PITER MEKLAREN_KRITIČKA PEDAGOGIJA KAO REVOLUCIONARNA PRAKSA | Gerusija\nPITER MEKLAREN_KRITIČKA PEDAGOGIJA KAO REVOLUCIONARNA PRAKSA\nIntervju sa Piterom Meklarenom (Peter McLaren)\nKako biste definisali kritičku pedagogiju? Koja je njena suština i svrha? U kakvom odnosu stoje kritička pedagogija i nauka o edukaciji?\nTo je dobro pitanje kojim možemo započeti ovaj intervju. Svestan sam da ljudi različito shvataju značenje kritičke pedagogije – stoga mi dopustite da odgovorim na vaše pitanje tako što ću podeliti sa vama šta kritička pedagogija znači za mene; o putanji u kojoj sam pokušavao da zastupam kritičku pedagogiju dok sam živeo ovde u utrobi zveri, u severnoj Anglosferi, odnosno „grindolandiji“, kako je nazivaju moji meksički prijatelji. Smatram da se differentia specifica kritičke pedagogije tiče šireg opsega od predavanja po učionicama ili popularnog obrazovanja koje se odvija unutar jedne zajednice. Definišem je kao uspeh sistemske dijalektike pedagogije koja je organizovana oko filozofije praksisa. Ova praksa počinje imanentnom kritikom konvencionalne pedagogije kako bi videla da li su njene pretpostavke i tvrdnje adekvatne onoj vrsti prakse koja je potrebna da bi se ujedno shvatile i suprotstavile, i eventualno da bi se prevazišla kapitalistička ekspanzionistička dinamika. Stoga nam i treba filozofija praksisa koja je koherentna i forme organizacije – horizontalne i demokratske – koje najbolje odslikavaju naš praksis. To je praksa postojanja i postajanja, mentalnog i fizičkog rada mišljenja i činjenja, čitanja i pisanja reči (u Freirovom smislu), ukratko to je praksa sopstva, forma samouređivanja, ali ne samo u fukoovskom smislu. Nadam se da će to postati jasnije u komentarima koji slede. Dakle, kritička pedagogija je istovremeno praksa čitanja gde čitamo reč u kontekstu sveta i praktička aktivnost pomoću koje upisujemo sebe kao subjektivne sile u tekst istorije. Ali ovo ne znači da je stvaranje istorije samo posledica diskursa, forma metonimije, izvođačka dimenzija jezika, retorička operacija, tropologički sistem. Ne, stvarnost je više od tekstualnog samo-razlikovanja. Praksa, na način na koji ja upotrebljavam ovaj termin, je upravljena na dijalektičko razumevanje reči i sveta kao posledice klasnih protivrečnosti. Kako Tereza Ebert ističe, medij značenja je jezik; ali značenje značenja nije nužno lingvističko, nego je društveno i direktno je povezano sa društvenim odnosima rada. Prema tome, kritička pedagogija je filozofija prakse koja se živi u svakodnevnom životu i koja pokušava da razotkrije zgusnute, apstraktne strukture koje materijalno konstituišu društveni život. Ovo je način sučeljavanja sa popularnom uobraziljom koja normalizuje srž kulturnih temelja kapitalizma i normativne sile države. Drugim rečima, govori nam da ne postoji alternativa kapitalističkim društvenim odnosima. Dakle, kritička pedagogija je čitanje i delanje nad totalitetom društva, koje pretvara apstraktne stvari u materijalne sile, pomažući apstraktnoj misli da dođe do prakse, revolucionarne prakse, da bi iznedrila društveni univerzum koji nije zasnovan na vrednosnoj formi rada, a to je socijalistička alternativa kapitalizmu.\nOvde posmatram kritičku pedagogiju kao društveni proces, društveni proizvod i društveni pokret koji je zasnovan u filozofiji prakse kao i u demokratskom načinu uređenja. Sa jedne strane, kritička pedagogija se bavi postajanjem ljudskim bićima, što je tautološki i određujuća osobina edukacije, ali to radi imajući u vidu određeni politički projekat – antikapitalistički, antiimperijalistički, antirasistički, antiseksistički i prodemokratsku emancipatorsku borbu. Ovo ide protiv onog što je peruanski filozof Anibal Kuihano nazvao „kolonijalnošću moći“. Ovde kritička pedagogija služi da preobrati poznato u strano i strano u poznato, iznova shvatajući način na koji mi vidimo vezu između sebe i društva, kako bismo mogli oba videti kao proizvedena, kao društvenu konstrukciju višestrukih dimenzija, i povremeno kao suprotnost jedno drugom, i kao međusobnu potisnutost jednog drugim. U dodatku, pokušava da rasvetli pedagoške dimenzije onog političkog i političke dimenzije onog pedagoškog i da preobrati ove aktivnosti u jedan veći, sadržajniji i fokusiraniji projekat građenja alternativnih i opozicionih formi samoodrživog okruženja, uslova učenja, revolucionarnih političkih okruženja, gde kapitalizam može biti potisnut od strane socijalizma. Revolucionarna kritička pedagogija ne bavi se specifičnim modelima kritike, već praksom i praksisom kritike. Ne govorim ovo da bih porekao važnost raznih modela kritike i da bih ih razlikovao od sistema inteligibilnosti, ali kada revolucionarni kritički edukatori prizovu kategoriju kritike, to znači uvežbavati kritiku da bi se razumeo sam proces refleksije u specifičnom istorijskom spoju dok posvećeno i protagonistički delamo. To uključuje analizu i procenu celokupnog konteksta samog pedagoškog iskustva (čin saznavanja). U tom slučaju paradigme, okviri saznavanja i afektivne dimenzije učenja (ili strukture osećanja) su ispitani istorijskim situiranjem živog tela mislioca i njegovog načina mišljenja unutar većeg društvenog totaliteta globalnih kapitalističkih odnosa. Ovo istorizovanje samorefleksije smešta ideje, institucije, društvene sisteme u prelaz iz jedne istorijske faze proizvodnje u drugu, utvrđujući granice i mogućnosti načina mišljenja u širem projektu oslobađanja čovečanstva od kapitalističke eksploatacije. Ne samo da kritika oslobađa čovečanstvo od instrumentalnog postvarenja onakvog tipa kakvo je „otpakovala“ Frankfurtska škola, već i pokušava da oslobodi čovečanstvo od rasističkog, seksističkog, polnog i religioznog otuđenja utemeljenog na otuđenoj produkciji odnosa tokom protagonističke istorije koja ide zajedno sa dijalektičkim čitanjem reči i sveta. Prema tome, revolucionarna kritička pedagogija podstiče stvaranje teorije i filozofije praksisa kojima se ne samo ispituju granice zapadne misli i zaokruženosti koje omogućuje kritička teorija, kritička rasna teorija, marksistički humanistički diskurs, i svi drugi jezici kritike, već su sposobne da sebe i druge uprave prema alternativnim i opozicionim načinima mišljenja i delanja u odnosu na i protiv moderne/kolonijalizma i epistemologija imperije. Drugim rečima, „druga znanja“ (znanja urođenika, žena i potlačenih grupa) nastoje da poremete hegemone ontološke kategorije koje su zasitile ono imaginarno našeg doba, zarobljavajući nas u normalnost njihovog načina saznavanja, toliko da su postale neprobojne za kritiku. Posledično, revolucionarna pedagogija je osmišljena da otvori granicu horizonta našeg vremena, otvarajući različite logike, racionalnosti, sisteme klasifikacije i strukture moći, i oslobađajući epistemičku silu lokalnih istorija potlačenih grupa da bi nam omogućila da drugačije iskažemo moć, da proširimo mogućnost koordiniranog rasta i razvoja, čineći nas neprijateljem zaboravnosti i protagonističkim akterima revolucionarne prakse iz perspektive najnevidljivijeg među nama – los olvidados – prema kojima se kapitalistički sistem odnosio izdajnički. Revolucionarna kritička pedagogija je praksa, ali takođe operiše unutar načina saznavanja reči, konceptualnih sistema, i tako dalje. Kao i bilo koji sistem inteligibilnosti, ona mora biti otvorena za snage i ograničenja različitih logika, racionalnosti, sistema klasifikacija i struktura moći. Ne smemo postati žrtve grandioznih iluzija i moramo uvek biti otvoreni za kritiku. I konačno, revolucionarna kritička pedagogija se ne tiče toliko borbe za informaciju, koliko borbe za znanje, za mesto gde svest može otkriti sebe, za mesto gde kreativna svrhovitost – protagonistička akcija zamenjuje znanje. Ali je čak i više od toga – radi se o borbi za transformisanjem takvog znanja u mudrost, načinom dijalektičkog čitanja reči i sveta, tj. u recipročno otkrivenim odnosima između svesti i sveta, i onog što je izvan sveta, i u jedinstvu razlika u individualnom i u svetu koji sjedinjuje veliko i malo, moćno i nemoćno u jedinstvo društvenog života. I to može biti samo življena angažovanost, kao proces koji stvara naviku koja oblikuje harmoničan odnos između sebe i drugih, gde se mogućnost smešta u našu mišićnu i moždanu masu tako da smo sposobni da se izborimo u učionicama, na ulici, na javnim trgovima i našim laboratorijama, seminarima, fabrikama, mesnim zajednicama, kancelarijama i crkvama u našoj misiji da se pridružimo Freiru duž grubih i stenovitih puteva kojima putuju „hodočasnici očiglednog“. Ovde možemo otkriti duboko ukorenjenu zajednicu ispod površine različitosti sveta, a da to ne namećemo. Otkrivamo, zajedno, u našoj zajedničkoj ljudskoj celovitosti, kao neprijatelji obmane i laži i kao prijatelji ljudskih i neljudskih svetova u kolektivnom projektu stvaranja pozitivno održivog društvenog poretka.\nKritička pedagogija ne bi trebalo da ostane olimpijska u svojoj samosigurnosti, a ni nadmena u svom skepticizmu. Radije, ona mora da se skrasi u privremenom i promiskuitetnom domenu prakse – stvarajući put hodanjem, bez skica ili recepata. Kao jezik neprihvatljivog, revolucionarna kritička pedagogija je kulturni artefakt koji mora biti zaštićen od onih koji bi osudili praksu kao skretanje pažnje sa uzvišene teorije. Kritička pedagogija se ne tiče samo stvaranja pedagoškog konteksta u kojem bismo učili sebe pričama drugih, već se radi o novom načinu slušanja onog što kažemo, koje nam omogućuje da slušamo na nove načine, s nadom da ćemo naučiti da govorimo na načine koji su otvoreni drugima, pritom prepoznavajući da odluke koje smo doneli za nas i za druge, nisu prave odluke. Da li sam previše ambiciozan? Možda. Ali oduvek sam pokušavao da kroz život idem napred i pokušavam da gradim na ramenima drugih, široka, moćna, revolucionarna ramena, kao što su Marksova, Roze Luksemburg, Pola Freira, i ona koja sam otkrio kasno u životu, ramena Marijategue.