12:07h JEDINSTVENO ŠOPING ISKUSTVO : UŠĆE ROĐENDANSKA NAGRADNA IGRA\n12:07h ZBOG NJE SU SVE SVEKRVE NA ZLOM GLASU: Ono što je uradila mladencima na VENČANJU zgrozilo milione, ali reakcija sveštenika je HIT\n12:04h KOLIKO SU STVARNO OTPORNI? Britanski naučnici namerno izlažu virusu ljude koji su preležali koronu\nNADA TOPČAGIĆ ZNA NEŠTO VIŠE! Evo zašto kaže da Miroslav Ilić nije Devinov 291\t810\nSAHRANJENA ORGANIZATORKA KUĆE OD SRCA: Tužna scena na groblju potresla 4 13\t732\nLEPA LUKIĆ U EMISIJI SCENIRANJE UŽIVO ISPRIČALA BEZOBRAZAN VIC: Era se 7 15\t51\nPOTRESNA ISPOVEST ŽARKA LAZIĆA! PROGOVORIO POSLE SAHRANE KOLEGINICE JASMINE: 12\t290\nPORODICA ALEKSANDRE NIKOLIĆ DOŠLA NA KAPIJU RIJALITIJA!? Posle žešćeg haosa 55\t123\nStefan Mirkovic\t 08.04.2021. 23:53h\nJovana Ljubisavljević i Stefan Karić se poslednjih nekoliko nedelja neprestano svađaju, zbog čega dolazi i do sve češćoh raskida. Kariću se nije svidelo kako je Jovana odgovarala sinoć u emisiji "Pitanja gledalaca", zbog čega nisu progovorili ni reč sve do današnjeg nastavka emisije. Stefan, koji je više puta ponovio da najviše ceni iskrenost, zamerio je Jovani kada je rekla da svoje pravo mišljenje ne iznosi, kako bi zaštitila njega i njihovu vezu. Karić je zbog ovoga izgoreo, pa je došlo do još jedne burne svađe.\nI danas, i u mnogim prethodnim svađama, Stefan je Jovanu uporedio sa svojom bivšom devojkom Ivom Grgurić, pobednicom "Zadruge 3". Stefan smatra da su i Iva i Jovana foliranti. Misica mu često ovo prebacuje, govoreći mu da ona nije kriva što on ima traume od bivših devojaka.\n- Čim me ne vadi iz usta, sigurno ima neki razlog. Očigledno sam ostavila dubok trag u njemu. Nema potrebe da druge upoređuje sa mnom, on jako dobro zna kakva sam ja bila, a kakve su dotične... Njemu želim sve najbolje, kao i ostalima u rijalitiju - poručila je Iva, koja trenutno uživa na odmoru u Dubaiju.\nKUNEM TI SE U BRATA, BIĆE TI ŽAO! Karić rekao Jovani da je NAJVEĆI FOLIRANT, a ona mu sasula sve u lice! (VIDEO)\nOSMAN KARIĆ DOBIO PORUKU OD SVOG SINA! Stefan se obratio direktno sa IMANJA, a onda spomenuo i romansu sa Jovanom misicom!\nŠOK POTEZ OSMANA KARIĆA! Dok se Stefan i Jovana bore za ljubav, on se viđa sa BIVŠOM SNAJKOM! Baš mu prirasla za srce\nStefan KaricJovana LjubisavljevicZadrugaIva Grgurictragdrama\nJEDINSTVENO ŠOPING ISKUSTVO : UŠĆE ROĐENDANSKA NAGRADNA IGRA\nuništila im trenutak\nu svrhu nauke\nNADA TOPČAGIĆ ZNA NEŠTO VIŠE! Evo zašto kaže da Miroslav Ilić nije Devinov OTAC! 291\t810\nSAHRANJENA ORGANIZATORKA KUĆE OD SRCA: Tužna scena na groblju potresla prisutne, ćerka sve vreme dozivala NASTRADALU majku (FOTO) 4 13\t732\nLEPA LUKIĆ U EMISIJI SCENIRANJE UŽIVO ISPRIČALA BEZOBRAZAN VIC: Era se uhvatio za stomak, a svi ćete PLAKATI OD SMEHA! 7 15\t51


Hotel u blizini: Myeong-dong Street ( ). 679 pronađenih hotela\nOvaj hoteli je najbliži: Myeong-dong Street Na 154 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Myeong-dong 1 Ga Jung-Gu 59-5 sa pozicijom sever za grad Samul-li, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete ...Još informacija\nSeoul Myeongdong House je u blizini Myeong-dong Street Stil hotela Seoul Myeongdong House je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 47, Namsan-Dong 2-Ga, Jung-G...Još informacija\nPacific Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Pacific Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Seul: Restoran, Room Service, Bar, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je L...Još informacija\nSeoul Rex Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nU hotelu Seoul Rex Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 65, Ho...Još informacija\nRex Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Rex Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Pozicija ovog hotela je jugozapad z...Još informacija\nPrince Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nStil hotela Prince Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Sobe za nepušače, Perionica. Na 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1-1, Namsan-dong...Još informacija\nNamdaemun Guesthouse Seoul Hotel sa 1 zvezdice\nU hotelu Namdaemun Guesthouse Seoul pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije jedna zvezdica za grad Seul: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel u blizini: Myeong-dong Street ( ). 679 pronađenih hotela


Radost govora | Savetodavni rad | Logoped Novi Beograd\nUpoznajte neke od njih.\nOsnivač Edukativnog centra Radost govora\nNakon završenih osnovnih studija na logopedskom smeru, na Fakultetu za specijalnu edukaciju I rehabilitaciju 2012. godine, logoped Ružica Ćirković započinje sticanje iskustva kroz praktični rad na Vojnomedicniskoj akademiji gde je i obavila pripravnički staž.\nBila je član stručnog tima za rano otkrivanje dece sa razvojnom poremećajima.\nObavljala je logopedsku procenu.\nSprovodila je individualne tretmane razvojnih jezičkih problema, kao i sistemtaske preglede predškolaca i četvorogdišnjaka. Unapredjivala je rad Razvojnog savetovališta VMA, preventivnim pregledima I savetovanjem roditelja dece mladje od dve godine u cilju prevencije i rane detetkcije razvojnih problema.\nNjeno angažovanje i istaknut rad sa velikim brojem dece u 2015-oj godini na Dečijem dispanzeru VMA, bio je javno pohvaljen od načelnika Vojnomedicnske akademije. Tokom 2015/ 2016. praktično iskustvo dopunjuje pohadjanjem edukacije u Institutu za mentalno zdravlje i stiče znanja iz Opšte reedukacije psihomotorike i relaksacije kao i Specifične reedukacije psihomotorike sa opštom defektološkom dijagnostikom.\nU periodu 2017/ 2018. kao logoped VMA, uspešno je savladala kurseve za unapredjenje rada timova razvojnih savetovališta u oblasti razvoja u ranom detinjstvu u okviru projekta “Unapredjenje razvoja u ranom detinjstvu jačanjem kapaciteta pedijatrijske službe u domovima zdravlja u Beogradu”.\nPočetkom 2018. osniva edukativni centar “Radost govora”.\nUspešno uspostavlja saradnju sa Predškolskom ustanovom „Magija“ (2018. god.); Školicom jezika „Mayflower“ (2018.god), Predškolskom ustanovom „Koloseum” (2019.god).\nAutor je i realizator programa za predškolce “Kućica radosti” koji se uspešno sprovodi u edukatvnom centru od oktobra 2018.godine.\nTokom 2018. pohadja stručnu, sertifikovanu edukaciju za logopede, prvi put održanu u Beogradu, More Then Words, što joj omogućuje primenu najdelotvornijih strategija u radu sa roditeljima dece sa problemima socijalne komunikacije i dece iz autističnog spektra.\nTokom 2019. Obučava se za primenu programa NTC sistema učenja i razvoj kreativnog i funkcionalnog mišljenja.\nOsnovne akadamske studije završila je 2012.godine, u Beogradu, na Fakultetu za specijalnu edukaciju i rehabiltciju, na logopedskom smeru.\nZvanje master logopeda stiče 2013.godine kada počinje da obavlja pripravnički staž na Vojnomedicinskoj akademiji gde stiče značajno iskustvo u radu sa odraslima i decom koji imaju govorno-jezičke probleme.\nU okviru staža ,šest meseci provodi u Zavodu za psihofiziološke poremećaje i govornu patologiju Prof. dr “Cvetko Brajović“, radeći na prevenciji, detetkciji i tretmanu dece sa govorno – jezičkim problemima.\nOd 2014.godine zaposlena kao logoped u Ustanovi za decu i mlade "Sremčica" gde samostalno obavlja procenu govorno-jezičkog razvoja, izradu induvidualnih planova i izveštaja o realizaciji planova, evaluaciju postignutih rezultata. Sarađuje sa defektolozima i sprvodi individualne i grupne tretmane kao i tretmane senzorne integracije u senzornoj sobi.\nRadno iskustvo sticala i radeći uporedo u privatnim ordinacijama (od 2013-2016.god) Poseduje licencu za rad stručnih poslova izdatu od strane Komoresocijalne zaštite. Učestvovala je na Međunarodnoj konferenciji „Aktuelna defektološka praksa“ u organizaciji Društva defektologa Vojvodine ( marta 2015.) sa radom “Program pospešivanja komunikativnih sposobnosti u cilju povećanja integracionog potencijala”. Uspešno sprovodi logopedske tretmane dece sa razvojnim govorno-jezičkim problemima i savetovanje roditelja.\nUčestvovala je na stručnim skupovima i tribinama....\n„Zaštita deteta od zlostavljanja i zanemarivanja u Ustanovama socijalne zaštite – primena posebnog protokola“ u organizaciji Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu (juna 2015.)\n„Inkluzija osoba sa invaliditetom i unapređivanje izveštavanja u medijima“ u organizaciji Škole za osnovno i srednje obrazovanje “Milan Petrović” ( decembra 2015.)\n„Program osnovne obuke za rad sa decom i osobama sa smetnjama u razvoju“ u organizaciji Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu ( marta 2018.)\nMr sci med. Budimirka Simić-Ružić\nMr sci med. Budimirka Simić-Ružić je vrhunski stručnjak, logoped i porodični psihoterapeut.\nBavi se razvojnim govorno-jezičkim poteškoćama dece. Veliki deo svog usavršavanja usmerava u oblasti mucanja. U radu sa decom koja mucaju sprovodi najnovije u svetu priznate metode. U trendu savremenog pristupa u radu sa decom primenjuje i rad sa roditeljima.\nKao porodični psihoterapeut uspešno rešava porodične probleme. Bavi se prevencijom, dijagostikom i tretmanom: razvojnih govorno-jezičkih poremećaja, mucanja, kao i sistemskom porodičnom psihoterapijom.\nZbog posedovanja stručnog i praktičnog znanja, medju logopedima je jedna od najtraženijih za mentorstvo tokom pripravničkog staža.\nDiplomirala je na FASPER-u u Beogradu na smeru logopedija 1991.g. Zvanjem magistra stiče 2001. godine na Medicinskom fakultetu u Beogradu, na odseku za psihoterapiju, sa tezom „Osobenosti porodice dece koja mucaju“. Od 1993.g. zaposlena u Zavodu za psihofiziološke poremećaje i govornu patologiju „Prof. Dr Cvetko Brajović“ u Beogradu. U Zavodu za psihofiziološke poremećaje i govornu patologiju „Prof. Dr Cvetko Brajović“ bila šef odeljenja za afazije i poremećaj fluentnosti u periodu od 2011.g. – 2017.g.\nBila angažovana kao stručni saradnik na FASPER-u – tri godine na predmetu logopedija II, a takođe i na Medicinskom fakultetu na specijalizaciji za defektologe iz oblasti dijagnostike i tretmana osoba koje mucaju.\nČlan je i jedan od osnivača Udruženja logopeda Srbije (ULS), bila i zamenik predsednika Upravnog odbora ULS-a.\nUčestvovala sa stručnim radovima na svetskim i međunarodnim kongresima.\nU stručnim časopisima objavljivala radove koji se odnose na govorno-jezičko funkcionisanje dece, mucanje, kao i funkcionisanje porodice.\nUčestvovala u akreditovanim edukacijama iz oblasti mucanja.


Frà Giacomo Dalla Torre del Tempio di Sanguinetto izabran je za 80. Velikog majstora Suverenog Malteškog reda. – Sovereign Order of Malta Embassy to Serbia\nRim, 2.maj 2018.\nFrà Giacomo Dalla Torre del Tempio di Sanguinetto izabran je za 80. Velikog majstora Suverenog Malteškog reda. Izborno telo Državni savet, sastavljen od 54 člana, sastao se danas u Rimu u vili Magistrata, institucionalnom sedištu Malteškog reda.\n29. aprila 2017. Frà Giacomo Dalla Torre del Tempio di Sanguinetto postavljen je na čelo Malteškog reda a sada je doživotno izabran za Velikog majstora.\nPapa Franja je pismenim putem obavešten o izbornom rezultatu. Potom su obavešteni svi Veliki priorati, Subpriorati, Nacionalne asocijacije, diplomatske misije Malteškog reda širom sveta, kao i misije 107 zemalja sa kojima Red održava diplomatske odnose.\nNovoizabrani Veliki majstor položiće zakletvu dan kasnije pred papinim specijalnim izaslanikom pri Suverenom Malteškom redu, nadbiskupom Angelom Becciuom i članovima Državnog saveta u crkvi Sv. Marija na Aventinu.


