Časopis Industrija :: 45 miliona dinara za podršku startupovima i smart city centrima\n21.06.2021 Komentari: 0\nVlada Srbije će iz budžeta izdvojiti sredstva za program podrške radu regionalnih inovacionih startap i smart siti centara u 2021. godini. Ukupan iznos državne podrške je 45.000.000 dinara.\nOpšti cilj ovog programa je unapređenje inovacionog ekosistema na teritoriji Srbije kroz pružanje podrške radu regionalnim inovacionim startap i smart siti centrima uspostavljenim kroz programe realizovane u periodu 2018–2020. godine.\nPravo na korišćenje bespovratnih sredstava nemaju realizatori projekata koji nisu opravdali sredstva dobijena na osnovu programa realizovanih u periodu od 2018. do 2020. godine.\nSredstva koja dobiju lokalne samouprave za podršku radu regionalnih inovacionih startap i smart siti centara moći će da se koriste za sledeće namene:\n“U slučaju da je prijava nepotpuna, podnosilac prijave će biti obavešten da u roku ne kraćem od pet radnih dana od dana dostavljanja obaveštenja dopuni prijavu, a kako bi prijava bila predmet razmatranja na sednici Komisije.\nObaveštenje o potrebnoj dopuni prijave dostavlja se podnosiocu prijave na elektronsku adresu naznačenu za kontakt u Obrascu prijave. Ukoliko ne postupi po obaveštenju u navedenom roku, smatraće se da prijava nije kompletna i neće se razmatrati”, navodi se u saopštenju.


Nuevo orden Aka New Order (2020)\nVenčanje bogatog para prekinuto je dolaskom neželjenih gostiju...\nStars: Samantha Yazareth Anaya, Dario Yazbek Bernal, Patricia Bernal ...\nMalmkrog Aka Manor House (2020)\nWriters: Cristi Puiu , Vladimir Solovyov\nStars: Edith Alibec, Vitalie Bichir, Agathe Bosch ...\nNikita, bivši ruski operativac Spetsnaza, angažovan je da neutrališe velike privatne snage obezbeđenja u lokalnoj fabrici tako da njegov sumnjivi poslodavac može iznuditi posao...\nStars: Ilya Antonenko, Nikita Kologrivyy, Ivan Kotik ...\nZa dva zaljubljena para budućnost nosi sasvim različita iskušenja. Oni se sreću na različitim mestima, ali će uvek biti u međusobnoj vezi, bez obzira koliko se to činilo nemogućim. Film zasnovan na istinitoj priči, romantično putovanje koje slavi život, ljubav i posvećenost, izazivajući posmatrače da veruju u čuda...\nStars: Radha Mitchell, Steve Bacic, Jacob Elordi ...\nSvetleća sila unutar planine Shasta možda ima tragove o nestanku brata i dede Emme Rose. Emma otkriva svoju jedinstvenu sposobnost astralnog putovanja kroz vreme što može otkriti tajnu njihovog nestanka...\nWriters: James Cardoza, James Cardoza\nStars: Ava Cardoza, Sabra Morin, Quinn Stahlman ...\nSin hijos Aka One Small Problem (2020)\nLjubav njegova života mrzi djecu. Kad mu njegova devetogodišnja kći zato predloži da će mu glumiti sestru, što može poći po zlu?\nWriters: Mariano Vera, Anaí López\nStars: Alfonso Dosal, Regina Blandón, Francesca Mercadante ...\nMlada žena nasljeđuje albanski dvorac u kojem žive krvožedna stvorenja...\nWriter: Kathy Charles\nStars: Clair Catherine, Kika Magalhães, Jake Horowitz | ...\nČovek shvata da će se pomiriti sa svojom prošlošću tek nakon što zadovolji svoju najveću želju: atentat na vođu sekte čiji je deo bio dugi niz godina.\nWriter: Camilo Restrepo\nStars: Fernando Úsaga Higuíta, Luis Felipe Lozano ...\nFilm sa naslovom Phineas i Ferb: Candace Against the Universe odvešće braću dalje nego ikada ranije – po celoj galaksiji. Zašto? Da spasu Candace. Upravo tako. Uprkos svim njenim maltretiranjima tokom godina, Phineas i njegov brat Ferb odlučuju da moraju spasiti svoju stariju sestru nakon što su je oteli vanzemaljci.\nStars: Vincent Martella, Dee Bradley Baker, Ashley Tisdale ...\nMarkus, raspoređeni vojni čovjek, mora kući svojoj kćeri tinejdžerici Mathilde, kada mu supruga umre u tragičnoj željezničkoj nesreći. Čini se da je to običan peh – ali ispostavilo se da je to možda bio pomno orkestrirani atentat, u kojem je njegova supruga na kraju bila slučajna žrtva.\nWriters: Nikolaj Arcel , Anders Thomas Jensen\nStars: Mads Mikkelsen, Nikolaj Lie Kaas, Andrea Heick Gadeberg ...\nSeoul, 1994. Godina kada je došlo do katastrofe usled pada mosta Seongsu, a mlada 14-godišnja Eunhee lutala je gradom u potrazi za ljubavi...\nStars: Ji-hu Park, Sae-byeok Kim, In-gi Jeong ...\nRadnja filma prati domaćicu Marlin koja se borila za oslobođenje svog supruga za zločin koji nije počinio. Sve je počelo pre par godina, u tinedjžerskim danima kada je Stiven uhapšen zbog ubistva koje nije počinio, zbog kojeg je osuđen na vešanje...\nWriters: Wendy Hill-Tout, Cathy Ostlere\nStars: Kristin Booth, Dempsey Bryk, Greg Bryk ...\nSa radnjom smeštenom u sedamdesetim godinama prošlog veka, animirani film prati mladu Džes koja se pridružuje zabavi sa svojim prijateljima u trošnom dvorcu čiji je domaćin misteriozni Set. Kada počnu čudne stvari da se dešavaju...\nWriters: Ernie Altbacker, John Broome\nStars: Peter Serafinowicz, Grey Griffin, Natalie Lander ...\nNakon sto posete pornografsku web stranicu, dva muskarca se probude zarobljeni u tamnici s natprirodnim entitetom...\nStars: Valter Skarsgård, Mark Koufos, Catherine Howard | ...\nGlubzhe! Aka Deeper! (2020)\nRoman Petrovič je genijalni reditelj čiji će istinski umetnički talenat isplivati u javnost na krajnje neobičan način - kroz režiju porno filmova...\nWriter: Mikhail Segal\nStars: Aleksandr Pal, Lyubov Aksyonova, Oleg Gaas ...\nDevojke iz malog grada usred pustinje sistematski nestaju, a policija i vlasti ništa ne preduzimaju u vezi sa ovim slučajevima. Porodice očajnički traže pomoć, ali se suočavaju sa birokratijom, diskriminacijom i odsustvom podrške.\nWriter: Omar Saavedra Santis\nStars: Daniel Candia, Catalina Saavedra ...\nAkelarre Aka Coven (2020)\nBaskija, 1609. godine. U zemlji punoj paganskih legendi, sudija Arostegui izabran je od strane Inkvizicije da "pročisti" ceo region. On putuje od grada do grada u spaljuje svaku ženu koju proglasi za vešticu. Opsednut poslom, stiže u obalski grad u kome uopšte nema muškaraca, gde je uhapšeno pet 20-godišnjakinja. Ne znajući razlog hapšenja, podvrgne deojke mučnom ispitivanju, da bi dobio priznanje da su veštice...\nWriters: Pablo Agüero , Katell Guillou\nStars: Amaia Aberasturi, Alex Brendemühl, Daniel Fanego ...\nObitelj ribara suočava se s užasima i mračnim istinama na otoku kada zlokobna sila počne ubijati životinje i dovede u opasnost njihove živote.\nStars: Chris Sheffield, Michaela McManus, Neville Archambault ...\nStudentica Sarah (Stone) trenutno je na najnižoj tački u životu, nakon bijega od kuće i bez ikoga na koga se može osloniti, dok je ujedno progone noćne more koje se ponavljaju. Ona se odluči da promijeni fakultet i upiše novi koji joj nudi sigurnost i novac, kao i neočekivane prijatelje. Ali ubrzo otkriva da je postala eksperiment za zastrašujuće novo otkriće …\nWriters: Anthony Scott Burns , Daniel Weissenberger\nStars: Julia Sarah Stone, Landon Liboiron, Carlee Ryski ...\nChristovam se seli iz ruralnog severnog Brazila u bivšu austrijsku koloniju na jugu da bi radio u fabrici mleka. Kao jedan od retkih tamnoputih ljudi u gradu, lokalno stanovništvo ga susreće sa pretnjama i rasističkim predrasudama, ali utehu pronalazi u napuštenoj kući koja izgleda ima svoj um. Po useljenju, Christovam otkriva da kuća materijalizuje njegova sopstvena sećanja - i polako ga izluđuje.\nWriters: João Paulo Miranda Maria, Felipe Sholl\nStars: Antonio Pitanga, Ana Flavia Cavalcanti, Sam Louwyck ...


DANAS SLAVIMO SVETITELJA KOME JE PRESUDIO HRISTOV SUDIJA: Biće vam ispunjena svaka čestita želja ako mu uputite MOLITVU – Vesti Balkan\nHome / Pravoslavlje / DANAS SLAVIMO SVETITELJA KOME JE PRESUDIO HRISTOV SUDIJA: Biće vam ispunjena svaka čestita želja ako mu uputite MOLITVU\ncura October 29, 2017\tPravoslavlje Ostavite komentar 3,077 Pregledi\nProbajte i verujte\nSveti mučenik Longin je bio kapetan, starešina vojnika koji su prisustvovali raspeću Isusa Hrista na Golgoti. Ova činjenica pominje se u čak tri jevanđelja – po Mateju, Marku i Luki.\nLegenda o ovom događaju kaže da su jevrejske starešine, kada su saznale za Hristovo vaskrsenje, potplaćivale vojnike da pronose lažnu vest – da su Isusovo telo zapravo ukrali njegovi učenici. Pokušali su da potplate i Longina, ali on na to nije pristao. Ubrzo nakon toga, starešine su pokušale da ga ubiju, ali se on na vreme sklonio, a onda otišao kod apostola, krstio se i napustio Jerusalim.\nDanašnji dan praznik je svih vernika koji su nekada u životu morali da donesu tešku odluku za koju su u duši znali da je ispravna. Sveti mučenik Longin zaštitnik je takvih duša jer je i sam zbog svoje vere i istrajnosti platio najveću cenu. Zato stari veruju da će Longin pomoći svima onima koji se danas pomole i zamole za savet, a ukoliko to učine iskreno i od srca, kažu da će im ispuniti svaku čistu želju koju imaju.\nPrethodno KAKVA ŠTETA: Mercedes SLR McLaren već šest godina trune na skladištu!\nSledeće Bosanski humor: Ovo je najbolja skrivena kamera ikada! (VIDEO)


Radi se vodovod u još četiri grada u Srbiji › Made-in-Germany.rs\nRadi se vodovod u još četiri grada u Srbiji\nU okviru programa “Pomoć vodosnabdevanju i kanalizaciji u opštinama srednje veličine u Srbiji”, koji se realizuje u saradnji sa nemačkom razvojnom bankom „KfW“, u još četiri srpske opštine biće rešen problem komunalne infrastruktute za ukupno 123.000 žitelja.\nUgovore o realizaciji ovih projekata u Kikindi, Vrbasu, Knjaževcu i Paraćinu, ukupno vrednih 17 miliona eura, sa predstavnicima opština potpisali su ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ministar finansija Dušan Vujović i direktor KfW za komunalnu infrastrukturu za region jugoistočne evrope i turske Kirk Milner.\nUz pomoć kredita KfW biće izgrađena nova fabrika vode u Kikindi, proširiće se jedna postojeća u Vrbasu, a gradiće se i novi cevovodi i menjati dotrajala vodovodna instalacija u Knjaževcu i Paraćinu.\nPotpisivanju ugovora u Vladi Srbije za realizaciju ovog projekta, prisustvovao je i Aksel Ditman, ambasador Nemačke u Srbiji, prenosi agencija „Tanjug“.\nOd MiG na 09/06/2017 / Ekologija, Građevinarstvo, infrastruktura, Investicije, Proizvodnja, Tehnologija, Zdravstvo / Ostavite komentar


