cemo glumiti šok i iznena\nenje! Da bismo vam se odužili, 2. septembra sve vas vodimo na splav ”River”, gde cemo u društvu CKM cica pokušati da se iskupimo što ste citavu deceniju morali gledati najbolje devojke i citati najzanimljivije clanke!\nNije vam bilo lako…!\nTekst je objavljen u magazinu “CKM” br. 118 avgust/septembar 2013.\nExcelsior: Život u Veneciji\nGrand Hotel des Bains, see sagrađen 1900. godine, omiljeno mesto za odmor Tomasa Mana u koji je 1911. smestio i i radnju svog romana „Smrt u Veneciji“ – nalazi se svega kilometar dalje… U tom hotelu maestralni Lukino Viskonti snimao je i istoimeni film iz 1971.\n2010. na hotel je stavljen katanac da bi bio pretvoren u kompleks luksuznih apartmana u privatnom vlasništvu (slično kao i „Plaza“ u Njujorku) sa planom da bude svečano otvoren krajem 2011. Međutim, u avgustu 2013. – Grand Hotel des Bains je još uvek u mraku, zatvoren i „under renovation“. Profesor Gustav fon Ašenbah iz Manovog romana – ovog leta, 102 godine kasnije, morao bi da traži drugo melanholično utočište…\nAko je Grand Hotel des Bains kroz knjigu, film i mrak koji ga danas okružuje – sinonim za „smrtu Veneciji“, teskobu i melanholiju – Hotel Excelsior je, kako kroz istoriju, tako i danas – simbol – „života u Veneciji“.\nVratimo se 105 godina u prošlost. 21. jul je 1908. godine – veče svečanog otvaranja Hotela Excelsior na Lidu: tu je preko 3.000 zvanica iz celog sveta i 30.000 Venecijanaca koji su došli na Lido ovim povodom! Gradnju hotela naručio je čuveni biznismen tog vremena Nikolo Spada a posao arhitekte poveren je Đovaniju Sardiju. Vizija Nikola Spade bila je da se Lido pretvori u nešto više od peščane barijere između Lagune i slavne Venecije.\nRaskošna i opuštena atmosfera „Belle Epoque“ bila je idealna pozadina za otvaranje ove nove destinacije međunarodnog džet-seta. Vrlo brzo Lido je postao luksuzna destinacija za goste iz celog sveta: nepregledne peščane plaže koje gledaju na Jadransko more sa jedne, parkovi sa druge strane i Venecija na svega petnaestak minuta vožnje čamcem – učinili su Lido omiljenim mestom za odmor ljudi od stila širom planete. Vrlo brzo, na Lidu je počeo da niče veliki broj vila, rezidencija i luksuznih hotela.\nTridesetih godina značaj Hotela Excelsior je još više porastao nakon osnivanja Međunarodnog filmskog festivala u Veneciji (1938.) i otvaranja „Kazina Venecija“. U godinama koje su sledile gotovo kompletan planetarni „Who is who“ boravio je bar jednom u ovom hotelu: Od Barbare Haton do Vojvode od Vindsora, od Erola Flina do Elizabet Tejlor, Ingrid Bergman i Vinstona Čerčila.\nDanas Excelsior odiše mešavinom šarma davno prošlih vremena i vetrova koji donose navike i običaji današnjih gostiju. Prekjučerašnja svečana večera povodom praznika Velike Gospe – 15. avgusta – završena je DJ žurkom na bazenu koja je scenografijom i konceptom više ličila na partije na Ibici nego na elegantne zabave uz klasičnu muziku iz vremena profesora Ašenbaha.\nDaleko od turističke vreve Venecije (na koju, primera radi, odmah po izlasku iz svog lobija naiđu gosti hotela „Danieli“, pored Duždeve palate) – „Excelsior“je udaljen od Trga Svetog Marka 15-minutnom vožnjom besplatnim hotelskim šatl-brodićem koji saobraća na ovoj relaciji svakih pola sata. Pristanište za čamce hotela „Excelsior“ izgrađeno na kanalu koji sa strane suprotne od plaže prilazi hotelu i preseca Lido na pola, jedno je od najromantičnijih mesta koje sam video. Američki finansijer Pierpont Morgan je jednom prilikom rekao:„Amerikanci koji su posetili Evropu pričaju više o Hotelu Excelsior nego o Duždevoj palati!“\nSS Rex: Mit i sećanje\nPalazzo San Giorgio u Đenovi do 30. septembra pod svojim krovom ugošćava zanimljivu izložbu o prekookeanskom brodu “SS Rex”, malady ponosu Musolinijeve Italije koji je 1933. oborio svetski rekord u brzini prelaska Atlantika.\nPriča o brodu “SS Rex” počinje 1. avgusta 1931. kada je u prisustvu Kralja Vitoria Emanuela III i kraljice Elene (ćerka crnogorskog kralja Nikole I) porinut u luci Đenova. Luksuzni putnički brod, opremljen ekskluzivnim nameštajem, bazenima, spa-centrima, salonom za masažu, teniskim terenima i svim ostalim simbolima prestiža “art deco epohe” – “SS Rex” je bio italijanski “ulog” u utakmici “Ko će brže, lepše, veće i bolje” koja je vođena uglavnom između SAD, Velike Britanije, Francuske i Nemačke kada je o prekookeanskim brodovim reč. “Rex” je saobraćao od italijanskih luka Napulj i Đenova, preko Nice i Gibraltara do atlanskih destinacija od Njujorka na severu do Rija na jugu.\n11. avgusta 1933. godine “Rex” je oborio rekord u brzini prelaska Atlanskog okeana: od Gibraltara do Njujorka stigao je za tačno 4 dana, 13 satii 58 minuta sa prosečnom brzinom od 28,92 čvora. Za ovaj podvig “Rex” i njegov kapetan dobili su brojne nagrade između ostalog i “Blue Ribbon”, priznanje koje su dobijali prekookeanski brodovi koji su obarali rekord u brzini prelaska Atlantika. Ovaj rekord je tek 1935. oborila francuska “Normandia”.\nTokom svog, nešto više od decenije dugog života, “Rex” je tačno 100 puta prešao Atlantik, poslednji put u martu 1940. kada je u Evropi već uveliko besneo Drugi svetski rat. Nakon toga bio je usidren u tršćanskoj luci i pred sam kraj rata, 8. septembra 1944. godine na svom putu od Trsta do Kopra – bio je izložen bombardovanju 6 RAF-ovih “beaufightera” nakon čega se zapalio i prevrnuo na bok. 1947. delove “Rex”-a izvukle su na obalu vlasti FNRJ. Italijani su zajedljivo govorili da je to “naveći slovenački rudnik čelika” pošto su njihovi zahtevi da im se olupina vrati u jeku “Tršćanske krize” – odbijeni a Slovenci su uveliko pratapali čelične delove “Rex”-a\nČuveno pivo “Peroni nastro azzurro” (italijanski prevod od “blue ribbon”,plava traka) 1963. godine dobilo je ime upravo po priznanju kojim se “Rex” okitio 1933. godine.\nInače, “SS Rex” je proslavljen i u Felinijevom “Amarcordu” u epskoj sceni kada meštani u čamcima čekaju prolazak “Rex”-a, legendarnog prekookeanskog broda.\nSS Rex nakon napada britanskih aviona