Održana 22. sjednica Doma naroda\nDom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) na 22. sjednici usvojio je negativno mišljenje Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju, čiji je predlagač Predstavnički dom PSBiH. U skladu s Poslovnikom, ovaj Prijedlog zakona smatra se odbijenim.\nDom naroda nije usvojio Zahtjev Predstavničkog doma PSBiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Zahtjev za skraćeni zakonodavni postupak, radi nedostatka entitetske većine, upućen je na usaglašavanje Kolegiju Doma.\nDom nije usvojio Zahtjev za razmatranje po skraćenom postupku Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, čiji je predlagač Predstavnički dom PSBiH. Ovaj Prijedlog zakona bit će razmatran u redovnom zakonodavnom postupku.\nNije usvojen, u prvom čitanju i po skraćenom postupku, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), čiji je predlagač Vijeće ministara BiH.\nDom u prvom čitanju nije usvojio ni Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH, čiji je predlagač Predstavnički dom PSBiH.\nDom naroda usvojio je sljedeće izvještaje:\nIzvještaj o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2020. godinu, čiji je podnosilac Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH;\nIzvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu;\nIzvještaj o radu Odbora za žalbe građana PSBiH.\nDom je usvojio i Specijalni izvještaj o efikasnosti zakonskih rješenja u oblasti profesionalne rehabilitacije i zapošlјavanja lica s invaliditetom u Bosni i Hercegovini, sa preporukama sadržanim u izvještaju, čiji je podnosilac Institucija ombudsmena za lјudska prava BiH. Uz ovaj Specijalni izvještaj, Dom naroda PSBiH usvojio je i zaključak koji se Vijeću ministara BIH nalaže da u roku od 30 dana započne proceduru izbora novog saziva Vijeća za lica sa invaliditetom.\nNa usaglašavanje Kolegiju Doma, radi nedostatka entitetske većine, upućen je Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2020. godinu.\nRadi nedostatka entitetske većine, na usaglašavanje Kolegiju Doma upućen je i Specijalni izvještaj o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini, sa preporukama sadržanim u izvještaju, čiji je podnosilac Institucija ombudsmena za lјudska prava BiH.\nDom naroda nije usvojio Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2020. godini, čiji je podnosilac Centralna izborna komisija BiH.\nNije usvojen ni Izvještaj o provođenju Lokalnih izbora za 2020. godinu, čiji je podnosilac Centralna izborna komisija BiH.\ndelegatsku inicijativu Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 30 dana od dana dostavlјanja ove inicijative u parlamentarnu proceduru, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine s cilјem formiranja Ministarstva za evropske integracije;\ndelegatsku inicijativu Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 30 dana od dana dostavlјanja ove inicijative u parlamentarnu proceduru, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine s cilјem formiranja Ministarstva polјoprivrede BiH.\nSporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Grada Zvornika i Evropske investicione banke, Zajednički evropski fond za Zapadni Balkan/WB-IG-04-BiH-ENV-02, „Bosna i Hercegovina, „WATSAN“ program (Program vodosnabdijevanja i sanitarnih usluga) u Republici Srpskoj: Lokanj – Pilica: Vodosnabdijevanje faza 1 i postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda za naselje Tabanci u Gradu Zvornik“,\nSporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine, Federacije Bosne i Hercegovine, Općine Jajce i Evropske investicione banke, Grant Zajedničkog evropskog fonda za Zapadni Balkan/WB-IG-04-BiH-ENV-04, „Bosna i Hercegovina, „WATSAN“ projekat u Federaciji Bosne i Hercegovine: Ulaganja u vodosnabdijevanje na desnoj obali rijeke Vrbas i smanjenje gubitaka vode u općini Jajce,\nDopune broj 1 Ugovora o finansiranju Godišnjeg akcionog programa za Bosnu i Hercegovinu za 2019. godinu između Evropske komisije djelujući u ime Evropske unije i Bosne i Hercegovine koju zastupa Direkcija za evropske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine,\nOdricanja i izmjene i dopune u vezi sa Sporazumom o investicionom grantu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, Mediteranski koridor (R2a): Bosna i Hercegovina – Putna interkonekcija s Hrvatskom „Izgradnja prekograničnog mosta u Gradišci (WB-IGOO-BIH-TRA-02),\nSporazuma razmjenom nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o japanskoj bespovratnoj pomoći u iznosu od 100.000.000 japanskih jena za opremanje medicinskih ustanova u Bosni i Hercegovini,\nSporazuma razmjenom nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o japanskoj bespovratnoj pomoći u iznosu od pet stotina miliona japanskih jena,\nAneksa I. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Deleuša – Vraćenovići; Aneks II. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Hum – Šćepan Polje; Aneks III. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Sitnica – Zupci i Aneks IV. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Klobuk – Ilino Brdo,\nSporazuma o finansiranju Godišnjeg akcionog programa za Bosnu i Hercegovinu za 2020. godinu između Evropske unije koju zastupa Evropska komisija i Bosne i Hercegovine koju zastupa Direkcija za evropske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine,\nSporazuma o izmjenama i dopunama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o graničnim prijelazima za pogranični promet,\nSporazuma o zaštiti tajnih podataka između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Mađarske,\nSporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske unije o učešću Bosne i Hercegovine u programu Unije Horizont Europa – Okvirni dokument za istraživanje i inovacije,\nSporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o obavljanju plaćene djelatnosti članova porodice članova diplomatskog ili konzularnog predstavništva,\nSporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o izgradnji međudržavnog mosta preko rijeke Tare na spoju magistralnog puta M-18 na lokaciji Hum (Bosna i Hercegovina) i magistralnog puta M-3 na lokaciji Šćepan Polje (Crna Gora) i priključnih graničnih dionica. (kraj)


D. Stojnić - 20.12.2019\nDragan Čorokalo, direktor „Fortis grupe“.\nNaljepša stvar koja Vam se desila u 2019?\nDobro zdravlje porodice i bližih prijatelja\nNajveći uspjeh u 2019?\nZavršetak radova na izgradnji hidrocentrale u Srbiji\nLjudska zloba i zavist\nZdravlje, sreća svim ljudima u RS i BiH\nPuno posla i to da će biti najbolja godina u posljednjih 20. Očekujemo i nove investicije koje smo pripremili za naredne dvije godine\nDa će godina završiti uspješno, da će biti dovoljno posla za sve radnike i da će biti manji odliv radne snage nego ranijih godina\nAmira Ganić TO Prijedor, majka, kćerka i supruga.\nOsim pobjede na festivalu izviđačke pjesme je i pobjeda ekipe Prijedora u kulinarskom šou “Luk ili med” , kao i doprinos i učešće u Ša festu sa divnim ljudima, a takođe mi je divno i zanimljivo bilo provoditi vrijeme sa Vjekom Kramerom koji je na najljepši način promovisao grad kroz nekoliko emisija “Domaće je domaće”.\nOdlazak moje kćerke u Ameriku u ulozi jednog od predstavnika svoje zemlje na Svjetskom izviđackom Jamboree-u na kojem je ove godine učešće uzelo preko 50.000 izviđaca na jednom mjestu.\nNaravno da ih je bilo, ali jedno od najvećih razočarenja su ponovne poplave koje su zadesile grad.\nDjeca orkestra harmonika Sky Glory koji su svojim nastupima obilježili ovu godinu nastupajući na različitim događajima i manifestacijama.\nŽelja u ponoć je želja za svaki i naredni dan do kraja života…zdravlje jer kad si zdrav onda si i sretan i da nema više poplava.\nNaravno da budemo zdravi i sretni.\nPlanovi za 2020. godinu su različiti i ovise o okolnostima u kojima se trenutno nalazimo, ali bez plana nema ni budućnosti, a moj plan je jednostavan, truditi se da što više vremena provedem sa najbližim članovima porodice i prijateljima.


BEZ RIBOLOVAČKE SLUŽBE NA KOLAŠINSKIM RIJEKAMA: Tara, Morača i pritoke – raj za krivolovce – Monitor\nNa ponovljenom konkursu Ministarstva poljoprivrede nije bilo onih koji su zadovoljili uslove za gazdovanje kolašinskim rijekama. Zbog toga su vodotoci mjesecima bez ribočuvarskih službi, a krivolovci pustoše riblji fond. U najboljem slučaju, proći će mjeseci dok se ne nađe alternativa za bezvlašće na Tari, Morači i njihovim pritokama\nPrema izjavama čelnika lokalne vlasti, stanje na kolašinskim rijekama je katastrofalno. Navodno, krivolovci pustoše riblji fond na Tari, Morači i njihovim pritokama. Na rijekama mjesecima nema ribočuvarske službe. Vrhovni sud proljetos je poništio rješenje kojim je Ministarstvo poljoprivrede prije dvije godine dodijelilo upravljanje ribljim fondom na području kolašinske opšitne Sportsko-ribolovnom klubu (SRK) Tara i Morača. Ta presuda je donešena nakon što je Sportski flaj fišing klub (SFFK) Maniro, koji je ranije gazdovao kolašinskim vodama, osporio rješenje resornog ministarstva, tvrdeći da je nezakonito. Na ponovljenom konkursu Ministarstva niko nije zadovoljio uslove neophodne za gazdovanje kolašinskim vodama, pa je sada 150 km vodotoka bez kontrole i zaštite. Do kada, teško da iko može precizno kazati.\nPredsjednik Skupštine opštine (SO) Milan Đukić za Monitor kaže da prema njegovim informacijama, krivolovci haraju na svim kolašinskim vodotocima. On obim krivolova naziva ekološkom nepogodom.\n„Iako nijesam ribolovac, neću pogriješiti ako kažem da je trenutno stanje na kolašinskim vodama katastrofalno. Vodotoke Tare, Morače i njihovih pritoka niko ne čuva od nezakonitog izlova i uništavanja ribljeg fonda, koji je jedno od najvećih bogatstava opštine Kolašin i Crne Gore. Svakodnevno dobijam informacije od ljubitelja prirode i mještana da krivolovci bjesomučno i nekontrolisano izlovljavaju stotine kilograma ribe. Sve to uz pomoć struje, dinamita, mreža i ostalih nedozvoljenih sredstava” – kaže Đukić.\nKrivolovci, tvrdi on, nijesu samo Kolašinci, već dolaze iz drugih opština. Đukić kaže da je neophodna hitna reakcija nadležnih organa.\nMomir Živković, predsjednik SRK Tara i Morača, kluba koji je do skoro gazdovao kolašinskim rijekama, smatra da vode nijesu nezaštićene. On objašnjava da umjesto ribočuvarske službe, sada kontrolu obavlja inspektor za slatkovodno ribarstvo.\n„To su informacije koje mi imamo. Previše je ovih dana zabrinutih za stanje ribljeg fonda. Njihovu podršku nijesmo osjetili minulih godina dok smo, na najbolji mogući način, štitili vode od krivolovaca. Taj posao je vrlo zahtjevan, naročito na vodama koje su udaljene od grada desetine kilometara” – kaže on.\nIz SFFK Maniro, međutim, smatraju da su Živkovićev klub i resorno ministarstvo odgovorni za sadašnje stanje. Predsjednik Manira Mile Lazarević tvrdi da je, dok je njegov klub, od 2015. do 2018. godine, bio zadužen za vodotoke, Kolašin imao šansu da se pozicionira na karti reprezentativnih lokacija za sportske ribolovce. Prema njegovim riječima, u tom periodu mnogo je urađeno na zaštiti rijeka, formirana je ribočuvarska služba sa pet do osam ribočuvara… Podsjeća i da je, pored novca, uložen i ogroman volonterski rad, probijeno oko 8 kilometara ribolovačkih staza i očišćeno oko 10 kilometara korita rijeka.\n„Nekoliko entuzijasta ribolovaca iz Kolašina, među kojima su bili najuspješniji reprezentativci Crne Gore u mušičarenju Nikola Trebješanin i Ivica Rajković, pomogli su da na teritoriji kolašinske opštine napravimo mušičarske revire. Takav način organizacije poznat je u svijetu, a našem gradu je mogao donijeti veliku finansijsku korist… Saradnja sa Ministarstvom poljoprivrede bila je dobra sve do dolaska Milutina Simovića. Tada počinju problemi” – kaže Lazarević.\nZa vrijeme dok je SFFK Maniro bio zadužen za kolašinske rijeke, podsjeća sagovornik Monitora, organizovan je Kup jadransko-podunavskih zemalja u mušičarenju, zbog kojeg je Crna Gora lani dobila organizaciju prvenstva Evrope u mušičarenju. Kolašin je, tvrdi Lazarević, trebalo da dobije organizaciju Svetskog prvenstva 2022. godine, a ta manifestacija trebalo je da promoviše grad kao svjetski poznatu ribolovnu destinaciju.\nSve je to, objašnjavao on, palo u vodu kada je resorno ministarstvo gazdovanje rijekama, pod uticajem nekih državnih i lokalnih funkcionera, dodojelilo SRK Tara i Morača.\n„Taj klub se pokazao kao nesposoban da se brine o rijekama. Rezultati njihovog rada svakome su vidljivi, riblji fond je skoro potpuno uništen, rijeke su devastirane… Biće potrebne godine ozbiljnog rada i novca da se isprave te greške” – tvrdi Lazarević.\nPredsjednik SO je ponudio rješenje. On će resornom ministarstvu predložiti formiranje opštinskog preduzeća čija bi djelatnost bila zaštita, unapređivanje i promocija ribolova. Smatra i da za to postoji dobar zakonski okvir. „Smatram da je potrebno da se lokalna uprava uključi u ovu problematiku i svojim kapacitetima pokuša da riješi dugogodišnji problem u oblasti slatkovodnog ribarstva na području naše opštine. Zakon daje mogućnost da se sadašnje stanje na našim rijekama značajno unaprijedi, to jest, da SO bude osnivač privrednog društva koje će upravljati ribljim fondom” – objašnjava on.\nOdrživost takvog privrednog društva, kaže Đukić, ne bi bila vezana za finansije osnivača, već za bogatstvo i potencijal ribljeg fonda koji treba da se koristi isključivo u turističke i sportsko-rekreativne svrhe. On podsjeća da je uspješnost takvih preduzeća poznata u regionu i da mali gradovi u tim državama žive od sportsko-ribolovnog turizma.\nRezervu prema toj ideji imaju i Živković i Lazarević. „Ko god preuzme rijeke, mora biti svjestan da bi to, uz najbolji rad, godinama morao da radi sa gubitkom. Prihod od svih ribolovnih dozvola je toliki da može da finansira samo jednog ribočuvara na pola godine. Treba da prođu godine dok bi to preduzeće stiglo do „pozitivne nule”. „Bojim se da bi to bilo sa istim rezultatima kao kad je vodama gazdovao SRK Tara i Morača” – kaže Lazerević.\nRješenje je, smatra on, da lokalni čelnici, ukoliko žele da se rijeke oporave, pozovu ribolovce entuzijaste i da traže savjete. To je jedini način, tvrdi sagovornik Monitora, da se projekat realizuje. „U priču oko zaštite ribljeg fonda nikad više ne treba uključivati one koji su do sada pokazali nesposobnost i neodgovornost” – kaže Lazarević.\nU najboljem slučaju, proći će mjeseci dok se ne nađe altenativa za bezvlašće na Tari, Morači i njihovim pritokama. Sve do tada će ti vodotoci, uključujući i Kapetanovo jezero, biti raj za krivolovce.