Kalić podnio još tri tužbe protiv CG: Tuži i za krađu iz svojih objekata\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Kalić podnio još tri tužbe protiv CG: Tuži i za krađu iz...\nRožajac Safet Kalić podnio je u junu tri tužbe protiv države zbog štete koja je nastala na njegovoj imovini tokom trajanja sudskog postupka u kojem su on i članovi njegove familije oslobođeni optužbi za pranje novca.\nTo je “Vijestima” potvrdila portparolka podgoričkog Osnovnog suda Anja Krkeljić, navodeći da Kalićeva supruga Amina i brat Mersudin nemaju podnijetih tužbi.\nTokom petogodišnjeg sudskog procesa imovinom Rožajaca gazdovala je državna Uprava za imovinu.\nTužbe se odnose na stvarnu štetu nastalu na Kalićevoj imovini i na otuđenje stvari iz njegovih objekata, a podnijete su protiv države, Vlade i Uprave za imovinu.\nPredmeti su dodijeljeni na rad sudijama Branislavu Lekoviću, Sanji Konatar i Milici Radović.\nVrijednost sporova je opredijeljena na po 20.001 euro, ali će stvarna odšteta u postupcima biti određena tek kada se urade potrebna vještačenja.\nDržava još nije odgovorila na podnijete tužbe.\nDržava je krajem ljeta 2011. godine privremeno oduzela imovinu Kalića, čija je vrijednost procijenjena na 28.000.000 eura.\nNa spisku oduzete imovine bile su nekretnine u Rožajama, Podgorici, Ulcinju, na Svetom Stefanu…\nKalići su u julu prošle godine pravosnažno oslobođeni optužbi za pranje novca.\nAdvokat Velibor Marković rekao je nedavno “Vijestima” da se država oglušila o zahtjev koji su sredinom marta dostavili premijeru Dušku Markoviću, Ministarstvu finansija, Ministarstvu pravde i Zaštitniku pravno-imovinskih odnosa, a kojim su tražili nagodbu o isplati štete, koju nijesu precizirali.\nUprava za imovinu objavila je ranije da je tokom 2013. i 2014. godine, prihodovala oko 60.000 eura od rentiranja firmi i stanova Kalića.\nMersudin i Amina Kalić uhapšeni su 27. jula 2011. zbog sumnje da su se od 2005. do juna 2011. udružili sa ciljem da putem bankarskog i finansijskog poslovanja, prikriju način pribavljanja novca, za koji su znali da je zarađen od poslova sa drogom u Njemačkoj.\nHapšenje je tada izbjegao Safet, koji je bio u bjekstvu sve do kraja oktobra 2014. godine – kada je uhapšen u Beču.\nNešto kasnije izručen je Njemačkoj, koja ga je tražila zbog šverca heroina 1994. godine.\nKalićima je tada vraćen hotel “Rožaje”, nezavršeni ski-centar ”Turjak” sa hotelom, odmaralište u Ulcinju, stanovi u Podgorici i na primorju, koje je država rentirala, rožajski kafić “Tajson”, zemljište, preduzeća “Daut Daut” i “Mak petrol”, benzinska pumpa u Rožajama, automobili, platne i kreditne kartice, nakit, novac…\nKalićima je poslije hapšenja privremeno bio oduzet i “hamer”, koji je država na korišćenje dodijelila Specijalnoj antiterorističkoj jedinici…\nIvko 15. Jula 2017. At 12:21\nUmesto da robija dozivotnu on jos tuzi drzavu .\nD A W U D. 14. Jula 2017. At 17:21\nLako je njemu tuzjeti drzavu kada mu je Djukanovic ortak.


Pegle za PVC cevi - povoljne pegle za plastične cevi samo u prodavnici MixalShop\nPočetnaShopOSTALOPegle za PVC cevi\nBilo koji BrandRothenbergerUniorVillagerYATO\n11.254,00 din. 11.846,00 din.\nPegla je uređaj koji se koristi za ispravljanje neravnina i najčešće je zastupljen u domaćinstvima gde se koristi za peglanje veša i raznih materijala. S toga, pegla se najčešće koristi u kućama, a pored toga postoje i pegle za kosu. Međutim, kada su u pitanju alati, postoji električni alat koji se koristi za spajanje plastičnih cevi. U pitanju su pegle za PVC cevi koje se razlikuju od klasičnih pegli koje se koriste za veš. Razlog zašto se nazivaju pegle jeste zbog jako visoke temperature koja se postiže kako bi spojili dve cevi. Pegle za PVC cevi imaju odgovarajuće kalupe koji se koriste za određene širine cevi. Postupak je jednostavan – cevi se postavljaju u kalup, a zatim se korišćenjem visoke temperature spajaju jedna za drugu. Pegle za PVC cevi se najčešće koriste za profesionalnu upotrebu, ali isto tako mogu da se koriste za privatnu upotrebu od strane hobi majsotra. Ukoliko ste profesionalni ili hobi majstor, a potrebna vam je pegla za plastične cevi, u našoj prodavnici možete da pronađete željeni alat.\nPogledajte kompletan asortiman i poručite brzo i lako! Iskoristite brojne akcijske ponude i brzu isporuku, a proizovde možete da očekujete na željenoj adresi u kratkom roku.


Gradačac: U saobraćajnoj nezgodi smrtno stradala saputnica u vozilu – TuzlaInfo.ba\nGradačac: U saobraćajnoj nezgodi smrtno stradala saputnica u vozilu\nby nedim 09/01/2020\n09/01/2020 | 7:13\nJučer oko 12,40 sati u mjestu Međiđa Donja, na širem području Gradačca, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je Z.I., rođena 1968.godine iz Gradačca upravljajući vozilom “Fiat” sletila sa kolovoza.\nU ovoj saobraćajnoj nezgodi smrtno je stradala saputnica u vozilu F.B., rođena 1933.godine, čiju smrt je konstatovao ljekar ambulante porodične medicine u Međiđi Donjoj, dok je Z.I. zadobila povrede o čijem stepenu se ljekar nije izjasnio i ista je puštena na kućno liječenje.\nO događaju je obaviješten kantonalni tužilac, a uviđaj i potrebne mjere i radnje su poduzeli policijski službenici OKP PU Gradačac koji nastavljaju daljni rad na dokumentovanju ove saobraćajne nezgode.


Današnji dečaci navučeni na igrice, pornografiju, nesposobni da priđu\nUronjeni u sajber svet, dečaci ne nauče osnovne veštine opštenja sa drugima, a kamoli da flertuju, da reskiraju da budu odbijeni ili da pozovu na sastanak. Zbog toga danas vlada novi oblik društvene stidljivosti.\n17.05.2015. - 09:00h\nAko ste danas dete u Velikoj Britaniji, veće su šanse da ćete imati televizor u dečijoj sobi nego oca u kući. A čak i kada su očevi tu, nećete ih se mnogo nagledati – na svakih pola sata razgovora sa ocem, dečaci provedu 44 sata gledajući u ekran TV-a, pametnog telefona ili kompjutera.\nOve turobne statistike iznosi američki psiholog Filip Zimbardo u svojoj novoj knjizi “(Ne)povezani čovek: Kako je tehnologija opustošila muškost.”\nZašto su dečacima potrebni očevi? Zimbardo, penzionisani profesor sa Stenfordskog Univerziteta objašnjava da su svakom potrebni i majka i otac jer oni pružaju različite vrste ljubavi. ”Majke vole bezuslovno, jer su nas rodile. Ako donesete kući sve jedinice, mama će reći “U redu je, više se potrudi. Mama te svejedno voli””.\n“Očevi su zahtevniji. Oni će davanje džeparca usloviti boljim ocenama ili obavljanjem kućnih poslova. Uvek je tako bilo sa očevima i sinovima – to što postojiš i što imaš moje prezime nije dovoljno. Moraš da se potrudiš da bi zaslužio očevu ljubav i poštovanje. Taj glavni izvor spoljašnje motivacije danas za svako drugo dete više ne postoji.”\nU knjizi, Zimbardo i njegov koautor Nikita D Kulombe analiziraju zašto muškarci danas ne sazrevaju na isti način kao pre.\nNjihova teza je da se, za razliku od devojčica koje su sve uspešnije, dečaci povlače u sajber prostor, u potrazi za sigurnošću i priznanjem koje ne dobijaju u stvarnom svetu. U školi se dosađuju, nemaju figuru oca kao podsticaj, nemaju veštine da ostvare ljubavne veze, smatraju da drugi treba da sve rade umesto njih (uglavnom roditelji) i odbijaju da odrastu, jer ne žele da se zadužuju, rade posao koji ih ne ispunjava i natovare sebi odgovornosti na vrat. Rezultat svega toga je da se zavlače u svoje sobe gde su u opasnosti da postanu zavisnici od pornografije, video igrica i Ritalina (leka za ADHD).\nNije ni čudo, smatra Zimbardo, kada popularna kultura nudi model “muških pudlica” i detinjastih morona, kao što su junaci tv serija, filmskih komedija ili rijaliti programa u kojima muškarci izvode neuspešne vratolomije (“Džekes” na MTV-ju). To su muškarci bez emocionalne inteligencije, sposobnosti da se nekom posvete, preuzmu odgovornost ili zarade novac.\nKada su u pitanju afro-američki dečaci, već generacijama oni odrastaju u domaćinstvima kojima vladaju žene – njih 60-70%. Nema očeva koji bi postavljali granice i postavljali zahteve. A slično se danas dešava i sa porodicama belaca. U SAD, trećina dečaka raste u porodicama bez očeva, dok je u Britaniji to svaki četvrti dečak, što je tri puta više nego 1971. godine.\nZašto su dečaci skloniji bekstvu u virtuelni svet nego devojčice? “Svet video igara je privlačan dečacima jer je tu mnogo akcije a malo razmišljanja. Devojčice se više posvećuju emocijama, dečaci delanju.”\nA pornografija? “Dečake ona više privlači zato što njih zanima vizuelni i fizički aspekt, a onlajn pornografija je naročito oslobođena od bilo kakvih zapleta, što je čini dosadnom devojkama”, smatra Zimbardo.\nOna razorno deluje na odnos dečaka prema seksualnosti, jer zanemaruje ljubav i romansu. “Sve se svodi na vizuelne utiske, bez dodira, poljubaca, komunikacije, uzajamnog postavljanja granica. Kada vidite 100.000 takvih scena, to postaje društvena norma. Svaki dečak veruje da je to ono što devojke žele.”\nUvek je dečacima bilo teško da pričaju sa devojčicama, ali danas oni ni ne vežbaju pa im je još teže, a onda se povlače još višeu virtuelni svet. “Svaki momak se boji da bude odbijen, da devojka neće hteti da ga poljubi ili da izađe sa njim. U svetu virtuelne pornografije toga ne moraju da se boje.” A još gore tek dolazi. Pornografija postaje sve prefinjenija, razvijaju se 3D i interaktivni virtuelni seks. Uskoro ćete moći da stavite 3D naočare i da podesite da protagonista izgleda kao vi, tako da će doživljaj biti još stvarniji.\nOsim porodicama, i školama danas vladaju žene, i 90% nastavnika u SAD su ženskog pola. One sa manje naklonosti gledaju na živahnu i nemirnu decu, više pažnje poklanjaju vinim motoričkim veštinama nego fizičkoj kulturi. Zbog toga je dečacima u školi dosadno, vrpolje se i prave probleme, pa masovno dobijaju etiketu sindroma poremećaja pažnje, a nakon toga i lekove kao što je Ritalin. Ovi lekovi izazivaju zavisnost, što farmaceutskim kompanijama ide na ruku, zbog čega one i rade na tome da se sve više dece proglašava bolesnom.\nKako dečake vratiti u stvaran svet? Zimbardo ima nekoliko predloga – više muških nastavnika, više podsticaja za udruživanje i zajedničke aktivnosti dečaka i muškaraca, socijalne mere koje bi očeve držale u blizini sinova…\nJedan od zanimljivijih predloga je i učenje plesa. “Dečaci danas ne umeju da plešu, a to je veština koja podstiče komunikaciju sa devojčicama. Kad bi dečak prišao devojčici i pozvao je na ples, to bi ga učinilo baš popularnim. A sam čin plesa udvoje omogućio bi dečacima da shvate koliko je stvarno iskustvo dodirivanja drugog ljudskog bića uzbudljivije od virtuelnog.”\nNedavno, Zimbardo je učestvova o u snimanju dokumentarca o dečacima sa nazivom “Maska pod kojom živiš”. U jednoj sceni, dečaci u školi dobijaju list papira i na jednoj strani treba da napišu kakav je njihov imidž, a na naličju – kako se osećaju. Onda bi taj papir zgužvali i bacili drugom detetu. “Svi su napisali isto” priča Zinardo. “Na prednjoj strani pisalo je “Jak. Neustrašiv. Razbija.” a na poleđini “Usamljen. Tužan. Nema prijatelje.” Svi dečaci su bili zapanjeni koliko se slično osećaju. Dečaci su u očajnom stanju i sumnjam da će to uskoro da se popravi” zaključuje Zinardo.\nIzvor: The Guardian/ detinjarije.com\nSahrana Marine Tucaković se odlaže – dok se Futa ne oporavi\nĐokovićeva slika izazvala buru u BiH; "Evo s kim pije kafu" FOTO\n"Ne želite ovo, vakcinišite se": Kris Rok pozitivan na koronavirus\nSTIHOVIMA JE LEČILA SVOJE I TUĐE RANE: Životna priča jedinstvene i neponovljive Marine Tucaković\nOčistite posuđe od nerđajućeg čelika prirodno - bez hemikalija\nMarina Tucaković je imala VELIKU TREMU od ovog PEVAČA: "Svi uglavnom kada odu kod nje, uplaše se..."\nNeda Ukraden o Marini Tucaković: Imala je dar psihologa, mi smo se njoj ispovedali, znala je naše ljubavne drame


Amplitude javnog mnjenja, Black Lives Matter i snaga literature\n18. Februar 21.\nAmerički izbori, protesti i istorija nasilja - naspram tema koje već decenijama pokreću afroamerički autori.\nOsluškivanja #3: Efekat posmatrača\n21. Jul 20.\nO društvenim mrežama, saučesnicima, posmatračima i događaju koji je pomogao da ovaj fenomen definišemo.\nOsluškivanja #2: Imamo li uputstvo za pandemiju?\nPodsećajući se sličnih graničnih nepredviđenih situacija iz prošlosti, ali i saznanja koje naučna zajednica skladišti već decenijama, pitamo se da li smo mogli da obezbedimo detaljnije uputstvo za ponašanje prilikom vanrednog stanja. Širom planete.\nPosle žurke: Utisci iz zaustavljenog Njujorka\n31. Mart 20.\nO pandemiji koja je ostavila za sobom puste ulice i puna gradilišta najgušće naseljenog grada u Americi.