Novo vrijeme » Bevanda se sastao sa veleposlanikom Saudijske Arabije u BiH Bevanda se sastao sa veleposlanikom Saudijske Arabije u BiH – Novo vrijeme\nBevanda se sastao sa veleposlanikom Saudijske Arabije u BiH\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar finansija i trezora, Vjekoslav Bevanda, primio je danas veleposlanika Saudijske Arabije u BiH, Hanija bin Abdullaha Mominaha, s kojim je razgovarao o mogućnostima ekonomske saradnje\n19. Jan 2016. | 16:36 | K.K\nTokom sastanka je naglašeno da BiH i Saudijska Arabija imaju izuzetno dobre bilateralne odnose, te da treba kontinuirano unapređivati ekonomsku saradnju između dvije zemlje jer postoje neiskorišteni potencijali u oblasti privrede, turizma, kao i kulturne saradnje.\nMinistar Bevanda je naglasio kako je vidljiv napredak u reformskim procesima u BiH, te da je nužno nastaviti s ovim aktivnostima, što će doprinijeti i stvaranju boljeg ambijenta za privlačenje stranih investicija.\nNa sastanku je bilo i riječi i o pripremama za skoro potpisivanje ugovora na temelju kog će Saudijski fond za razvitak odobriti grant od oko 22 miliona dolara za izgradnju i opremanje Univerzitetske biblioteke u Sarajevu, te kredit od oko šest miliona dolara za infrastrukturne projekte u Goraždu, saopćeno je iz Ministarstva finansija i trezora BiH.\nOznake: Bosna i Hercegovina > Ministarstvo finansija i trezora BiH > Saudijska Arabija > Vjekoslav Bevanda\nU Saudijskoj Arabiji 201 osoba pritvorena zbog korupcije u iznosu od oko 100 milijardi dolara\n9. Nov 2017. | 21:46\nBevanda vrbuje strane investitore: BiH je zemlja u koju treba ulagati\n16. Apr 2014. | 12:43


Ruski jezik je jedan od svetskih (globalnih) jezika. Komunikacija se odvija na ruskom jeziku između velikog broja ljudi širom sveta, stoga zauzima važno mesto kao jezik međunarodne komunikacije, zajedno sa kineskim, engleskim, španskim, arapskim, portugalskim, francuskim i nemačkim.\nPrema najnovijim podacima ruski je deseti jezik na svetu po broju izvornih govornika i peti na svetu po ukupnom broju govornika: u svetu ima više od 150 miliona govornika ruskog, više od 100 miliona govori ruski jezik kao drugi jezik, oko 38 miliona uči ruski kao drugi jezik. Ovo se posebno odnosi na predstavnike zemalja sa državnim jezikom koji ima slovenske korene.\nRuski je radni jezik brojnih međunarodnih organizacija, na primer, UN-a i UNESCO-a.\nPored istorijskog i svetskog značaja ruski jezik je i izvor velike kulture. Ruska književnost i poezija zauzimaju vrlo značajno mesto u svetskoj kulturnoj baštini.\nMeđunarodni festival omladine „Ruski jezik – jezik poezije“ napravljen je da deca i mladi iz različitih zemalja saznaju o ulozi ruskog jezika, književnosti i umetnosti u svetu. Cilj Festivala je da pokaže dubinu i lepotu ruskog jezika, da inspiriše za upoznavanje sa ruskim jezikom, da pokaže kako je divno čitati dela Aleksandra Puškina, Lava Tolstoja, Fjodora Dostojevskog u originalu.\nSigurni smo da uranjanje u svet ruske književnosti i poezije može otkriti novi veliki svet. Samo treba napraviti prvi korak!