OKRŠAJ UŽIVO! DRITAN I VODITELJKA SE SUKOBILI OKO CRKVE: SPC vodi četničku i velikosrpsku politiku! ABAZOVIĆ JE SASEKAO - mediji.net\nSvojim tvrdnjama da je SPC bliska vladajućoj koaliciji kao i da vodi "velikosrpsku" i "ravnogorsku" odnosno četničku politiju želela je da stvori...\nNajveći pobednik parlamentarnih izbora u Crnoj Gori su građani, država Crna Gora i nova vlast, izjavio je predsednik Pokreta za promene i jedan od lidera Demokratskog fronta, Nebojša Medojević i rekao da je Krivokapić bio broj jedan na izbornoj listi"Za budućnost Crne Gore" jer je to tražila crkva.\nPO NALOGU VUČIĆA Mandić i Knežević prave manjinsku Vladu?\nJutro nakon konstituisanja crnogorske skupštine jedan od lidera Demokratskog fronta (DF) Andrija Mandić, gostujući na jednoj TV u Srbiji, pohvalio se da je za novog predsednika Skupštine Crne Gore glasalo četrdesetpet poslanika, što je četiri više od neophodne većine. Svi su u toj izjavi prepoznali...\nEvroatlantska i evropska budućnost Crne Gore nema alternativu i ostaje primarni prioritet našeg vanjskopolitičkog usmjerenja, poručio je crnogorski šef diplomatije Srđan Darmanović u video obraćanju na godišnjem zasjedanju Generalne skupštine Ujedinjenih nacija.Darmanović je naglasio da je...


Odličan stan 111m2 centar grada , Stan\nOdličan stan 111m2 centar grada\n134.000€ (1.008.615 kn)\nRIJEKA, CENTAR - stan od 111m2 za adaptaciju,južna orijentacije i perspektivne pozicije .\nOdličan stan 3S+DB u strogom centru Rijeke na zanimljivoj lokaciji,kompletan stan je za preuređenje od čega se može dobiti poslovni prostor za ordinaciju ili slično,kao i dobivanje 2 pa čak i 3 manja stana za najam s obzirom na blizinu Korza.\nSastoji se od ulaznog hodnika, 3 spavaće sobe, dnevnog boravka, kupaonice i WC-a.\nNa drugom je katu stambene zgrade fantastične pozicije.


KUSTURICA: Jedino je u Republici Srpskoj prisutan eho slobode, istine i pravde! Ostalo su sve preuzeli Muslimani! | Globalno.org\nHome Region KUSTURICA: Jedino je u Republici Srpskoj prisutan eho slobode, istine i pravde! Ostalo su sve preuzeli Muslimani!\nKUSTURICA: Jedino je u Republici Srpskoj prisutan eho slobode, istine i pravde! Ostalo su sve preuzeli Muslimani!\nBANJA LUKA – Dok su banjalučkim ulicama odjekivale trube Srpskoj na dar, sa Svečane akademije u dvorani “Borik” predsjednici Republike Srpske i Srbije – Milorad Dodik i Tomislav Nikolić, najmlađoj srpskoj Republici poželjeli su dugovječnost i da svaki naredni rođendan slavi moćnija i ekonomski stabilnija.\nPrisutnima se prvi obratio proslavljeni srpski redatelj, Emir Kusturica.\n“Volimo Republiku Srpsku, jer jedino je ovdje prisutan eho slobode, istine i pravde. Srpski narod je jedini narod kod koga sloboda stvarno nema cijenu. Srbi su u posljednjih 200 godina najviše stradali. Republiko Srpska sretno ti 25 godina postojanja i živjela još dugo i dugo” – rekao je Kusturica.\nPrethodni članakSrce da vam pukne: Maleni vrabac zaledio se za ogradu, a onda se pojavio njegov spasilac! (VIDEO) Sljedeći članakTržni centar u Istanbulu otvorio vrata za pse lutalice... I pokrili ih!


Дехуманизација Цркве и српског идентитета - Нови Стандард\nDehumanizacija Crkve i srpskog identiteta\nSlobodan Antonić 16.07.2019. 23:08 20.07.2020.\nBeogradski građanisti pod velom kritike srpskog nacionalizma uporno i sistematski dehumanizuju naše osnovne identitetske elemente\nNa političkom Zapadu, u glavnim medijima, često se hrišćanska Crkva, skupa s njenim istorijskim rukavcima – koliko god da su oni do jeretičnosti „modernizovani“ – etiketira kao „konzervativna“ i „zaostala“. Takođe, i istinski hrišćanski vernici, ma koje denominacije bili, proglašavaju se, lako i brzo, hrišćanoludacima. O primerima uvredljivih napada ovdašnje kompradorske (autokolonijalne) građanštine na SPC pisao sam u prošlom tekstu. U ovom ću produžiti razmišljanja na ovu temu.\nOdmah da kažem: moje ukazivanje na činjenicu da SPC po pravilu najžešće napadaju javne ličnosti koje su ateisti, agnostici ili tek nominalni vernici SPC, ne znači da mislim da samo dobri hrišćani imaju pravo da se osete pozvanim da kritikuju pojedine pojave u SPC. Nedostojan sam da budem nazvan dobrim vernikom, ali moram da priznam da me, recimo, podosta čudi svešteničko blagosiljanje svega i svačega. Na primer, zaista ne razumem kako sveštenik može da priziva Sv. Duh prilikom osveštavanja noćnog kluba Dorijan Grej u Zaječaru? Ili, pak, prilikom otvaranja kluba slične namene pored Pančeva? Koji je smisao prizivanja Sv. Duha za taksi vozila u Nišu? Ili, takođe, za klub navijača u Požarevcu?\nNedavno je, čak, osveštan i početak snimanja TV serije na Pinku. To je, dakako, izazvalo brojne zlurade komentare naših slučajnih Srba, kao i najgore uvrede (Daško Milinović: „Aj mršupičkumaterinu jebeni braonci!“). A šta se drugo i moglo očekivati tim povodom? Ne vidim kako bi se, zapravo, i mogla odbraniti dubinska skarednost „osvećivanja rejtinga“ – kako se čak moglo čuti na pomenutom snimku?!\nČitao sam, nedavno, odličnu knjigu Rada Jankovića Doba raz-uma: pseudomorfoza pravoslavlja u poslednjim vremenima. Deluje mi, moram da priznam, prilično ubedljivo viđenje autora da blagosiljanje koještarija – uključiv i noćni klub Dorian Gray – pokazuje, nažalost, izvesnu „dekadenciju pravoslavlja“ (str. 66-67). Jer, pita se Janković, „šta ima Sveti Duh s noćnim klubom Dorijan Grej?“? I da li se „za srebrnjake danas može baš sve dobiti?“.\nNekada je bilo sasvim normalno, navodi dalje Janković, da u Seobama Miloša Crnjanskog patrijarh odbije da primi Aranđela Isakoviča – onovremenog tajkuna, odbijajući da mu da blagoslov kako bi ovaj preuzeo ženu svog (pokojnog) brata – koliko god dukata Aranđel nudio. Jer, tada se za novac u Crkvi ipak nije moglo baš sve kupiti. A danas?\nDEHUMANIZACIJA CRKVE I VERNIKA\nMeđutim, jedno je zapitanost nad pojedinim postupcima i stavovima klira, te naravno i nas, verujućih, a sasvim druga stvar je propagandno uništavanje Crkve i dehumanizacija kako jerarha, tako i svih vernika – čak i onda kada se uradi štogod dobro i ispravno. Navešću još jedan primer kako glavni mediji svesno rade na kompromitaciji Crkve i dehumanizaciji verujućih.\nNedavno je patrijarh Irinej posetio antiohijskog patrijarha Jovana Desetog, koji stoluje u Siriji. U posetu je naš patrijarh krenuo, očigledno, s idejom da se, između ostalog, učvrsti front otpora fanariotskoj (carigradskoj) politici cepanja kanonskih pravoslavnih crkava – Ruske patrijaršije danas (od koje je Fanar odlomio Ukrajinsku PC), a Srpske patrijaršije koliko sutra („crnogorska“, „makedonska“, „kosovska“, „bosanskohercegovačka“, „hrvatska“, „slovenačka“ itd. pravoslavna crkva). No, onda se, tokom posete, naš patrijarh, protokolarno, susreo i s poglavarom zemlje u kojoj je gost – s predsednikom Sirije, Bašarom al Asadom. To je, međutim, poslužilo za pravu kanonadu najbrutalnijih napada na SPC.\nRecimo, Aleksandar Sekulović, uzorni autošovinista poznat po tvrdnji da istrebljenje srpskih civila tokom „Oluje“ nije bio zločin, već tek „žalosna činjenica“, sada je zavapio kako je, eto, patrijarh Irinej razgovarao „s masovnim ubicom“ (Asadom), dodavši na to patetično: „Povraća mi se“! A Slaviša Lekić, medijski aktivista, prokomentarisao je ovu posetu ovako: „Vučićev patrijarh išao zlikovcu na poklonjenje – ili da mu oprosti grehe?!“. Time se Lekić pridružio sličnim malicioznim komentarima Reufa Bajrovića, Fljore Čitaku ili Bedžeta Pacolija, koje je teško drugačije okarkterisati do kao notornu srbomržnju.\nAleksandar Sekulović, potpredsednik Saveza antifašista Srbije (foto: Medija centar Beograd)\nMeđutim, šta je uradio Danas? On je kao svog „objektivnog“ i „stručnog“ novinara angažovao nikoga drugoga do Snežanu Čongradin! (o njenim invektivama pisao sam već ovde, ovde ili ovde). Ovoj novinarki ne samo da nije ni na kraj pameti bilo da pozove i drugu stranu – kao kada je Danas, recimo, svojim čitaocima hteo da razjasni da li su ruke u obliku orla simbol „velike Albanije“; te je pozvao albanske novinare s Kosova, zapravo jedino njih (!), da kažu šta je posredi; i oni su rekli: ne nikako, naravno, taman posla da to ima ikakve veze s albanskim nacionalizmom.\nNo, Čongradinova ne samo da nije pozvala nikoga iz SPC, ona se kao „eksperta“ za posetu antiohijskoj patrijaršiji setila nikog drugog do Žarka Koraća, kao i Gorana Miletića, predstavnika nečega što se zove Civil Rights Defenders. I šta je čitaocima lista Danas o smislu i ishodima posete delegacije SPC patrijarhu Jovanu Desetom razjasnila ova uvažena trojka? To se vidi iz naslova: Neshvatljivo je koliko Srbe privlače diktatori!\nDakle, nije srpski patrijarh otišao kod svog antiohijskog kolege da bi iskazao solidarnost sa stradalim sirijskim hrišćanima, i kako bi lobirao protiv realne opasnosti od cepanja SPC. Ne, već je, kako je to objasnio Žarko Korać, ta poseta bila „za račun Ruske pravoslavne crkve“ (!?), e da bi patrijarh Irinej „lobirao da se ne prizna samostalnost ukrajinske crkve“!? Korać je, uz to ocenio „da je ta poseta sramna“, jer, kako je naveo, srpski patrijarh u Siriju otišao je, zapravo, kod „diktatora, kako bi branio tuđe državne interese“!?\nA Goran Miletić je, sa ljudskopravaške strane, objasnio da se predsednik Asad ne može „tretirati kao bilo koji drugi strani državnik“, već samo kao „neko ko je odgovoran za najdrastičnija kršenja ljudskih prava“, zbog čega je, jel`te, i samo viđenje s njim neoprostiv greh.\nOvakvo otrovno tumačenje Patrijarhove posete odmah je dobilo značajan publicitet. Redakcija lista Danas sramni naslov teksta („Neshvatljivo je koliko Srbe privlače diktatori“) stavila je na prvu stranu, članak je odmah prenela N1 („Korać: Neshvatljivo je koliko Srbe privlače diktatori“), dok je BETA u, najavi novog broja pomenutog dnevnika, maliciozni naslov naročito istakla.\nZapravo, kad malo bolje porazmislim, naša crkva je u ovoj obradi zapravo dobro i prošla. Umesto bledunjavog Miletića, Čongradinova je ipak mogla za komentar da priupita Sonju Biserko, Milivoja Bešlina, Filipa Davida ili neku drugu epsku karijatidu „druge Srbije“. E, kako bi tek oni objektivno iskazali svu gnusobu posete srpskog patrijarha sestrinskoj i mučeničkoj crkvi u Siriji! Kakva bi tek onda naslovnica lista Danas bila!\nNo, to je sve ništa prema pravom „podvigu“ koji je nedavno izveo kolumnista lista Danas i reditelj Zlatko Paković. On se, najavljujući performans „Srebrenica. Kad mi ubijeni ustanemo“, a koji finansira NVO Sonje Biserko, slikao odeven u krvavu svešteničku odeždu, postavivši desnu ruku kao da blagosilja zločin. Poruka je jasna: iza „genocida“ u Srebrenici stoji Srpska pravoslavana crkva; Srbi su ne samo „hrišćanoludaci“, oni su i „hrišćanozločinci“.\nIstog dana kada se u Kolarčevoj zadužbini odigrao Pakovićev performans, znameniti BiH „građanista“, a zapravo bošnjački šovinista i fundamentalista, Reuf Bajrović, objavio je da se „danas svi trebamo podsjetiti da je tzv. RS (Republika Srpska; prim. aut.) kopile genocida i da je jedini častan ljudski poriv da ta tvorevina nestane. Svako ‘sjećanje’ žrtava bez traženja nestanka te fašističke tvorevine je izdaja pravičnosti. Kad-tad“!\nE to je ono o čemu sam pisao u prošlom tekstu. Beogradski građanisti, pod vidom kritike srpskog nacionalizma, zapravo uporno i sistematski dehumanizuju osnovne identitetske elemente nas kao naroda, pre svega našu crkvu i veru. A iza njih, potom, nastupaju bosanski, hrvatski, kosovarski, montenegrinski i ini „građanisti“ – zapravo, antisrpski šovinisti, koji, u sklopu istog režima istine, nastoje da kao navodnu realizaciju pravičnosti dotuku sve srpsko što je preostalo u njihovim sredinama.\nZlatko Paković (foto: Medija centar Beograd)\nAko to misle Zlatko Paković, Snežana Čongradin ili Žarko Korać, onda oni nisu nikakvi „borci protiv srpskog nacionalizma“. Oni su obični useful idiots bošnjačkog šovinizma. Sviđalo se to njima ili ne, to je tako. I teško da, po svojim posledicama, može biti drugačije.\nKultura, PolitikagrađanistiDanasŽarko KoraćSlobodan AntonićSnežana ČongradinSrpska pravoslavna crkva\nPatrijarh Porfirije: Kosovo je za nas okovano nebom\nSlobodan Antonić: Eskalacija džender ludila\nEpiskop bački Irinej: Na braniku vere, morala i tradicije ostaje pravoslavlje