16-06-2020 16:43 Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom vanrednog stanja gotovo svakodnevno se obraćao građanima, a to nije prestalo ni po njegovom ukidanju, samo sa terena. On je u nastavku kampanje za predstojeće izbore, na kojima zvanično ne učestvuje, koristio svaku priliku da otvori puteve, obiđe gradilišta, bolnice…, a samo u poslednjih sedam dana iskoristio je najmanje sedam javnih događaja da pokaže šta je vlast uradila, šta će još uraditi, a šta nisu oni drugi…\nFenomen funkcionerske kampanje nije novost u Srbiji, ali je utisak da nikada kao do sada nije bio toliko prisutan.\nRaša Nedeljkov, programski direktor Crte, izjavio je krajem maja da je ta organizacija nastavku predizborne kampanje (od 11. maja) izbrojala čak 250 događaja koji svedoče da funkcioneri koriste svoje funkcije da bi promovisali stranke iz kojih dolaze.\nU aktuelnoj funkcionerskoj kampanji nesumnjivo je glavni lik predsednik države Aleksandar Vučić, koji se, iako nije ni kandidat na predstojećim izborima, nalazi u svakom predizbornom spotu, na svakom bilbordu, flajeru… Još je, međutim, problematičnije što kampanju sprovodi sa položaja šefa države i to koristeći javne resurse.\nOd ukidanja vanrednog stanja i nastavka kampanje Vučić je obilazio radove na izgradnji puteva, pruga, otvarao fabrike, posećivao zdravstvene centre…, a sličan “program” imao je u i poslednjih sedam dana. Naravno, sve to uz pratnju kamera i direktan televizijski prenos.\nKonkretno danas, Vučić je učestvovao u dva javna događaja u Čačku – prvo je bio na svečanom obeležavanju početka rada nemačke fabrike “Forverk”, a potom je obišao Naučno tehnološki park u tom gradu. Sa njim u društvu bila je i premijerka Ana Brnabić, a po završetku tih formalnosti usledile su i izjave za medije.\nUobičajeno je da na tim konferencijama govori o raznim pitanjima, od Kosova, preko kampanje i SNS-a, postizbornim koalicijama, situaciji u regionu…\nTako je bilo i juče, kada je obišao gradilište Beograda na vodi, gde se u pratnji ministra Siniše Malog hvalio postignutim rezultatima i obećavajući šta će na tom prostoru tek biti urađeno.\nU istom danu, samo nešto ranije, stigao je da obiđe i Centar za robotiku i veštačku inteligenciju pri Učiteljskom fakultetu, gde je razgovarao sa robotom Emom i upitao je zašto je došla u Srbiju.\nVučić je 14. juna na svečanosti u spomen kompleksu Drugi srpski ustanak u Topoli uručivao zastave pripadnicima 72, brigade za specijalne operacije i 63. Padobranske brigade, da bi potom u izjavi za medije govorio o dolasku Putina, zastupljenosti SNS-a na televizijama, litijama u Crnoj Gori…\nDan ranije nije bio na otvaranju nijedne fabrike, gradilišta, niti je posećivao neki naučni centar…, ali je tu pauzu iskoristio za gostovanje u emisiji Fokus na TV B92.\nVeć 12. juna, otišao je u Požegu, gde je obišao fabriku prehrambene industrije “Budimka Požega”, da bi u večernjim satima bio gost u emisiji na TV Prva.\nNi 11. ni 10 juna lider SNS-a nije bio ni na jednom javnom događaju, ali su tu prazninu donekle ispunila njegova učešća u emisijama na TV stanicama, kao i poseta premijerka Ana Brnabić kompaniji Ziđin u Boru.\nMeđutim, on se 9. juna pojavio u Nišu, gde je obišao Naučno tehnološki park u tom gradu.\nNakon toga usledile su izjave za medije, a tom prilikom zamerio je novinarima što ga uvek pitaju za Kosovo, izbore.., umesto o otvaranja Naučno tehnološkog parka, te činjenici da se “sve više naših ljudi vraća u zemlju, jer se vratila nada”, a oni su, kaže, počeli su da veruju u svoju zemlju i svoju budućnost u njoj.\nZlatko Minić iz Transparentnosti Srbije rekao je juče da ta organizacije od 2012 ukazuje na funkcionersku kampanju.\n“U ovoj kampanji tri puta smo bili u situaciji da mediji suočavaju predsednicu Vlade da je ona na nekim promotivnim događajima i da je to funkcionerska kampanja, a da ona pokušava da predstavi neku svoju definiciju šta jeste, a šta nije funkcionerska kampanja”, rekao je Minić i naveo da SNS bazira kampanju na funkcionerskoj i na promotivnim aktivnostima.\nOn je ocenio da je u promotivne aktivnosti uključen širi krug funkcionera, nego što je to bio slučaj na prethodnim izborima.\nIako Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije zabranjuje funkcionerima da koriste javne skupove na kojima učestvuju u svojstvu funkcionera za promovisanje stranke, ta zakonska odredba se ne odnosi na one koji su izabrani direktno od građana, odnosno na predsednika države i poslanike.\nPročitajte OVDE šta je Dragan Đilas rekao o izborima.\nGOCINA HOKLICA HIT NA DRUŠTVENIM MREŽAMA: A tek da vidite koliko je Gordana Čomić zaradila kao narodni poslanik (VIDEO)\nIZ KECA U DVOJKU... ZA STOTKU\n(UZNEMIRUJUĆI FOTO) GRAĐANI OGOLILI VUČIĆEV SLOGAN: Da li je ovo Srbija za našu decu?\nSRBI SA KOSOVA: Predaja Kosova je spremna! Srbija je švedski sto, a Vučić konobar koji uzima bakšiš! (VIDEO)\nJOŠ JEDAN POZNATI LEKAR TVRDI: U nastanak koronavirusa umešan je ljudski um!\nJEREMIĆ: Za koga god glasali 21. juna, daćete podršku vlasti\nDR IVAN PAJOVIĆ ZA PRAVDU: Budućnost je neizvesna, ni Moskva, ni Vašington nisu spremni da odstupe!


Energyobserver - SRBIJA / U AKCIJI ČIŠĆENJA BEOGRADSKE OBALE UKLONJENO 50 DŽAKOVA SMEĆA\nSRBIJA / U AKCIJI ČIŠĆENJA BEOGRADSKE OBALE UKLONJENO 50 DŽAKOVA SMEĆA\nSa obala Velikog ratnog ostrva uklonjeno je 50 džakova otpada u velikoj volonterskoj akciji čišćenja u kojoj su nedavno učestvovali radnici JP Gradska čistoća, kompanija Ball Beverage Packaging Europe, nevladina organizacija Let’s Do It Srbija i Waste Management Company Belgrade, navodi se u saopštenju organizatora\nPonosni smo što smo bili učesnici akcije koja doprinosi čistoći beogradskih obala. Neprekidno se trudimo da što više podignemo svest o reciklaži i zaštiti životne sredine. Ovo je prva akcija u kojoj smo puno naučili kako da akciju sledeći put sprovedemo na još efikasniji način i sa još više partnera i učesnika sa ciljem da smanjimo količinu otpada koji, na žalost, završava na pogrešnom mestu – svuda oko nas”, izjavila je Jelena Kiš iz Ball Beverage Packaging Europe.\nOvom volonterskom akcijom učesnici su doprineli očuvanju jedinstvene flore i faune Velikog ratnog ostrva i pozvali građane i druge organizacije da sprovedu slične akcije. Ball Beverage Packaging Europe, Belgrade ovom akcijom podržao je globalnu inicijativu čišćenja okeana, mora i reka od plastičnog otpada koji sve više ugrožava ekosistem. U planu su i druge aktivnosti usmerene na čišćenje i očuvanje životne sredine, navodi se u saopštenju.\nNa Svetski dan čišćenja u Srbiji uklonjeno oko 2.000 tone smeća\nSamo par nedelja ranije, 15. septembra, u Srbiji je obeležen Svetski dan čišćenja, na ukupno 50 lokacija, a među volonterima su bili i zaposleni preko 20 kompanija i banaka i organizacija civilnog društva. U Beogradu je oko 2.000 volontera radilo na osam lokacija, a pridružili su im se i ambasador SAD u Srbiji Kyle Scott i oko 50 službenika ambasade.\nU Srbiji je tokom akcije je uklonjeno oko 2.000 tona smeća, koje se mahom sastojalo od plastičnih flašica. Nacionalni cilj Srbije, koja za sad nema organizovan sistem prikupljanja ambalažnog otpada, je da se prikupi 40% ovog otpada.\nJedan od organizatora Svetskog dana čišćenja je i Let’s Do It Foundation.\n11.10.2018 · AKCIJA_ČIŠĆENJA / BALL_PACKAGING / GRADSKA_ČISTOĆA / LET'S_DO_IT


Vaterpolo klub Partizan – Page 78\nPioniri četvrti na turniru u Pečuju\n27/03/2016 | Filed under: Vesti/mladje kategorije\nPioniri Partizana (2004. i mlađi) zauzeli su četvrto mesto na velikom međunarodnom turniru u Pečuju, na kome je učestvovalo 12 ekipa. Crno-beli, koji su pre nedelju dana osvojili Kup Srbije, su upisali dve pobede i dva poraza. U grupi su pobedili Hanover (13:4) i Seged (4:3), u polufinalu od njih …\nPoraz Banjice u drugom kolu baraža\n26/03/2016 | Filed under: Banjica/Partizan 2\nU drugom kolu baraŽnog turnira za plej-of u Šapcu Banjica je izgubila od gradskog rivala Beograda sa 11:8 (2:1, 4:2, 2:3, 3:2). Dva puta ove sezone Banjica je pobeđivala Beograd, koji je sada uspeo da joj se revanšira. Banjica je igrala u sastavu: Belopavlović, Tomić 1, Mitrović, Lukić 2, Radulović …\nŽivko Gocić pred reviju (nedelja, 19 časova): Uvek uz Partizan\n26/03/2016 | Filed under: Ostale vesti\nU srpskom hramu vaterpola, na bazenu Banjica, u nedelju od 19 časova skupiće se asovi nekoliko generacija Partizana. Neki od njih će biti u vodi, neki na trenerskim klupama, neki na tribinama. Sutra u 19 časova počinje revijalni susret sadašnjih i bivših asova crno-belih, u akciji koju je organizovala fondacija …\nPobeda Banjice na startu baraža\n25/03/2016 | Filed under: Banjica/Partizan 2\nU prvom kolu baražnog turnira za određivanje takmičarskih brojeva od 5 do 8 u plej-ofu Banjica je pobedila Nais sa 16:11 (4:2, 4:3, 1:2, 7:4). Turnir se igra u Šapcu, a uz Banjicu i Nais, učestvuju domaći Šabac i Beograd Banjica je od početka duela sa Nišlijama, učesnicima Regionalne lige, …\n25/03/2016 | Filed under: Ostale vesti\nPribližava se spektakl , koji će u nedelju na Banjici okupiti velike Partizanove zvezde, legende jednog od najtrofejnijih klubova sveta. U nedelju u 19 časova počinje meč, u kome će zaigrati sadašnji i mnogi slavni bivši vaterpolisti Partizana. Veliki događaj organizuje Fondacija „Grobari za nas“, a sa ciljem da se pomogne crno-belima …\n← Previous Page 1 … 76 77 78 79 80 … 108 Next Page →


Dragan Đilas blizu potvrdne odluke o kandidaturi - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dragan Đilas blizu potvrdne odluke o kandidaturi\nDragan Đilas blizu potvrdne odluke o kandidaturi\n* Organizator susreta mogao bi da bude i Saša Janković\nUkoliko bivši gradonačelnik Beograda Dragan Đilas bude definitivno odlučio da se kandiduje za gradonačelnika glavnog grada i predvodi jednu od kolona na predstojećim gradskim izborima…\n3Piše: Lidija Valtner 08. novembra 2017. 15.30\n… prvi zvaničan korak nakon te odluke mogao bi da bude sazivanje sastanka na koji će biti pozvani predstavnici svih opozicionih stranaka za koje se veruje da posle izbora neće ići u koaliciju sa SNS, saznaje Danas od izvora sa opozicione političke scene.\nKako nam je rečeno, taj potez može se uskoro očekivati, jer deo Đilasovih saradnika smatra da ne treba čekati raspisivanje beogradskih izbora za objavljivanje Đilasove odluke. Kako nam je objašnjeno, ako organizator sastanka predstavnika opozicije ne bude Đilas, to bi mogao da bude Saša Janković, lider PSG, koji se posle predsedničkih izbora profilisao kao neformalni vođa opozicije. Naši izvori navode da bi Janković učesnicima sastanka tada Đilasa predložio za lidera zajedničke kolone na izborima. Ipak, kako kažu naši sagovornici, definitivne odluke još nisu donete, jer je Đilasov plan da u slučaju kandidature u koloni koju će predvoditi bude što više opozicionih stranaka, pokreta i organizacija, za šta je potrebno još vremena za dogovor. Đilasa su trenutno spremni da podrže Pokret slobodnih građana i Narodna stranka, uz Levicu Srbije. To su, kako nam je rečeno, sada izvesni Đilasovi partneri.\nIzvori Danasa kažu da deo Đilasovih saradnika, sa kojima on već neko vreme razgovara o budućim izborima, smatra da ideološke podele i velike republičke teme za beogradske izbore nisu bitne, već se treba dogovoriti oko osnovnih tačaka koje nikome u opoziciji nisu sporne.\nOd Đilasa juče nismo uspeli da dobijemo potvrdu ili demanti naših saznanja, jer do konačne odluke o kandidaturi ne želi da daje političke izjave.\nIzvori Danasa očekuju da će ovaj Đilasov i Jankovićev potez biti prelomni trenutak u jasnom opredeljivanju stranaka da li će ga podržati ili ne. Tu se pre svega misli na DS, koji nije objavio konačnu odluku, ali se čini da demokrate neće ući u taj blok. Bez obzira na to DS će biti pozvan, kažu naši sagovornici. Sigurni van bloka su i DJB. Dveri će biti pozvane na sastanak, ali posle izjave lidera Dveri Boška Obradovića da na sledećim izborima jedina podela na dve kolone treba da bude takva da su u jednoj na čelu Dveri, a u drugoj ostali, vodi zaključku da se ni oni neće prikloniti Đilasu. Ipak, ima i mišljenja da Dveri time sebi dižu cenu.\nAleksandar Šapić, predsednik opštine Novi Beograd, koji je jedan od ozbiljnih kandidata za ulazak u Skupštinu grada Beograda, odavno je izneo stav da će samostalno ići na izbore. LDP nije ni bio deo plana za zajedničku opozicionu kolonu.\n08. novembra 2017. u 16.59\nLjudi, kandidat mora da bude novo lice, neko ko nije imao vlast i ruke na drzavnom novcu… Ako bude neko od stare DS ili DOS garde, AV ce ih izblatiti da ih ni Dunav ni Sava nece oprati…. a rezultat ce biti minimalna pobeda SNS u Beogradu. Udruzite se i kandidujte lice koje bi svojom strucnom spremom moglo da vodi Beograd… to je kljuc pobede.\n08. novembra 2017. u 17.26\nAko se sve kockice slože i Đilas prihvati da bude na "čelu kolone" demokratski, proevropskih orijentisane stranaka, pokreta i udruženja građana (sindikata?), mislim da bi DS napravila fundamentalnu pogrešku, da iako pozvana da pristupi ovakvoj opozicioni koaliciji, odbije taj predlog, ne "videći" i da će se ova koalicija profilisati u najjaču opozicioni snagu aktuelnoj vlasti, praktično nestati sa političke scene Srbije. Mišljenja sam da nije potrebno žuriti sa isticanjem kandidature Dragana Đillasa za gradonačelnika Bgd, jer je za izbor gradonačelnika potrebno obezbediti većinu u Skupštini Grada, jer ga bira to telo. Naime potrebno je pre pristanka na izlazak na izbore, postići čvrst sporazum sa aktuelnom vlašću, o jednakoj medijskoj zastupljenosti na medijima čiji je osnivač Država.\n10. novembra 2017. u 20.58\nKako to da su Djilasove greske na funkciji gradonacelnika Beograda neoprostive, a Vucicu je oprostena radikalska proslost, funkcija ministra informisanja, po sopstvenom priznanju slavlje povodom ubistva Zorana Djindjica, sest godina obecavanja boljeg zivota?Mnogo smo glup narod.\nDodir Brigitte Bardot