\nZastupate stanovište da ne postoji jedna kritička pedagogija, već više njih. Koje su glavne razlike među njima? Zašto tvrdite da je kritička pedagogija revolucionarna? I da li je revolucionarna u edukativnom, političkom ili društvenom smislu?\nHvala vam na ovom pitanju. Molim vas shvatite da ja ne tvrdim da moje pisanje poseduje veću dubinu van konteksta Sjedinjenih Američkih Država i Kanade. Stoga ću sa ovom kvalifikacijom pokušati da obrazložim odgovor. Revolucionarnoj kritičkoj pedagogiji, koja drži do toga da ideje treba da budu situirane u istoriji i iskustvu kao pogrešive generalizacije koje moraju biti ideološki razotkivene upražnjavanjem istorijske materijalističke kritike, pripisujem praksu koja pokušava da stvori kritičko znanje društvenog totaliteta kog nastanjujemo u ovom našem kapitalističkom univerzumu. Postoje, iz nedostatka boljih termina, levo-liberalna kritička pedagogija, liberalna kritička pedagogija, konzervativna kritička pedagogija, i razne varijante istih. Ovo su naravno veoma grubi termini, i verovatno postoje bolji. Svakako da moraju biti razrađeni, ali za to ovde nemam prostora.\nKritička pedagogija u Sjedinjenim Državama je preopterećujuće liberalna i spaja se, u većini slučajeva nenamerno, sa neoliberalnom ideologijom, politikom i praksom. Uopšte, ona gleda na državu kao na 'socijalnu državu' (ovde ću pozajmiti neke termine od Tonija Smita) gde su simbolična i moralna filozofija sistemski izraz normativnih principa kejnzijanske države blagostanja. Drugim rečima, ona je država koja nudi najamni rad kao normativni princip modernog društva. Neki konzervativni, čak i liberalni, edukatori shvataju neoliberalnu, preduzetničku državu kao normu u kojoj generalizovana robna proizvodnja zahteva globalno tržište, i takođe prate Hajekov princip koji nalaže da zakon o vrednosti kapitala u apstraktnom mora biti sleđen.\nNeki levo-liberalni edukatori nastoje da stvore novi model države koji bi se mogao nazvati 'aktivističkom državom' (ponovo, ove termine pozajmljujem od Tonija Smita) koji se zasniva, u najvećem delu, na radu Polanjia, i uključuje agresivne državne intervencije u njenu industrijsku politiku. Međunarodni kapital i dalje preovlađuje u ovom modelu i postojaće neizbežna zavisnost međunarodnog kapitala od vlade i globalne trgovine. Naravno, oni koji upravljaju aktivističkom državom žele da postave vladine restrikcije na njena pravila i regulacije za privlačenje globalnog investicionog kapitala. Dakle, postoji usaglašeni pokušaj ublažavanja najgorih i najviše eksploatatorskih aspekata države. Ipak, s druge strane, imate levo-liberalne edukatore koji preferiraju pojam 'kosmopolitske države'. Ovaj model je velikim delom preuzet od Habermasa, u kom mogu da zavladaju one forme vođenja globalnog tržišta koje su intranacionalne pre nego nacionalne; ovde je pažnja usmerena na stvaranje globalnog građanskog društva.\nPa, ja nisam pristalica nijednog od ovih modela. Verujem da je nemoguće demokratsko upravljanje najamnog rada na globalnom nivou uspostavljanjem strogih restrikcija globalnom finansijskom i derivatnom tržištu. A šta je sa pitanjem o posedovanju imovine od strane masovnih načina proizvodnje? Natalija Jaramilo i ja smo pričali pre par nedelja na Industrias Metalurgicas y Plasticas Argentina (IMPA) gde 172 radnika prave proizvode od aluminijuma, kao što su konzerve, folija, i omoti. Kako bi kosmopolitska država pomogla ovim radnicima? Da, postojala bi težnja za demokratičnijom kontrolom ekonomije od strane onih koji nemaju pristup kapitalu, ali bi to i dalje podržavalo najamni rad – i Marks nam je pokazao da najamni rad samo prividno sadrži ravnopravnu razmenu. Radnici prodaju svoju sposobnost za rad poslodavcu koji je u stanju da iz radnika izvuče veću vrednost od one koju sam radnik dobija nazad. Kako bi globalna država zasnovana na najamnom radu mogla da uspe? Što se mene tiče, nemoguće je izgraditi socijalističku državu na nacionalizovanoj imovini zato što, kako je istakao Peter Hudis, kapital može da postoji kao društvena forma posredovanja čak i u nedostatku privatnog vlasništva.\nNaravno, postoje drugi modeli, kao na primer tržišni socijalistički modeli. Neki od njih inkorporiraju robno tržište unutar sistema demokratski samoupravljanih i od strane radnika vođenih industrija. Ja ne pokušavam da ocrnim ove progresivnije modele, neki od njih imaju dobre ideje i mnogo su bolji od neoliberalnog državnog modela koji sada ima internacionalni doseg. Ali pitanje koje treba sebi da postavimo jeste Kako ukinuti vrednosnu proizvodnju, najamni rad? Moramo da idemo dalje od državne intervencije u ekonomiji, pošto to nije socijalizam. Državna intervencija u ekonomiji ne dovodi do prestanka rada koji proizvodi vrednost, otuđeni rad. Zapravo, kapital je društveni odnos apstraktnog rada, i upravo kao takav mora biti prevaziđen. Naravno, ovo je izazov za sve nas. Boriti se protiv aparatura ideološke države (koje takođe koriste prisilne metode poput nepromovisanja i sistema privilegovanja za one koji prate pravila) i represivnih aparatura države (koji su takođe prisilni po tome što obezbeđuju unutrašnje jedinstvo i društveni autoritet ideološkim putem patriotizma i nacionalizma) nije uopšte lako. Postoje disjunkcije i razdvojenosti unutar i između različitih društvenih prostora superstrukture i unutar njih moramo da delamo, u prostorima legalnih i ideoloških sistema koji mogu biti preobraženi u korist društvene i ekonomske pravde. Borba je višestruka. Ali glavna poenta koju sam pokušavao da istaknem jeste da moramo da stvorimo društveni univerzum izvan forme vrednosti kapitala. Bilo šta manje od ovog neće dovesti do emancipacije. Revolucionarna kritička pedagogija stremi ka ukidanju kapitala kao društvenog odnosa. Ovo je glavna razlika.\nKakva osoba treba da se formira putem kritičke pedagogije? Kakvom društvu treba da težimo?\nOvo pitanje je veliki izazov za sve nas. Naročito pored kontrole koju mediji vrše na naše subjektivno formiranje dok nas obmotavaju u pedagogiju spektakla. Država podstiče oblike desublimacije i slobode da bi skrenula pažnju sa ugnjetavačkih i autoritarnih dimenzija kapitalističkog društva. A živimo u doba kada su ljudi previše voljni da predaju svoju suverenost i slobodu tiranima, da bi zauzvrat mogli da se upuste u požudnost medijskog spektakla i komodifikaciju svakodnevnog života. Mediji delaju kroz državom stvorene monopole čiji su poslovni modeli zasnovani na posedovanju političara putem manipulisanja uticajnih lobista. Dakle, teško je ići protiv ovog talasa, ali moramo uraditi najbolje što možemo. Ja sam odabrao da radim to putem revolucionarne kritičke pedagogije. Kritičke revolucionarne edukatore interesuju kretanja svetskog totaliteta i kako je ovaj totalitet oktriven od strane ljudskih bića, i kako putem našeg otkrivanja ovog totaliteta mi razvijamo specifičnu ontološku otvorenost ka biću. Kako možemo da otkrijemo sami sebe kao istorijska bića? Rezultati naših postupaka u, na i kroz svet se ne poklapaju sa našim namerama. Zašto je ovo tako? Šta je odgovorno za disharmoniju između nužnosti i slobode naših postupaka kao ljudskih bića koja stvaraju i bivaju stvarana istorijskim silama? Ovo su pitanja koja animiraju rad revolucionarnih kritičkih edukatora. Da li mi istoriju proizvodimo ili smo mi njeni predmeti? Ne verujem da smo pozvani od strane neke više sile da bi se putem nas došlo do istorijskih ishoda nego, sledeći Marksa, mi stvaramo istoriju. Praksis u obliku proizvodnih snaga, obliku misli, jezika, i tako dalje, postoji kao forma istorijskog kontinuiteta samo zahvaljujući delatnosti ljudskih bića. Ali izgleda da se opredmećen i objektivizovan praksis, koji je fiksiran u ljudskoj istoriji, vremenom čini stvarnijim od same ljudske realnosti i postaje osnov istorijske mistifikacije, onoga što Karel Kosik zove osnov mogućnosti preobražavanja subjekta u objekt. Kao i Kosika, revolucionarne kritičke edukatore zanima fetišizovan praksis, i kako ga prevazići. Kosik je naglašavao važnost filozofije kao neophodne delatnosti čovečanstva, gde dijalektika igra ulogu revolucionarnog pogona za oslobađanje praksisa. Njega brine dominacija objekta nad subjektom, i kapitalizam kao dinamičan sistem totalnog postvarenja i otuđenja. Kapitalizam objektivizuje praktičko-duhovnu delatnost ljudi, ali istorijska borba protiv kapitalizma iziskuje ne samo shvatanje šta ova borba jeste po sebi nego i revolucionarno praktičko delanje zasnovano na ovom saznanju. Kao što su nas Kosik, Če i drugi, poput Marijateguija, naučili, danas moramo da se fokusiramo na stvaranje revolucionarne subjektivnosti u okviru nastavnika i kulturalnih radnika, i ovo takođe znači da moramo da stvorimo socijalistički način života, etički raspored, kao i filozofiju praksisa, i oblike revolucionarne organizacije koji takvu filozofiju dopunjavaju. Če i Marijategui, na primer, odbacuju sublimiranu moralnost kapitalizma pri stvaranju moralnosti proizvođača. Obojica su verovali u važnost socijalističke subjektivne organizacije. U Grundrisse, Marks piše o novoj formi revoluconarne subjektivnosti: „Ne samo da se objektivni uslovi menjaju u aktu repodukcije, na primer, selo postaje grad, divljina pregledno polje, i tako dalje, nego se takođe menjaju i proizvođači, tako što iz sebe izvode nove osobine, razvijaju se u produkciji, transformišu se, stvaraju nove moći i ideje, nove načine opštenja, nove potrebe i novi jezik.