Pravilnik o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV Pravilnik o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV\n(važi do 26.06.2020.)\nHome/Porez na dodatu vrednost • Propisi /Pravilnik o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV\n30.12.2018.PropisiPorez na dodatu vrednostPovraćaj / preknjižavanje poreza, Pravilnik, Refakcija, Refundacija\n1. Postupak ostvarivanja prava na povraćaj PDV\n2. Refakcija PDV stranom obvezniku\n3. Refakcija PDV humanitarnim organizacijama\n4. Refakcija PDV tradicionalnim crkvama i verskim zajednicama\nRefakcija PDV diplomatskim i konzularnim predstavništvima i međunarodnim organizacijama\n6. Refundacija PDV kupcu prvog stana\n7. Refundacija PDV za kupovinu hrane i opreme za bebe\nObrazac REF 1 – Zahtev stranog obveznika za refakciju\nObrazac REF 2 – Zahtev humanitarne organizacije za refakciju\nObrazac REF 3A – Zahtev za tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice za refakciju\nObrazac REF 5 – Zahtev diplomatskog i konzularnog predstavništva, odnosno međunarodne organizacije za refakciju\nObrazac RFN – Zahtev kupca prvog stana za refundaciju PDV\nObrazac IKPS – PDV – Izjava kupca stana da kupuje prvi stan\nObrazac RFNB – Zahtev kupca hrane i opreme za bebe za refundaciju PDV\n„Službeni glasnik RS“, broj 107/2004, 65/2005, 63/2007, 107/2012, 120/2012, 74/2013, 66/2014 i 104/2018\nOvim pravilnikom uređuje se postupak ostvarivanja prava na povraćaj PDV i način i postupak refakcije i refundacije PDV.\nObveznik PDV koji u poreskoj prijavi PDV, propisanoj pravilnikom kojim se uređuju oblik i sadržina prijave za evidentiranje obveznika PDV, postupak evidentiranja i brisanja iz evidencije i oblik i sadržina poreske prijave PDV (u daljem tekstu: Pravilnik), iskaže iznos za povraćaj PDV, u toj prijavi opredeljuje se za povraćaj iskazanog iznosa ili da iskazani iznos poreza koristi kao kredit, na način propisan Pravilnikom.\nOpredeljenje iz stava 1. ovog člana ne smatra se zahtevom za povraćaj poreza u smislu zakona kojim se uređuju poreski postupak i poreska administracija (u daljem tekstu: ZPPPA).\nAko se obveznik PDV (u daljem tekstu: obveznik), u smislu člana 2. stav 1. ovog pravilnika, opredeli za povraćaj PDV, povraćaj PDV vrši se na račun u banci koji je obveznik naveo u prijavi za evidentiranje obveznika poreza na dodatu vrednost propisanoj Pravilnikom.\nAko se obveznik, u smislu člana 2. stav 1. ovog pravilnika, ne opredeli za povraćaj PDV, koristi taj iznos za izmirivanje svoje poreske obaveze za poreski period.\nAko obveznik, nakon izmirivanja poreske obaveze u smislu stava 2. ovog člana, ima neiskorišćeni iznos poreskog kredita, može za taj iznos zahtevati povraćaj neiskorišćenog iznosa poreskog kredita.\nZahtev za povraćaj neiskorišćenog iznosa poreskog kredita iz stava 3. ovog člana, obveznik može da podnese nadležnom poreskom organu, najranije istekom roka za podnošenje poreske prijave za tekući poreski period u kojem ima neiskorišćeni iznos poreskog kredita.\nAko se ne izvrši povraćaj PDV u roku propisanom odredbom člana 52. stav 4. Zakona o porezu na dodatu vrednost („Službeni glasnik RS“, br. 84/04, 86/04 – ispravka, 61/05, 61/07, 93/12, 108/13, 68/14 – dr. zakon, 142/14, 83/15, 108/16, 113/17 i 30/18 – u daljem tekstu: Zakon), obveznik ima pravo da podnese zahtev za povraćaj PDV nadležnom poreskom organu u skladu sa ZPPPA.\nPo zahtevu iz stava 1. ovog člana nadležni poreski organ postupa na način propisan ZPPPA.\nLica iz člana 53. Zakona ostvaruju pravo na refakciju, u skladu sa Zakonom, na osnovu zahteva potpisanog od strane ovlašćenog lica koji se podnosi Poreskoj upravi.\nRefakcija PDV izvršiće se licu iz člana 53. Zakona za promet pokretnih dobara i pružene usluge u Republici Srbiji (u daljem tekstu: Republika), pod uslovima da:\n1) je PDV za promet dobara i usluga iskazan u računu, u skladu sa Zakonom, i da je račun plaćen;\n2) je iznos PDV za koji podnosi zahtev za refakciju PDV veći od 200 EUR u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan podnošenja zahteva za refakciju PDV;\n3) su ispunjeni uslovi pod kojima bi obveznik PDV mogao ostvariti pravo na odbitak prethodnog poreza za nabavljena dobra i usluge u skladu sa Zakonom;\n4) ne vrši promet dobara i usluga u Republici, osim prometa:\n(1) usluga prevoza dobara koje su u skladu sa članom 24. stav 1. tač. 1), 5) i 8) Zakona oslobođene poreza;\n(2) usluga prevoza putnika koji u skladu sa članom 49. stav 7. Zakona podleže pojedinačnom oporezivanju prevoza;\n(3) dobara i usluga za koji obavezu obračunavanja PDV ima obveznik PDV – primalac dobara ili usluga.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi ovlašćeno lice jednom godišnje, a najkasnije do 30. juna tekuće godine, za dobra i usluge nabavljene u Republici Srbiji (u daljem tekstu: Republika) u prethodnoj kalendarskoj godini.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se na Obrascu REF 1 – Zahtev stranog obveznika za refakciju, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nUz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavlja se:\n1) potvrda o registraciji za PDV, odnosno drugi oblik poreza na potrošnju, izdata od strane poreskog organa države u kome se nalazi sedište stranog obveznika (original i overen prevod);\n2) plaćeni računi o nabavljenim dobrima ili korišćenim uslugama u Republici, po kojima je obračunat i plaćen PDV.\nCentrala Poreske uprave (u daljem tekstu: Centrala), nakon izvršene provere ispunjenosti uslova za refakciju, rešenjem odlučuje o zahtevu u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva i dostavlja rešenje podnosiocu zahteva, a u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja vrši se refakcija PDV.\nZahtev i dokumentacija iz st. 1. i 5. ovog člana dostavljaju se u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave, a rešenje iz stava 6. ovog člana u elektronskom obliku.\nRefakcija PDV vrši se u valuti države podnosioca zahteva iz stava 1. ovog člana u iznosu dobijenom preračunom dinarskog iznosa refakcije PDV po prodajnom kursu Narodne banke Srbije na dan isplate iznosa refakcije PDV, uz odbitak troškova preračuna.\nLica iz člana 54. Zakona ostvaruju pravo na refakciju, u skladu sa Zakonom, na osnovu zahteva potpisanog od strane ovlašćenog lica koji se podnosi Poreskoj upravi.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se na Obrascu REF 2 – Zahtev humanitarne organizacije za refakciju, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi ovlašćeno lice jednom godišnje, a najkasnije do 30. juna tekuće godine, za dobra nabavljena u Republici u prethodnoj kalendarskoj godini.\n1) dokaz o registraciji humanitarne organizacije;\n2) računi o nabavljenim dobrima u Republici i dokazi o njihovom plaćanju;\n4) dokaz da su dobra otpremljena u inostranstvo i da se koriste u humanitarne, dobrotvorne ili obrazovne svrhe;\n5) podaci o imenu i adresi inostranog primaoca dobara i svrsi korišćenja dobara otpremljenih u inostranstvo.\nDokaz o registraciji iz stava 5. tačka 1) ovog člana dostavlja se samo prilikom prvog podnošenja zahteva za refakciju PDV.\nCentrala, nakon izvršene provere ispunjenosti uslova za refakciju, rešenjem odlučuje o zahtevu u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva i dostavlja rešenje podnosiocu zahteva, a u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja vrši se refakcija PDV.\nZahtev i dokumentacija iz st. 1. i 4. ovog člana dostavljaju se u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave, a rešenje iz stava 6. ovog člana u elektronskom obliku.\nSrpska pravoslavna crkva, Islamska zajednica, Katolička crkva, Slovačka Evangelistička crkva a.v, Jevrejska zajednica, Reformatorska hrišćanska crkva i Evangelistička hrišćanska crkva a.v. (u daljem tekstu: tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice) ostvaruju pravo na refakciju, u skladu sa Zakonom, na osnovu zahteva koji upravno telo određeno od strane tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice podnosi Poreskoj upravi za sve organizacione delove tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice.\nPre podnošenja prvog zahteva za refakciju, tradicionalna crkva, odnosno verska zajednica, obaveštava Centralu koje je upravno telo određeno za podnošenje zahteva za refakciju i o licu ovlašćenom za potpisivanje zahteva za refakciju.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se na Obrascu REF 3A – Zahtev tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice za refakciju, koji čini sastavni deo ovog pravilnika.\nRok za podnošenje zahteva je 60 dana od isteka kalendarskog tromesečja u kome su dobra i usluge nabavljene u Republici ili izvršen uvoz dobara u Republiku.\nUz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavljaju se:\n1) računi o nabavljenim dobrima i korišćenim uslugama u Republici;\n2) dokumenati o izvršenom uvozu dobara u Republiku;\n3) dokaz da su računi iz tačke 1) ovog stava plaćeni od strane lica koje ima pravo na refakciju PDV u skladu sa članom 55. Zakona, odnosno dokaz da je plaćen PDV na uvoz dobara iz tačke 2) ovog stava.\nZahtev i dokumentacija iz st. 1. i 5. ovog člana dostavljaju se u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave, a obaveštenje i rešenje iz st. 2. i 6. ovog člana u elektronskom obliku.\nRačun iz stava 5. ovog člana, koji nije izdat u skladu sa članom 42. Zakona, ne može se upotrebiti u postupku refakcije PDV.\nDobrima i uslugama neposredno povezanim sa verskom delatnošću u smislu člana 55. Zakona, smatraju se:\n1) sveće i materijal za proizvodnju sveća;\n2) tamjan i materijal za proizvodnju tamjana;\n4) ulje i vino za obredne svrhe;\n5) brašno i beskvasni hleb za obredne svrhe;\n6) svete sasude i obredni simboli;\n7) odežde za sveštenike i verske službenike i materijal za proizvodnju ovih odeždi;\n8) građevinske usluge i građevinski materijal koji se koriste za izgradnju, rekonstrukciju, konzervatorske i restauratorske radove i održavanje hramova i drugih zdanja povezanih sa misionarskom delatnošću tradicionalnih crkava i verskih zajednica, uključujući i materijal za izradu ikonostasa i ikonopisanje;\n9) bogoslužbene knjige, verski kalendari i druga verska izdanja, kao i papir za štampanje tih izdanja;\nLica iz člana 55a Zakona – nosioci prava u smislu člana 21. Pravilnika o načinu i postupku ostvarivanja poreskih oslobođenja kod PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza („Službeni glasnik RS“, br. 120/12, 40/15, 82/15, 86/15, 11/16, 21/17, 48/18, 62/18 i 104/18 – u daljem tekstu: Pravilnik o poreskim oslobođenjima), ostvaruju pravo na refakciju, u skladu sa Zakonom, na osnovu zahteva koji se podnosi Poreskoj upravi.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se na Obrascu REF 5 – Zahtev diplomatskog i konzularnog predstavništva, odnosno međunarodne organizacije za refakciju, koji čini sastavni deo ovog pravilnika.\nZahtev iz stava 1. ovog člana, za svakog nosioca prava, podnosi lice koje je ovlašćeno za izdavanje službenih i ličnih naloga za nabavku dobara i usluga, bez PDV, u skladu sa Pravilnikom o poreskim oslobođenjima.\nRok za podnošenje zahteva je 30 dana od isteka kalendarskog tromesečja u kome su dobra i usluge nabavljene u Republici ili izvršen uvoz dobara u Republiku.\n1) računi o nabavljenim dobrima i korišćenim uslugama u Republici koji glase na nosioca prava i koji sadrže podatak o broju osnovne potvrde propisane Pravilnikom o poreskim oslobođenjima, kao i dokazi o njihovom plaćanju;\n2) dokumenta o izvršenom uvozu dobara u Republiku i dokazi o plaćanju PDV na uvoz dobara.\nAko se nosiocu prava za izvršeni promet dobara i usluga izdaje fiskalni isečak u skladu sa propisom kojim se uređuju fiskalne kase, na poleđini tog isečka unose se podaci o nazivu, odnosno imenu i prezimenu nosioca prava i broju osnovne potvrde, a čiju tačnost svojim potpisom potvrđuje ovlašćeno lice isporučioca dobara, odnosno pružaoca usluga.\nZahtev i dokumentacija iz st. 1. i 5. ovog člana dostavljaju se u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave, a rešenje iz stava 7. ovog člana u elektronskom obliku.\nČl. 7 – 10.\nKupac prvog stana iz člana 56a Zakona ostvaruje refundaciju PDV u skladu sa Zakonom, na osnovu pismenog zahteva, koji podnosi nadležnom poreskom organu.\nStanovima, u smislu ovog pravilnika, smatraju se stambeni objekti, ekonomski deljive celine u okviru tih objekata, kao i vlasnički udeli na tim dobrima (u daljem tekstu: stan).\nNadležni poreski organ iz stava 1. ovog člana je organizaciona jedinica Poreske uprave koja je nadležna za prijem evidencione prijave obveznika PDV – prodavca stana u skladu sa Pravilnikom.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se na Obrascu RFN – Zahtev kupca prvog stana za refundaciju PDV, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\n1) izvod iz matične knjige rođenih;\n2) uverenje o državljanstvu;\n3) dokaz o prebivalištu (overena fotokopija lične karte ili potvrda o prebivalištu);\n4) overena kopija ugovora o kupoprodaji stana;\n5) račun ili drugi dokument koji služi kao račun o kupoprodaji stana u kojem je iskazan PDV;\n6) dokaz da je ugovorena cena stana sa PDV u potpunosti isplaćena uplatom na tekući račun prodavca, odnosno dokaz da je na ime ugovorene cene stana sa PDV isplaćen iznos koji nije manji od iznosa PDV obračunatog za prvi prenos prava raspolaganja na stanu uplatom na tekući račun prodavca u slučaju kupovine stana pod neprofitnim uslovima iz člana 56a stav 3. Zakona;\n7) overena izjava kupca stana da kupuje prvi stan.\nAko kupac prvog stana zahteva refundacija PDV i po osnovu člana, odnosno članova njegovog porodičnog domaćinstva, pored dokumenata iz stava 6. ovog člana, dostavlja i:\n1) dokument kojim se potvrđuje da je fizičko lice po osnovu koga kupac prvog stana zahteva refundaciju PDV član porodičnog domaćinstva kupca prvog stana u skladu sa članom 56a stav 6. Zakona;\n2) dokaz o prebivalištu člana porodičnog domaćinstva (overena fotokopija lične karte ili potvrda o prebivalištu).\nIzjava kupca stana da kupuje prvi stan iz stava 5. tačka 7) ovog člana daje se na Obrascu IKPS PDV – Izjava kupca stana da kupuje prvi stan, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nNadležni poreski organ iz stava 3. ovog člana, po sprovedenom postupku kontrole ispunjenosti uslova za ostvarivanje prava na refundaciju PDV, rešenjem odlučuje o zahtevu u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva, a u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja vrši se refundacija PDV.\nKupac hrane i opreme za bebe iz člana 56b Zakona ostvaruje refundaciju PDV u skladu sa Zakonom, na osnovu pismenog zahteva, koji podnosi nadležnom poreskom organu.\nPravo na refundaciju PDV iz stava 1. ovog člana može se ostvariti za dobra nabavljena do navršene prve godine starosti bebe u iznosu do 40.000 dinara, a za dobra nabavljena od navršene prve do navršene druge godine starosti bebe u iznosu do 30.000 dinara.\nAko lice iz stava 1. ovog člana u prvoj godini starosti bebe ostvari refundaciju PDV u iznosu manjem od 40.000 dinara, pravo na refundaciju PDV u prvoj godini starosti bebe smatra se u potpunosti ostvarenim.\nLice iz stava 1. ovog člana može da podnese zahtev za refundaciju PDV u periodu od 1. do 15. februara, odnosno od 1. do 15. jula tekuće godine.\nZahtev iz stava 1. ovog člana podnosi se na Obrascu RFNB – Zahtev kupca hrane i opreme za bebe za refundaciju PDV, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nNadležni poreski organ iz stava 1. ovog člana je organizaciona jedinica Poreske uprave na čijem području podnosilac zahteva ima prebivalište.\nUz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavljaju se fiskalni isečci izdati od strane prodavca hrane i opreme za bebe u skladu sa propisima kojima se uređuju fiskalne kase u periodu za koji se podnosi zahtev za refundaciju PDV, fotokopije i spisak brojeva tih fiskalnih isečaka.\nIzuzetno od stava 7. ovog člana, pri prvom podnošenju zahteva za refundaciju PDV usvojilac bebe dostavlja i fotokopiju odluke nadležnog organa o usvojenju, a staratelj bebe – fotokopiju odluke nadležnog organa o stavljanju pod starateljstvo.\nNadležni poreski organ iz stava 6. ovog člana, po sprovedenom postupku kontrole ispunjenosti uslova za ostvarivanje prava na refundaciju PDV, rešenjem odlučuje o zahtevu u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva, a u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja vrši se refundacija PDV.\nU obrascima REF 1 – Zahtev stranog obveznika za refakciju, REF 2 – Zahtev humanitarne organizacije za refakciju, REF 3A – Zahtev tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice za refakciju, REF 5 – Zahtev diplomatskog i konzularnog predstavništva, odnosno međunarodne organizacije za refakciju i RFN – Zahtev kupca prvog stana za refundaciju PDV, iznosi se iskazuju u dinarima, bez decimala.\nDokumentacija koja se dostavlja Poreskoj upravi u cilju sprovođenja postupaka refakcije i refundacije PDV mora biti na srpskom jeziku.\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“, a primenjivaće se od 1. januara 2005. godine.\nPravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije PDV: „Sl. glasnik RS“, br. 65/2005\nPravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV: „Sl. glasnik RS“, br. 107/2012\nPrvi zahtev za refundaciju PDV iz člana 56b Zakona može se podneti u periodu od 1. do 15. jula 2013. godine, za nabavke izvršene u periodu od 1. januara do 30. juna 2013. godine.\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“, a primenjivaće se od 1. januara 2013. godine, osim odredaba čl. 1, 2, 3, 5, 7. i 8, koje će se primenjivati od dana stupanja na snagu ovog pravilnika.\nPravilnika o izmenama i dopunama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV: „Sl. glasnik RS“, br. 120/2012\nOvaj pravilnik stupa na snagu 1. januara 2013. godine.\nPravilnik o izmenama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV: „Sl. glasnik RS“, br. 74/2013\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“.\nPravilnik o izmenama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV: „Sl. glasnik RS“, br. 66/2014\nOvaj pravilnik stupa na snagu 1. jula 2014. godine.\nPravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV: „Sl. glasnik RS“, br. 104/2018\nU Obrascu REF 1 – Zahtev stranog obveznika za refakciju, Obrascu REF 2 – Zahtev humanitarne organizacije za refakciju, Obrascu REF 3A – Zahtev tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice za refakciju i Obrascu REF 5 – Zahtev diplomatskog i konzularnog predstavništva, odnosno međunarodne organizacije za refakciju, koji su odštampani uz i čine sastavni deo Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV („Službeni glasnik RS”, br. 107/04, 65/05, 63/07, 107/12, 120/12, 74/13 i 66/14), oznaka: „M.P.” briše se.\nObrazac REF 4 – Zahtev stranog državljanina za refakciju i Obrazac REF 4E – Evidencija zahteva stranog državljanina za refakciju, koji su odštampani uz i čine sastavni deo Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV („Službeni glasnik RS”, br. 107/04, 65/05, 63/07, 107/12, 120/12, 74/13 i 66/14) brišu se.\nOvaj pravilnik stupa na snagu 1. januara 2019. godine.\n(važi do 31.12.2018.)\nKada će biti objavljeno Korisničko uputstvo za podnošenje zahteva za povraćaj/preknjižavanje u elektronskoj formi?\nOmogućeno podnošenje tri obrasca preko portala Poreske uprave od 1.1.2021. godine\nPodnošenje zahteva za refakciju PDV do 30. septembra 2020. godine\nNaredba o radnom vremenu i prostornim ograničenjima za vreme nepovoljne epidemiološke situacije tokom trajanja zarazne bolesti COVID-19\n(važi do 11.06.2021.)