Hitna kontracepcija / pilula za dan poslije - Spolno zdravlje\nU ovom članku možete pročitati činjenice i savjete ginekologinje prim. dr. sc. Ulle Marton o hitnoj kontracepciji (piluli za dan poslije).\nPreuzeti članak: Hitna kontracepcija / pilula za dan poslije


DODIK: Komunisti krili da je kraljeva vojska spasavala savezničke pilote i u Boljaniću kod Doboja | Banjaluka.net\nOsim u Pranjanima u Srbiji, godišnjica misije “Halijard”, spasavanja savezničkih pilota prije 76 godina, biće obilježena i u Boljaniću kod Doboja.\nOvdje je postojala druga pista za evakuaciju, odakle je spaseno oko 60 avijatičara savezničke vojske.\nTo mjesto, gdje je počela gradnja spomen-obilježja, obišao je srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i najavio da će monument podsjetiti na prijateljstvo dva naroda, javlja RTRS.\nSavezničke avijatičare, čiji avioni su u Drugom svjetskom ratu rušeni iznad Ozrena, spasavali su Srbi mještani i Kraljeva otadžbinska vojska.\nU Boljaniću kod Doboja, gdje su za njihovu evakuaciju napravili i aerodrom, biće podignuto spomen- obilježje, da trajno svjedoči o najvećoj spasilačkoj misiji u istoriji.\n– Čitav jedan kompleks ćemo završiti u narednom periodu kako bi ovdje trajno obilježili tu činjenicu da je Kraljeva otadžbinska vojska bila saveznička vojska, jednako kao partizanski odredi bivše Јugoslavije. Dakle, s ovih prostora bile su dvije savezničke vojske, i ta činjenica moraće da se uknjiži u sve udžbenike – istakao je Dodik.\nDodik je nakon obilaska početnih radova na izgradnji spomen-kompleksa, novinarima rekao da je komunistički režim štitio te informacije jer im nije išlo u prilog da je oslobodilačka kraljeva vojska organizovala jedan funkcionalan aerodrom na koji su slijetali američki avioni.\nU vrijeme gradnje aerodroma u Boljaniću, Vaskrsije Јanković imao je šest godina. Svoja sjećanja i svjedočenja mještana iskoristio je da napiše knjigu o spasavanju savezničkih pilota.\n– Oko tri mjeseca ljudi su volovskim kolima dovozili materijal i kad su počeli avioni slijetati, moralo se čekati da zemlja smrzne. I kad su su sletjeli i vidjeli da praktično stoje na ledu, bojali su se da neće moći krenuti, ali eto bilo je sreće da su krenuli i otišli – rekao je Јanković.\n– Sama pista je bila improvizovana, na livadi gdje nije bilo nijednog domaćinstva i narod je pružio podršku saveznicima u to vrijeme. Američki oficiri su dočekivani sa cvijećem, srpski oficiri su dočekivani sa cvijećem. Kad to usporedimo danas zvuči gotovo nemoguće. Da je bilo tako, mnoge slike pokazuju – izjavio je Јovo Vukeljić iz Doboja.\nSpomenici u Pranjanima i Boljaniću treba da podsjećaju na veliki istorijski poduhvat, ali i da budu svjedoci prijateljstva dva naroda.\n– Ovaj spomenik će svakako ostaviti u trajno sjećanje i vječnu zahvalnost dobrim ljudima na Ozrenu, ali i skrenuti pažnju ljudima u SAD da su ovdje ljudi velikog srca koji su pomagali njihovim vojnicima u Drugom svjetskom ratu – istakao je gradonačelnik Doboja Boris Јerinić.\n– Veoma je važno da se ovom kraju vrati na način kako to zaslužuje, a to je da ova pista koja se protezala ovdje ovom dužinom na neki način bude rehabilitovana – poručio je Dodik.\nSa uzletišta u Boljaniću 1944. i 1945. godine obavljeno je više letova.\nMeđu 60 spasenih pilota i savezničkih oficira bio je i šef američke vojne misije, pukovnik Robert Mekdauel.\nOznake: Boljanić, Milorad Dodik


Lavrov: Nedopustiva eskalacija napetosti u istočnom Sredozemlju - 08.09.2020, Sputnik Srbija\nRusija smatra da su nedopustivi bilo kakvi koraci u istočnom Sredozemlju koji vode ka daljoj eskalaciji napetosti, izjavio je ruski ministar spoljnih poslova... 08.09.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, kipar, sredozemno more, sergej lavrov\n„Razmenili smo mišljenja o situaciji u istočnom Sredozemlju. Rusija smatra da su nedopustivi bilo kakvi koraci koji vode ka daljoj eskalaciji napetosti. Više puta smo pozivali rukovodstva država regiona da prevaziđu sve nove probleme i sporove isključivo putem dijaloga zasnovanog na međunarodnom pravu“, objasnio je Lavrov.\nOn je istakao da je Rusija spremna da pomogne u izgradnji dobrosusedskih odnosa među zemljama, ukoliko to od nje bude zatraženo.\nLavrov je dodao da bi ponovno započinjanje razgovora pomoglo u rešavanju kiparskog problema.\n8 Septembar 2020, 10:17\nKako je rekao, Rusija sa svoje strane potvrđuje posvećenost sveobuhvatnom, trajnom, pravednom i održivom rešenju kiparskog problema na osnovu postojećih rezolucija Saveta bezbednosti UN.\n„Smatramo da bi najefikasnija garancija nezavisnosti, suvereniteta, bezbednosti i teritorijalnog integriteta mogla biti garancija Saveta bezbednosti UN. Trenutno ne vidimo potrebu za korigovanjem mandata mirovnih snaga UN koje se nalaze ovde na ostrvu“, objasnio je Lavrov.\n„Verujemo da bi što skorije ponovno pokretanje pregovora o konačnom rešenju kiparskog problema stvorilo konstruktivnu atmosferu koja je neophodna za pronalaženje kompromisa“, zaljučio je ruski ministar.\nVlada Kipra tvrdi da Turska neprestano narušava suverena prava Kipra, konkretno, Ankara vrši bušenja u priobalnoj zoni Kipra i sprovodi seizmička istraživanja u isključivoj ekonomskoj zoni i kopnenom pragu Kipra, kršeći njegova suverena prava. Evropska unija više puta je osudila ove postupke. Turska navodi da neće zaustaviti istraživanje i bušenje, tvrdeći da kiparski Turci takođe imaju pravo da raspolažu prirodnim resursima ostrva.