“\nKo su najistaknutiji predstavnici kritičke pedagogije i koji su njihovi doprinosi? Da li među njih ubrajate Hose Martija, Makarenka, Lenjina ili Mao Ce Tunga?\nPa da, postoje mnogi ugledni predstavnici kritičke pedagogije. Naročito ranije spomenuti Paulo Freir kao i Džon Djui, ali takođe i drugi, poput Žan-Žak Rusoa i Antona Makarenka, naravno Mao, i mnogi drugi. I ne možemo zaboraviti Hose Martia ili Simona Rodrigeza, učitelja Simona Bolivara. Nisam pisao o svakom od njih, ali sam svakako svestan njihovih doprinosa. Makarenkov edukacioni sistem – njegova samo-organizujuća 'obrazovna kolektiva' – je zapravo izgrađena na životima studenata, na jedinstvu njihovih spoljašnjih i unutrašnjih odnosa, i važnosti unutar-kolektivnih odnosa pri formiranju kolektiva kao i važnosti rada za život kolektiva.\nAli bih posebno naglasio važnost Hose Karlos Marijategui La Čira. On me naročito interesuje zbog njegovog doprinosa shvatanju intersekcionalnosti rase i klase u njegovoj marksističkoj analizi kapitalizma. Marksistički edukatori su nemilosrdno napadani od strane progresivnih edukatora u Sjedinjenim Državama zbog njihovog pridržavanja Marksove 'ekonomske' i 'evropocentrične' filozofije, koja društveni progres ne pojmi linearno. Ipak, postoje dobri razlozi za opovrgavanje mnoge od ovih kritika na način vraćanja samom Marksu, a ne nužno marksistima. Nova knjiga Kevina Andersona Marx at the Margins: On Nationalism, Ethnicity, and Non-Western Societes (Anderson, 2010) se obraća nekim Marksovim objavljenim i do danas i dalje neobjavljenim refleksijama o problemima rase i nezapadnjačkih društvenih grupa, koje će izazvati postmoderniste koji su toliko kažnjavali Marksa poslednjih nekoliko decenija. Pored onoga što je Lorenc Krader objavio u Ethnological Notebooks of Marx (Krader, 1972), postoje Marksove beleške napisane između 1872 i 1882, čiji veliki deo nikad nije bio objavljen, u kojima su sadržane mnoge Marksove direktne refleksije, a ne jednostavno sežeci drugih pisaca (naravno, i oni takođe postoje). Prema Andersonu, Marks je znatno promenio svoje pojmljenje društvenog progresa kao nelinearnog, koje je prisutno u delima poput Komunistički Manifest (1848) i novinarskim radovima koje je pisao za New York Tribune o Indiji (1853), u kojem otkriva oblik antikolonijalističkog mišljenja koje je pojašnjeno u kasnijim radovima za Tribune (1856-58) i u Grundrisse (1857-58). Anderson otkriva kako je Marks prešao na multilinearnu teoriju istorije gde priznaje da su se azijska društva, na primer, razvila drugačijom putanjom od one kojom su išli zapadno-evropski modeli proizvodnje. Počeo je da se bavi dijalektikom rase i klase za vreme Američkog građanskog rata (1861-1865) u kom je podržavao anti-ropski Sever. Napisao je u Kapitalu da se „rad kod belca ne može emancipovati dok je kod crnca žigosan.“ Marks je podržao Poljski ustanak 1863-e, i počeo je povoljno da gleda na mogućnost agrarne revolucije u Rusiji. Podržao je Irsku borbu i tu se naročito usmerio na etnicitet, rasu, i nacionalizam. Njegovo podupiranje Irske nacionalne nezavisnosti i njegovo povezivanje rasnih odnosa sa ovom borbom pokazuje sličnosti sa Marijateguijevim stanovištem u kontekstu njegove podrške domorodačkim borbama u Peruu i njegovog interesovanja za Indijski komunizam ili Andski komunizam, i u predfeudalnim odnosima proizvodnje povezanih sa ayllu.\nDakle, Marks je zaista pisao o nezapadnjačkim i neevropskim društvima u Indiji, Indoneziji (Javi), Rusiji, Alžiru, i Latinskoj Americi i takođe je pisao o američkim Indijancima i australijskim starosedeocima. Zanimali su ga severnoamerički Irokezi, Asteci predkolumbijskog Meksika, i Kelti drevne Irske. Pitao se o važnosti plemenske i seoske kulture mnogih predkapitalističkih društava, kao i o nastanku društvenih klasa unutar plemenskih zajednica. Drugim rečima, zanimala ga je i periferija a ne samo centar razvijajućeg kapitalističkog sveta. Treba napomenuti da se Marijategui protivio 'etapističkom' pojmljenju ekonomske proizvodnje Druge internacionale. Dakle i on i Marks su razvili dijalektičke teorije društvene promene koje nisu bile nelinearne niti fokusirane samo na klasne odnose (iako su doduše klasni odnosi bili primarni). Oboje su razumeli da su partikularnost rase, etniciteta i nacionalnosti bile odrednice društvenog totaliteta.\nMi koji se borimo u utrobi zveri protiv kulturnih, edukacionih, i ekonomskih careva neoliberalanog imperijalističkog kapitalizma, mi koji se bavimo kritičkom pedagogijom u Severnoj Americi, moramo bolje da se upoznamo sa mislima Marijateguija. Ovde imamo radikalno-liberalnog novinara koji se transformisao u ne-sektaškog i jeretičkog marksističkog revolucionarnog filozofa i aktivistu, javnog intelektualca na kog su duboko uticale ne-marksističke struje Risorgimento mislilaca poput Benedeto Kroče-a, anarho-sindikaliste Sorela i peruanskog radikala Gonzalesa Prada (iako je on razumeo i odbacio njihov idealizam bez odbacivanja saosećanja i odanosti revolucionarnoj radničkoj klasi). Marijategui je bio jedan od velikih anti-imperijalističkih marksista koji su se borili za ukidanje latifundo-a (semi-feudalna imanja koja su dominirala selima). Osudivši Peru kao imperijalističku koloniju i tvrdeći da rat za nezavisnot Perua nije ni na koji način uništio feudalne odnose na selima, razvio je istorijsko-materijalističku analizu klasa u Peruu. Kroz sve ovo je naglašavao važnost uloge domorodačkih naroda, a da nije izgubio iz vida ulogu proletarijata u usponu, niti važnost međunarodne radničke klase kao pokreta. Iako je istakao važnost preobražaja i bekstva iz surovih, semi-feudalnih agrarnih društava njegovog vremena, u kom je criollo (kreolski) proletarijat imao određene ekonomske i društvene privilegije u poređenju sa domorodačkim seoskim narodima, važno je naglasiti da je Marijategui hteo da autohtone regije Anda nastave da postoje u sklopu postojećih nacija Latinske Amerike, pre nego kroz razvoj nezavisne domorodačke nacije. Drugim rečima, on je rastući proletarijat video kao prirodni saveznik urođeničkih seljaka. Ovo nije bilo funkcionalističko tumačenje peruanskog društva nego duboko dijalektičko. Odbacivši kapitalizam latifundista kao i moderni industrijski kapitalizam (ovaj drugi bi domorodačke grupe samo pretvorio iz kolektivno nastrojenih fizičkih radnika u pojedinačne preduzetnike), tvrdio je da društveni razvoj treba da se zasniva na kolektivnom razvoju (ayllu). Za Marijateguija je 'indijansko pitanje' bilo ključno za pitanje nacionalizma, pošto je verovao da su urođenički narodi izvor društvene revolucije u Peruu, i upućivao je na važnost uloge žena u ovim narodima. Interesovao se za organsku primenu marksističke teorije u borbi za nacionalno oslobođenje u Peruu u kom je borba urođenika bila glavna, ali takva borba je takođe zahtevala transformaciju države pod upravom radničke klase.\nVredi napomenuti da je za Marijateguija obrazovna reforma morala biti usidrena u socijalističku viziju budućnosti. Naravno, postoji mnogo sporova oko doprinosa 'El Amauta' – da li je on bio populista, da li ga je više interesovao seljački ustanak nego borba proletarijata? Ovo pitanja mene ne zanimaju mnogo. Mene zanima Marijateguijeva evolucija kao marksističkog mislioca i njegova uloga u peruanskom radničkom sindikatu i komunističkom pokretu, u onoj meri u kojoj ga je to navelo da razume istorijsko oblikovanje ljudske svesti, i šta to znači ovde u Sjedinjenim Državama i drugde. Malo je verovatno da ćemo videti marijateguizam u Sjedinjenim Državama u skorije vreme, ali moramo, kao kritički edukatori, da učimo iz njegovog važnog doprinosa borbi za oslobođenje.\nPostoji li veza između kritičke pedagogije i kulturalno-istorijske teorije Lava Vigotskog? I ako postoji, na koji način?\nDa, postoji veza između rada Vigotskog i kritičke pedagogije, ali bih rekao indirektno, kroz razvoj CHAT-a, odnosno kulturalno-istorijske teorije delatnosti (cultural-historical activity theory). Ovde je rad Vigotskog od centralnog značaja, u meri u kojoj je on naglasio ulogu komunikacije kao glavne u njegovoj teoriji jezika i misli tvrdeći da se „misao dovršava u reči“. CHAT je metod koji se koristi u edukacionom istraživanju i praksi ovde u Sjedinjenim Državama kao način razvoja viših psiholoških funkcija kod učenika. Ne pratim baš paživo rad CHAT-a. Čini se da nije imala neku važnu ulogu u kritičkoj pedagogiji, ali sam siguran da je korisna za početnike.\nNeki tvrde, da su ekonomski i društveni problemi u zemljama poput Perua delimično izazvani ekonomskom politikom SAD-a. Kako je ovaj problem razumljen sa stanovišta kritičke pedagogije?