Премијера филма „Дежевске Јеремије“ на РТС-у – StudenicaInfo\n15. maja 2017. Aktuelno, Kultura, Najave0\nU utorak 16.05.2017. godine u 18:30 časova, na drugom programu RTS-a biće prikazan film „Deževske Jeremije“, posvećen običajima uoči Svetog Proroka Jeremije u Podgolijskim selima.\nFilm je snimljen za trajnu arhivu Radio Televizije Srbije u okviru serijala „Srpski Istočnici“, u selu Belom Polju, opština Raška i selima Deževi i Vranovini, opština Novi Pazar.\nGlavni urednik je etnomuzikolog Svetlana Azanjac, reditelj Slobodan Samojlović. Organizatori snimanja filma su Dalibor Todorović i Goran Asović.\nLepo je videti jedan ovakav film posvećen očuvanju običaja i kulturne baštine Podgolijskih sela. Film je urađen prema etnološkom zapisivanju Dalibora Todorovića iz Raške.\nNa dan Svetog proroka Jeremije (po Julijanskom kalendaru 14. maja) u okolini Raške, grupa mladića i dece se sastaje i dogovara maršutu ophoda oko sela. U podgolijskim selima Sveti prorok Jeremija predstavlja zaštitnika ljudi, životinja, kuće, okućnice, plodnih polja i pašnjaka od zmija. Koristeći zvona, medenice i nekoliko drvenih čobanskih štapova, oni stvaraju buku i teraju zmije uz pevanje obrednih pesama. Kada grupa stigne ispred neke kuće u selu, dočekuju je domaćin i domaćica. Domaćin ih pozdravlja izgovarajući reči „Dobrodošle Jeremije! Nek’ nas Sv. Jeremija sačuva i izbavi od zmija.“ Pohod se kreće oko kuće (glavne zgrade u domaćinstvu) obilazeći je tri puta. Prilikom obilaska oko kuće peva se pesma u sedmercu „Jeremije u polje“.\nKada obiđu tri puta oko kuće pevajući ovu obrednu pesmu izgovaraju „Domaćice daj nam dara mesa, mleka, vune, para“. Domaćica daruje grupu mladića vunom, suvim mesom, jajima, sirom… Domaćin daje neku paru. Kada obiđu sva domaćinstva odlaze u polja pevajući: „Neka čuju naše glase dokle naša stoka pase“ i „Bešte zmije zlo se sprema u njivama nek vas nema“. Obilazak domaćinstava, zaseoka i celog sela traje do kasno uveče.\nKada se pohod završi grupe se okupljaju u centru sela i pale velike vatre oko kojih se okupljaju svi meštani. Od ovog trenutka prestaje običaj pohoda i počinje narodno veselje. Sviraju svirale, klaneti i bubnjevi. Igraju se tradicionalne igre i pevaju pesme.\nObičaje Jeremije, koji su se jedino zadržali u selima podno planine Golije na ovaj način biće sačuvani od zaborava. Meštani koji su učestvovali u stvaranju ovog značajnog projekta ponosni su što će biti deo bogate istorije Deževskog kraja poznatom po lozi Nemanjića osnivača prve srpske države.\nOno što je karakteristično za ova sela jeste, od naravno naziva nošnje: to su zubun, koji se nosio u 19. veku kod žena, zatim korporan sa jelekom kod muškaraca, zatim velika kabanica, japundža, a što se tiče posle Drugog svetskog rata-dominiraju šajkače, sako ili kaput od sukna.\nKulturno-umetničko društvo Golija svim srcem nastoji da autentičnom nošnjom, igrama i pesmama predstavi izvorne običaje svoga kraja širom sveta gde nastupa.\nTags: Golija, Deževa, Deževske Jeremije, Raška, Srpski Istočnici\nBiblioteka u Studenici [video]Prev