IVICA PETROV, DIREKTOR MUZIČKOG CENTRA „BOLERO” I ĐORĐE DAMJAN NASTAVLjAJU ZAJEDNO PUTEVIMA MUZIKE – Zrenjanin\nDeda i unuk spajaju energiju i ujedinjuju je sa publikom\nNa 25. susretu dece Evrope, „Radost Evrope”, od 1. do 6. oktobra, u Beogradu, učestvovali su i mali muzičari iz Zrenjanina, članovi Muzičkog centra „Bolero”. Devojčice i dečaci sa dirigentom i direktorom „Bolera” Ivicom Petrovim, prošlog petka su bili u defileu sa domaćinima i gostima iz gotovo cele Evrope. Dečja parada se protegla Terazijama, Knez Mihajlovom, sve do paviljona „Cvijeta Zuzorić”, a na četiri usputna platoa izveden je program.\nU koloni budućnosti Evrope, buket od latica iz Rumunije, Češke, Makedonije, Letonije, Rusije, Belorusije, Poljske, Kipra… Najdraži gosti Beograda, sa svojim domaćinima, proslavili su Svetski dan deteta, oplemenjujući pesmom, igrom, maštom, dobrotom i kreativnošću, nove prostore druženja. Ovako počinje tekst objavljen u listu „Zrenjanin” pre više od 20 godina, koji potpisuje autorka ovog intervjua. Kada se dešavao navedeni događaj, Đorđe Damjan se nije ni rodio, a sada diriguje Popularnim orkestrom „Frank Sinatra”. I već ga mladi muzičari zovu maestro, kao što njegovog dedu Ivicu Petrova zovu gotovo ceo život. Zajedno nastavljaju priču o muzici, a letos su u sklopu „Banatske bajke”, zajedno sa gostima svih generacija, atmosferu u vremenu virusa korona učinili lepšom i humanijom.\nKako događaj od pre toliko godina, o kojem je sa puno ljubavi, topline i hvale pisala naša slavna književnica Jara Ribnikar, vidi Ivica Petrov, kakve su emocije?\n– U tim teškim trenucima, zbog bombardovanja naše zemlje 1999. godine, naša škola „Bolero” je imala koncert na Košutnjaku u Beogradu, koji je snimala RTS televizija, a putem satelita ga je gledala cela Evropa. Pohvale su stizale sa raznih strana, a milioni ljudi su imali mogućnost da vide i čuju šta ta talentovana i pametna deca iz Srbije imaju da pokažu svetu. Koncert je videla i književnica Jara Ribnikar i kao da je pronikla u moju dušu i u potpunosti shvatila šta smo deca i ja pokazali Evropi.\nKakvo muzičko iskustvo dele deda i unuk?\n– Ivica: Čitav moj život je protkan muzikom – sviranje u mnogim orkestrima (Filharmoniji na Akademiji, KUD- u „Branko Krsmanović”, samostalno muziciranje – 1 KAO 5), u proteklih 50 godina aktivira me i danas. Veliko iskustvo delim sa unukom Đorđem, koji svira više instrumenata. Prošle godine smo imali niz koncerata, kako u Gradskoj bašti, tako i prilikom obeležavanja jubileja.\n– Đorđe: Odmalena pratim rad svoga dede. Sa tim rastem, to živim, te sam i ja nastavio njegovim putem. Tako sam nedavno sa vršnjacima osnovao orkestar „Frank Sinatra”. Uživamo da radimo zajedno, da se družimo dok nešto lepo stvaramo.\nNa naše veliko iznenađenje, ali i radost, osvojili smo i Gran pri – laureat, na prvom takmičenju na kojem smo učestvovali, Internacionalnom festivalu „Sopravista” u Italiji, krajem prošle godine. Osvojili smo i glavnu nagradu, kotizaciju od 500 evra i učešće na mnogim festivalima u Italiji, u različitim gradovima do kraja 2022. godine. Nažalost, zbog situacije kakva jeste, nismo trenutno u mogućnosti da se okupljamo i vežbamo zajedno, a za sada nemamo ni sredstva za putovanja.\nOdlučio sam da ovo vreme iskoristim za rad na novim aranžmanima, da pozovem i predstavim se kolegama iz Novog Sada i Beograda i da zajedno spremimo koncert. Makar onlajn čim dozvoli situacija da izvedemo nekoliko kompozicija uživo.\nKo je ,osim dede, još uticao na tvoje muzičko razvijanje?\n– Najviše volim da sviram sa dedom, ali uživam i u zajedničkom muziciranju u većim sastavima. Tu ljubav su mi ulili profesori sa kojima sam sarađivao i od kojih i dalje učim: prof. Dragana Damjan, moja majka. Pevao sam u horu Muzičkog zabavišta kao solista; prof. Vesna Nemčev u čijem Gudačkom orkestru sam svirao violinu; prof. Marko Pejčić, kod kojeg sam kratko pevao u „Supernovi”, ali i nastavio saradnju vezanu za muziku; prof. Branislav Gagić, kod kojeg sviram u Duvačkom orkestru saksofon i perkusije i drugi. Profesorka Ana Aleksić Šajrer je imala značajnu ulogu u razvijanju mojih interesovanja, ambicija, volje i želje za radom u grupi jer smo sa njom učestvovali u mjuziklima i osvojili nagradu. Svi ti ljudi imaju ogromnu energiju, sposobnost da pokrenu „mač u kamenu” sa lakoćom samo njima svojstvenom. Muzička iskustva sa njima i dedom su mi dragocena – shvatio sam moć zajedničkog muziciranja i zauvek se u to zaljubio.\nŠta vas je obojicu usmerilo na put muzike?\n– Ivica: U odabiru bilo koje profesije, postoji presudni trenutak kada se opredeljujemo za ono što ćemo raditi celog života. Prvu svoju harmoniku dobio sam sa pet godina, što je bilo poučno da i sam počnem da muziciram po sluhu, uz majčinu pomoć. Godinu – dve kasnije, imao sam prilike da uživo čujem neke orkestre, što je uticalo i da upišem Muzičku školu u Zrenjaninu.\n– Đorđe: Odmalena sam bio između dve profesije na slovo „m” – medicine i muzike. Sa jedne strane doktorska porodica, a sa druge muzička. U sedmom razredu osnovne škole, svirao sam violinu kao solista uz hor niže škole, na koncertu u zrenjaninskoj Katedrali. Tada je moj tata, koji je lekar, nakon dugog aplauza, rekao mami koja predaje stručno teorijske predmete u Muzičkoj školi: „Naš sin ne bi smeo da izgubi ovo bogatstvo koje mu se pruža”. Ne zato što sam ja to fenomenalno svirao, možda je bilo i prosečno, nego zato što je shvatio koliko svi mi učesnici, kao i publika, uživamo u onom što proizvode mali ljudi zajedno.\nŠta je muzika za svakog od vas?\n– Za obojicu je muzika potpuno „zadovoljenje duše” – neograničena sreća i pozitivna energija koja se deli nesebično sa svima.\nKoji repertoar svaki od vas neguje?\n– Ivica: Završio sam Muzičku akademiju u Beogradu, gde sam svirao isključivo klasičnu muziku, samostalno ili u orkestru, zatim u KUD – u „Branko Krsmanović”, gde smo izvodili „bisere” narodne muzike, a kao samostalni umetnik sam svirao sve žanrove muzike.\n– Đorđe: Meni je jako žao zato što muzika mog doba nije kvalitetna, ali ja se borim svim silama protiv toga – slušam, biram i pratim, između ostalog, džez muziku, samostalno i sa orkestrom, popularnu klasiku, kako je ja nazivam, od opere, do filmske muzike…\nŠta je u muzici najlepše, a šta najteže, s obzirom na potrebu svakodnevnog vežbanja i truda?\n– Baš zanimljivo pitanje. Još kao sedmogodišnji dečak, moj unuk Đorđe, je spontano nastupao sa mnom. U početku sa udaraljkama i kao pevač, a kasnije i sa violinom i saksofonom. Bio sam iznenađen kada sam na jednom koncertu na pozornici video natpis „Deda i unuk”. Đorđe je smislio i od tada se tako zove naš ansambl. Energiju iskustva i mladosti nesebično delimo sa publikom, koja često i sama učestvuje u našem programu. Uživamo i kada vežbamo.\nKoji muzički događaji su najupečatljiviji u muzičkoj karijeri Ivice Petrova?\n– S obzirom na to da se moje muziciranje odvijalo u više žanrova – klasična, izvorna narodna u KUD – u „Branko Krsmanović”, kao i samostalno muziciranje u proteklih 50 godina, u najdubljem sećanju su mi nastupi: Svetski festival u Moldaviji (88 zemalja), zatim moji samostalni nastupi u Grčkoj (Krf i Tasos), u Kanadi, blizu Nijagarinih vodopada, sa orkestrom moga brata od tetke, u Budimpešti sa „Bolerom”, kao i naši koncerti na Kolarcu sa Akademskom filharmonijom, i naravno nedavni koncerti sa mojim unukom.\nO čemu sanja Đorđe Damjan?\n– Prelomni trenuci u životu svakoga od nas su kada pravimo značajne izbore u životu, pa tako i kojom ćemo se profesijom baviti. S obzirom na to da sam ja već sad izabrao svoju profesiju (učenik sam Muzičke škole) i da vodim svoj orkestar „Frank Sinatra”, moj san se polako ostvaruje. Sanjam da postanem poznati kompozitor i dirigent i da kao moj deda stvaram i širim pozitivnu energiju oko sebe.\nKoja je poruka svakog od vas – od Ivice mladim umetnicima, od Đorđa svojim vršnjacima i onima koji nameravaju da se bave muzikom?\n– Ivica: Poznata je izreka da je put do uspeha 90 odsto rad, a 10 odsto talenat, što znači da bez truda i rada nema uspeha, to jest: ljubav, talenat, rad i istrajnost dovode do ostvarenja svakog sna.\n– Đorđe: Na osnovu mog dosadašnjeg bavljenja muzikom, shvatio sam da se muzika u bilo kom žanru deli na kvalitetnu, dobru, i često nekvalitetnu (šund) muziku. Poruka mojim vršnjacima jeste da slušajući muziku iz raznih žanrova prihvate onu koja ih istinski ispunjava i čini ih boljim i srećnijim. Mocart je jednom prilikom rekao: „Ako bi Vam moja muzika činila veliko zadovoljstvo ja bih bio uvređen i nesrećan, jer moja muzika treba da vas učini boljim nego što jeste”.\nNa koji način je porodica podrška vama, u životu i u muzici?\n– Ivica: Kao u svakoj profesiji i u umetnosti, podrška porodice je veoma bitna.\nI kao što čarolija zvana muzika predstavlja jedan veliki sklad, tako i taj sklad u porodici, kao i celom društvu, čini čitav svet boljim, srećnijim i uspešnijim. Nesebičnu podršku imamo od svih članova porodice – ja od supruge Dragice, koju sam i upoznao zahvaljujući muzici 1971. godine, od ćerki Ivane i Dragane koje su, takođe, akademski muzičari, i od zetova Nikole i Igora koji se sasvim dobro nose sa našim načinom umetničkog života. S druge strane Đorđe od svih nas, svojih roditelja i druge babe i dede, Savete i Đorđa Damjana. Svog unuka jedinca nesebično prate u njegovim željama i nastojanjima da izraste u velikog umetnika.\nFoto: Privatna arhiva Ivice Petrova i Đorđa Damjana\n← PROŠLOGODIŠNJE AKTIVNOSTI ŽITIŠTANSKOG ZAŠTITNIKA GRAĐANA\nDVE STOTINE GODINA KAŠTELA EČKA – UZBUDLJIVE, NEDOREČENE PRIČE O VELELEPNOM DVORCU KOJE BUDE MAŠTU →