Teroristički napadi u Rusiji - Page\nNovember 27, 2021, 10:03:21 pm\nPALUBA > Vesti > Ostale vesti > Vesti o terorizmu > Topic: Teroristički napadi u Rusiji\nAuthor Topic: Teroristički napadi u Rusiji (Read 39090 times)\nRe: Teroristički napadi u Rusiji\n« Reply #15 on: January 24, 2011, 05:37:48 pm »\nJoš par izveštaja o terorističkom napadu.\nPotvrđeno je za sada nažalost 35 žrtava i više ranjenih od kojih su 20 u jako teškom stanju tako da ovo nije konačan bilans životno nastradalih.\nOvo kažu da je jedan od prvih snimaka:\n« Last Edit: January 24, 2011, 05:50:32 pm by Broker » Logged\nNema žrtava iz Srbije\nAmbasadorka Srbije u Rusiji Jelica Kurjak izjavila je danas Tanjugu da je, prema prvim izveštajima o nesreći koja se dogodila na aerodromu "Domodedovo" 31 lice izgubilo život, i da među njima nema srpskih državljana.\nAmbasadorka je naglasila da sa aerodroma "Domodedovo" ne lete avioni "Jata" kao ni "Aeroflota" ka Beogradu i obratno i da , zasad, nema informacija o eventualnim žrtvama državljana Srbije.\nAmbasadorka je rekla, da se na žalost, očekuje da broj žrtava bude daleko veći jer je aerodrom dosta daleko od grada, više od 40 kilometara i pošto je najveći špic u saobraćaju, kola hitne pomoći i policijska kola ne mogu da prođu do mesta nesreće.\nMilan Milošević, konzul Srbije u Rusiji, izjavio je za “Blic” da je u bombaškom napadu na “Domodedovo”, prema prvim podacima, lakše je povređen jedan građanin Srbije, Milorad Miljković, za koga je ambasada saznala tako što se on sam javio porodici.\nZa sada se ne zna da li je bilo još povređenih srpskih državljana. Zaposleni ambasade su sinoć zvali devet moskovskih bolnica da bi proverili ima li još nastradalih građana Srbije.\nPrema informacijama zvaničnika beogradskog aerodroma, "Jat" i "Aeroflot" na letu iz Beograda u Moskvu sleću na aerodrom Šeremetjevo dva.\n110349_eksplozija2_ff.jpg (55.2 KB, 470x357 - viewed 189 times.)\n« Last Edit: January 24, 2011, 07:09:08 pm by Broker » Logged\n« Reply #17 on: January 24, 2011, 07:12:52 pm »\nJoš jedan amaterski snimak sa aerodroma Domodedovo\n« Reply #18 on: January 24, 2011, 07:18:02 pm »\npa evo čitam da su službe sigurnosti bile upozorene prije,ali ionako novinari znaju svašta pisat\n24.01.2011. | 18:24\nMoskva: najmanje 30 ljudi poginulo u eksploziji na aerodromu; službe sigurnosti imale dojavu o napadu? (VIDEO)\nBombaš samoubojica aktivirao je eksploziju u moskovskoj zračnoj luci Domodedovo i prema neslužbenim informacijama poginulo je najmanje 30 osoba, a najmanje 130 ih je ranjeno.\nTko je odgovoran za napad još nije poznato, a na mjestu nesreće su brojna vozila Hitne pomoći i policija, prenosi Jutarnji list.\nOčevici tvrde da se gust dim vidi i na udaljenosti od nekoliko kilometara.\nNakon eksplozije u zračnoj luci Ruski predsjednik Dimitrij Medvjedjev naredio je poseban sigurnosni režim diljem ruskih transportnih centara nakon eksplozije u zračnoj luci. Sigurnosne mjere provodit će se u suradnji s ruskom Federalnom sigurnosnom službom ( Federal Security Service , FSB), nasljednicom KGB-a iz doba Sovjetskog Saveza.\nRuske službe sigurnosti bile su upozorene da se teroristički napad planira na jednoj od moskovskih zračnih luka, priopćeno je danas nakon što je 35 ljudi izgubilo život u eksploziji bombe u luci Domodjedevo.\n- Tajne službe su primile informaciju da će se teroristički napad izvršiti na jednoj od zračnih luka u Moskvi - izjavio je za rusku novinsku agenciju RIA Novosti jedan od izvora unutar služba sigurnosti.\nDodaje i kako su agenti sigurnosti tražili trojicu osumnjičenih, no oni su uspješno došli do zračne luke, gledali eksploziju koju je izvršio njihov 'suradnik' te dalje nastavili svojim putem.\n- Imali su dojavu da će se nešto dogoditi čak tjedan dana prije eksplozije. Znali su i točno mjesto napada, kod službe carine - rekao je izvor u službi sigurnosti zračne luke Domodjedevo za portal Lifenews.ru.\n« Last Edit: January 24, 2011, 07:33:02 pm by Broker » Logged\n« Reply #19 on: January 24, 2011, 07:23:14 pm »\nVrlo je verovatno da neko ko zeli da uradi nesto ovako to i obnaroduje 7 dana ranije. Mozda je sluzba bezbednosti imala dojavu i koliko ce tacno ljudi nastradati. Joooooj, novinari\n« Reply #20 on: January 24, 2011, 07:27:34 pm »\nIzveštač ruske novinske agencije RIA kaže da je aerodrom obavijen gustim dimom.\nBritanac Mark Grin zatekao se ispred aerodroma u trenutku eksplozije:\n"Izlazili smo iz zone za dolaske i išli ka automobilu kada je odjeknula strahovita eksplozija. Kolega i ja smo se pogledali, a ja sam rekao - Isuse ovo zvuči kao automobil bomba ili nešto slično, jer je prasak bio toliko jak da nas je bukvalno potresao. Posle nekoliko sekundi ljudi su počeli da istravaju iz terminala, neki su bili povredjeni, okrvavljeni. Svi su bili u šoku, u panici."\nProblematične mere bezbednosti\nDomodedovo je najprometniji moskovski aerodrom i nalazi se 40 km jugoistočno od ruske prestonice.\nMere bezbednosti na Domodedovu su dovedene u pitanje 2004. godine, kada su dvojica bombaša samoubica ilegalno kupili karte od aerodromskog osoblja.\nI jedan i drugi su potom detonirali bombe tokom leta - u dva aviona poginulo je 90 ljudi.\n« Reply #21 on: January 24, 2011, 07:36:38 pm »\nSada je potvrđeno da je jedan građanin Srbije (iz Kragujevca) ranjen u terorističkom napadu.\nNa svu sreću nije životno ugrožen.\nInače sreća za putnike iz Tivta je što je avion kasnio.\nMalo humora u ovom teškom trenutku, neka je dobro biti netačan.\n« Reply #22 on: January 24, 2011, 11:11:16 pm »\nPronađena glava napadača?\nNa aerodromu Domodedovo pronađena je glava osobe koja je osumnjičena da je izvela današnji napad u kojem je poginulo 35 osoba, javla je ruska agencija Interfaks.\nU pitanju je muškarac star između 30 i 35 godina koji "izgleda kao Arapin", a policija traga za još trojicom muškaraca koji se dovode u vezu sa ovim napadom.\nTrojica muškaraca došla su na aerodrom s bombašem samoubicom, a "nastavili su svojim putem" nakon što je on aktivirao eksploziv, navodi agencija.\nRIA Novosti, s druge strane, piše da su ruske tajne službe imale informacije o tome da je planiran napad na jedan od moskovskih aerodroma.\nPortparol ruske Istražne komisije Vladimir Markin saopštio je da je napad najverovatnije izveo bombaš samoubica i da istražitelji sada pokušavaju da identifikuju napadača, kao i da je pokrenut krivični postupak po otpužbama za terorizam, ubistvo i nelegano posedovanje oružja, javio je Itar-Tas s.\nNa licu mesta nalazi se više od 60 istražitelja koji pokušavaju da rasvetle ovaj slučaj, a prema podacima kojima oni raspolažu, dve ili tri osobe ušle su u deo aerodroma za međunarodne dolaske neposredno pre eksplozije, a jedna od njih je, kako se smatra, nosila bombu.\nPodatak o tome da je reč o terorističkom činu koji je izveo bombaš samoubica potvrdio je za rusku ageniciju Itar-Tas s neimenovani izvor blizak pokrenutoj istrazi, ali za sada nema zvaničnih izveštaja.\nOvaj izvor je naveo da je na osnovu velikog broja povređenih i prirode povreda zaključeno da je eksplozivna naprava po svoj prilici sadržala delove metala, kao i da se eksplozija dogodila izvan kontrolne zone u kojoj nema detektora metala.\nPrema nepotvrđenim informacijama slovačkog ministarstva spoljnih poslova, među povređenima ima državljana Slovačke, javio je TASR, koji navodi da se pretpostavlja da je napad izveo bombaš-samoubica iz regiona severnog Kavkaza.\nPrema nekim informacijama, eksploziju je izvela žena samoubica, a druge informacije ukazuju da se eksplozija dogodila u prtljagu koji je stigao iz Hurgade, iz Egipta.\n« Reply #23 on: January 25, 2011, 12:18:53 am »\nDomodedovo je prestigao Šeremetjevo kao najprometniji ruski aerodrom, tako da izbor lokacije za napad nije neuobičajen. Još ako se uzme u obzir da je većina zapadnih aviokompanija prešla na Domodedovo, onda je vest još manje začuđujuća. Ovaj napad je izvela osoba iz Čečenije, ili Dagestana, i izgleda da je povezan sa eksplozijom, koja se dogodila 31. Decembra u jednom sportskom klubu u jugoistočnom delu Moskve, prilikom kojeg je poginula jedna žena, koja se spremala da izvede samoubilački teroristički napad. Prema nekim navodima, napad je zaista trebao da bude koordinisan, jer je u operaciji učestvovalo četvoro terorista. Napadač na Domodedovo je izgleda žena, a za ostalim napadačima se traga, iako izgleda da su neutralisani, jer posle nije bilo novih napada.\n« Reply #24 on: January 25, 2011, 07:06:33 am »\nSinoć sam bio u desku moje firme. Tamo gdje se prave vijesti. Nešto je copy/paste, a nešto se pravi drugačije. Jedan interesantan razgovor je bio o današnjem zasjedanju Vijeća Evrope gdje je trebao biti razmatran izvještaj o trgovini dijelovima tijela na Kosovu za vrijeme 1999 godine. Sada je pažnja usmjerena na događaje u Moskvi, tako da će izvještaj Dika Martija biti marginalizovan.\nPostoji vjerovatnoća da su strane obavještajne agencije, iz zemalja kojima nije u interesu da se razmatra ovaj izvještaj, radile na ovom događaju u Moskvi.\n« Reply #25 on: January 25, 2011, 01:18:12 pm »\nAmaterski snimak trenutka eksplozije\n« Reply #26 on: January 25, 2011, 02:20:19 pm »\nkod tih nesretnih dogadjaja, uvijek je ranije bio niz\n« Reply #27 on: January 25, 2011, 02:40:26 pm »\nPušti ti to, vrag ne spava. Bolje ti je feratom priko Karpata, pa na konju do kuće.\n« Reply #28 on: December 29, 2013, 01:01:33 pm »\nTeroristički napad u Rusiji: Najmanje 15 poginulih, više desetaka ozlijeđenih!\nU ruskom gradu Volgograd na željezičkoj postaji, dogodila se smrtonosna eksplozija. Prema prvim izvještajima koje je dobio, RT je objavio kako je 18 mrtvih, međutim, kasnije je izvor potvrdio najmanje 15 mrtvih i 27 hospitaliziranih, među kojima su i djeca.\nDo eksplozije je došlo unutar kolodvora, u blizini detektora za metal koji provjerava putnike, oko 12:45 sati po lokalnom vremenu. Sumnja se da je teroristički napad izvela bombašica samoubojica.\n'Imamo potvrdu o deset mrtvih, a broj raste', rekao je glasnogovornik policije. Vlada regije Volgograd, međutim, objavila je podatak o 18 mrtvih te više od 40 ozlijeđenih.\n'Incident se sada tretira kao čin terorizma', rekao je glasnogovornik istražnog odbora Vladimir Markin.\n« Reply #29 on: December 29, 2013, 01:24:16 pm »\nŽena samoubica raznela sebe i još najmanje 18 osoba na železničkoj stanici u Volgogradu Video\nRussia Today 29.12.2013.\nNajmanje 18 žrtava i čak pedesetak povređenih predstavlja zasad "crni bilans" tragedije u Volgogradu, u centralnoj Rusiji, kada je - kako se veruje - žena-samoubica aktivirala eksploziv na železničkoj stanici.\n-Potvrđeno je da je broj žrtava 18 osoba i da ima još barem 50 povređenih - objavio je Nacionalni komitet za antiterorizam.\nOko 12.45 časova po lokalnom vremenu odjeknula je eksplozija u zgradi železničke stanice Volgograd 1 i potom se na sve strane raširio gust dim. Jedan od očevidaca potvrdio je za agenciju RIA Novosti da je video nepomična tela, izlomljeno staklo i mnoštvo razbacanog šuta.\nEksplozija se dogodila blizu detektora za metal koji se nalaze na ulazu glavne gradske železničke stanice u Volgogradu. Zgrada je blokirana, a uzrok eksplozije još nije zvanično saopšten. Zasad se tragedija tretira kao teroristički akt.\nJoš niko nije preuzeo odgovornost za napad koji je usledio nekoliko meseci nakon što je čečenski lider pobunjenika Doku Umarov pozvao pristalice da organizuju napade tokom Zimskih olimpijskih igara. Volgograd ima oko milion stanovnika, udaljen je oko 700 kilometara od Sočija gde se završavaju pripreme za Olimpijadu u februaru, ali je naslonjen uz nestabilni region severnog Kavkaza.\nU oktobru je u Volgogradu bombaš samoubica izazvao eksploziju u autobusu kada je poginulo šestoro ljudi i povređeno još tridesetak ljudi. U prošli petak podmetnuta bomba je u Pjatigorsku, u južnoj Rusiji, ubila tri osobe.\n417186_volgoigrad_f.jpg (31.67 KB, 470x270 - viewed 88 times.)\n417219_38ff5778_ff.jpg (62.2 KB, 470x651 - viewed 80 times.)\n417220_c1b5adf0_f.jpg (37.52 KB, 470x270 - viewed 88 times.)\n417218_21ac2ac5_ff.jpg (74.24 KB, 470x627 - viewed 84 times.)


Vučić: Očekujem nova saznanja o pronađenom oružju\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će se večeras znati odakle je došlo oružje koje je pronadjeno u blizini njegove kuće.\n“Ja sam siguran da će se naći parcijalni DNK, pa ćemo ustanoviti šta se dogodilo, možda je to neko slučajno ostavio. Ako ne pronadjemo i parcijalni DNK, onda mi je jasno o čemu se radi, sve ćemo znati večeras”, rekao je Vučić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije.\nPremijer je rekao i da nije “bilo nikakvog pokušaja atentata, jer njega niko nije ni pipnuo”.\n“Nemam nikakve podatke sem onih do kojih ste i vi došli. Sa takvim stvarima se ne igram”, kazao je premijer i dodao da mu je sve to čudno.\nPrema njegovim rečima, ono što ga zabrinjava jeste to što se na mestu gde je pronadjeno oružje mogla da stradaju mnoga deca koja se tu igraju.\nU blizini porodične kuće premijera Srbije Aleksandra Vučića u Jajincima kod Beograda juče je otkriven blindirani automobil sa sanducima punim oružja.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović je kazao da su pronadjeni raketni bacač zolja, četiri ručne bombe, 100 komada municije kalibra 7,62 mm, četiri ili pet metaka za automatsko oružje i 15 metaka nepoznatog kalibra.\n30.10.2016 u 14:23 / Odgovori\nKad ovakav retard manipulise nasim(vecinom) narodom onda trebamo staviti prst i pitati se kakav smo to mi narod.Ovaj” covek “je dno dna.Svet u svojoj politickoj istoriji nije imao slican primer niti ce imati.To zaista ni jedna majka vise nemoze roditi.\n30.10.2016 u 14:18 / Odgovori\nRekorder u broju neuspelih atentata je bio Fidel Kastro. (47, koliko se sećam.) No, njegovo vreme je prošlo, A. Vučić će da poživi još dugo, tako da je sve jasno.