DERATIZACIJA JAVNIH POVRŠINA U KRAGUJEVCU: Akcija će trajati pet radnih dana | Novosti.RS\nDERATIZACIJA JAVNIH POVRŠINA U KRAGUJEVCU: Akcija će trajati pet radnih dana\n16. 04. 2021. u 22:08\nNADLEŽNE službe gradske uprave u Kragujevcu u ponedeljak, 19. aprila, započinju sprovođenje sistemske deratizacije na području grada.\nAkcija će trajati pet radnih dana, a predviđeno je uništavanje miševa i pacova.\nDeratizacijom će biti obuhvaćene obale reke Lepenice, divlje deponije, neuređene ili delimično uređene zelene površine, gradska deponija, kanalizaciona mreža i druga mesta.\nSPOMENIK HRABROM PILOTU: Sećanje na Oto Sepa koji je hrabro poginuo u borbi sa nemačkim avionima\nMAJKA ZARAZILA BEBU U TRUDNOĆI: Novorođenče iz Kragujevca priključeno na respirator - Lekari ističu da je to najteži zabeleženi slučaj\nBEBA OBOLELA OD VIRUSA KORONA U TEŠKOM STANJU: Doktorka Savić iz Pedijatrijske klinike- Tri sata posle rođenja počela da pokazuje simptome\n16. 04. 2021. u 15:55\nKragujevac deratizacija deratizacija u Kragujevcu akcija deratizacije\nLEKARI SE BORE ZA ŽIVOT BEBE: Novi detalji drame u Kragujevcu - majka nije znala da ima koronu\nLEKARI Univerzitetskog kliničkog centra u Kragujevcu bore se da spasu život bebe koja je priključena na respirator na intenzivnoj nezi jer je ustanovljeno da ima koronu.\n16. 04. 2021. u 13:09\nRAZGOVORIMA DO REŠENJA: Radnici preduzeća "Fijat plastik" kod gradonačelnika Kragujevca\nGRADONAČELNIK Kragujevca Nikola Dašić primio je danas predstavnike radnika fabrike „Fijat plastik“ gde već dva meseca traje generalni štrajk zaposlenih. Obećao da će o tome obavestiti Vladu Srbije i pokušati da u razgovorima sa menadžmentom „Fijata“ nađu obostrano prihvatljivo rešenje.\n15. 04. 2021. u 19:32\nSLUŽBENICI POMAŽU GRAĐANIMA: U Kragujevcu otvoren prvi šalter eUprave za podršku građanima\nU GRADSKOJ upravo u Kragujevcu otvoren je šalter za podršku građanima u otvaranju naloga na portalu eUprave,prvi od ukupno 143 planiranih u Srbiji.\n15. 04. 2021. u 19:30\nUTVRĐEN PREDLOG KANDIDATA: Gradsko veće Kragujevca o Đurđevdanskoj nagradi\n14. 04. 2021. u 17:21\nDOMAĆI STRIP OSVOJIO REGION: "Vekovnici“ objavljeni i u Grčkoj\nU Grčkoj je objavljen prvi album strip serijala "Vekovnici“, pod imenom "Rekvijem“, u izdanju jedne od najvećih izdavačkih kuća u toj zemlji pod nazivom "DŽema Pres“, saopštila je Škola stripa "Nikola Mitrović Kokan“ koja radi pri Leskovačkom kulturnom centru.\nSVE NA 144 RATE: Gradonačelnik Šapca najavio "utopljavanje" zgrada\n06. 05. 2021. u 22:03\nVENAC ZA ZDRAVLJE: Pirotski Romi i stočari obeležili Đurđevdan\nPIROTSKI Romi i stočari obeležili si Đurđevdan. Najveselije je bilo u Romskom naselju u Pirotu, ali u u belopalanačkooj Murici, gde se tradicionalno sprema jagnjeći ražanj i dočekuju gosti. Đurđevdan je i seoska slava u najudaljenijem pirotskom selu Zaskovci, kooje se nalazi podno Midžora.\n06. 05. 2021. u 21:41\nEPIDEMIJA U BRANIČEVSKOM OKRUGU: Broj zaraženih pao na svega 28\nPREMA najnovijim podacima Zavoda za javno zdravlje Požarevac, na području Braničevskog okruga broj zaraženih Kovidom 19 pao je na 28.\n06. 05. 2021. u 21:40\nEPIDEMIJA U PIROTSKOM OKRUGU: Revakcinisano 27 posto građana\nOD POČETKA imunizacije u Pirotskom okrugu vakcinisano je 23.714 građana, a obe vakcine primilo je 19.103 građana.\n06. 05. 2021. u 21:32\n23:55 KANDIĆ IMAO 1,2 PROMILA ALKOHOLA: Novi detalji sudara koji je izazvao vozač ''mercedesa'' u vlasništvu Vlade CG - ispituje se ko je vozio\nZAMENIK generalnog sekretara Vlade Crne Gore Nikola Kandić u noći udesa, 2. maja ove godine u Podgorici, imao je tokom alkotestiranja 1,2 promila alkohola u krvi.\n107 DRŽAVA DAJE 25.000 EVRA: Ako ste na ovom spisku možete se prijaviti za novac


Vreme danas u Nišu delimično oblačno. Jutarnja temperatura u gradu na Nišavi biće 4 stepena, dok će u najtoplijem delu dana biti 16 stepeni. 00\nU Republici Srbiji je do 15 časova 4. aprila 2020. godine registrovano ukupno 1.624 potvrđenih slučajeva COVID 19. Od poslednjeg izveštaja do 15 časova testirani su uzorci 645 osoba od kojih je 148 p...\nJKP “Naissus” postavlja rezervoare sa dezinfekcionim sreds...\nJKP“Naissus“ Niš, kao društveno odgovorno preduzeće, preduzima mere u skladu sa novonastalom situacijom i na deset lokacija u gradu postavlja mobilne rezervoare sa dezinfekcionim sredstvom kao dodatn...


Od 1. juna biće otvoreni svi hoteli na Zlatiboru - infoBirač\nZbog preporuka da se odmor provede u Srbiji na Zlatiboru očekuju dobru ljetnju sezonu koja će uspjeti da ublaži ekonomske gubitke koje su svi turistički i ugostiteljski objekti imali zbog epidemije korona virusa, izjavio je direktor Turističke organizacije Zlatibor Vladimir Živanović.\n“Od 1. juna svi hoteli na Zlatiboru počeće sa radom, a buking je već počeo. Rezervacije su uglavnom za jul i avgust, a svi hoteli daju popuste od 20 do 30 odsto za boravak na Zlatiboru u junu. Produžava se i boravak gostiju, koji je do sada iznosio u proseku 4 dana, tako ukoliko se i sezona produži na septembar i oktobar očekujemo ublažavanje ekonomskih posledica epidemije “, kaže Živanović za Tanjug.\nŽivanović ističe da će cijene biti na prošlogodišnjem nivou i da nema najave uvećanja zbog dodatnih higijenskih mjera koje će morati svi da preduzimaju.\nA za vrijeme vanrednog stanja na Zlatiboru su započeti radovi na rekonstrukciji Kraljevog trga, jezera i kompletnog centra.\n“Radi se promenada u samom centru, kompletna rekonstrukcija trga i jezera, tako da će centar Zlatibora dobiti potpuno novi izgled. Radovi su obimni ali će biti gotovi do 1. jula”, najavljuje Živanović.\nDirektor TO Zlatibor ističe da će ovog ljeta gostima biti na raspolaganju i novi turistički lokaliteti poput novootvorenog kaubojskog grada El paso, a do kraja letnje sezone moguće je i da proradi panoramska gondola od Zlatibora do Tornika.\nVlada Srpske spremna da studente oslobodi plaćanja školarine\nNove mjere: Nastava u školskim klupama do petog razreda od utorka, dozvoljen rad baštama kafića – od 8. aprila kafići počinju sa normalnim radom do 22 časa


Kome bre to oni sviraju – o tri linije nezainteresovanosti - Mašina\nStav · Milan Marković Matis\t· 01.03.2018.\nKada pomislim na situaciju na našoj kulturnoj sceni često se setim kada sam pre nekoliko godina prevozio kombijem nameštaj pa smo čekajući na semaforu bili prinuđeni da slušamo tonsku probu nekog free jazz benda u bašti jednog od džentrifikovanih prostora Savamale. Kombi je stajao na semaforu, bašta je bila prazna, bend je prašio svoje improvizacije a vozač (veseli rmpajlija) je posle minut dva ćutanja samo izgovorio: „kome bre oni to sviraju.“ Jasno je da se duhoviti komentar nije odnosio samo na činjenicu da je bašta bila prazna, već je nosio notu začuđenosti zbog toga što samom bendu izgleda da nije smetalo to što valjda niko normalan nikada neće ni moći da sluša tu njihovu buku.\nNa taj komentar pomislim jer se sve češće osećam napušteno, ali ne samo od ljudi koji na najvišem nivou kroje kulturnu politiku, od selektora festivala i raznih upravnika, dramaturga i ostalih koji učestvuju u stvaranju kulturne ponude ovog grada. Sve više i sami umetnici, „kulturni radnici“ – delom dobrovoljno, delom prinuđeni depresijom „kapitalističkog realizma“, svojim begom u unutrašnji ili spoljašnji egzil – utiču da se se kultura ovog grada pretvori u kulturu koja jedna klasa proizvodi za samu sebe. To ne znači da nema i popularne kulture, kulture za „široke narodne mase“, ali ona se svodi na velika bogata veselja ograničenog delovanja – a „ja bih još ja bih još bebo”.\nKome dakle sviraju naši „kulturni radnici“, i kako se snalaze u situaciji de facto napuštenosti od strane države?1\nPrva i druga linija nezainteresovanosti\nOdgovor Vladana Jeremića povodom objavljivanja teksta „Kome bre to oni sviraju – o tri…\nPazolini je pisao o tome kako je jedina kultura koja ga interesuje visoka i kultura najnižeg sloja – kultura srednje klase je bila nešto što je prezirao. Iako se u poslednje vreme (usled činjenice da su politički sukobi vešto sklonjeni od očiju javnosti) čini da sukob između zagovornika visoke i popularne kulturne politike zaoštrava, mi danas u Srbiji sve manje imamo i jednu i drugu. Ako se setimo žustre i neobično emotivne rasprave oko televizijskog emitovanja Fabrovog „Olimpa“ – predstave koja je organizovana od i za društvenu elitu – i opšteg zgražavanja zbog velikog honorara koji je dobio Aca Lukas za doček nove, i ako za trenutak stavimo na stranu sud o kvalitetu (mada je za mene Lukas verovatno muzički relevantnija pojava od Fabrovog prevaziđenog pozorišta), primetićemo da je malo komentara pisano iz ugla iz kog bi se i o jednom i drugom događaju dalo razmišljati kao o simptomima gašenja kulture u Srbiji. U fokusu koji je taj (lažni) sukob preuzeo na sebe, ono što je ostalo sakriveno je proces ukrupljavanja – činjenica da se sve više favorizuju veliki događaji, spektakli za koje nije problem odvojiti bilo koju količinu novca dok se domaćoj, maloj produkciji po pravilu potpuno ukida finansiranje. Dobra ilustracija za ovo je informacija koja prošla skoro neprimećeno, da su sa gradskog budžeta skinuti kulturni centri iz pet beogradskih predgrađa, a da je za nezavisnu produkciju već godinama skoro ukinuto finansiranje (prošle godine je od 0,7% republičkog budžeta koliko iznosi budžet za kulturu, 0,8% dodeljeno organizacijama civilnog sektora) pa su tako mnoge grupe, umetnici pa čak i festivali bili prinuđeni da se snalaze ili se jednostavno nisu snašli. Dakle kultura o kojoj pričamo su spektakli: za elitu iz „kruga dvojke“ – koji služe reprezentaciji ka spolja (Bitef, Madlenijanum, Beogradski festival igre…), ili za „narod“ – koji služe za lokalnu reprezentaciju (kao što je to bila proslava Nove godine sa Acom Lukasom). Kultura onda postaje (baš kao i politika) više sredstvo legitimizacije za različite pozicije moći odnosno kupovinu društvenog mira nego bilo šta drugo.\nSrpskoj naprednoj stranci koja nikako ne može da se oslobodi svog narodnjačkog brendinga je Aja Jung potrebna upravo zbog te legitimizacije, ne samo kao osoba koja stoji iza Beogradskog festivala igre već i kao više puta deklarisana peta generacija beograđana. Ali zgražavanje oko pojavljivanja Aje Jung na listi SNS govori samo o nerazumevanju tog procesa konsolidacije tržišta kulture u kojem je onima koji su sposobni, ambiciozni i beskrupulozni (u slučaju Branka Kockice samo beskrupulozni) savršeno jasno na koji način se obezbeđuje pozicija na sceni. Ali tu nema (i ne treba da bude) moralne kritike jer ni problem nije moralne prirode. Ideja tako shvaćenog identiteta (peto generacijskog), političkog delovanja (klijentelizma) pa i ostvarivanja pozicije na kulturnoj sceni sasvim je u skladu sa građanskim moralom koji uvek i prvo polazi od pitanja vlasništva. Dakle, problem nije pitanje korupcije jer je politički život izvan korupcije u savremenom društvu moguć koliko i život izvan ideologije.\nUverio sam se kako taj mehanizam funkcioniše kada sam i sam postao član SNS,2 mada situacija nije bila bolja ni u ostalim strankama u koje smo se učlanili. Zbog potpunog ideološkog/idejnog vakuma koji vlada u većini stranaka koje kod nas pretenduju na vlast, struktura je gladna bilo kakvog sadržaja, bilo čega što će doneti makar trunku legitimiteta i privida da postoji još neki razlog da se vlada – osim same želje za vlašću. Ono što nam je naime još tada postalo jasno je da problem nije „politizacija“ (ili tačnije partizacija) kulturne scene (privatizacija institucija, otimanje budžeta za lične poslove…) već da je sve to posledica dalje depolitizacije same političke scene u Srbiji. Odluka Aje Jung, Branka Kockice i ostalih da na ovaj način podrže vladajuću stranku vidim kao sasvim prirodnu u društvu u kom se političko delovanje praktično svodi na odluku koju grupu kriminalaca ćemo podržati u sprovođenju krađe društvene imovine – „kulturnu“ (koja je branila „Olimp“ u Sava Centru) ili „narodnjačku“ (koja preferira Acu Lukasa). Beogradski festival igre u tom smislu može da bude dobra smernica za budućnost za festivale kao što je Bitef jer se organizatori BFI nikada nisu ni pravili da su zainteresovani za domaću plesnu produkciju, šta više možemo reći da je uspon ovog festivala koji u Beograd dovodi velike i lepe plesne predstave iz inostranstva direktno povezana sa padom (finansiranja) domaće plesne produkcije. Dok god BFI postoji, niko ne može da tvrdi da savremeni ples u Srbiji (koji je uvek bio uzorno aktivan, uspešan i priznat deo kulturne scene Beograda) danas preživljava samo zahvaljujući samoeksploataciji njenih aktera.\nKao što je verovatno očigledno ovaj tekst se, iako provociran predizbornom groznicom, ne bavi poređenjem programa, različitih pogleda u izbornoj ponudi, ne samo zato što tu ponudu zapravo ne poznajem dovoljno dobro niti me ona naročito interesuje već pre svega zato što (sudeći po onome što su predstavnici stranaka izneli na debati o kulturnoj politici „Treba li nam kultura“ u organizaciji NKSS) velike razlike zapravo i nema. Od liberalnih stranaka kojima je prioritet povezivanja privrede i kulture („stvaranje novih modela finansiranja“) do raznih floskula o potrebi da se „borimo za ljude“ i drugih gluposti koje govore ne samo o nepripremljenosti za debatu već i očiglednu nezainteresovanost za temu predstavnika većine stranaka – jedina stranka koja se izdvajala pričom o decentralizaciji, participaciji i otvorenosti u kulturi je Ne davimo Beograd. Moguće da su upravo oni ti novi pošteni i pomalo revolucionarni građanski političari za koje moj tata već godinama mašta da će se jednog dana pojaviti i rešiti stvar. Ali politika nije samo parlament kao što ni kultura nije samo institucija. Primer sa „nezavisne“ ili aktivističke scene koji mi je čini važnim za ovaj razgovor (primer treće „linije nezainteresovanosti“) je Salon nepotkupljivih.\nTreća linija nezainteresovanosti\nKada je u pitanju artivizam, aktivistička ili društveno angažovana umetnost, govorimo o izrazu koji se često obraća najširoj mogućoj publici i (barem deklarativno) zastupa njihov interes u konfliktu/dijalogu sa pozicijama moći. Radikalna akcija grupe Nepotkupljivi u okviru pratećeg programa Salona nepotkupljivih tako kritikuje problem korupcije koja se javlja u institucijama kulture. Akciji u kojoj je na otvaranju Muzeja savremene umetnosti grupa umetnika privedena zbog nošenja maski sa likom Predsednika Republike prethodila je online kampanja gde je kao logo Salona korišćen sendvič a sendviči su kao performativna akcija i deljeni i tokom trajanja Salona. Odluka vlasti da baš pred gradske izbore završi sa renoviranjem muzeja se dakle poredi sa nuđenjem sendviča ljudima kojima je po legendi to plata za učešće na mitinzima vlasti, ljudima koji su za razliku od umetnika okupljenih oko Salona – potkupljivi. U prepisci sa Vladanom Jeremićem, jednim od glavnih inicijatora Salona saznao sam da ideju koja stoji iza sendviča (pa verovatno i imena Salona) nisam dobro razumeo, da „sendvičari“ nisu narod nego funkcioneri, da nije važno ko radi za sendvič i da on ne predstavlja ništa više od „art simbola“. Već sa tim da postoji bilo šta što je samo „art simbol“ nikako ne mogu da se složim ali ono što naročito iritira kod te moralno superiorne pozicije sa koje nastupa Salon a naročito inicijatori kao što je Jeremić je da se ni u jednom trenutku ne bave problematizacijom svoje sopstvene privilegovane pozicije, jer, bar kada je Jeremić u pitanju, nije teško distancirati se od tih potkupljivih masa sendvičara sa kojim upoređujemo gradske funkcionere ako radite za fondaciju kao što je Roza Luksemburg i živite zaštićeni u balonu međunarodne NGO scene.\nOvako distanciranje od „bezubih sendvičara“ otkriva više od nedostatka osnovnog političkog senzibiliteta – ono govori o nedostatku bilo kakve komunikacije (a možda i želje za komunikacijom) sa ljudima kojima se navodno obraćamo. Ali ako pratimo liniju Jeremićeve argumentacije o sendviču kao „art simbolu“ onda postaje jasno da značaj ove akcije ne treba razmatrati na osnovu njenog političkog učinka ili sposobnosti da komunicira sa publikom kao potencijalnim saveznikom u društvenoj borbi već po tome koliko se o njoj pisalo na e-fluxu – dakle jednostavno kao o umetničkom produktu u artivističkoj niši umetničkog tržišta. Jer i pored toga što je akcija Nepotkupljivi predstavljala samo jedan deo aktivnosti Salona, treba da se zapitamo kakav utisak je mogla da dobije osoba koja nije bila na otvaranju MSUB, dakle velika većina ljudi koji su bilo šta čuli o Salonu. Upravo zbog toga što nastupaju sa te moralno superiorne pozicije levog aktivizma u formi umetničke akcije, kroz Salon nepotkupljivih je progovorio prezir za „sendvičare“ sličan onom koji oseća elita iz „kruga dvojke“, on je pokazao istu nezainteresovanost za njihovu sudbinu kao organizatori koncerta za doček Nove – s tim što za razliku od elitističke kulture (koja ih isključuje), odnosno narodnjačkog mega spektakla (koji ih pacifikuje), radikalnost Salona nepotkupljivih, kao što je na žalost previše čest slučaj kod savremene levice, ne uspeva da ponudi više od radikalne moralne pridike.\nNe želim da se ovaj tekst čita kao posledica depresivnog nihilizma autora ili primer generalne kritike čiji je cilj uvek samo dokazivanje ispravnosti sopstvene ideološke pozicije. Ja iskreno verujem da postoje i mnogi drugi načini razmišljanja o odnosu umetnosti i društva izvan pomenuta tri, koji ne pristaju na borbu u okviru tržišta moralnih pozicija ili na veštačku podelu na visoku i popularnu umetnost. Kultura o kojoj govorim je svakako svesna klase i društvenog konflikta ali i toga da je van neprestalnih moralnih zahteva sa institucionalne levice i potkupljivanja sa desnice na kraju ipak prepuštena sama sebi. To ipak ne znači da ona polazi od neke hiperindividualističke ili izmaštane postideološke pozicije već naprotiv, od potrage za novim koalicijama na bazi međusobne podrške, ljubavi i borbe.\nOdgovor Vladana Jeremića povodom objavljivanja teksta „Kome bre to oni sviraju – o tri linije nezainteresovanosti“ možete pročitati na ovom linku.\nMala uvodna napomena početku – dok god su kod nas na dejstvu sve tri vrste krađe – nelegalna (npr. krađa slike Petra Lubarde iz Doma sindikata), polu-legalna (novogodišnje ukrašavanje Beograda) i legalna (privatizacija društvene imovine), odbijam da diskutujem o „tržišnoj“ pozadini činjenice da novca nema (tome zašto nema novca „i za jedno i za drugo“), te sva smanjivanja budžeta posmatram isključivo kao deo kulturne politike.\nZanimljivo je napomenuti da su nam kada smo se učlanjivali u SNS-u nekoliko puta ponovili da je mnogo bolje da (baš kao Aja Jung) budemo na listi kao stručnjaci iz svoje oblasti, ne kao članovi – a da ćemo rukovodeće pozicije u institucijama kulture dobiti u svakom slučaju\nKljučne reči: izborikultura\nMašina\t· 16.02.2018.\nVladan Jeremić\t· 03.03.2018.\nStefan Aleksić\t· 17.04.2019.