Zašto je UX dizajn važan? | Spirit Pixels™\nObjavljeno u dizajn.\nZašto je UX dizajn važan?\nObjavio/la Nevena dana 09.12.2020 .\nŠta je korisničko iskustvo (UX)…\nDa li je to dizajn veb stranice koji igra vitalnu ulogu u uspehu i najvažniji aspekt veb marketinga?\nKorisničko iskustvo (UX) je važno jer povezuje vaše korisnike sa vašim proizvodima ili uslugama, ispunjavajući potrebe vaših klijenata. Cilj je pružiti pozitivno iskustvo koje će učiniti korisnika lojalnim vašem proizvodu ili brendu. Korisničko iskustvo (UX) vam pomaže da napravite proizvod ili uslugu koji su korisni, sveobuhvatni i koji povećavaju angažovanje korisnika, interakcije i prihod.\nOdličan UX dizajn je važan; to je ono što će vas učiniti liderima na tržištu.\nUX dizajn povećava stope konverzije\nPostoji puno sajtova koji nude slične ili iste proizvode ili usluge, a kupci često biraju onu sa jednostavnim i atraktivnim korisničkim iskustvom. Vaš sajt je često prva interakcija koju kupac ima sa vašom kompanijom. Prosečni korisnik Interneta na novom sajtu provede manje od 12 sekundi. Kao rezultat, oni će suditi o vašoj kompaniji u prvih nekoliko sekundi, pre nego što saznaju nešto više o vama.\nEfikasan UX usmerava vaše korisnike na odredište na najefikasniji način. Davanje prioriteta UX ohrabruje kupce da idu dalje sa namerom da kupuju. Stoga je saradnja sa profesionalnom UX dizajnerskom agencijom veoma važno za rast vašeg poslovanja sa višim stopama konverzije.\nUX poboljšava poverenje i lojalnost kupaca\nPozitivno korisničko iskustvo je sinonim za iskustvo potrošača. Ova izjava znači da što je viši nivo vašeg proizvoda koji nudi korisničko iskustvo, veća je verovatnoća da će kupci biti skloni da koriste vaše proizvode. Loš UX će odneti vaše kupce u ruke vaših konkurenata. Ako svojim korisnicima omogućite nesmetano korisničko putovanje na sajtu, mnogo je verovatnije da će na kraju i kupiti vaše proizvode.\nDobar UX jača lojalnost brendu. Pružanje neprimetne interakcije sa veb stranicom promoviše snažnu aktivaciju korisnika. Ako kupci budu proveli duže na vašem sajtu, ostvarićete bolji odnos sa kupcima na dugoročne staze.\nIako UX dizajn ni na koji način nije besplatna usluga, on je i dalje znatno jeftiniji od rešavanja problema korisničkog iskustva kada je vaš proizvod već na tržištu. Ako svoj proizvod lansirate sa efikasnim iskustvom za korisnike, možete da uštedite značajnu količinu vremena i novca.\nPozitivno korisničko iskustvo stvara dugotrajne veze sa korisnicima, koji ne samo da žele da kupe vašu uslugu već je i promovisati, na primer, preporučujući vaš proizvod na društvenim mrežama. Usmene preporuke su besplatne i štede novac za marketing.\nUX dizajn povećava SEO rangiranje\nŽelja svake kompanije je da bude na vrhu Google pretraživanja. Google nastoji da pruži najpribližniu opciju prilikom pretraživanja, a rangiranje vaše veb stranice zavisi od njihovih smernica. Pretraživači su izuzetno osetljivi na količinu UX. Google daje prednost sajtovima koji imaju kvalitetno odrađeno korisničko iskustvo.\nEfikasan UX dizajn podržava vaš SEO i poboljšava rangiranje na pretraživačima. Pored toga, važnost vizuelnog dizajna u korisničkom iskustvu takođe treba uzeti u obzir jer bi trebalo da zadržate posetioce na vašem sajtu kako bi saznali više o vama i vašim proizvodima.\nPozitivan povraćaj ulaganja od kvalitetnog korisničkog iskustva\nSa dobrim UX dolazi po povećanja stope konverzije. Jedna od najvećih prednosti UX je poboljšani povraćaj ulaganja. Istraživanje je pokazalo da kompanije koje ulažu u UX imaju niže troškove zadržavanja kupaca i povećani udeo na tržištu. Na osnovu istraživanja procenjuje se da svaki dolar uložen u UX donosi 100 dolara zauzvrat, a to je samo početak.\nDobro korisničko iskustvo vas izdvaja iz mase\nSvaka ideja može biti stvar poslovnog rešenja. Ponekad vaš početak ne mora nužno i da bude inovativan. Možete slobodno uzeti uobičajenu ideju i primeniti je drugačije. Samo pokušajte da saznate koje su osnovne potrebe potencionalnih potrošača i pružite im zadovoljavajući UX koji će im se dopasti.\nIako vam je korisnik na prvom mestu, važna veština je i sposobnost da se vratite unazad i pogledate širu sliku. Ne samo da je ovo način da osigurate da su vaši klijenti zadovoljni, već uklanjanje sebe iz zadatka može biti odličan način da se izazove status kvo i da stvari ostanu sveže\nPovezanost marketing ’’od usta do usta’’ sa UX\nU ljudskoj je prirodi da želimo da razgovaramo o svojim iskustvima sa onima oko nas. Ljudi su željni razgovora o pozitivnim iskustvima kupovine, što stvara ambasadore brenda među lojalnim kupcima. Svidelo vam se to ili ne, ali mnogi korisnici će se setiti vaših proizvoda i stvoriće mišljenje na osnovu prvog puta kada su stupili u interakciju s vama i vašim proizvodima.\nOptimizacija UX strategije može pojačati marketing ’od usta do usta’. Kako digitalni pejzaž povećava kanale komunikacije između kompanije i njegovih kupaca, društvene mreže deluju kao eho za iskustvo kupaca. Stoga se vrednost dobrog UX dizajna ne može dovoljno naglasiti, jer će pomoći vašem poslu da neprekidno raste.\nJob offer for Wordpress Developer