\nPogledajmo problem u Peruu i njegove veze sa SAD-om. Problem, kako ga ja vidim, nije samo SAD, već neoliberalni kapitalizam uopšte – ono što se zove „vagabundo“ kapitalizam, brzi kapitalizam ili finansijski kapitalizam. Sedamdesetih ste imali snažan pokušaj od strane naprednih kapitalističkih zemalja da stvore više bogatstva za zapadne korporacije, te su stoga odlučile da utiču – ili prisile – takozvane vlade Trećeg sveta da obustave industrijalizaciju zamene uvozne robe (ISI), zbog čega je došlo do regulisanja spoljne trgovine i investicija od strane države. SAD nisu želele da Latinska Amerika nastavi svoje ISI programe zasnovane na zaštiti lokalnih novih industrija pomoću zaštitnih tarifa, uvoznih kvota, kontrole razmene rata, specijalno preferiranog licenciranja za uvoz glavnih dobara, subvencionisanih zajmova lokalnim novim industrijama, zato što je ovo uključivalo državnu kontrolu spoljne trgovine i ulaganja. Zato su pokušali da nametnu svoj plan slobodnog tržišta vladi Latinske Amerike, poput Perua, počev od osamdesetih godina dvadesetog veka. Ovo su radili tako, što su prisiljavali ove zemlje u južnoj hemisferi da prihvate Međunarodni Monetarni Fond (MMF) i strukturalne programe prilagođavanja Svetskoj Banci, koji su diktirali privatizaciju, deregulaciju i liberalizaciju tržišta. Ali zemlje Latinske Amerike su već bile u dugu zbog svojih ISI programa i ova kriza je bila produbljena značajnim porastom međunarodnih kamatnih stopa. Kako su Hart-Landberg i još neki primetili, takozvane vlade Trećeg sveta su pokušale da postignu trgovinski višak vrednosti. Ali kako je ovo bilo moguće kad su politike „slobodnog tržišta“ požurivale vladu da pokrene uvoz? Prema tome, vlade su bile prisiljene da potisnu domaću potrošnju da bi se povećao višak vrednosti koji je bio potreban zbog dužničkih obaveza MMF-u i Svetskoj Banci. Onda su bile prisiljene da uključe izvozno-orijentisane transnacionalne korporacije i ohrabre razvoj, kao i da pomognu plaćanje duga. Ali u periodu od 1980. do 2005. godine bilo je više uvoza nego izvoza i trgovinski deficiti su i dalje zaustavljali razvoj. Dobrodošli u neoliberalni kapitalizam! Prema tome, Peru je bio pogođen ovakvim problemom, kao i druge latinoameričke zemlje.\nŠta ova ekonomska katastrofa govori viziji Marijategue? Pa, sada imate najamni rad u regiji Anda – postoje klasne razlike i velika skala proleterizacije. Ali ipak postoje forme zajedničke solidarnosti, mnogo drugačije nego na drugim mestima kapitalističkog razvoja širom sveta. U vreme kada vidimo razvoj u borbama urođenika širom Amerika (mn.), možemo uvideti da kapitalizam mora biti poreknut kao poslednji društveni horizont. Vidimo borbu protiv inteligibilnih kolonijalnih sistema, protiv epistemicida, organizovanu oko dekolonizujuće pedagogije. Mi moramo biti solidarni sa urođenicima u Latinskoj Americi, kao novi korak napred u postkapitalističku budućnost. Marijategui nije imao romantičnu ili platonsku viziju o grupama urođenika, već je radije postavio sebe praksologički u konkretnu solidarnost sa njima, kao i sa istorijskim i geopolitičkim specifičnostima njihove borbe. Ovo je razlog iz kog je Bolivarijanska Alijansa za Ljude u Našoj Americi (ALBA), međunarodna kooperacijska organizacija zasnovana na ideji o društvenoj, političkoj i ekonomskoj integraciji između zemalja Latinske Amerike i Kariba, tako važna, pogotovo kao alternativni regionalni razvojni proces za propalu Slobodnu Trgovinu Amerika (FTAA) koja je bila predložena od strane SAD-a. Naravno, takođe nam je potrebno da veće kolaborativne radničke zajedničke organizacije i organizacije urođenika rade zajedno kao prirodni saveznici na način o kom Marijategui govori. Prema tome, više nego ikad, potrebna nam je kritička pedagogija utemeljena u idejama Marijategue i Kuihana.\nMislim da u SAD-u imate najviše iskustva sa primenjivanjem kritičke pedagogije. Koja su dostignuća dosad? Vi ste 2005. učestvovali sa vladom Venecuele u reformama edukacije koje su implementirane od strane predsednika Huga Čaveza i pretpostavljamo da i dalje učestvujete. Kakvu ulogu igra kritička pedagogija u projektu Socijalizam u Venecueli u XXI veku?\nPa, ovo je teško pitanje. Dosta sam putovao i, uz stručne uvide i istraživanja profesorke Natalije Jaramilo sa Purde univerziteta, pokušavao sam da kritičkoj pedagogiji stavim „međunarodna sočiva“. Radili smo kratko u Venecueli i tamo smo podržavali Bolivarijansku revoluciju i rezultate Bolivarijanske misije vezane za edukacije, ali nažalost nismo imali priliku da provedemo toliko vremena koliko smo želeli, kako je to bilo u Venecueli. Veoma se divimo radu Bolivarijanskih edukatora da razviju sopstvene verzije kritičke pedagogije i podrže socijalizam XXI veka, i takođe smo predavali u Karakasu i drugim gradovima o našem radu u kritičkoj pedagogiji. I imali smo dovoljno sreće da se na kratko sretnemo sa predsednikom Čavezom. Iako je kritička pedagogija glavna tema mnogih knjiga i članaka u Severnoj Americi, to nije nešto što ćete viđati često u javnim školama. Ponekad možete videti u alternativnim školama.\nMnogi edukatori ovde u SAD-u tvrde da nema dovoljno radnika industrijalaca u SAD-u da bismo tvrdili da imamo radničku klasu ovde, te prema tome nema potrebe za socijalističkom revolucijom. Pa, ovo je zapravo veoma blesavo pitanje. Možda nema toliko radnika industrijalaca u SAD-u kao što je nekada bilo, ali postoji mnogo onih koji još uvek proizvode vrednost na način na koje to čine radnici industrijalci. Ovde postoje kapitalistički radnici – radnici kojima šefovi govore šta da čine, koji služe kapitalističkoj klasi. Imamo veoma dobro plaćene radnike i loše plaćene radnike. Oni sa dobrim platama maskiraju činjenicu da su radnici. Naravno, mnogi radnici vladajuće elite u SAD-u nikada nisu bili u milosti zaposlenika koji je mogao da završi svoj posao; postoje mnogi u ovom privilegovanom sektoru koji nikad nisu bili poniženi od strana šefa, koji nikad nisu došli kući savijeni od bola posle teškog dana manualnog rada. Oni nikad nisu bili u situaciji da nisu mogli prehraniti sebe ili svoje porodice. Ali, šta je sa radničkom klasom i njihovim borbama. Hladni rat je, u osnovi, preplašio američku javnost od, čak, izgovaranja reči „socijalizam“ u javnosti, osim kada su socijalizam osuđivali. Zbog toga je bilo ohrabrujuće videti 24. septembra 2005. tokom sastanka sa SAD-ovom unijom vođe radnika u Njujorku, uključujući vođe iz električarskih, prehrambenih, komercijalnih, automobilskih, javnih i univerzitetskih sektora, kao i organizatore afroameričkih i portorikanskih radničkih unija, koje je venecuelanski predsednik Hugo Čavez pozvao da učestvuju u Bolivarijanskoj Alijansi za Amerik-e (ALBA) i takođe pozvao predsednika SAD-a, Baraka Obamu da drži „dijalog mira“. Ovo bi mogao biti jedan od načina na koji društveni pokreti SAD-a i Latinske Amerike mogu raditi zajedno. Ali mediji SAD-a nastavljaju da demonizuju Čaveza i skorašnji potpisani sporazum između SAD-a i Kolumbije – o proširenju prisustva vojske SAD-a na sedam kolumbijskih baza – potez koji je predsednik Čavez nazvao „dolivanje ulja na vatru“- ne sluti na dobro za buduće veze između SAD-a i Venecuele.\nJasnije, u mojim razmišljanjima, razvoj Unije Južnoameričkih Nacija (UNASUR), Južna Banka i latinoamerička televizijsko-novinska stanica Telesur, priključujući se ALBI, bili su važno regionalno postignuće u Latinskoj Americi. Ali SAD, čak i sa Obamom na čelu administracije, još uvek jeste imerijalistička sila sa imperijalističkim uređenjem i čak i kada bi to hteo, Obama ne bi mogao da se bori sa vojnim industrijskim kompleksom i da preživi. Imresioniran sam, moram da kažem, novim Organskim Edukativnim Zakonom, koji je venecuelanska narodna skupština jednoglasno odobrila. Žestoki protivnici Čaveza tvrde da je Edukativni zakon nekonstitucionalan i antidemokratski, da politizuje učionicu, preti porodici i religiji, i da će dozvoliti državi da odvede decu od svojih roditelja kako bi ih indoktrinisala. Naravno, ove optužbe su deo dobro dirigovane kampanje, koja je, siguran sam, zasnovana u Vašingtonu. Ovaj zakon je važan, jer njegovo konstituisanje zahteva da se podrže konstitutivni principi. To znači da država ima odgovornost da osigura da svi građani imaju visoko obrazovanje koja je besplatna od detinjstva do univerzitetskog nivoa redovnog studenta. Ovaj koncept Edukatorske države je predstavljen u članku 5, u kom se kaže da država mora garantovati obrazovanje kao „univerzalno ljudsko pravo i fundamentalna, neotuđiva, neodreciva dužnost društva i služba javnosti…vođena principima integriteta, saradnje, solidarnosti, predusretljivosti i zajedničke odgovornosti“.\nJedan od ključnih principa, po meni, je onaj koji zastupa „jednakost među svim građanima bez diskriminacije bile koje vrste“. U stvari, ovaj novi zakon nalaže „jednakost uslova i prilika“, kao i „rodnu jednakost“, pristup edukativnom sistemu za ljude sa teškoćama ili potrebama za edukaciju i proširenje edukativnih ustanova u ruralnim i siromašnim područjima. Španski je uvršten kao oficijelni jezik edukativnog sistema, „osim u instancama interkulturalne dvojezične edukacije urođenika, u kojima je oficijelna i jednaka upotreba njihovog maternjeg jezika zagarantovana“. Da bi se promovisala razmena društvenog i umetničkog znanja, teorija, praksi i iskustava, zakon sankcioniše „popularna i predačka znanja, što je ojačalo identitet naših Latinoamerikanaca, Karibijaca, urođenika i potomaka afričkih naroda“. Članak 3 takođe ističe temu koja se stalno ponavlja – onu o „participatorskoj demokratiji“. Ovo je veoma važno i možete da čujete taj eho kroz novi Akt o Edukaciji. Članak 15 je kontraverzan u očima Čavezovih oponenata, zato što govori o tome, da je jedna od osnovnih svrha edukacije „da razvije novu političku kulturu zasnovanu na protagonističkoj participaciji i jačanju popularne moći, demokratizaciji znanja i promociji škole kao prostora za formiranje državljanstva i zajedničkog učešća za rekonstrukciju javnog duha“. Postoji još mnogo veza sa značajem „učenja mirnog koegzistiranja“, učiti da učimo i predajemo istovremeno, procenjujemo opšte dobro, potreba da edukacija bude celovita, kao suprotnost visokospecijalizovanim ili multilinearnim znanjima, poštovanje prema diverzitetu i značaj učenja tokom čitavog života. Legalna definicija edukativne zajednice je značajno proširena da bi uključila porodice, zajedničke organizacije i najamne radnike kao dodatak formalnim edukativnim radnicima. Ova nova obrazovna zajednica je opisana u članku kao „demokratski prostor duštveno-zajedničkog, organizovanog, participatorskog, kooperativnog, protagonističkog i solidarno orijentisanog karaktera“, i sadrži da će „njeni učesnici nositi proces edukacije građana saglasno sa onim što je ustanovljeno u Ustavu Bolivarijanske Republike Venecuele“.