Od vina do konjaka - šta je važno u tehnologiji proizvodnje? - Vinogradarstvo | Agroklub.rs\nVinski destilat se odlaže u hrastovu burad i po pravilu bi trebalo da odleži minimum od tri do pet godina kako bi dobio specifičan miris, boju i naravno ukus, objašnjava proizvođač iz Sremskih Karlovaca Mirko Veselinović.\nSremski Karlovci, vinogradarski kraj poznat po dugoj tradiciji uzgajanja vinove loze i proizvodnje vina, a sve zahvaljujući askurđelima koji su u ovom malom i čuvenom sremskom mestu zasadili prve čokote. Ova tradicija se nikada nije prekidala te i danas stasavaju nove generacije mladih, posvećenih vinara, koji uz pomoć najsavremenije tehnologije, ali ipak na tradicionalan način proizvodnje, nastavljaju tamo gde su njihovi preci započeli proizvodnju vrhunskih vina.\nVinarija u Sremskim Karlovcima je mnogo, a jedna se posebno ističe, jer osim vina ovde se proizvodi i odličan konjak koji može da parira svakom francuskom, ali i orahovac koji je sada već pobrao simpatije istinskih ljubitelja dobre kapljice.\nPre skoro dve decenije dva kuma Mirko Veselinović i Mario Benšek kreću u ortakluk te osnivaju zadrugu dve familije i počinju proizvodnju odličnih rakija i vinjaka koje svima mogu da posluže za uzor po svom kvalitetu. Poseduju četiri hektara vinograda zasađenog sovinjonom i kaberne sovinjonom, sivim burgundcem i šardoneom. Ponosni su na svoje podrume gde u hrastovim, prohromskim i staklenim sudovima kapaciteta 15.000 litara čuvaju i neguju žestine.\nPored vinjaka, poznate su i rakije od dunje, kruške, kajsije...(foto: facebook/Rakije Benisek-Veselinovic)\nNajizražajniji ukus je onaj koji se dobija od temperature tela\nMirko Veselinović kaže da je posebno ponosan na konjak "Special" koji je dobijen mešavinom vinskih destilata. Po svom ukusu ne razlikuje se od poznatih i priznatih konjaka koji su dobili ime po francuskom gradiću Konjak (Cognac).\n"Reč je o destilatu vina, gde se po zakonu vino mora destilovati dva puta, te tako dobijen produkt zove se "o-do-vi" (eau-di-vie), odnosno voda života koja se pretače u hrastovu burad gde odležava minimum dve godine. Naš konjak proizvodimo na isti način, a njegov ukus dolazi do izražaja tek pošto se čaša sa njim greje u ruci. Najizražajniji ukus je onaj koji se dobija od temperature tela", navodi Veselinović.\nInače, njihov konjak sadrži 40 odsto alkohola.\nPrema njegovim rečima, konjak "Special" uvršten je u kategoriju premium pića i star je pet godina, a vinarija na petogodišnjem nivou proizvede oko 500 litara ovog pića.\n"Naš konjak je zapravo vinjak, jer samo alkoholno piće koje dolazi iz pomenute francuske regije, može da nosi ime konjak. Međutim proizvodnja vinjaka je skoro pa identičnja kao i konjaka. Tehnologija je vrlo slična, u prvom koriste se sorte belih vina, gde se pri preradi grožđa veoma vodi računa o o tehnologiji. Pri proizvodnji vinjaka ne sme da dođe do mrvljenja semenki i peteljki, jer ukoliko se to desi samo bi se nagomilao tanin u širi", objašnjava naš sagovornik.\nKada se ispošuje ova procedura i kada se završi alkoholna fermentacija sledi destilacija. Da bi konjak bio vrhunskog kvaliteta, destilacija bi trebalo da se obavi ubrzo odnosno nakon prvog pretoka vina. Inače, tajna dobrog konjaka leži u tehnološkom postupku, ali i u budarima u koje se odlaže.\n"Vinski destilat se odlaže u hrastovu burad i po pravilu bi trebalo da odleži minimum od tri do pet godina kako bi dobio specifičan miris, boju i naravno ukus."\nInače, od Veselinovića saznajemo kako se prilikom proizvodnje konjaka ne preporučuje upotreba ranih i muskatnih sorti grožđa, jer one vinu daju veoma izraženu aromu, te i sam proizvođač prilikom spavljanja konjaka vodi računa o tome. Kada je reč o odabiru sorti, najbolje je koristiti one kasne sorte grožđa koje su bogate amninokiselinama i koje sadrže manje šećera.\n"Do sada smo napravili dve serije konjaka, a treća je u buretu i biće dostupna za konzumaciju tek 2022. godine. Naš konjak se spravlja od najfinijih sorta pino griđo kao i pino blan i grašca. Međutim za ovaj treći koji je trenutno u buretu i koji sazreva koristili smo kaberne i za sada mi se čini da je sve u redu", navodi naš sagovornik.\nDo sada su napravili dve serije konjaka\nSam početak za karlovačkog vinara bio je težak jer je pri prvoj proizvodnji ovog alkoholnog pića koristio burad od srpskog hrasta, ali pošto ona nisu bila baš najboljeg kvaliteta, bure je puklo i dosta konjaka se prosulo. A, s obzirom na to da se "svaka škola plaća", nabavio je burad od francuske hrastovine u kojoj sada stoji ovo dragoceno piće.\nBure daje konjaku posebnu aromu i šmek, pa od njega zavisi hoće li konjak imati ukus kakaa, vanile ili kafe. Tajna i uspešnost Veselinovićevog proizvoda je upravo u specijalnom hrastovom buretu, koje je posebno napravljeno za ovu vrstu pića.\n"Sam destilat je oštrog i oporog mirisa, a pravi šmek daje mu hrastovo bure, a što duže leži u bačvama sve je pitkije, aromatičnije i kvalitetnije. Inače u prve tri godine, konjak dobija pitkost, a pravi prepoznatljiv ukus dobija se nakon četvrte godine starenja. Zato ne treba da čudi što je konjak bolji ukoliko je stariji."\nKonjak iz Sremskih Karlovaca je u kategoriji srednje cenovnih vinskih destilata, ima blagu i prijatnu aromu, vanile i tabaka, dok se u završnici oseti blagi ukus trule višnje.\nKonjak Special Mirko Veselinović Hrastova burad Kako Destilat Odležavanje Ukus konjaka


Pismo 199 profesora: Sprečite bezakonje na Bogosloviji\nDruštvo Autor:Vojislav Milovančević29. okt. 202009:17 > 10:18\nProfesori i saradnici Univerziteta u Beogradu, njih 199, uputili su otvoreno pismo rektorki Ivanki Popović sa zahtevom da spreči, kako navode, nezakonit progon profesora Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta Rodoljuba Kubata i da upozore tamošnju upravu "da ne sme da narušava akademsku slobodu profesora".\nU međuvremenu, morate imati u vidu egzistencijalnu stranu ovog očigledno nezakonitog, hirovitog i zlosutnog otkaza: ostavivši za ovu priliku slučajeve prva dva nastavnika, napomenimo da je profesor Kubat je hranitelj četvoročlane porodice. Mi, njegove kolege, nećemo dopustiti da bude prepušten na milost i nemilost zloj volji osionih opskuranata i njihovih poslušnika. Sa ovlašćenjima koja imate, Vaša je dužnost da nam u ovome pomognete. Ako Vaši napori za reintegraciju ovih nastavnika na PBF ne budu uspeli u veoma kratkom roku, možete naći privremeno rešenje barem za njega. On je čovek od nauke i duhovnosti, on je posvećen nastavi, poučavanju studenata.\nNe sme se tražiti rešenje izvan toga, službeničko, savetničko i sl. To bi bio još samo dodatni pokušaj vređanja dostojanstva ličnosti. Privremeno rešenje za redovnog profesora Kubata znači privremenu redovnu profesuru na Univerzitetu, tamo gde njegovo znanje i nastavničke sposobnosti imaju smisla.\nDušan Teodorović, redovni profesor, Saobraćajni fakultet Univerziteta u Beogradu, redovni član\n2. Radomir Saičić, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu, redovni član SANU\n3. Vladimir Stevanović, redovni profesor u penziji, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, redovni\n4. Vladica Cvetković, redovni profesor, Rudarsko-geološki fakultet Univerziteta u Beogradu, dopisni\n5. Tanja Ćirković Veličković, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu, dopisni\n6. Vesna Rakić Vodinelić, redovni profesor u penziji, politički prognana sa UB 1998., Pravni\nfakultet Univerziteta Union\n7. Vladimir Vodinelić, redovni profesor u penziji, politički prognan sa UB 1998., doktor honoris\ncausa Univerziteta Sarlanda, Nemačka\n8. Miodrag Zec, redovni profesor u penziji, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n9. Miomir Despotović, redovni profesor, dekan Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu\n10. Biljana Stojković, redovni profesor, Biološki fakultet i Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n11. Slobodan Prvanović, naučni savetnik, Institut za fiziku Univerziteta u Beogradu\n12. Vera Spasenović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n13. Radovan Antonijević, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n14. Živka Krnjaja, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n15. Katarina Popović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n16. Aleksandra Pejatović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n17. Ranko Bulatović, redovni profesor u penziji, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n18. Dragana Pavlović Breneselović, redovni profesor u penziji, Filozofski fakultet Univerziteta u\n19. Kristinka Ovesni, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n20. Lidija R. Radulović, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n21. Violeta Orlovic Lovren, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n22. Milan Stančić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n23. Branka Knežić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n24. Jelena Vranješević, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n25. Emina Hebib, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n26. Aleksandar Tadić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n27. Zorica Šaljić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n28. Lidija Miškeljin, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n29. Tamara Nikolić Maksić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n30. Mirjana Senić Ružić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n31. Maja Maksimović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n32. Nevena Mitranić, asistent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n33. Dragana Purešević, asistent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n34. Senka Kovač, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n35. Aleksandar Bošković, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n36. Lidija B. Radulović, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n37. Ildiko Erdei, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n38. Marija Brujić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n39. Danijela Velimirović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n40. Marko Pišev, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n41. Bogdan Dražeta, istraživač – saradnik, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n42. Nevena Milanović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n43. Zorica Ivanović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n44. Marina Simić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n45. Gordana Gorunović, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n46. Dragana Antonijević, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n47. Aleksandar Palavestra, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n48. Staša Babić, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n49. Marko Porčić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n50. Zorica Kuzmanović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n51. Monika Milosavljević, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n52. Milena Gošić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n53. Marko Janković, viši naučni saradnik, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n54. Dubravka Stojanović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n55. Danijela Stefanović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n56. Radina Vučetić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n57. Žarko Vujošević, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n58. Nenad Makuljević, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n59. Saša Brajović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n60. Jelena Erdeljan, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n61. Ivana Spasić, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n62. Dušan Mojić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n63. Oliver Tošković, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n64. Dalibor Petrović, vanredni profesor, Saobraćajni fakultet Univerziteta u Beogradu\n65. Vladan Čokić, naučni savetnik, Institut za medicinska istraživanja Univerziteta u Beogradu\n66. Gazela Pudar Draško, naučna saradnica Instituta za filozofiju i društvenu teoriju Univerziteta u\n67. Jelena Vasiljević. naučna saradnica Instituta za filozofiju i društvenu teoriju Univerziteta u\n68. Đorđe Pavićević, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n69. Galjina Ognjanov, redovni profesor, Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu\n70. Ana Altaras Dimitrijević, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n71. Olja Jovanović Milanović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n72. Lazar Tenjović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n73. Aleksandar Baucal, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n74. Ivana Stepanovic Ilić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n75. Jelena Pavlović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n76. Tamara Dzamonja, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n77. Zoran Pavlović, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n78. Aleksandar Zorić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n79. Gordana Vulević, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n80. Dragica Pavlović Babić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n81. Dejan Todorović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n82. Goran Knežević, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n83. Kaja Teovanovć, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n84. Ksenija Veličković, docent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n85. Božidar Radenković, redovni profesor, Fakultet organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu\n86. Snežana Zarić, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n87. Nikolina Popović, istraživač saradnik, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n88. Saša Marić, vanredni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n89. Dragor Hiber, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n90. Deana Andrić, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n91. Goran Roglić, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n92. Mihailo Jelić, docent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n93. Branimir Jovanćićević, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n94. Natalija Polović, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n95. Maja Gruden-Pavlović, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n96. Miloš Milčić, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n97. Ljubomir Jacić, redovni profesor u penziji, Tehnički fakultet Bor Univerziteta u Beogradu\n98. Milica Markelić, docent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n99. Zoran Vujčić, redovni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n100. Ilija Brčeski, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu, član Evropske\nAkademije nauka i umetnosti, Salzburg, Austrija\n101. Milica Popović, docent, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n102. Lea Vlajnić, asistent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n103. Rada Baošić, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n104. Konstantin Ilijević, docent, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n105. Gordana Matić, redovni profesor u penziji, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n106. Tatjana Ž. Verbić, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n107. Filip Bihelović, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n108. Maja Šumar Ristović, docent, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n109. Sanja Šovran, docent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n110. Zorana Ferjančić, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n111. Katarina Smiljanić, viši naučni saradnik, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n112. Jelena Mutić, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n113. Katarina Zeljić, vanredni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n114. Vladimir Beškoski, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n115. Milica Popović, docent, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n116. Siniša Đurašević, vanredni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n117. Aleksandra Korać, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n118. Nadežda Nedeljković, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n119. Rajko Dimitrijević, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n120. Branko Jovčić, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n121. Ljiljana Tomović, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n122. Predrag Simonović, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n123. Jelena Lozo, vanredni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beograd\n124. Bojan Mitić, vanredni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beograd\n125. Oliver Stojković, redovni profesor, Medicinski fakultet Univerziteta u Beogradu\n126. Dragana Vuković, redovni profesor, Medicinski fakultet Univerziteta u Beogradu\n127. Imre Krizmanić, docent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n128. Goran Brajušković, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n129. Anđeljko Petrović, vanredni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n130. Jelena Đorđević, redovni profesor, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n131. Iva Lakić, docent, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n132. Ana Batas, docent, Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n133. Meysun Gharaibeh Simonović, docent, Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n134. Uroš Savković, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n135. Mirko Đorđević, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n136. Sanja Budečević, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta\n137. Vida Jojić, viši naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n138. Maja Ajdiković, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n139. Dragana Matić, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n140. Milena Cvijanović, viši naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“\n141. Ana Kijanović, istraživač pripravnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“\n142. Nevena Grdović, viši naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“\n143. Sofija Jovanović Stojanov, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“\n144. Nada Ćosić, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n145. Tanja Vukov, viši naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta\n146. Nataša Barišić Klisarić, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“\n147. Srđan Bojović, naučni savetnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n148. Anja Tolić, naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u\n149. Darka Šešlija Jovanović, viši naučni saradnik, Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“\n150. Petar Jevremović, redovni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n151. Jasmina Moskovljević Popović, redovni profesor, Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n152. Katarina Vukadinović, redovni profesor, Saobraćajni fakultet Univerziteta u Beogradu\n153. Tasko Grozdanov, naučni savetnik u penziji, Institut za fiziku Univerziteta u Beogradu\n154. Tamara Todorović, vanredni profesor, Hemijski fakultet Univerziteta u Beogradu\n155. Peđa Mihailović, vanredni profesor, Elektrotehnički fakultet Univerziteta u Beogradu\n156. Vera Raičević, redovni profesor, Poljoprivredni fakultet Univerziteta u Beogradu\n157. Zoran Tomić, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n158. Tanasije Marinković, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n159. Radmila Vasić, redovna profesorka u penziji, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n160. Dejan Pavlović, docent, Fakultet političkih nauka Univerziteta u Beogradu\n161. Aleksandar Dekanski, naučni savetnik, Institut za hemiju, tehnologiju i metalurgiju\n162. Danilo Vuković, vanredni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n163. Miodrag Jovanović, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n164. Nada Korać, profesorka u penziji, Univerzitet u Novom Sadu\n165. Zoran Stević, redovni profesor, Tehnički fakultet u Boru Univerziteta u Beogradu\n166. Nikola Beljinac, docent, Fakultet političkih nauka Univerziteta u Beogradu\n167. Goran Dajović, vanredni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n168. Bojana Obradović, redovni profesor, Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu\n169. Jelena Pešić, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\n170. Danica Popović, redovni profesor, Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu\n171. Suzana Blesić, naučni saradnik, Institut za medicinska istraživanja Univerziteta u Beogradu\n172. Zoran Radovanović, redovni profesor u penziji, Medicinski fakultet Univerziteta u Beogradu\n173. Jelena Đorđević, redovni profesor u penziji, Fakultet političkih nauka Univerziteta u\n174. Aleksandra Jovanović, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n175. Dragica Radojković, naučni savetnik, Institut za molekularnu genetiku i genetičko\ninženjerstvo Univerziteta u Beogradu\n176. Dušan Pavlović, redovni profesor, Fakultet političkih nauka Univerziteta u Beogradu\n177. Zoran Stevanović, redovni profesor, Rudarsko-geološki fakultet Univerziteta u Beogradu\n178. Nebojša Vladisavljević, redovni profesor, Fakultet političkih nauka Univerziteta u Beogradu\n179. Dragana Dulić, redovni profesor u penziji, Fakultet bezbednosti Univerziteta u Beogradu\n180. Tatjana Volkov-Husović, redovni profesor, Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u\n181. Marko Milivojević, docent, Fizički fakultet Univerziteta u Beogradu\n182. Boris Begović, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n183. Svetislav V. Kostić, vanredni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n184. Olgica Đurković-Đaković, naučni savetnik, Institut za medicinska istraživanja Univerziteta u\n185. Ljiljana Radulović, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n186. Svetlana Stanarević, vanredni profesor, Fakultet bezbednosti Univerziteta u Beogradu\n187. Dragica Vujadinović, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu\n188. Ljiljana Mijatović, redovni profesor, Medicinski fakultet Univerziteta u Kragujevcu\n189. Bojan Pajtić, redovni profesor, Pravni fakultet Univerziteta u Novom Sadu\n190. Dragoljub Đorđević, redovni profesor u penziji, Univerzitet u Nišu\n191. Bojana Bodroža, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Novom Sadu\n192. Vasilije Petrović, redovni profesor, Tehnički fakultet Univerziteta u Novom Sadu\n193. Janko Veselinović, redovni profesor, Poljoprivredni fakultet Univerziteta u Novom Sadu\n194. Nada Korać, redovni profesor u penziji, Poljoprivredni fakultet Univerziteta u Novom Sadu\n195. Branimir Šešelja, redovni profesor u penziji, Prirodno-matematički fakultet Univerziteta u\n196. Vladimir Mihić, vanredni profesor, Filozofski fakultet Univerziteta u Novom Sadu\n197. Aleksandar Jovanović, docent, Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu\n198. Miloš Jovanović, docent, Filozofski fakultet Univerziteta u Nišu\n199. Vesna Milankov, redovni profesor, Prirodno-matematički fakultet Univerziteta u Novom\nBogoslovijaIvanka Popovićpbfpravoslavno bogoslovski fakultetrektorkarodoljub kubatuniverzitet u beogradu