Temelji boljeg života za porodicu Simić | Reportaže | Novosti.rs\nD. Z. | 02. oktobar 2019. 06:45 | Komentara: 0\nU Lepini kod Gračanice gradi se šesta kuća za raseljene; Popović: Pod novim krovom do kraja 2019. godine\nSrđan Popović polaže kamen temeljac\nPOLAGANjEM kamena temeljca, u Lepini kod Gračanice na KiM, počela je izgradnja kuće za raseljenu četvoročlanu porodicu Milana Simića. Reč je o poslednjoj od šest kuća koje Opština gradi za socijalno ugrožene i raseljene porodice, ali i mlade bračne parove, a kamen temeljac novog doma za porodicu raseljenu iz Štimlja položio je Srđan Popović, predsednik opštine Gračanica.\n- Svaki novi temelj znači budućnost na ovom prostoru. Poslednju kuću u ovoj godini gradimo porodici Simić, koja je zaslužila da ima svoj dom. Znamo kroz šta su sve prošli, tako da sam veoma srećan što smo uspeli da im pomognemo na adekvatan način. Znamo da su im i deca nezaposlena, to ćemo u nekom narednom periodu da rešimo - kazao je Popović i istakao da je plan lokalne samouprave udomljavanje svake porodice kojoj je potreban krov nad glavom.\nPROČITAJTE JOŠ - Cabine ruže donose radost\nPopović je rekao i da se na ovome neće stati.\n- Već sam razgovarao sa svojim timom da za narednu godinu, kako znamo i umemo, napravimo plan izgradnje novih kuća, da usrećimo još nekoliko porodica. Nadam se da za dve godine neće više biti ljudi kojima će biti potrebna naša pomoć za krov nad glavom - rekao je Popović i najavio da će svih šest kuća biti završene i useljene do kraja godine.


01.08.2017. / 13:45\nZAGREB – Hrvatski “Agrokor” pozvao je svoje dobavljače da se izjasne o namjeri učešća u finansiranju ovog koncerna uz isporuku robe, odnosno pružanje usluga u vrijednosti do najviše 50 miliona evra.\n04.07.2017. / 12:15\nBANJALUKA – Tržni centar “Konzum” našao se na meti ucjene 20 velikih dobavljača u BiH, koji nastavak saradnje uslovljavaju što bržom isplatom isporučene robe, a ceh plaćaju manji proizvođači jer ostaju bez prihoda.\n02.06.2017. / 17:18\nBANJALUKA, “Merkator” će preuzeti sva dugovanja “Konzuma” prema dobavljačima iz RS, a novo preduzeće koje će biti osnovano u Republici Srpskoj osiguraće redovnu isplatu obaveza, potvrdili su danas u Banjaluci predstavnici “Merkatora” i “Konzuma” koji su se sastali sa privrednicima\nLjajić: Zaštititi zaposlene i dobavljače Agrokora\n18.04.2017. / 10:35\nBEOGRAD, Ministar trgovine i turizma Srbije Rasim Ljajić izjavio je uoči sutrašnjeg sastanka sa kolegama iz Slovenije, BiH i Crne Gore o poslovanju koncerna “Agrokor” da očekuje da svaka zemlja istakne šta je učinila na stabilizaciji poslovanja i da li\nZavršen sastanak u Vladi FBiH sa predstavnicima bh. firmi dobavljača\n17.04.2017. / 14:30\nSARAJEVO, Federalni ministar razvoja, preduzetništva i privrede Amir Zukić izjavio je danas nakon sastanka sa predstavnicima bh. firmi dobavljača Agrokora da će Vlada FBiH razmotriti usvajanje regularnog okvira za stabilizaciju poslovanja Konzuma, ukoliko sastanci s predstavnicima te firme ne budu\nČubrilović: Dobavljačima koncerna “Agrokor” se za sada izmiruju obaveze\n13.04.2017. / 14:03\nBANJALUKA, Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je danas da dobavljači koncerna “Agrokor” u Republici Srpskoj za sada nemaju problema kada je riječ o izmirivanju obaveza prema njima.\nLanac brze hrane najavljuje: Uskoro zabrana piletine tretirane antibioticima\n10.04.2017. / 16:40\nNJUJORK, Lanac brze hrane KFC planira da u potpunosti izbaciti piletinu tretiranu antibioticima iz dobavljačkog lanca, prateći svoje konkurente koji služe piletinu.\nBanke spremne da odobre 150 miliona evra kredita Agrokoru\n10.04.2017. / 16:06\nZAGREB, Hrvatski premijer Andrej Plenković izjavio je danas da je šest banaka spremno da odobri “Agrokoru” 150 miliona evra kredita, kako bi bila osigurana likvidnost ovog koncerna.\n10.04.2017. / 7:23\nZAGREB, Vlada Hrvatske će danas prijepodne imenovati povjerenika za Agrokor, a u kuloarima se kao jedan od kandidata pojavio i bivši premijer Tihomir Orešković.