\nU terminima univerzitetske edukacije, neke javne univerzitete će nastaviti da vodi država, a drugi, poznati kao autonomni univerziteti će biti zasnovani od strane države, ali će funkcionisati nezavisno. Postojaće automatski univerzitetski prijem za sve učenike srednjih škola koji zadovoljavaju prosečnu ocenu i zahteve ponašanja, i koje žele da imaju univerzitetsko obrazovanja. Test sposobnosti koji se danas koristi bio bi zamenjen dijagnostičkim testom koji cilja na ocenjivanje akademskih snaga i slabosti, poslovnih interesa i društvenoekonomskih uslova studenata, u svrhu njihovog smeštanja u odgovarajući univerzitetski program. Otprilike dvadeset novih univerziteta na nacionalnoj teritoriji će biti sagrađeno da bi se ostvario ovaj cilj. Akt o edukaciji se takođe bavi pitanjima o radnim pravima, osiguranju posla i beneficijama i uvežbavanju emancipatorskog posla. Članak 15 tvrdi da edukativni sistem mora „razvijati stvaralački potencijal svakog ljudskog bića zbog pune realizacije njegove ili njene ličnosti i državljanstva, zasnovan na etičkoj vrednosti emancipatorskog posla i aktivnog učešća“. Takođe naglasak stoji na ljudskim pravima i slobodi govora. Zakon takođe sadrži da edukacija treba da ohrabruje kraj nuklearnih oružja u svetu, da se bori protiv rasizma i da razvija kod studenata ekološku svest zbog očuvanja biodiverziteta i društvenog diverziteta. Ovo je fantastično i odgovara mom opisu revolucionarne kritičke pedagogije. Reakcije na ovaj zakon od strane vladajućih klasa Venecuele su jako poznate – podsećaju me na reakciju Republikanaca ovde u SAD-u na nacionalni sistem zdravstva. Oni to vide kao kontrolu medicinskih ustanova od strane velike vlade (oni bi trebali da vide da ono što već kontroliše medicinske ustanove jesu farmaceutske kompanije, korporacije i druge profitne organizacije). Ako prođe ovaj zakon, konzervativne sile u Venecueli veruju kako će biti korak bliže tome da postanu totalitarno komunističko društvo. Možete videti kako im se diže kosa na glavi. Zavera! Zavera! Zemlja će se degenerisati u autoritarni režim koji odgovara fašističkom režimu prošlosti! Možda će čak i ugraditi socijalističke mikročipove u mozak svakog studenta. Učionica, tvrde oni, ne sme biti politizovana! Oni odbacuju Akt o Edukaciji kao način institucionalizovanja populističke politike. Škole će postati mašine koje će biti sitni zalogaji za Čaveza i cilj socijalizma. Deca će biti odneta iz svojih domova i stavljena u razrede gde će morati jednoglasno da podržavaju Bolivarijanski cilj. Oni strahuju da će zajednička veća trenirati članove u tehnikama ispiranja mozga, forsirajući studente da ponavljaju „kubanske vrednosti“ i da će postaviti panoptičke kamere da bi držali sve škole pod nadzorom i da bi zadobili autoritarnu kontrolu nad lokalnim aferama. Sad, ako preterujem kada je u pitanju njihova reakcija, neka bude izvesno da sam uhvatio jezgro istine u njihovoj opoziciji prema ovom računu. Kada bi opozicija gledala bliže i pažljivije ovaj zakon, videla bi da postoji deo zakona naslovljen „Zabrane propagande političke partije u edukativnim centrima i institucijama“ i članak 12 u ovom delu jasno tvrdi sledeće: „Prozelitizam ili propaganda političke partije nije dopuštena u edukativnim centrima i institucijama osnovnog edukativnog sistema kroz bilo koje medije: govorne, štampane, elektronske, radio, informativne, telefon ili audiovizuelne“. Prema mom mišljenju, ovaj novi Zakon o Edukaciji se zapravo susreće sa onim što su edukativni zakoni bivših pro-kapitalističkih vlada postigli: stvaranje pasivnih, saglasnih, nekritički nastrojenih studenata koji jednostavno postaju instrumenti za reprodukciju kapitalističkog društvenog reda i internacionalne podele rada.\nSada kada je novi Organski Zakon o Edukaciji prošao u Venecueli, najveći i najstrašniji izazov će biti njegovo implementiranje. Promenjeni zakoni će doneti malu promenu, ako ne postoji dovoljno entuzijazma da bi se sproveli. Nema sumnje da će biti sabotaža – nekih i nasilnih – od strane Čavezovih oponenata i neprijatelja socijalizma, i ne budite iznenađeni ako ova opozicija ima svoje izvore u SAD-u. Takođe, obrazovanje učitelja o društvenoj pravdi će takođe biti važno – ako ne najvažnije, zbog toga što su mnogi učitelji trenirani u sistemu koji valorizuje tehnokratsku racionalnost i posesivni individualizam, propoveda gospel o ekonomskom napretku i poštuje kapitalističku akumulaciju za privatne dobitke. Biće tu mnogo toga da se od-uči i da se nauči. Nadam se da ću biti uključen u Venecueli u godinama koje slede, zbog toga što verujem da je društvena misija u koju su uključeni Bolivarijanski edukatori ključna za razvoj prave demokratije, ne demokratije praznih formi koju tako često možete naći u SAD-u.\nPitate me o rezultatima koje smo postigli u SAD-u. Nema rezultata, postoje samo gubici. Izbor Arna Dankana kao Sekretara Edukacije od strane predsednika Obame je katastrofa budući da će u osnovi da prati mnoge od mandata – kao što je standardizovano testiranje, testiranje visokih ulaganja, uračunljivost Bušove administracije. To je malo blaža verzija Bušovog „No child left behind“ akta. Po meni, svaki student je nadaren sposobnošću kritičkog rezonovanja o njegovom ili njenom životu i trebao bi proceniti mogućnosti za razumevanje kompleksnog i višeslojnog konteksta u kojem se život živi; svaki student je sposoban i zaslužuje razvijanje moralne svesti koja poštuje druge kao aktivne, različito kreativne i dostojanstvene subjekte istorije. Svaki student ima pravo da pita šta je moja istorija, moje iskustvo kao individue koja živi u kapitalističkom društvu, učinila od mene da ja to više ne želim biti? Kako mogu promeniti svoju sadašnjost, da bih živeo u budućnosti sa hrabrošću, obavezanošću i kritičkom dispozicijom koja može učiniti svet boljim mestom za sve one koji pate i koji su potlačeni. Oni koji vode edukativni sistem u SAD-u uopšte ne brinu o pravima i kapacitetima studenata; sistem funkcioniše tako što održava studente dobrim patriotama i kapitalističkim radnicima, veruje da njihova zemlja podržava i brani cilj slobode i napretka širom sveta. Drugačije rečeno, to je jedna edukacija u mistifikaciji.\nKada je predsednik Obama referisao na školsku decu u SAD-u, Republikanci su pobesneli – kao što bi Čavezovi oponenti reagovali na Čavezov govor studentima. Ako Republikanci veruju da je Barak Obama socijalista, koji je zapravo liberal, kako bi tek reagovali na prave socijaliste? Za vreme Arna Dankana na stalnom mestu upravnika javnih škola u Čikagu, broj učenika koji su se ispisali i stopa pismenosti su se pogoršavali, školski sistem se počeo raspadati, a škole koje nisu ispunjavale uslove koje je postavljala država, su se raspadale. Takođe, masovno otpuštanje učitelja (ponekad celog školskog osoblja), čiji se studenti nisu prikazali prihvatljivim na standardizovanim testovima, i da bi zamenila ove, da ih tako nazovemo, propale škole, Dankan je zastupao stvaranje ’čarter’ škola, koje se često pokazuju gorim od javnih škola. Ne postoji ništa na dnevnom redu Dankana što bi popravilo stopu studiranja studenata crnaca i Latinoamerikanaca, koja stoji na 50, odnosno 53 posto.\nDa odgovorim na vaše pitanje direktnije, kritička pedagogija je nešto o čemu učitelji čitaju i neki vrlo hrabro pokušavaju da to implementiraju, ali to je jako teško kada je u pitanju sistem javnog školstva. Kritička revolucionarna pedagogija je nešto o čemu socijalistički orijentisani učitelji čitaju i u nekim slučajevima (zato što nema mnogo učitelja koji su pristalice socijalizma) pokušavaju da implementiraju u svojim školama ili zajednicama. Mnogi konzervativni roditelji žele da vide škole kao neutralne terene koji izbegavaju kritičku samorefleksiju i političku angažovanost. Postoji mnogo pritiska javnosti kroz medije na to da se ne raspravlja o nekim kontraverznim temama u školama, kao što je rat u Iraku i Afganistanu, ili kritika kapitalizma i imperijalizma. Postoje edukativni nastavni programi koji se služe mojim radom, ili Freirovim, Giruksovim i drugima, ali ovo je pre izuzetak nego pravilo. Kritički edukatori u SAD-u su napisali mnogo predivnih tekstova o kritičkoj pedagogiji, ali izazov za nas i učitelje i kulturne radnike kojima služimo – jeste da se borimo za kritičku pedagogiju u našim školama, našim zajednicama, našim radnim mestima i u našim svakodnevnim borbama kao agenti postkapitalističke budućnosti. 