NEKA SE PRIPREMI MEKTIĆ: Počinje suđenje bivšem ministru sigurnosti BiH, evo za šta se sve tereti... | Slobodna Bosna\nOptuženima za “visoku korupciju” – bivšem ministru sigurnosti Draganu Mektiću, Igoru Golijaninu, Samiru Agiću i Edinu Garapliji – zakazan je početak suđenja za sljedeću sedmicu\nNa ročištu za prethodno saslušanje, optuženi su se izjasnili da nisu krivi za zloupotrebu položaja ili ovlaštenja kojom je pričinjena šteta veća od 240.000 konvertibilnih maraka (KM).\nOni se terete da su počinili djelo “visoke korupcije”, koje šteti međunarodnom ugledu BiH, te da su kršili Zakon o javnim nabavkama, Zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, Zakon o ministarstvima i drugim organima uprave u BiH, Zakon o državnoj službi u institucijama BiH i interne propise Ministarstva sigurnosti BiH.\nSuđenje bivšem ministru bezbjednosti u Savjetu ministara Draganu Mektiću trebalo bi da počne 4. juna pred Sudom BiH po optužnici Tužilaštva BiH za zloupotrebu položaja ili ovlaštenja i nanesenu štetu od 244.764 KM.\nOsim Mektića, optužnicom su obuhvaćeni i njegov tadašnji šef kabineta Igor Golijanin, pomoćnik ministra Semir Agić, kao i Edin Garaplija, u svojstvu odgovornog lica i vlasnika Instituta za zaštitu od požara i eksplozija "Inza" Sarajevo.\nOptužnica ih tereti da su zloupotrijebili položaj prilikom realizacije Projekta prekogranične saradnje u oblasti vatrogastva, koga je finansirala Delegacija EU u BiH u vrijednosti od 198.454 eura.\nMEKTIĆ IZLUDIO DODIKOVU MILJENICU: „On je sačuvao strane sudije, to je njegova potreba da pokaže poslušnost i podobnost prema političkom Sarajevu i SDA…“\nSUD ODBIO PRIJEDLOG TUŽILAŠTVA: Mektić i drugi mogu komunicirati sa medijima!\nMEKTIĆ PRED SVIMA OBRUKAO ŠPIRIĆA: "Pa njegova supruga je Bošnjakinja, samo što ga je sramota pa joj je ime iz Nedžima promijenio u..."\n25. Jun. 20205\n"SLOBODNA BOSNA" OTKRIVA KO PODRŽAVA NASILNIKE S BEOGRADSKIH PROTESTA: Je li Vučić, govoreći da na njegovom rušenju rade "neke zemlje iz regije", mislio na BiH, odnosno RS i MILORADA DODIKA?!\nMEKTIĆ KOMENTARISAO HAOS U BEOGRADU: "Diktatori samo ovako mogu da odu; SLUŠAM POVRIJEĐENA TRI KONJA..."


Foča: Zastrašujuće klizište ruši sve pred sobom! | Info | Politika\n7. December, 12:30\nUpravo gledate Rijedak fenomen: Mačka sa četiri uha je hit na društvenim mrežama! (VIDEO) 0 Video Pre 12 min ”Mida” je popularna na društvenim mrežama u Turskoj, ali i šire. "Njen rep je takođe malo kraći u odnosu na druge...


Spriječiti nasilje u porodici, posebno nasilje nad djecom | Kodex.ME\nSpriječiti nasilje u porodici, posebno nasilje nad djecom\nTragični događaji koji su u toku proteklog mjeseca potresli crnogorsku javnost, bili su direktan povod za sazivanje sjednice Savjeta za prava djeteta, koji izražava zabrinutost zbog nemilih događaja i apeluje na sve činioce našeg društva da se zajedničkim snagama bore protiv svih vidova nasilja nad djecom, poručeno je sa sjednice Savjeta za prava djeteta kojom je presjedavao ministar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić.\n13. 02. 2018 - 16:58 Autor: Kodex\n"U fokus javnosti neophodno je staviti pitanja: kako prepoznati i kako reagovati na nasilje nad djecom, odnosno šta je neophodno da svako od nas uradi da se nasilje spriječi? Po principu hitnosti, poštovanja ljudskih i dječjih prava, radom u najboljem interesu djeteta moramo djelovati i adekvatno reagovati na svaku prijavu nasilja, unapređivati programe prevencije, da bi u potpunosti funkcionisali kao sistem na koji se građani mogu osloniti", navodi se u saopštenju Ministarstva rada i socijalnog staranja.\nPozvali su sve građane i građanke, sve institucije sistema, organizacije civilnog društva, "da zajedno djelujemo kako bismo spriječili nasilje u porodici, posebno nasilje nad djecom".\n"Samo zajedničkim snagama i ličnim odgovornostima, možemo i moramo uticati na sprečavanje i suzbijanje nasilja", saopšteno je.\nIz Ministarstva kažu da je u domaćem javnom prostoru medijska pažnja neophodna da ukaže na probleme, pokrene javnost, institucije i nadležne organe da brzo i djelotvorno reaguju, "da bi Crna Gora dostigla civilizacijski standard koji traži da mediji poštuju ljudsko dostojanstvo i prava djece, neophodno je da mediji postanu svjesni svoje odgovornosti, te da u svojim izvještavanjima poštuju zakonske odredbe koje se odnose na zaštitu prava djece na privatnost".\n"Prilikom izvještavanja o događajima koji se odnose na djecu razumljivo je da treba voditi računa o potrebi javnosti za informacijom, međutim mora se pokazati i poseban senzibilitet za zaštitu interesa djeteta i neposredno pogođenih osoba.\nPozivamo sve građane, organizacije i institucije da na svaki oblik nasilja reagujemo, da ga pravovremeno prijavljujemo i da se svi zajedno borimo za što bolji i mirniji život naših građana i za okruženje bez nasilja u kojem naša djeca mogu bezbrižno odrastati. Ne zatvarajmo oči i ne okrećimo glavu. Reagujmo!", poručuju iz Ministarstva.\nNacionalna SOS linija primila skoro 1 000 poziva za tri mjeseca\n05. 07. 2018 - 12:21 | Društvo


Novosti.RS | Tag | Tema | vakcinisanje\nNATO POČEO VAKCINACIJU: Poljska cepiva rezervisana za svoje građane dala zapadnoj alijansi\nZAPADNA vojna alijansa NATO počela je da vakciniše svoje zaposlene, a to je omogućila Poljska, prenose nemački mediji.\nUVOĐENJE "ZELENOG PASOŠA" ? U Austriji novi zakon donosi prava za vakcinisane\nIZMENE korona zakona u Austriji otvaraju mogućnost za uvođenje posebnih prava za vakcinisane.\n18. 03. 2021. u 10:22\nVAKCINACIJA POČINJE U 13 ČASOVA: Užički medicinari u redu za vakcinu\nZAVODU za javno zdravlje Užice distribuirano je danas 280 doza "Pfizer – Biontech" vakcina protiv virusa kovid 19, a vakcinacija će početi u 13 časova u ovdašnjoj Opštoj bolnici.\n15:16 DETALJI PUCNJAVE U PARIZU: Jedna osoba poginula, napadač pobegao na motoru (VIDEO)\n15:15 GDE JE NAJRIZIČNIJE? Ovakva je situacija sa virusom korona u gradovima u Srbiji