Kupatilo je prostorija u domu koju možete osježiti jednostavno i dosta brže za razliku od ostalih u stanu, ali je jako često i zanemareno zbog drugih većih radova kao i želje za dekoracijom dosta uzbudljivih prostorija poput dnevne i…\nNajljepši šardrvani 2018 godine: Ovakve još sigurno niste vidjeli, oduzet će vam dah (Foto)\nAko imate želju da u svom dvorištu nabavite nešto lijepo i korisno, gdje ćete moći da dodatno provodite svoje slobodno vrijeme, ali i da se družite sa svojim prijateljima i porodicom, ona svakako treba vaš izbor da budu baš šadrvani. Možemo…\nGenijalne ideje za uređenje dvorišta: Gabioni su sada hit, ali također i savršeni za svaki vrt ili…\nZadnjih par godina, ljudis ve ćešće i ćešće ukrašavaju svoje vrtove sa gabionima, jer se oni idealno mogu da uklope u svaki ambijent. Veoma su jednostavno za održavanje, pa oko njih skoro da nema nikakvog posla, a veoma se jednostavno i…\nMnogo se puta u životu dokazalo kako se uz pomoć malih trikova, snalažljivosti i kreativnosti mogu stvarno napraviti divne stvari. Urediti svoj dom ili svoje dvorište u posljednje vrijeme sa mnogim trikovima nikada nije bilo lakše, sve što…\nCijeli svoj život tragate za načinom da pregradite neki dio sobe, a da pri tome izuzmete jedinu opciju da stavljate zid. Inače danas mnogo ljudi živi u relativno manjim stanovima, pa su jako popularne razne alternativne pregrade o kojima…\nIskoristite ih na više načina: Ove vrećice su pravo čudo, nemojte i nikada bacati\nKada kupujemo novi par cipela, odjeću ili neke nove stvari uvijek pronađeno unutra malu kesiu sa silika gelom koji služi tu da bi upio vlagu i štito robu od vlažnosti. Na kesici također piše da se ne smije jesti, ali tu stoji u potorenje…\nOve kućne biljek uklanjaju nemir i neslogu: Liječe otrovani prostor i otkrivaju bolesti\nGovor svijeća se spominje skoro u svakoj civilizaciji, cvijeće se poklanja uglavnom iz ljubavi, prijateljstva, za sreću i ostalo... Bilje zauzimaju jako bitnu poziciju u kineskoj kulturi, njihovo značenje je skroz simbolično. Naime, drevni…


Turski privrednici obišli kalesijske gigante Unis Tok i Lafat komerc | Kalesijske novine\nYou are here: Home / Kalesija / Turski privrednici obišli kalesijske gigante Unis Tok i Lafat komerc\nTurski privrednici obišli kalesijske gigante Unis Tok i Lafat komerc\nČetrdeset i pet turskih privrednika okupljenih oko Tursko-Bosanskohercegovačkog udruženja privrednika posjetilo je danas dvije kalesijske firme, gdje su sa predstavnicima razgovarali o saradnji, odnosno poslovnim vezama.\nPrvo su privrednici iz Turske obišli Unis Tok gdje ih je direktor Mensur Hukić upoznao sa procesom proizvodnje u ovoj firmi.\n“Pa mi smo iznenađeni svime onim što smo vidjeli ovdje. Direktor Hukić nam je predstavio Unis Tok i mi ćemo ono što smo ovdje čuli ponijegti u Tursku. Nadam se da ćemo uspostaviti saradnju sa ovom firmom i da ćemo sarađivati. Za njih ima mjesta na tržištu naše zemlje, jer sada rade za najpoznatije brendove”, govori za NTV Abdurrahman Uvak predsjednik udruženja privrednika iz Turske.\nZadovoljan posjetom bio je i direktor Mensur Hukić koji ističe da će ova posjeta pomoći u otvaranju novih poznanstava, a sigurno i proširenje proizvodnje, samim tim i povećanje broja uposlenih.\nNajviše interesovanja privrednici su iskazali za lančanike većih promjera s obzirom da u Turskoj toga nema, ali su također iznenađeni načinom kovanja i poslovnim uspjehom ove firme.\nNakon Unis Toka, privrednici na čelu sa ministrom za razvoj i poduzetništvo Nerminom Hodžićem obišli su i Lafat komerc gdje su se upoznali sa kotlovima na pelet, te sa proizvodnjom dijelova za bagere.\nTurski privrednici su ostali zapanjeni činjenicom da ova firma izvozi oko 70 posto svojih proizvoda te da godišnje proizvode oko 13.000 kotlova koji su našli tržište u gotovo svim zemljama Evropske unije.\n“Pa mnogi ostanu iznenađeni kada saznaju šta je ono što mi radimo. Nadamo se da će ova posjeta “uroditi plodom”, odnosno da će naši kotlovi se naći uskoro i na tržištu Turske što bi za nas značilo mnogo”, istakao je Eldin Brkić menadžer prodaje u firmi Lafat komerc.\nOn se zahvalio i ministru koji je uložio napore da Turci baš posjete Lafat jer uistinu imaju šta za pokazati.\n“Pa meni je čast kada imamo šta prikazati ovim privrednicima. Firme Unis Tok i Lafat zaslužuju da ih obilaze mnogi i one su pravi predstavnici ne samo našeg kantona nego i BiH”, kazao nam je ministar Nermin Hodžić.\nPredstavnici Tuskih privrednika su najavili da će u narednom periodu pozvati i privrednike iz TK u posjetu Turskoj a svakako među njima će biti i mjesta za predstavnike ovih kalesijskih firmi i ubjeđeni su da će se uspostaviti saradnja sa njima.\nPrvenstveno posjeta privrednika iz Turske ima za cilj da se uspostavi saradnja između ove dvije države jer Turska želi ulagati u BiH, a naišli su na dobru saradnju upravo u našem kantonu.\nPrevious: Klub za Bolju Kalesiju: Nadamo se da će započeti projekti biti urađeni kako ste i obećali\nNext: U miru knjiga je naš najjači top