2006. godine, tokom Bušovog režima, jedna desničarska organizacija je ponudila studentima sto dolara za tajno snimanje mojih predavanja na UCLA (Univerzitet u Kaliforniji, Los Anđeles) i pedeset dolara za beleške sa mojih predavanja. Takođe su dali istu ponudu studentima, ako bi špijunirali i druge levičarske profesore. Akademska sloboda je bitka koju mi još uvek vodimo ovde u SAD-u i naši oponenti, koji ne žele da se diskutuje o kontraverznim političkim pitanjima u učionici, su veoma dobrostojeći i primaju milione dolara da reklamiraju američkoj javnosti kako univerzitete vode socijalisti i komunisti. Prema tome, ako i dalje vodimo ove bitke na univerzitetima, još je teže pokrenuti inicijativu za društvenu pravednost i socijalističke dnevne redove u javnim školama. Imamo moćne desničarske hrišćanske evangelističke grupe koje ne žele da se evolucija predaje po školama i koje žele da se SAD-om upravlja po biblijskim principima. U Kanadi sam bio otpušten sa prvog posla kao profesor na univerzitetu, zbog moje upotrebe kritičke pedagogije, i stanje nije mnogo drugačije danas kada se radi o pokušaju razvijanja kritičke pedagogije kao vozila koje vodi građenju pravednijeg i humanijeg sveta (ono što je za mene socijalistički svet). Namesnici kapitala i dalje vladaju, a većina javnosti ih sledi. Takva je moć korporativnih medija koji podržavaju vladajuće ideje, koje su ideje vladajućih klasa. Moj cilj je da nastavim razvijati kritičku pedagogiju i da pomognem na bilo koje načine u unapređivanju ciljeva društvene i ekonomske pravednosti i socijalizma. Učimo o novom načinu organizovanja, usvajajući prefigurative politike koje su nepoverljive prema hijerarhijskim strukturama i centralizovanim organizacijama, koje su radije horizontalne nego vertikalne, koje izbegavaju voluntarizam (stav prema kom uspeh ili neuspeh pokreta zavisi od volje organizatora, pre no što je determinisano od strane spoljašnjih sila i uslova), koje prihvataju raznovrsne grupe koje se bore protiv militarizma, uništenja okoline, patrijarhata, rasizma i imperijalizma, koje podržavaju organske pokrete koji niču direktno iz borbe potlačenih, koje slede Zapatistine principe menjanja sveta bez preuzimanja moći ili Čavistasovo insistiranje na važnosti preuzimanja moći države. U ovom svetu mikropolitika, organizovanja preko interneta, politike koalicija, ne smemo zaboraviti da se moramo boriti jače, ne slabije. Organizacije nas neće odvesti do kraja. Samo mi to možemo da učinimo. Ovde se svi suočavamo na različite načine, i različitih razmera, sa slomom neoliberalnog kapitalizma. Ono od čega svi možemo imati neke koristi je analiza Marijategue o klasnim vezama u polukolonijalnom svetu, kao način da nam pomogne da se konsolidujemo sa novim pokretima radničke klase, kao što je Abahlali baseMjondolo, južnoafrički pokret ljudi koji stanuju u barakama, i drugi društveni pokreti u nekoliko zemalja, kao što je Movimiento de Libertaca o dos Sem Terra ili Nacionalni Pokret Okupiranih Fabrika (MNER) u Argentini. Ovde možemo dosta naslediti od Marijategue. Marijategui nas je učio da socijalizam nije neumitan. Akcije proletarijata i seljačkih masa su ključne za emancipaciju ekonomije Latinske Amerike i izvan toga, i naravno ovo zahteva regionalni antiimperijalistički blok dovoljno snažan da pobedi ulogu SAD-a i drugih takozvanih zapadnih demokratija u pokušaju da bace Latinsku Ameriku na kolena. Potreban nam je i logos i mitos Marijategue, njegov scijentistički i spiritualni karakter, kako nas i Kuihano predviđalački podseća. Na kraju krajeva, uvidi Marijategue mogu nas voditi ne boravku u prošlost, već zasnivanju momenta naših prognanih borbi od praistorije, protiv kapitalističkog sistema, u istorijsku sadašnjost, socijalističku sadašnjost koju moramo osvojiti.\nPrevod sa engleskog: Dorotej Nešković i Kristina Lakić\n Intervju je preuzet uzet iz knjige „Marxism and Education; Renewing the Dialogue, Pedagogy, and Culture (2011)\n Jose Carlos Mariategui (1894-1930), radikalni peruanski mislilac i politički aktivista.\n Tradicionalan oblik društva koji je bio prisutan među starosedeocima Anda.\nadmin Posted in Intervjui\tTagged Kritička pedagogija, Peter McLaren, Piter Meklaren\n← UVOD U RADIKALNE TEORIJE 8, LENJIN / MARKSIZAM U 21.VEKU\nMAJKL EPL_RESTRUKTURIRANJE OBRAZOVANJA I KURIKULUMA: NEOLIBERALNE I NEOKONZERVATIVNE AGENDE →\nĐorđe Hristov antifašizam Stvar marksizam studentski protest ivan radenkovic LEVICA U SRBIJI: ELEMENTI ZA IZGRADNJU POLITIČKE POZICIJE Aleksandar Stojanović radikalne teorije Protiv novog zakona o radu Maja Solar obrazovanje Alpar Lošonc gerusija primoz krasovec Zakon o radu sasa hrnjez fašizam Andrea Jovanović feminizam


INICIJATIVA STANARA SA „RUŽE”: Postavljena ograda oko dečjeg igrališta – Zrenjanin\nINICIJATIVA STANARA SA „RUŽE”: Postavljena ograda oko dečjeg igrališta\nInicijativa građana – njih više od 360 koji stanuju u naselju „Ruža Šulman” – urodila je plodom. Pre svega roditelji, a i ostali stranari ovog naselja, tražili su da se dečje igralište u parkiću obezbedi ogradom, s obzirom na to da je prošle godine automobil udario dete.\nU Mesnoj zajednici „Dositej Obradović” su, kako nam je rekao predsednik Saveta Duško Radišić, odlučili da se to i učini, tako da je ovih dana bilo dosta posla zbog postavljanja zaštitne ograde. Mada ne na početku, ubrzo su se aktivistima Mesne zajednice pridružili i stanari ovog naselja.\n– Prošle godine je potekla inicijativa roditelja, sugrađana i stanovnika naselja da se na ovaj način obezbedi igralište u parku i da deca budu koliko-toliko zaštićena. Ovde nije toliko gust saobraćaj, ali na ovaj način ćemo sprečiti da deca istrčavaju direktno na kolovoz. Mislim da je oko 360 sugrađana potpisalo peticiju. I ja kao predsednik Saveta MZ sam potpisao, jer i moja deca se, takođe, ovde igraju – kaže Duško Radišić, predsednik Saveta MZ Dositej Obradović.\nMesna zajednica je obezbedila materijal. Mada je u početku radova bilo malo građana, kasnije ih je bilo više. Zanimljivo je da je ograda od oblica, a deca su tražila da one budu ofarbane u raznim, veselim bojama, pa su i sami pomagali.\nZavršeno je postavljanje i farbanje ograde, a popravljene i ofarbane tri klupe, ljuljaške, klackalice. Očišćen je peskarnik i napunjen novim peskom. – Najznačajnije je što je Savet MZ radio zajedno sa stanovnicima naselja i tako smo pokazali da samo zajedno mozemo mnogo da uradimo za naše okruženje. Najveći uspeh je svakako što su nam se deca pridružila pri farbanju. Radili su na svom igralištu i siguran sam da će ga tako brižno i čuvati. To je bio jedan od najlepših dana od kada se bavim ovim poslom. Veliko hvala svima na pomoći i podršci – rekao je Radišić.\nFoto: D. Radišić\nSvi smo mi deca „Ruže“\nMESNA ZAJEDNICA „DOSITEJ OBRADOVIĆ” - RADOVI UPRKOS IZAZOVIMA\n← UDES NA UGLU BULEVARA MILUTINA MILANKOVIĆA I CARA DUŠANA: Autom uleteo u „Lion pub”\nGRADSKI ČELNICI UGOSTILI NAJBOLjE UČENIKE, NOSIOCE VUKOVIH DIPLOMA →


Vize sprečavaju saradnju privrednika BiH i Kosova | ZOS d.o.o.\nVize sprečavaju saradnju privrednika BiH i Kosova\nBosna i Hercegovina ne priznaje putne dokumente Kosova, pa vize za građane Kosova izdaje po složenoj i skupoj proceduri, koja otežava promet roba i ljudi. Kosovo je 2011. godine uvelo recipročne mjere. Za privrednike obje zemlje ovo je veliki hendikep u poslovanju.\nPredstavnici najutjecajnijih kompanija Bosne i Hercegovine i Kosova u Sarajevu su usvojili deklaraciju kojom od svojih vlasti traže potpunu slobodu kretanja roba i ljudi. Više od 20 najutjecajnijih privrednika Kosova prvi put su u organiziranoj posjeti Sarajevu od 2008. godine, kada je Bosna i Hercegovina uvela vize za one koji posjeduju kosovski pasoš.\nMeđu njima je i Avni Kransići, vlasnik kompanije koja na tržište Kosova plasira mliječne proizvode iz Bosne i Hercegovine. Smatra da je kosovsko tržište otvoreno za proizvode iz Bosne i hercegovine te da su poslovne mogućnosti velike. Problem je proces izdavanja viza, koji ovaj privrednik smatra ponižavajućim.\n"Pa jeste ponižavajući, jer nikada ne znate hoćete li je dobiti ili ne i ta procedura traje maltene mjesec dana", kaže.\nBiH mjesečno gubi miliona eura\nI privrednici iz Bosne i Hercegovine se žale na isto. Bez stalne poslovne komunikacije i posjete tržištu na koje se roba plasira, biznis je teško kontrolirati i razvijati\n"Znači da ljudi moraju ići do Zagreba, vaditi vize, i to stvara prepreke u efikasnosti poslovanja", kaže Ševal Suljkanović iz kompanije Bimal iz Brčkog.\nMinistarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine je u nekoliko navrata tražilo od Vijeća ministara te zemlje relaksaciju viznog režima za stanovnike Kosova. Međutim, njihove su inicijative ostale bez odgovora.\n"Problem kod nas, izdavanja i priznavanja javnih isprava, problem viznog režima, problem je unutrašnjih odnosa u bosanskohercegovačkom političkom i državnom vrhu. To nije problem Srbije, na šta se svi vade. Mi nikada nismo imali nikakavu prepreku ni pritisak od Srbije", tvrdi Zoran Perković, pomoćnik ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine.\nZbog takve politike, ekonomije Kosova i Bosne i Hercegovine trpe ogromne štete, upozoravaju iz Privredne komore entiteta Federacija Bosne i Hercegovine.\n"Po procjenama, ako uporedimo juni 2014. godine i juni 2015. godine, razlika je u milion eura. Znači da svaki mjesec Bosna i Hercegovina bukvalno gubi milion eura", navodi Mirsad Jašarspahić iz Privredne komore Federacije.\nVize koje bi važile više godina\nI ministar Vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Mirko Šarović svjestan je ekonomske štete koju zemlja trpi, ali priznaje da je Bosna i Hercegovina daleko od rješenja tog problema.\n"Najveći razlog je naša nespremnost da i u ovakoj situaciji, kada Bosna i Hercegovina ne priznaje Kosovo, pronađemo način da ekonomija i privreda radi i da koristimo primjere i nekih drugih."\nPoput Srbije, koja dozvoljava odlazak na Kosovo samo s ličnom kartom. Upravo to se traži u deklaraciji usvojenoj na sastanku privrednika u Sarajevu.\n"Ne traže ništa više i ništa manje od onoga što psotoji između Srbije i Kosova, a to je puna sloboda kretanja i vrlo jasno definisane carinske procedure. Ako to može Srbija, sigurno može i Bosna i Hercegovina", ističe Željko Veljković iz Fondacije Dokukino.\nPredstavnik Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine sa ovog je sastanka poručio da treba postaviti realne ciljeve i da bi jedan takav bio izdavanje viza koje bi važile više godina i s mogućnosti neograničenog broja ulazaka u zemlju.