Republika Srpska uskoro dobija Tijanin zakon? Republika Srpska uskoro dobija Tijanin zakon?\nRepublika Srpska uskoro dobija Tijanin zakon?\nObjavljeno: 3. 12. 2019 u 10:37h\nSa druge strane, kako je potvrđeno iz Ministarstva pravde RS, dostavljeno im je više inicijativa za izmjenu Krivičnog zakonika Republike Srpske, pa između ostalog i inicijativa Kluba poslanika SNSD-a u vezi sa uvođenjem kazne doživotnog zatvora bez mogućnosti pomilovanja za ubice i silovatelje djece kao i ubice trudnica i nemoćnih osoba.


Cloud Disaster Recovery (DR) | Mainstream\nNaša cloud platforma i usluge odgovaraju potrebama i izazovima sa kojima se susreću kompanije i IT stručnjaci danas: sprovođenje digitalne transformacije, modernizacija IT sistema, brži razvoj i implementacija, kao i optimizacija troškova. Sa druge strane, klijenti dobijaju visoku dostupnost, responzivnost, smanjenje rizika, fleksibilnost i stalnu stručnu podršku.\nDR u cloud-u?\nVaši podaci su sigurni i mogu se povratiti u bilo kom trenutku\nDinamika modernog poslovanja i zavisnost od IT infrastrukture uslovljava da je sigurnost podataka apsolutno jednaka njihovoj važnosti. Svi Mainstream Data centari poseduju Tier3 sertifikate, za svaku lokaciju, uz 24/7 monitoring, protivpožarnu i fizičko-tehničku zaštitu i potpunu redundantnost svih sistema snabdevanja.\nDisaster recovery rešenje zasnovano na Enterprise Cloud platformi\nDisaster recovery i standby sistemi zasnovani su na tehnologijama renomiranih kompanija kao što su Microsoft, Citrix, VMware ili NetApp i lako se implementiraju i održavaju na Enterprise Cloud specijalizovanoj infrastrukturi.\nRešenje krojeno prema potrebama poslovanja\nSva naša rešenja su krojena u skladu sa definisanim poslovnim potrebama i prilagođena svakom klijentu. Proces implementacije koji pratimo garantuje realizaciju optimalnog i sigurnog disaster recovery rešenja.\nSigurnost i brz oporavak\nDR smešten u cloud-u pruža vam izvesnost da će se vaše poslovanje brzo i sigurno vratiti u uobičajene okvire. Prema dizajniranom DR rešenju i ugovorenim SLA uslovima imate garanciju da su vaši podaci dostupni u definisanom roku. Mainstream ekspertski tim je dostupan 24/7/365 za svaku eventualnu intervenciju ili asistenciju.\nOvakvo rešenje smanjuje potrebna ulaganja u infrastrukturu i održavanje u odnosu na tradicionalne opcije. Dodatna prednost je fleksibilnost u nadogradnji i izmeni samog DR rešenja, kao i mogućnost povećanja ili smanjenja angažovanih resursa u skladu sa promenom potreba klijenta.\nNaš pritup izgradnji efikasnog DR rešenja zasnovan je na strukturiranom procesu koji garantuje najbolje rezultate.\n1. Analiza i ciljevi\nNa početku projekta sa klijentom definisemo ciljeve za DR i projekat u celini, kritične poslovne procese, aplikacije, sprovodimo analizu rizika, definišemo RTO/RPO, te vršimo analizu postojeće tehnologije.\n2. Dizajn i razvoj\nU ovoj fazi predlažemo rešenja sa cost-benefit analizom, radimo dizajn DR arhitekture, kao i plan implementacije, što sve predstavlja osnovu za dalje korake.\n3. Implementacija i validacija\nPoslednji korak čini implementacija dogovorenog rešenja, testiranje i eventualne izmene, a zatim sprovodimo stalni nadzor, upravljanje i unapređenje vašeg DR rešenja\nKompletno i optimalno DR rešenje u cloud-u\nPodrška u celom procesu analize, kreiranja, implementacije, testiranja i odrđavanja DR rešenja\nRešenje prilagođeno konkretnim potrebama poslovanja i postojećoj infrastrukturi\nEkspertska podrška 24-7-365\nPodrška i automatizacija za Microsoft, VMware, Oracle, Citrix i druga rešenja, uključujući i storage level replikaciju podataka\nSistem se sastoji samo od vrhunske opreme (HP, Cisco, NetApp, Fujitsu, Citrix…)\nSkalabilnost – Mogućnost povećanja resursa po potrebi u toku od 24h\nSigurnost i bezbednost podataka\n24×7 nezavisni sistem za monitoring i obaveštavanje\nSistem je interno izolovan na svim nivoima (virtuelizacija, storage, mreža)\nPrimena najbolje stručne prakse u skladu sa ISO27001\nViše od 27 godina iskustva u IT industriji. Prošao razvojni put od IT sistem inženjera preko presales tehničkog konsultanta do menadžera upravljajući timovima od 20 do 130 ljudi u poslednjih 10 godina. Poseduje, osim internacionalnog, bogato iskustvo u velikim međunarodnim IT korporacijama. Poseduje ekspertizu i bogato iskustvo u IT servisima sa specijalizacijom u Cloud i outsourcing IT servisima. U Mainstreamu radi od početka 2020. i odgovoran je za kvalitet servisa, zadovoljstvo korisnika i efikasan rad svih timova za isporuku Cloud servisa i Managed hostinga.\nUlažemo i u najkvalitetniju opremu koja zadovoljava enterprise standarde, kao i u konstantno unapređenje našeg sistema i servisa. Mainstream tim čine najbolji stručnjaci koji aktivno prate promene i inovacije u svetu i kod nas. Naša enterprise cloud platforma garantuje sigurnost vaših podataka, procesa i aplikacija.\nEnterprise nivo tehnologija i 24/7 ekspertska podrška\nNaš pristup je zasnovan na razumevanju specifičnosti, poslovnih ciljeva i potreba svakog klijenta kako bismo najboljim rešenjem podržali njihovo poslovanje. Naš cilj je da savremenim servisima, efikasnom podrškom i fokusom na dugoročnu saradnju podržimo rast i napredak naših klijenata.\n6 koraka do disaster recovery plana – procena i organizacija\n6 koraka do disaster recovery plana – budžetiranje i tačka oporavka\n6 koraka do disaster recovery plana – strateške aktivnosti i dokumentovanje


Dobra knjiga - PHP i MySQL za dinamičke veb sajtove IV izdanje - Informatika i računari -\nPHP i MySQL za dinamičke veb sajtove IV izdanje\nCena : 2.189,00 RSD\nOva knjiga vam donosi sve što je potrebno da znate kako biste dobili najviše od PHP-a i MySQL-a, vodi vas kroz osnovne zadatke korak po korak, pokazujući vam kako da: napravite čiste i pristupačne dinamičke veb sajtove, sa naprednim izgledom i u skladu sa standardima; razvijete programerske veštine i najbolju potrebnu praksu kako biste izradili privlačne dinamičke veb sajtove uz pomoć HTML oznaka u sprezi sa moćnim funkcijama PHP-a i MySQL-a.\nPoglavlje 1 Uvod u PHP\nPoglavlje 2 Programiranje sa PHP-om\nPoglavlje 3 Pravljenje dinamičkih veb sajtova\nPoglavlje 4 Uvod u MySQL\nPoglavlje 5 Uvod u SQL\nPoglavlje 6 Projektovanje baze podataka\nPoglavlje 7 Napredni SQL i MySQL\nPoglavlje 8 Rukovanje greškama i otklanjanje grešaka\nPoglavlje 9 PHP i MySQL\nPoglavlje 10 Uobičajene tehnike programiranja\nPoglavlje 11 Razvijanje veb aplikacija\nPoglavlje 12 Kolačići i sesije\nPoglavlje 13 Bezbednosni metodi\nPoglavlje 14 Regularni izrazi kompatibilni sa Perl-om\nPoglavlje 15 Uvod u jQuery\nPoglavlje 16 Osnove Objektno Orijentisanog Programiranja\nPoglavlje 17 Primer – Tabla za poruke\nPoglavlje 18 Primer – registracija korisnika\nPoglavlje 19 Primer – E-trgovina\nDodatak A Instalacija\nBr. strana: 704\nPHP i MySQL za dinamičke veb sajtove V izdanje\nNaučite PHP i MySQL programiranje – na brz i lak način! Lak vizuelni pristup koji vas primerima iz realnog sveta vodi korak po korak kroz napredne tehnike razvoja dinamičkih veb sajtova pomoću PHP-a i MySQL-a. Koncizni koraci i objašnjenja ...\nCena: 2.409,00 RSD