Studios Doukas je porodičan kompleks koji se sastoji od komfornih studija i nalazi se na južnom delu ostrva Tasos, u mestu Potos. Kompleks je izgrađen na mirnoj lokaciji, u neposrednoj blizini centra mesta Potos (200m) i plaže (400m), okružen je zelenilom i nudi jedinstven i… Opširnije\n+30 25930 51925\nPotos 64002 Thassos, Greece\nwww.studios-doukas.gr +30 25930 51925\nPošalji upit za dostupnost +30 6972341866\n01.06. 30.06. 33.00€\n01.07. 31.07. 40.00€\n01.08. 31.08. 46.00€\n01.09. 30.09. 33.00€\n01.07. 31.07. 46.00€\n01.08. 31.08. 52.00€\n01.06. 30.06. 48.00€\n01.09. 30.09. 48.00€\n• Cena je izražena u € po smeštajnoj jedinici/dnevno\nStudios Doukas je porodičan kompleks koji se sastoji od komfornih studija i nalazi se na južnom delu ostrva Tasos, u mestu Potos. Kompleks je izgrađen na mirnoj lokaciji, u neposrednoj blizini centra mesta Potos (200m) i plaže (400m), okružen je zelenilom i nudi jedinstven i opuštajući odmor na ostrvu Tasos.\nStudios Doukas ima komforna studija koja mogu da prime 2-4 osobe. Studija su potpuno opremljena i imaju privatnu kuhinju.\n• Blizu centra mesta Potos\nMesto Potos nalazi se na južnoj strani ostrva Tasos, u zalivu između rtova Kefalas i San Antonio. Potos je udaljen 47km od glavog grada i luke Limenas i 28km od druge luke u mestu Prinos. Potos je 60 godina bilo ribarsko mesto koje se polako razvijalo i u poslednjih nekoliko godina je postalo jedno od najpopularnijih turističkih letovališta na ostrvu sa dobrim noćnim životom, sobama, apartmanima i svim ostalim uslugama koji će ispuniti sve vaše zahteve.\nU mestu postoji velika plaža dužine oko 1 km i na dve lokacije nudi suncobrane, stolice, ležaljke... Na plaži se nalazi dosta restorana i kafića. Druga plaža se nalazi na istočnom obodu Agios Antonisa i tu su nalazi dosta restorana i luksuznih hotela.


Šumaher (45) je primljen na odeljenje intenzivne nege neurohirurgije bolnice u Grenoblu 29. decembra pošto je teško povredio glavu u nesreći na skijanju. On je od tada stavljen u stanje veštačke kome i operisan je dva puta.\n"Sadržaj svakog lekarskog izveštaja je potpuno privatan i poverljiv i ne sme da izadje u javnost. Zbog toga ćemo podneti krivične prijave protiv svakoga ko objavi i sitnicu koja ima veze sa izveštajima lekara", dodala je Kem.\nŠumaher je tokom karijere pobedio u rekordnoj 91 trci. Iz takmičenja u Formuli 1 povukao se 2012. godine.


OVA ZEMLJA TRAŽI 48.000 KAMIONDŽIJA: Plata je i do 100.000 dolara godišnje, ali nikome ne odgovaraju uslovi | Planeta | Kurir\nPlaneta 27.06.2018. 11:38h 27.06.2018. 11:38h\n"Ljudi ne razumeju koliko je ovo važan posao. Sve što dobijete i imate, dolazi kamionom. Sve", kaže Al Vitaker, vlasnik jednog transportnog preduzeća u Sent Džonu.\n— WTFC (@WTFC7) 25. јун 2018.\n"Najbolji vozač koga sada imam je 74-godišnjak i on vozi maksimalan broj sati svake nedelje", kaže Vitaker.\nTrucker shortage looming in Canada too! https://t.co/dCd3Iw1STY pic.twitter.com/fILClHnyXh\n— BigRoad (@bigroadinc) 20. мај 2016.


Fejsbuk u Indiji uvodi jeftini internet sa 20.000 hotspotova - Neverovatna Indija\nNaslovna Ekonomija Fejsbuk u Indiji uvodi jeftini internet sa 20.000 hotspotova\nFejsbuk u Indiji uvodi jeftini internet sa 20.000 hotspotova\nFejsbuk se priključio utrci za sledećih milijardu internet korisnika u Indiji obećavši jeftini Wi-Fi.\nKompanija je objavila kako planira da otvori 20.000 Wi-Fi hotspotova širom zemlje tokom narednih meseci u partnerstvu sa indijskom mobilnom kompanijom Bharti Airtel. Na testiranju rade već dve godine.\nKlijenti mogu da se registruju za dnevnu, nedeljnu i mesečnu upotrebu koja će koštati 10 rupija (0,15 dolara) dnevno.\nFejsbuk već ima 700 hotspotova širom četiri indijske države preko drugih internet kompanija, pa je izabrao drugi put da dođe do korisnika za razliku od rivala Gugla koji nudi besplatne Wi-Fi hotspotove na 100 indijskih železničkih stanica.\nIndijska vlada planira da uvede i besplatni bežični internet u 1.000 sela. Nadaju se da će ova nova usluga biti finansijski prihvatljiva većini, kao i mnogima koji žive u ruralnim delovima.\nIndija je peta zemlja koja će dobiti Express Wi-Fi nakon Kenije, Tanzanije, Nigerije i Indonezije, ali je najveće tržište potencijalnih korisnika. Samo 400 miliona od 1,3 milijarde stanovnika ima pristup internetu.\nPrethodni tekstTandori piletina\nSledeći tekstIzdanje indijskog Vogue-a sa rijaliti zvezdom izazvalo burne reakcije\nIndija potisnula Fejsbuk


Hyundai Matrix 1.6i vs Chevrolet Tacuma 1.6 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Hyundai Matrix 1.6i vs Chevrolet Tacuma 1.6\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije monovolumen sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Hyundai, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 105ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 103ks koji potpisuje Chevrolet.\nNažalost, ni jedan od automobila nije dostavljen na European New Car Assessment Programme (Euro NCAP) testiranje radi utvrđivanja nivoa bezbednosti. To umnogome otežava zauzimanje stava po pitanju zaštite putnika koju pružaju i ja ću uvek preporučiti da takve automobile zaobiđete. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, američki automobil nudi marginalnu razliku od 2% više metala.\nChevrolet je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.5 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 167 kilometara na čas, 3km/h manje nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 8 litara goriva na 100 kilometara (35 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, američki automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Chevrolet nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. Potrošnja goriva je približno ista. Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude Chevrolet. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Kako je Kim Džong-Un uprkos sankcijama UN došao do superluksuznih vozila? - Auto Republika\nPočetna Vesti Kako je Kim Džong-Un uprkos sankcijama UN došao do superluksuznih vozila?\nGeneralno se malo toga zna o Severnoj Koreji. Ipak, ono što je kristalno jasno i što nas najviše zanima, mogli smo da shvatimo tokom prošlogodišnjih sastanaka koje je severnokorejski lider održao sa američkim predsednikom u Singapuru, kao i prilikom susreta sa Majkom Pompeom u Pjongjangu.\nAutoritarni lider raspolaže voznim parkom ultraluksuznih automobila na kojima bi mu pozavideli i mnogi drugi lideri prosperitetnijih država. Naime, Kim Džong-Un je viđen u vozilima marki Mercedes-Benz, Lexus i Rolls-Royce. Mi smo nedavno izvestili kako se lider severnog dela Koreje odrekao modela sa trokrakom zvezdom, a u korist britanske marke. Postavlja se pitanje, koje je još uvek bez pouzdanog odgovora, kako je on uopšte mogao da dođe u posed ovih vozila, uprkos strogim sankcijama koje su uvele Ujedinjene nacije.\nSada su se za ovo pitanje zainteresovale i same UN, pa je shodno tome pokrenuta istraga koja bi trebalo da razreši enigmu. Jedno od tela krovne svetske organizacije je, sa tim ciljem, stupilo u kontakt sa proizvođačima predmatnih automobila.\nPrema navodima koje je objavio France 24, pozivajući se na izveštaj AFP-a, Rolls-Royce je potvrdio da je primerak Phantoma koji koristi Kim Džong-Un i ostali zvaničnici vladajuće structure, proizveden između 2012. i 2017. godine. Nemački proizvođač je obavestio UN da je Mercedes izvorno isporučen kineskom preduzetniku u Hong Kongu, dok je Toyota dala šturu izjavu u kojoj se navodi da Lexus nije prekršio međunarodne sankcije, isporukama vozila režimu u Pjongjangu.\nUkratko, niti jedna od tri kompanije iz automobilske industrije nije bila u stanju da “poveže” kako su njihovi proizvodi dospeli u ruke ozloglašenih vlasti Severne Koreje.\nIpak, ovo pitanje sa političkog aspekta i nije toliko značajno, s obzirom na to da su UN ove nedelje izdale izveštaju u kome se iznosi sumnja da Severna Koreja krši sankcije tako što se uvezena roba pretovara iz jednog u drugi brod, na otvorenom moru. U izveštaju se pominje uvoz nafte i uglja, ali i izvoz oružja, uz izmenu originalnog odredišta za transportovanu robu.\ntagovi: Kim Džong Un sankcije UN Severna Koreja vozila Kim Džong Una\nprethodno Srbija favorit za novu fabriku Volkswagena\nsledeće Ford limitira maksimalnu brzinu nove generacije Mustanga Shelby GT500