Za inovativne projekte u cilju suzbijanje efekata pandemije 53 miliona dinara\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Mar.2020, 12:24 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nFond za inovacionu delatnost odobrio je 53 miliona dinara za finansiranje 12 inovativnih projekata preduzeća čiji je cilj suzbijanje efekata pandemije izazvane korona virusom, saopšteno je danas iz Vlade Srbije.\nU kratkom periodu biće razvijeno i dostupno za korišcenje 12 rešenja, poput prvog srpskog respiratora, nove vrste zaštitne maske sa izmenjivim HEPA filterom za višestruku i dugoročnu upotrebu, kabine za dezinfekciju koja je namenjena upotrebi na javnim mestima >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i lokacijama od interesa.\nRazviće se i mobilni pult za beskontaktno merenje temperature i ručnu dezinfekciju, kao i prenosivi ozonizatori za brzu i bezbednu dezinfekciju objekata od kritičnog značaja.\nPo stupanju na snagu vanrednog stanja 16. marta, Fond za inovacionu delatnost je u rekordnom roku pripremio i već sutradan objavio javni poziv, koji je bio otvoren do 24. marta, a na njega je, i pored kratkog vremenskog perioda, pristiglo skoro 300 predloga inovativnih projekata.\nImajući u vidu hitnost reagovanja, nezavisna ekspertska komisija Fonda je dala prioritet onim rešenjima za koja je procenjeno da mogu stvoriti najuticajniji, najbrži i strateški važan odgovor na konkretne probleme, a razvoj lekova i vakcina nisu bili predmet tog javnog poziva.\nB92: Za projekte suzbijanja koronavirusa 53 miliona dinara\nFond za inovacionu delatnost odobrio je 53 miliona dinara za finansiranje 12 inovativnih projekata preduzeća čiji je cilj suzbijanje efekata pandemije izazvane virusa korona...U kratkom periodu biće razvijeno i dostupno za korišćenje 12 rešenja, poput prvog srpskog respiratora, nove vrste zaštitne...\nIzvor: Luftika.rs, 28.Mar.2020, 11:34\nFond za inovacionu delatnost odobrio je 53 miliona dinara za finansiranje 12 inovativnih projekata koji će pomoći u suzbijanju efekata pandemije izazvane korona virusom.. Za samo osam dana, koliko je poziv bio otvoren, mala i srednja preduzeća su poslala više od 300 predloga inovativnih projekata,...


Hladjenje otvorenog prostora Srbija cene, Hladjenje otvorenog prostora u Srbiji\nHlađenje otvorenih prostora.\nKlima za bašte i terase .\nZbog paklenih vrućina koje je svako od nas iskusio na sopstvenoj koži kao posledicu globalnog zagrevanja, jasno nam je da bi što hitnije trebalo da preduzmemo nešto kako bismo previsoke temperature učinili podnošljivijim.\nTreba da se potrudimo da sebi i drugima stvorimo uslove koji će nam omogućiti bezbrižan boravak u prirodnom ambijentu, umesto da ostanemo zarobljenici zatvorenih prostorija u kojima je moguće opstajati i funkcionisati zahvaljujući klima uređajima.\nKlimatizacija terasa restorana i kafića.\nTokom letnjih meseci, u vreme velikih vrućina, gotovo sve terase restorana, kafića, hotela i drugih ugostiteljskih objekata ostaju prazne.\nGosti ostaju u klimatizovanim prostorijama, umesto da uživaju na lepim sunčanim terasama.\nKao vlasnik restorana, pitate se kako prazne terase i bašte učiniti profitabilnijim dok traju letnje vrućine.\nSa pouzdanim raspršivanjem vode ovaj originalni sistem hlađenja održava temperaturu vazduha terasa i bašti čini ih ugodnim za boravak gostiju i za vreme najvećih letnjih žega.\nRashlađene terase tokom celog dana privlače goste, pa i one iz hotelskih soba, čime se povećava prihod hotela, a ujedno smanjuju troškovi klimatizacije u sobama.\nTako privučeni gosti na rashlađenim terasama ostaju duže vremena, stoga se i prihod od kunzumiranja jela i pića znatno povećava.\nPored toga ovakav način rashlađivanja terasa čini ugostiteljski objekat atraktivnim i privlači potencijalne goste, a osoblje lakše izvršava radne zadatke.\nIzborom specijalnog aparata sa mogućnošću doziranja raznih mirisa, učinićete ambijent ugodnijim smanjujući neugodne mirise, a imate mogućnost i smanjenja broja komaraca, muva i ostalih insekata.\nPrimena FogMaster sistema: Hlađenje na terasama hotela, restorana i kafića.\nHlađenje pored bazena ili na plažama.\nOdržavanje optimalne vlažnosti u staklenicima i vinskim podrumima.\nSuzbijanje prašine u raznim oblastima industrije.\nHidratacija voća, povrća, ribe i mesnih proizvoda.\nOdržavanje optimalne temperature u živinarstvu i stočarstvu.\nFogMaster se vrlo jednostavno prilagođava i postavlja u svakom objektu.\nKoristeći vodu pod pritiskom od 75 bara FogMaster spoljni osveživač vazduha stvara ultrafine čestice koje slobodno lelujaju u vazduhu i stvaraju maglu ili paru.\nČista vodena magla je praktičan i ekonomski isplativ način stvaranja prijatnije temperature vazduha.\nRASHLADNI SISTEMI ZA OTVOREN PROSTOR.\nTechnoPartner je svojim klijentima obezbedio najbolja i najkvalitetnija rešenja u oblasti rashlađivanja kafića bašti, magacina, industrijskih postrojenja, dešavanja na otvorenom.\nPrvi u svetu, MOBICOOL, autonomni, raspršivajući, bešumni ventilator sa pumpom visokog pritiska.\nAutonomni raspršivajući ventilator sa pumpom visokog pritiska.\nDIAL PRO sa zadovoljstvom predstavlja, prvi u svetu, MOBI- COOL, autonomni, bešumni, raspršivajući ventilator sa pumpom visokog pritiska, za potrebe hladjenja.\nPomoću ugradjene pumpe visokog pritiska MOBI COOL može da meša atomiziranu vodu sa vazdušnim strujama iz okoline, omogućavajući efekat hladjenja u okolnom prostoru.\nUživajte u prijatnom letu i to napolju, bez fiksne instalacije.\nMOBI-COOL je zaista poseban ventilator.\nTih, potpuno autonoman, efektan i efikasan sa velikim rezervoarom za vodu koji omogućava 3 do 5 sati rada.\nMOBICOOL je veoma tih.\nNjegov QES motor (quiet engine system) i pumpa su bešumni, sa manje od 55DB. TEHNIČKE KARAKTERISTIKE: profesionalna pumpa visokog pritiska sa aluminijumskom glavom, radni pritisak: 70 bar, sigurnosni ventil, dobro izbalansiran sa točkićima i ručkama za lako pomeranje, motor 0,55 kW, samoventilirajući, zaštita od termičkog opterećenja, rezervoar od 60 l, električni nivoprekidač kao zaštita od rada “na suvo”, vidljiva magla 5-9 mikrona, Dimenzije: 580x2050x580mm, Težina: 50 Kg (vodni rezervoar prazan).\nQES: Oprema sa motorom niske buke QES (Quiet Engine System) je posebno tražena u odmaralištima, bazenima, barovima, restoranima, hotelima...gde buka može ometati Vaše goste.\nBPS: Sve jedinice su opremljene By-Pass Systemom (ugradjenim baj pas ventilom), recirkulacijom vode unutar pumpe štite pumpu od pregrevanja.\nSistemi za omagljivanje vodjeni BPS pumpama ne moraju posedovati ispusne ventile za pražnjenje instalacije te nema rasipanja vode. NAMENA: Parkovi, vrtovi, verande, plaže, javna mesta, barovi, restorani, hoteli, bazeni, sportske manifestacije, žurke, tržni centri, diskoteke, razne manifestacije, skladišta, fabričke hale i druga mesta gde je neophodno hladjenje.\n*** EUROJET SISTEM.\nEurojet je revolucionarni rashladni sistem za velike otvorene i zatvorene prostore.\nEurojet je razvijen i napravljen od strane vrhunskih inženjera i projektanata kako bi garantovao najbolje hladjenje otvorenih prostora na visokim temperaturama.\nTakodje se koristi za smanjenje temperature, uklanjanje neprijatnih mirisa i smanjenje prašine u industriji.\nSistem predstavlja kombinaciju ventilacije i omagljivanja. Eurojet radi na principu evaporativnog hladjenja, stvaranjem fine magle.\nDuplo filtrirana (5 i 1 mikron) voda se pod pritiskom od 70 bar distribuira kroz cevi, a potom raspršuje kroz specijalne mlaznice visokog pritiska u izuzetno finu maglu.\nMilijarde kapljica manjih od 10 mikrona osvežavaju atmosferu.\nOva magla će u atmosferi toplog vazduha da ispari, snižavajući temperaturu okoline za čak 10°C do 15°C.\nEurojet je bešumni sistem, italijanskog dizajna, efikasan i elegantan i uklapa se u većinu modernih arhitektonskih rešenja.\nNAMENA: zabavni parkovi, dečija igrališta, kafe barovi, klubovi, restorani na otvorenom, hoteli, rekreacioni centri, tržni centri, golf klubovi, sportski centri, zoološki vrtovi, bazeni, koncerti, diskoteke, žurke, manifestacije, vinski podrumi, tekstilna industrija, prehrambena industrija, razne druge primene.\n*** SISTEM TOTEM.\nRevolucionarni rashladni sistem za velike otvorene površine.\nTotem i Arch (luk) su razvijeni i napravljeni od strane vrhunskih stručnjaka kako bi garantovali najbolje hladjenje vanjskih prostora na visokim temperaturama.\nSistem predstavlja kombinaciju ventilacije i omagljivanja.\nEurojet radi na principu evaporativnog hladjenja, stvaranjem fine magle. Oko 3m visok i 2m širok napravljen je od cevi od nerdjajućeg čelika, prečnika 60mm vrlo je jednostavan za instalaciju.\nPostoji nekoliko modela i to kao: luk, polu-luk, oblika kišobrana, duplog luka.\nPostolje Totema može biti izvedeno tako da bude vidljivo, ili sakriveno u zemlji, ankerisano za pod.