Laguna - Kaput od mahovine - Stefan Tićmi - Knjige o kojima se priča\nKaput od mahovine\nBroj strana: 160\n7. mart 2020.\nCena: 5.20 €\nDODAJ U KORPU Dodaj na listu želja Kako da kupim knjigu?\nAutor bestselera Ja sam Akiko\nIlustrovao Dobrosav Bob Živković\nDa li sam čovek ili stablo?\nKo sam, šta sam, pitao sam se stalno, ja, Najdan, gorštak, prvi zapitkivač ove šume. Naprosto: gola krošnja koja je rasla iz mojih leđa nametala mi je to pitanje.\nNisam rastao, ne. Ja sam se granao. Ka plavetnilu, i još više.\nGranu po granu.\nZanosna, omamljujuća priča o Najdanu počinje najpre kao bajka o čoveku kome iz leđa izrasta drvo. Usamljen i odbačen, Najdan sanjari o ljubavi iz mladih dana, sve dok jedan umetnički projekat iz korena svima ne promeni život.\nKaput od mahovine je lirska proza zaogrnuta sjajnim pripovedačkim umećem i očaravajućim stilom. Natopljene začudnom lepotom, Tićmijeve rečenice se otvaraju kao školjke i otkrivaju nam svoja biserna značenja.\nOvo je roman koji dokazuje da je put do zvezda posut poezijom.\n„Dolazi vrijeme za kaputa...“\n– Zijah Sokolović, glumac i reditelj\n„Ova slikovita zagonetna poetska povest pustiće korenje među čitaocima koji imaju barem dvocifren broj godova, ali i onima koji, poput baobaba, ma koliko bili razgranati, nemaju godove. I jednima i drugima Kaput od mahovine može poslužiti da odrede strane sveta u sebi i oko sebe, pre no što se popnu visoko u krošnju i iz nje osmotre figure sa druge strane planine Uma.“\n– Branko Stevanović, pisac\nOdlična knjiga za mlade, nećete se pokajati.\nPrivučen naslovom, koji predstavlja fantastičnu sintagmu i metaforu, kupio sam ovu knjigu i pročitao je za jedno posle podne. Tićmi ima razgranatu i razbokorenu imaginaciju, koja svoje korene vuče još od knjige Ja sam Akiko. Preporučio bih je čitaocima svih starosnih dobi.\nČvrsto stojim iza toga da je Stefan Tićmi neverovatno osveženje za današnju dečiju publikaciju. Iako se Akiko vodi kao knjiga za decu, a ''Kaput od mahovine'' kao tinejdž roman, oba dela imaju tu univerzalnost koja krasi zaista vredna dela. Delo od 7-77, i ovaj roman ću rado poklanjati dragim ljudima, snažna poruka za sve kako da gledamo i ponašamo se prema ljudima koji su ''drugačiji'', i koliko umetnost ima važnu ulogu. Sa nestrpljenjem čekam njegovo naredno delo!\nU pitanju je svojevrsna bajka o čoveku kome, u jednom trenutku, iz leđa izrasta, ni manje ni više nego - drvo! On, zbog svoje čudnovate prirode biva odbačen, a svi znamo da sa tim odmah ide i ona druga ružna reč - usamljenost - pa se "nastanjuje" u šumi, daleko od svakodnevnog života, sanjareći o davnoj ljubavi. To sve nekako ustaljeno traje dok Gmitar ne predlaže jedan umetnički projekat koji će promeniti dodatašnju situaciju. Ova knjiga se na jedan (sada već slobodno mogu reći tićmijevski) način bavi ozbiljnim stvarima poput bremena koje čovek nosi, podrške koju dobija, načinima na koje prevazilazi probleme, toj čuvenoj borbi dobra i zla. Jedinstvena je i po tome što nam pisac nudi više načina na koje možemo posmatrati ovo delo - zbog svoje strukture bajke, deca će je obožavati, a mi (kao) malo odrasli ćemo se opasno zamisliti nad nekim rečenicama.\nTople rečenice o Tićmijevoj knjizi\nNajdan – plavetnilo Tijelo – logor Srce – prolog A život je kratak, a vi ga živite kao da će da traje vekovima. I to će da prođe, samo je bitno da imaš nekog s kim ćeš da podeliš tu muku. Od sa...\nNa marginama jedne кnjige: „Kaput od mahovine“\nIma nas praznih! Namerno počinjem izjavom jedne junakinje ove knjige. Nastupilo neko čudno vreme. Sve više nas je u velikim gradovima, a sve češće srećemo ljude koji razgovaraju sami sa sobom. I u ...\nPrikaz romana „Kaput od mahovine“ Stefana Tićmija: Bajka koju bi trebalo i odrasli da pročitaju\n„Kaput od mahovine“ je priča o neobičnosti i usamljenosti onih koji „nisu kao ostali“. Glavni junak nije u invalidskim kolicima, niti ima drugačiju boju kože, poput mnogih koji su zbog toga doživeli d...\nPrikaz malih kritičara: „Kaput od mahovine“ Stefana Tićmija\nRedakcija Lagune pozvala je mlade čitaoce, osnovce, da čitaju knjige i pišu o njima. Devetogodišnja Inga je veoma poznat član Čitalića. Poslala nam je svoj dnevnik pročitanih knjiga, a na njegovim str...\nIntervju – Stefan Tićmi [video]\nStefan Tićmi je do sada dao mnogo intervjua o svojim dvema knjigama za decu. Zbog toga smo odlučili da sa njim razgovaramo o knjigama koje je pročitao, uspomenama koje ga vezuju za njih, ascoijacijama...\n„Kaput od mahovine“ ili kako Tićmijev talenat raste kao stablo\nNovim poetskim romanom „Kaput od mahovine“ Stefan Mitić Tićmi još jednom potvrđuje zbog čega je jedan od najčitanijih dečjih pisaca današnjice, a ovo opojno, bajkovito mudro, duhovito i toplo ostvaren...\nJa sam Akiko - ćirilica Stefan Tićmi\nJa sam Akiko Stefan Tićmi\nOnlajn ekskurzija Robert Takarič\n#izazov Danica Bogojević\nOsam soba naše slobode Sonja Ćirić\nMali dimničar R. M. Marko\nAven and Badgerdog in the Land of Wook Uroš Petrović\nNe brinite za sutra Gradimir Stojković\nUpomoć! Izgleda da sam se zaljubila Robert Takarič\nZagrli Mesec Danica Bogojević\nHajduk čuva domovinu Gradimir Stojković\nHladna vatra Jasminka KorolijaLjuba Mandić\nHajduk sa druge strane Gradimir Stojković\nKreativni dnevnik Jane Dačović Jana Dačović\nŽurke u našoj školi Robert Takarič\nNeću da mislim na Prag Sonja Ćirić\nHajduk protiv vetrenjača Gradimir Stojković\nIzgradi svoj stil - Mali saveti: Lea Stanković - Potpisan primerak Lea Stanković\nHajduk iz Beograda Gradimir Stojković\nIzgradi svoj stil - Mali saveti: Lea Stanković Lea Stanković\nDevojčice uzvraćaju udarac Robert Takarič\nNeko se uselio u onu staru vilu Uroš Petrović\nO krilima i čudima Aleksandra Filipović\nOtkačena škola 2 Grupa autora\nZagonetna potraga Uroš Petrović\nZemlja Snovija Branko Miloradović\nDvanaesto more Igor Kolarov\nDeda Mrazov novi posao Mikele D'Injacio\nPriča o Jangu Uroš PetrovićAleksa Gajić\nSeverna svetlost Filip Pulman\nSve moje gluposti Gradimir Stojković\nAgi i Ema Igor Kolarov\nMačak i skakutavo jaje Andrija Milošević\nVatreni letopis Džon Stivens\nKišni glistac Andrija Milošević\nAmelija Zubić i kradljivac sećanja Lora Elen Anderson


Kiseli kupus s komadićima svinjetine | Fini Recepti by Crochef\nKiseli kupus s komadićima svinjetine\nKiseli kupus s komadićima svinjetine – U našem video receptu saznajte kako pripremiti kiseli kupus s komadićima svinjetine. – kiseli kupus (narezani), svinjski file, luk, maslac, crvena paprika (svježa), češnjak, muškatni oraščić, crvena paprika (mljevena), mažuran (sušeni), goveđa juha, koncentrat rajčice, sol, papar, U ugrijanu tavu iznad vatre ulijemo malo ulja, dodamo maslac i sjeckani luk, malo ga posolimo i pržimo na srednje jakoj vatri. Režanj češnjaka narežemo na listiće, a crvenu papriku na komadiće i dodamo u tavu s lukom. ; Svinjski file očistimo o žilica i narežemo na trakice.; U tavu dodamo koncentrat rajčice i dobro ga izmiješamo dok se ne otopi, potom dodamo mljevenu crvenu papriku, muškatni oraščić i sušenu majčinu dušicu. Kad su začini počeli puštati miris, preko povrća dodamo meso, malo posolimo i pirjamo na srednje jakoj vatri 2 minute. ; U tavu dodamo narezani kiseli kupus, ulijemo mesnu juhu zatim promiješamo i na pola poklopimo da se kuha 10-tak minuta.; Gotovi kiseli kupus sa svinjetinom poslužimo uz domaći pire.; –\nU našem video receptu saznajte kako pripremiti kiseli kupus s komadićima svinjetine.\nkiseli kupus, 500 g narezani\nsvinjski file, 200 g\ncrvena paprika, 1 žličica mljevena\ngoveđa juha, 250 ml\nU ugrijanu tavu iznad vatre ulijemo malo ulja, dodamo maslac i sjeckani luk, malo ga posolimo i pržimo na srednje jakoj vatri. Režanj češnjaka narežemo na listiće, a crvenu papriku na komadiće i dodamo u tavu s lukom.\nSvinjski file očistimo o žilica i narežemo na trakice.\nU tavu dodamo koncentrat rajčice i dobro ga izmiješamo dok se ne otopi, potom dodamo mljevenu crvenu papriku, muškatni oraščić i sušenu majčinu dušicu. Kad su začini počeli puštati miris, preko povrća dodamo meso, malo posolimo i pirjamo na srednje jakoj vatri 2 minute.\nU tavu dodamo narezani kiseli kupus, ulijemo mesnu juhu zatim promiješamo i na pola poklopimo da se kuha 10-tak minuta.\nGotovi kiseli kupus sa svinjetinom poslužimo uz domaći pire.\nU ovom receptu: kiseli kupus sa svježim mesom,


Novalić ugostio Vranja koji je pušten iz pritvora: "Drago mi je da sam pomogao insanu kao što si ti"\nFederalni premijer Fadil Novalić sastao se s Edinom Vranjem, koji je prije nekoliko dana pušten iz pritvora u Srbiji. Premijer je na Facebooku poručio da je neizmjerno sretan što je heroj Edin Vranj konačno u svojoj domovini.\n“Edine, ovo druženje mi je potvrdilo da si ljudska veličina. Drago mi je što sam bio u mogućnosti da pomognem insanu kao što si ti. Znaj da ti uvijek stojim na raspolaganju”, naveo je Novalić uz zajedničku fotografiju.\nKako je zaključio, ovo je samo početak borbe za heroje koji su nepravedno privedeni.\n“Ali to je borba u kojoj ćemo pobijediti, jer imamo gazije kao što je Edin Vranj na našoj strani”, napisao je Novalić.\nPodsjetimo, Vranju je 14. septembra određen pritvor. Kako je tada saopćio Viši sud u Beogradu, sudija za prethodni postupak Odjeljenja za ratne zločine je nakon saslušanja osumnjičenog donio rešenje kojim je Vranju odredio pritvor do 30 dana.\nNo novom odlukom Edin Vranj je pušten prije nekoliko dana i sada se nalazi u BiH.\nOznačeno Edin VranjFadil Novalić\nPrvi snimci s mjesta tragedije: Velika holivudska zvijezda ustrijelila kolege u improvizovanoj crkvi


PAPA test - kako se radi, šta pokazuje i tumačenje rezultata\nPAPA ili Papanikolau test predstavlja skrining metodu koja se radi u cilju ranog otkrivanja karcinoma grlića materice. Skrining metoda znači da to nije dijagnostički test, već da služi za izdvajanje pacijentkinja koje eventualno imaju karcinom. Uvek se radi zajedno sa kolposkopijom, jer ova kombinovana metoda postiže tačnost od 98%.\nNajbolji period za izvođenje testa je sredina menstrualnog ciklusa (11-20 dana nakon prvog dana poslednje menstruacije). Izbegavati tuširanje vagine ili primenu vaginalnih lekova, spermicidnih pena, krema ili tableta dva dana pre uzimanja uzorka kako ne bi došlo do izmenjenog nalaza. Savetuje se da najmanje 24h pre pregleda ne treba imati seksualne odnose.\nPostoje dve vrste klasifikacije resultata testa. Prema staroj klasifikaciji postoji 5 grupa nalaza:\nPAPA III - displazija (blaga, srednje teška ili teška)\nCIV 1 - blaga displazija\nCIV 2 - umerena displazija\nCIV 3 - teška displazija\nOsetljivost Papanikolau testa je između 75% i 80%, što znači da postoji mogućnost dobijanja lažno pozitivnih i lažno negativnih rezultata. Test je lažno pozitivan kada pokazuje promene koje ne postoje, a lažno negativan kada ne pokazuje promene koje zapravo postoje. Opasnije ishod je kod lažno negativnih nalaza. Iz tog razloga se PAPA test ponavlja na kontrolnim pregledima i radi kao kombinovana metoda sa kolposkopijom.\nOva jednostvna i brza metoda omogućava ranu dijagnozu i pravovremeno lečenje pretećeg karcinoma grlića materice. Redovnim kontrolisanjem moguće je smanjiti rizik od umiranja i do 90%.\nPogledajte najčitanija pitanja i odgovore u vezi sa PAPA testom.\npapa test kolposkopija karcinom grlića materice PAPA test skrining test\n⇐ Hiperbarična komora kod dijabetičara\nDEXA, DXA dijagnostika ⇒\nAleksandra Stanojević 20.04.2021\nNiste pomenuli da postoji vakcina kojom se zena moze zastititi od vecine verzija virusa koji izaziva rak grlica materice. Ovo mnogo malo devojaka zna sve dok ne dodje do komplikacije i tada je doktori zacudjeni pitaju zasto nije vakcinisana. A nikome ne padne na pamet da na pregledima istu spomene i time velikoprocetno smanji sanse za oboljenje.


Krilni napadač reprezentacije Srbije u finišu letnjeg prelaznog roka je na "Velodrom" došao iz Crvene zvezde, a ove nedelje je upisao i prve minute. On je na teren kročio u 84. minutu, kada je zamenio Dimitrija Pajea, strelca i asistenta u ubedljivom trijumfu.\nDakle, Radonjić je na terenu bio šest minuta, ali taj period nije bio dovoljan da u dresu Marseja uradi nešto zapaženije.\nŠto se tiče samog meča, ekipa sa "Velodroma" se prilično mučila u prvom poluvremenu, kada nije uspela da probije bedem Gengama, no u nastavku se sve promenilo.\nNajpre je Tovan u 57. minutu prvi put matirao protivničkog čuvara mreže, da bi prednost duplirao Paje. Tovan je u 83. minutu ponovo zatresao mrežu, da bi konačan rezultat postavio Mitroglu.\nMarsej se posle ove pobede nalazi na drugom mestu sa 10 bodova, dok je Gengam poslednji.\nOSMEH POSLE KOŠMARA Vidal napustio bolnicu, sledi mu oporavak u Barseloni /VIDEO/\nTeško povređeni bek Barselone Aleš Vidal je napustio bolnicu u Vitoriji i otputovao u glavni grad Katalonije gde ga čeka višemesečni oporavak.