pro5 - Vibraciona oprema za Gym | Power Plate Srbija\nDokazano uspešan u fitness, wellness, kozmetičkim, sportskim i rehabilitacionim centrima širom sveta, model pro 5 je podjednako pogodan i kao rešenje za kućnu teretanu. Kao proizvod dugogodišnjeg istraživanja i razvoja, kombinovana je tehnologija, performanse i funkcionalnost sa sofisticiranim dizajnom.\nDimenzije: 34 x 42 x 62in / 87 x 107 x 157cm\nTežina mašine: 330lb / 150kg\nNapajanje: 90 - 240VAC, 50 / 60Hz, Univerzalan napon\nVreme: 30 /45 / 60 s do 9 min\nFrequency pre-settings: 30, 35, 40 i 50Hz\nMaksimalno opterećenje: 400lb / 180kg\nPodesavanje vremena u koracima\nTrening vodič - Preuzmite PDF verziju trening vodiča za sprave PRO serije ili kupite knjigu pod opcijom prodaja dodatne opreme.\npro5™ Spisak opreme


Milan žrtvuje dvojicu za kupovinu najskupljeg u istoriji! | BN\nMilan žrtvuje dvojicu za kupovinu najskupljeg u istoriji!\nMendeš je ključni čovek. . . Argentinac bi mogao da bude rekordan transfer Rosonera.\nFudbal 19.07.2019 | 20:02\nMilan nema para za bombastičan prelazni rok, ali je našao najskuplje pojačanje u klupskoj istoriji?!\nPrema pisanju većine italijskih medija, Rosoneri su krenuli u napad na Anhela Koreu iz Atletiko Madrida. Ako uspeju u nameri da dovedu Argentinca, on će sasvim sigurno srušiti rekorde Rui Košte i Bonućija koji su plaćeni po 42.000.000 evra kao najskuplji u istoriji Milana.\nAtletiko Madrid traži za svog ofanzivca čak 60.000.000 evra. Već su odbili 45.000.000 evra i bonuse od jednog engleskog kluba, ali bi bili spremni da pregovaraju do sume od 55.000.000 evra.\nKako Milan misli da plati toliki novac?\nRosoneri imaju ograničen budžet za prelazni rok. Zbog problema sa finansijskim fer-plejom i neuspehom u prošloj sezoni, američki vlasnici su zavrnuli slavinu Maldiniju i Bobanu. Milan uglavnom juri B klasu igrača, do sada su dovedeni Teo Ernandez i Rade Krunić, dogovoren je i Ismael Benaser iz Empolija, a Korea bi trebalo da bude kapitalno pojačanje.\nMilanov plan je da Koreinu kupovinu finansira uz pomoć portugalskog agenta Žorža Mendeša koji ima ogroman uticaj u nekim klubovima poput Vulverhemptona i Monaka. Milan je spreman da žrtvuje dvojicu mladih napadača Andrea Silvu i Patrika Kutronea kako bi se dokopao Koree. Silva je upravo Mendešovštićenik i vratio se sa pozajmice u Sevilji. Milan ga je pre dve godine platio skoro 40.000.000 evra, ali sada bi bio presrećan da uzme i desetak miliona manje. Tu na scenu stupa Mendeš koji u Monaku ima jake vez već godinama i nudi Portugalca kao zamenu za svog drugog klijenta Radamela Falkaa koji skoro sigurno napušta Kneževinu. Silvina cena je oko 25.000.000 evra, ali bi zahvaljujući Mendešu, Milan mogao da dobije celih 30.000.000 evra.\nŠto se Kutronea tiče, njega bi Mendeš odveo u Vulverhemtpon za 25.000.000 evra. Portugalski Superagent vedri i oblači u Vulvsima, a Kutrone je prilika koja se ne propušta. Iako mladi Italijan želi da ostane u Milanu uprkos činjenici da nije starter, klub je rešio da ga žrtvuje zbog finansijskog dobitka. On je čist profit s obzirom da je ponikao u klubu i zato Milan želi da ga proda.\nTako bi Rosoneri sakupili novac za kupovinu Koree koji ima ugovor sa Atletikom do 2024. godine, a u prošlosti je bio meta Barselone i Napolija. Njega novi trener Đampaolo vidi kao idealnog drugog napadača u tandemu sa Pjontekom.


07.07.2021. - 16:00h\nIstraživanje stručnjaka sa Univerziteta Ordu u Turskoj pokazalo je da je 42 posto ispitanika sa krvnom grupom A priznalo je da je imalo problema u seksu.\nAdrenalin je ono zbog čega se osećaju živima - što su aktivniji, to su puniji pozitivne energije. Mušakrci sa nultom krvnom grupom su velikodušni partneri u krevetu, zadovoljstvo druge strane im je veoma važno, pa će ponekad sebe toga lišiti samo da bi lepša polovina uživala još više, piše Superžena.\nJači pol s krvnim grupama A, B i AB češće zna da "zakaže u krevetu", dok su oni s nultom grupom pravi srećnici jer kod njih postoji najmanja verovatnoća da ostave ženu razočaranu posle seksa, pokazalo je istraživanje sa Univerziteta Ordu u Turskoj.\nkrvna grupakrvne grupesex