Izvor: OK radio arhiva vesti 09.04.2019 - Naslovi.net\nProlećno spremanje: Rešite se kabastog otpada\nOK radio 09.04.2019\nVranje - Javno preduzeće „Komrad“ će od 12. aprila do 5. maja organizovati tradicionalnu prolećnu akciju prikupljanja kabastog otpada. U okviru akcije "Izbacimo kabasti otpad" ovo javno preduzeće će postaviti velike kontejnere, kapaciteta sedam… »\nNema odmora za Aktičistkinje: Da Vranjska reka zablista (foto) Foto Galerija\nNeformalna grupa "Aktičistkinje" iz Vranja je u nedelju 7. aprila održala svoju drugu javnu akciju čišćenja. Svoje aktivnosti „Aktičistkinje“ su započele poslednjeg dana marta, čišćenjem čuvene vranjske Mačkine česme. Članice i članovi… »\nNove donacije za zc\nSlužbi za patologiju novog Hirurškog bloka u Vranju firma „Medicon Deč“ d.o.o. uručila je vrednu donaciju. Reč je o obdukcionom stolu, čija je vrednost oko pola miliona dinara. Isti dobavljač poklonio je i polovno vozilo marke „mercedes“… »\n09.04.2019 OK radio, kategorije


Evropa: Himna strahu\nProgram i fond "Svetlana Djurdjevic Lukic"\nPopulističke antievropske stranke jačaju u EU usled mera koje je donosila za rešavanje krize, iako za nju nije odgovorna. Uprkos svim slabostima, koje su normalne budući da je reč o Uniji u kojoj se odluke donose konsenzusom 28 članica, ujedinjena Evropa lakše će odgovoriti na brojne izazove sa kojima se suočavaju zemlje članice, od klimatskih promena i energetske zavisnosti od inostranstva, preko starenja stanovništva do konkurencije u vidu velikih tržišta poput Rusije, Kine i Brazila i terorističkih pretnji u svetu. Oni koji dovode u pitanje evropske integracije nemaju ni predloge kojima bi odgovorili na probleme i strahove na kojima grade popularnost ni šanse da dobiju većinu mesta u Evropskom parlamentu na izborima koji se održavaju u maju. Zato ne treba isključivo populistima ostaviti da se pozivaju na strahove. Tradicionalne političke snage u Parlamentu, pored konstruktivne vizije problema, ne treba da beže ni od ukazivanja da je narastajući populizam opasan.\nKriza brine mnoge građane, ali EU za nju nije odgovorna\nNarastajući populizam ugrožava zaštitu koju pruža ujedinjenje Evrope\nMonetarna unija pruža još jedan simboličan primer zaštitničke logike koja se primenjuje u Evropi. Kao što je istakao Žak Delor, evro je zaštitio zemlje članice, između ostalog od posledica sopstvenih gluposti. Evropa tako štiti od prekomernih finansijskih špekulacija između državnih valuta, kao i od strašnih posledica sukcesivnih ratova valuta. Uostalom zbog toga građani svih zemalja zone evra pružaju većinsku podršku monetarnoj uniji; njima je draže da, čak i protiv svoje volje, prihvate prava i obaveze vezane za zajedničku valutu, nego da se okrenu ka rizičnoj mogućnosti povratka na nacionalnu valutu. Malo Evropljana bi evru posvetilo "himnu ljubavi", ali se bi takođe tek malobrojni poveli za devizom "poljubi ili ostavi".\nImidž evropskog prostora slobodnog kretanja u javnosti je mnogo složeniji. On u načelu uživa podršku, čak u tolikoj meri da se smatra jednim od ključnih elemenata pripadanja EU, ali često se i kritikuje zvog nekih posledica, na primer nelojalne socijalne konkurencije i delinkvencije za koju su odgovorni stranci. Neophodno je suočiti se s tim pretnjama, na primer boljim ograničenjima za slanje radnika na rad u inostranstvo ili jačanjem saradnje u policiji i pravosuđu. Ukoliko bismo se nadahnuli primerom Švajcarske koja je nedavno o tome glasala i revidirali načelo slobodnog kretanja, to bi imalo veoma negativne posledice. Šta bi se na primer dogodilo sa 300.000 rezidenata Francuske svih nivoa koji svakog dana odlaze da rde u drugu članicu EU (a samo 11.000 stranih rezidenata dolazi u Francusku?). Kada je reč o stalnim kontrolama na granicama, one nisu pokazale da su korisne u zemljama poput Velike Britanije, koja je i sama žrtva delinkvencije za koju su odgovorni stranci; jedino je izvesno da te kontrole svakog dana opterećuju stotine hiljada putnika, prevoznika i radnika koji nemaju da prijave ništa osim vremena koje su izgubili bez ikakvog razloga.\nKampanja za izbore za Evropski parlament prirodno treba da dovede doisticanja mogućnosti i dorpinosa koje je donelo izgradnje ujedinjene evrope u pozitivnom svetlu, na primer u pogledu privrednog rasta i zapošljavanja, kao i razmene ljudskih resursa. Međutim, ne treba isključivo "populistima" ostaviti da se pozivaju na strahove, jer rast populista i sam predstavlja neefikasan odgovor i još jednu pretnju za Evropljane.\nAutor: Iv Bertonsini (Yves Bertoncini), direktor Naše Evrope - Instituta Žak Delor\nFoto: Naša Evropa - Institut Žak Delor (Notre Europe - Institute Jacques Delors), EUractiv\n(na fotografiji: Iv Bertonsini)


koronavirus broj zaraženih bih | Info | Društvo\n24. October, 20:16\nFBiH: 129 zaraženih od koronavirusa 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nFBiH: 129 zaraženih od koronavirusa\n14.09.2020. / 12:51\nZavod za javno zdravstvo Federacije BiH saopštio je da je tokom protekla 24 časa virus korona potvrđen kod 129 od 1.133 testirana uzorka, a šest lica je preminulo.\nNovi slučajevi registrovani su u svim kantonima u FBiH, osim u Bosansko-podrinjskom i Posavskom.\nPreminula su dva muškarca iz Visokog, po jedan iz Bihaća, Livna i Zenice, te žena iz Zenice.\nU protekla 24 časa oporavak je zabilježen kod 72 pacijenta.\nTrenutno je 4.037 pozitivnih na virus korona.\nOd početka pandemije, testirana su ukupno 136.563 uzorka, a kovid 19 potvrđen je kod 15.050 lica, saopšteno je iz Zavoda.\nZaključno sa današnjim danom, u FBiH izliječena su 10.604 pacijenta, a preminulo je 409 lica.


Svečanost je započela himnom sportskog udruženja. Nakon toga, predsednik Jene Utaši je predstavio najlepše trenutke akademije u poslednjih deset godina, odnosno došlo je i do prezentacije knjiga.\nDogađaju je prisustvovao i fudbaler Bertalan Bočkai, koji je nedavno prešao iz mađarskog Honveda u ekipu TSC -u iz Bačke Topole.\nU proteklih deset godina je stotine dece izabralo akademiju u Totovom Selu. Florian Čeke iz Ruskog Sela je član akademije tri godine. Po njegovom mišljenju, postoje svi uslovi za razvoj, sve što treba je istrajnost i puno vežbanja: "Toplo preporučujem ovu akademiju svima, jer su ovde odlični uslovi, treneri su jako dobri, možete se dobro razvijati i treninzi su dobri."\nPre deset godina ustanova nije imala ni svoj fudbalski teren, tadašnja igračke grupe su trenirale na terenima drugih naselja. Od tada je, međutim, ustanova bogatija sa dva travnata terena i sa jednim terenom gde je veštačka trava.\nIvan Ruža, trener ekipe U17, dospeo je na akademiju pre deset godina kao igrač: „Treninzi su se od tog perioda uveliko promenili, budući da se fudbal i struka razvijaju i moramo slediti ovaj put, pa tako se i fudbaleri razvijaju, to dobro pokazuje i činjenica da smo se sa dva uzrasta takmičili u drugoj ligi, a cilj je da se i sledeće godine treći uzrast dovede na taj nivo. Trenutno mislim da je to stvarnost za nas."\nPre nekoliko nedelja akademija se proširila i sopstvenom teretanom koja je realizovana uz podršku Fondacije "Betlen Gabor". Ima manje sprava za snagu od prosečne teretane, ali postoje sportski rekviziti koji u potpunosti mogu pomoći mladim sportistima da održavaju kondiciju.\nLajoš Kiš, kondicioni trener: "Primarni cilj ovih učenika nije da povećaju masu, već da im se pruže vežbe potrebne za osnovne treninga koje će primenjivati, posebno u svakodnevnom životu, a zatim na tome možemo nadograditi treninge specifične za sport."\nUstanova je svoja vrata otvorila 10. oktobra 2011.godine, a od tada su realizovana brojna ulaganja, što je akademiji omogućilo da se i dalje usresredi na osposobljavanje mladih.\nJene Utaši, predsednik Fudbalske akademije "Njerš Ištvan": „Budućnost im je ovde osigurana ako su uporni i talentovani. Uostalom, imamo bliske odnose sa fudbalskom akademijom TSC -a u Bačkoj Topoli, budući da smo locirani u njenom sedištu, imamo i dogovor sa Fudbalskim klubom "Tisa" iz Adorjana."\nOčekuje se da će sportska dvorana biti završena do maja sledeće godine, a u planu je i izgradnja posebnog terena za golmane i jednog bazena.\nFudbalska akademija „Njerš Ištvan"


U OSAM SAOBRAĆAJKI DVE OSOBE LAKŠE POVREĐENE: U Južnobačkom okrugu za dan otrkiveno i sankcionisano 374 prekršaja | Novosti.RS\nU tom intervalu, na području Grada Novog Sada, dogodile su se tri saobraćajne nesreće, u kojima je jedna osoba zadobila lakše povrede.\nPolicijska uprava u Novom Sadu je 15. aprila, na području Južnobačkog okruga, otkrila i sankcionisala ukupno 374 prekršaja iz Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima. Na ovom području, iz saobraćaja je isključeno devet vozača i osam vozila, a zadržan je jedan vozač, zbog vožnje pod dejstvom alkohola. On će, uz prekršajnu prijavu, biti priveden nadležnom prekršajnom sudiji.\nTEŠKA NESREĆA U VRANIĆU: Kamion se zabio u "ladu", vozač poginuo\nJužnobački okrug saobraćaj prekršaji saobraćajni prekršaji policija saobraćajne nesreće udesi\nTRI OSOBE TEŠKO, A 32 LAKŠE POVREĐENE: Za vreme minulih praznika u Južnobačkom okrugu dogodilo se 58 saobraćajnih nesreća\nZA VREME minulih praznika, odnosno u periodu od 29. aprila do 4. maja, na području Južnobačkog okruga, dogodilo se 58 saobraćajnih nesreća, u kojima su tri osobe teško, a 32 su lakše povređene.\n05. 05. 2021. u 13:30\nISKLJUČENO DEVET VOZAČA I SEDAM VOZILA: U Južnobačkom okrugu za dan otkriven 321 saobraćajni prekršaj\nPOLICIJSKA uprava u Novom Sadu je 5. aprila, na području Južnobačkog okruga, otkrila i sankcionisala ukupno 321 prekršaj iz Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima.\n06. 04. 2021. u 15:29


NJEGUJTE KOŽU I U STAROSTI: ZAHTIJEVA POSEBAN TRETMAN | Hayat.ba\nIstanjena, suha staračka koža zahtijeva da se poslije svakog kupanja namaže kremom, a ukoliko je osoba nepokretna i prikovana za krevet neophodno je svakodnevno brisanje vlažnim peškirom i nanošenje antidekubitalnog preparata.\nKod staračke kože ne samo da mora da se pažljivo održava higijena, već je potrebno da se vodi računa i o pravilnoj ishrani sa unošenjem vitamina, minerala, proteina, esencijalnih masnih kiselina i tečnosti. Koža je u poznom životnom dobu suhlja, sporije obnavlja sopstveni kožni krem uklonjen tokom pranja, sklonija je oštećenjima, pojavi modrica, krvnih podliva zbog slabosti zida kapilara, a povrede sporije zarastaju.\nkoža u starosti


Inspiracija da stvaramo ideje koje opstaju! - Marketing Mreža\nInspiracija da stvaramo ideje koje opstaju!\nVladimir Mitrović, kreativni direktor u agenciji Ovation BBDO i član Žirija, govori zašto treba da prijavite svoje integrisane kampanje za nagrade KAKTUS 2015.\n“Već duže vreme želja je svih nas koji se bavimo ovim poslom, da se pokrene novi regionalni advertajzing festival koji će stvoriti tradiciju drugačijeg, svežijeg i hrabrijeg razgovora i ocenjivanja radova u polju brend komunikacije. Ovaj festival je nastao da bi nas inspirisao da u budućnosti na što bolji i originalniji način stvaramo nove ideje, ideje koje opstaju. Šaljite.”


Formula 1 bez publike? - Sportske.net\nKada će početi sezona Formule 1? Ovako to vide u Ferariju...Odložena još jedna trka Formule 1, trebalo je da se održi sredinom juna...Smanjene plate i rukovodstvu Formule 1Veliki povratak, Aston Martin posle 60 godina u F1!F1 ne odustaje, sezona će biti završena uz presedane!\n"Mislimo da bi start u Evropi mogao da bude povoljan i da bi to bio dogadjaj zatvorenog tipa. Mogli bismo da imamo zatvoreno okruženje, u kojem ekipe dolaze čarterima, mi ih dopremimo do trkališta, osiguramo da su svi testirani na korona virus, da su zdravi, da nema rizika i da trka bude bez gledalaca. To nije sjajno, ali mislim da je bolje nego da uopšte nema trka", naveo je on.\nTakodje, postoji i opcija da se sezona završi u januaru.\n"Osam trka je minimum za priznavanje svetskog šampionata i mogli bismo to da ostvarimo do početka oktobra. Ali, uvek postoji mogućnost da se udjemo u sledeću godinu, da završimo u januaru, iako bi bilo odredjenih komplikacija što se toga tiče. Ove godine izbor je izmedju osam i 19 trka", rekao je Bron.