Specifikacije za DSC-HX99 | Fotoaparati | Sony RS\nAF za jedan snimak, Neprekidni AF (samo za film), DMF, Ručni fokus\nVišestruki uzorak, Merenje u centru, Spot, Prosek ulaska na ekran, Isticanje\nUzastopno sa prioritetom brzine: oko 10 kadrova u sekundi\n[Fotografija]: Vrhunski automatski režim: 44 / iAuto: 33; [Film]: 44\nDa (sa adapterom za naizmeničnu struju i baterijom koji su u kompletu)\nEye AF, Detekcija lica, Registracija lica, Smile Shutter, Linije mreže, Zum u koracima/brzi zum, Digitalni merač nivoa, Breketiranje balansa bele, DRO breketiranje, MF pomoć, Vršne boje, Zebra, Prikaz obeleživača, Referentni nivo mikrofona, Zoom Assist, Postavka za My Menu, Tajmer za autoportret\nPokrivajući raspon od širokog ugla od 24 mm do telefoto režima od 720 mm, HX99 predstavlja savršen fotoaparat za sve prilike, od nezaboravnih fotografija sa putovanja do svakodnevnih snimaka. Objektiv ZEISS® Vario-Sonnar T* daje vrhunski kvalitet slike u celom rasponu zuma, a funkcija Clear Image Zoom omogućava dodatno uvećanje objekta (do 1440 mm) uz zadržavanje visoke rezolucije.  24 mm  720 mm  1440 mm\nSenzor slike fotoaparata HX99 – CMOS senzor sa pozadinskim osvetljenjem od 18,2 megapiksela (efektivno) – radi sa naprednim sistemom za obrađivanje slika BIONZ X kako bi obezbedio vrhunski kvalitet slike, čak i za precizne teksture i detalje. Uz raspon koji ima ISO 80–6400 (prošireni), čak i slabo osvetljene scene možete prelepo da snimite, dok poboljšanja u reprodukciji boja stvaraju tonove kože prirodnog izgleda.\nHX99 je prvi iz serije HX koji snima 4K video (QFHD, 3840 x 2160 piksela). Visokokvalitetni 4K video postiže se pomoću očitavanja piksela celim senzorom bez spajanja piksela uz prikupljanje oko 1,6 puta više informacija nego što je neophodno. To dodatno uzorkovanje kao rezultat ima slike izuzetne rezolucije sa smanjenim moareom i nazubljenim ivicama.\nFotoaparat koristi brzi inteligentni AF za izuzetno brz i veoma precizan automatski fokus sa detekcijom kontrasta. Postiže fokus tako što svodi na minimum nepotrebno pomeranje objektiva, predviđa AF opseg i ubrzava mehanizam objektiva poboljšavajući odziv kako biste mogli da zabeležite još dinamičnije trenutke.\nMoguće je brzo rafalno fotografisanje uz do 10 kadrova u sekundi. Čak i kada se osvetljenost slike menja tokom uzastopnog snimanja, fotoaparat se automatski prilagođava da bi obezbedio optimalnu ekspoziciju. Snimci napravljeni pomoću uzastopnog snimanja mogu i da se prikažu, izbrišu i zaštite u grupama.\nFunkcija fotoaparata Optical SteadyShot, koja je korisna za snimanje iz ruke i uz telefoto postavke zuma, čak i sa velikim uvećanjem, projektovana je da stabilizuje sliku i efikasno smanji podrhtavanje fotoaparata oslanjajući se na žiroskopski senzor visokih performansi i specijalizovani algoritam. Budući da je ovo optička funkcija, stabilizacija slike se izvodi bez smanjenja rezolucije.  SteadyShot ISKLJ.  SteadyShot UKLJ.\nPraktični kontrolni prsten na objektivu pruža profesionalnu ručnu kontrolu nad izborom brzine zatvarača, otvora blende i drugih postavki radi dodatne kreativne kontrole, tako da ne morate da pravite kompromise u pogledu vizije koju imate zbog kompaktne veličine fotoaparata.\nDodir fokusom i zatvarač\nFokus dodirom vam omogućava da na slici na LCD ekranu jednostavno dodirnete tačku na koju želite da postavite fokus da biste intuitivno mogli da fokusirate objekte čak i na ivici kadra, bez ponovnog kadriranja, kako na fotografijama, tako i u video snimcima. Zatvaračem takođe može da se upravlja putem dodira na LCD ekranu.\nAF na dodirnoj tabli\nKada koristite tražilo, koristite AF dodirne table da biste glatko i lako menjali fokus jednostavnim prevlačenjem prstom po LCD ekranu.\nDa bi korisnicima pružio znatno veću kontrolu nad konačnim izgledom fotografija, HX99 kao opciju obezbeđuje snimanje slika u RAW formatu. U ovom formatu se čuvaju svi podaci iz senzora, tako da lako u softveru za uređivanje slika mogu da se prilagode ekspozicija, osvetljenost, balans bele boje i drugi aspekti slike.\nKad snimate filmove, možete da zabeležite brze pokretne objekte pomoću HD snimanja sa velikom brzinom snimka uz do 120p (NTSC) ili 100p (PAL) da biste napravili impresivne sekvence usporenog snimka tokom uređivanja. Velika brzina protoka, do 100 Mb/s, obezbeđuje detaljne slike.\nUz daljinski upravljač jednim dodirom, pametni telefon ili tablet funkcioniše kao monitor/daljinski upravljač. Deljenje jednim dodirom omogućava prebacivanje fotografija/video zapisa na uređaj. Samo instalirajte aplikaciju PlayMemories Mobile™ putem Wi-Fi® veze na Android™ uređaju sa podrškom za NFC, a zatim prislonite uređaj uz fotoaparat da biste ih povezali. Kompatibilnost sa QR kodom omogućava povezivanje sa pametnim telefonima koji ne podržavaju NFC.\nVeza za informacije o lokaciji preko Bluetooth® veze omogućava vam da lako dodajete geografske oznake na slike, što je savršeno za putovanja. Samo uparite fotoaparat sa kompatibilnim pametnim telefonom pomoću aplikacije PlayMemories Mobile i moći ćete da snimate podatke o lokaciji zajedno sa svakom fotografijom. Aplikaciju PlayMemories Home možete koristiti i na računaru za organizovanje uvezenih slika na mapi.\nSoftverski paket Imaging Edge kompanije Sony\nSoftverski paket Imaging Edge može da poboljša kvalitet slike, poveća efikasnost produkcije i omogući vam da detaljno prilagodite slike zasnovane na RAW formatu. Koristite njegovu opciju „Remote“ (Daljinski) da biste daljinski kontrolisali snimanje dok nadgledate scene u prikazu uživo na ekranu računara; „Edit“ (Uredi) da biste RAW podatke razvijali u visokokvalitetne fotografije, a „Viewer“ (Prikazivač) da biste pregledali, ocenjivali i birali fotografije sa liste snimaka.


Živeo sa novčićem u nosu još od detinjstva! | Radio Televizija BN\nJedan neimenovani 59-godišnji muškarac iz Zelenograda u Rusiji živeo je sa ozbiljnim poteškoćama sa disanjem na nos više od pola veka zbog novčića koji je kao dete gurnuo u nos i tokom godina zaboravio na njega!\nZanimljivosti 30.11.2020 | 15:57\nLekari u Gradskoj kliničkoj bolnici Končalovski u Zelenogradu nedavno su prijavili čudan slučaj pacijenta koji je rekao da već nekoliko meseci potpuno nije mogao da diše kroz desnu nozdrvu.\nCT skeniranje je pokazalo da je desni nosni prolaz u potpunosti blokirao strano telo zaglavljeno u zadnjem delu, blizu nazofarinksa.\nTakođe je primećena češća zakrivljenost septuma, ali ona sama po sebi ne bi u potpunosti začepila nosni prolaz. Problem je bio strani predmet, ali je odstupajući septum naglasio poteškoće sa disanjem do te mere da pacijent nije imao izbora nego da potraži pomoć.\n59-godišnji pacijent nije rekao lekarima da bi strani predmet mogao biti uzrok njegovih poteškoća sa disanjem, jer za taj strani predmet u nosu ni sam nije ni znao!\nTek nakon što je video CT i misteriozni okrugli predmet, neimenovani čovek se setio kako se igrao malim novčićem kovanicom od jedne kopejke i gurnuo ga u nos kada je imao oko šest godina!\nPošto je njegova majka bila vrlo stroga, previše se plašio da joj kaže da mu se novčić zaglavio u desnoj nozdrvi, pa ga je jednostavno ostavio tamo, a kako je vreme prolazilo, zaboravio je na sve. Lekari su u početku bili skeptični prema njegovoj priči, ali nakon uklanjanja novčića, tokom endoskopske operacije koja je trajala 1,5 sata i ispitivanja, lekari su čoveku poverovali.\nRinolit - nosni kamen koji se obično formira oko stranih predmeta - na metalnom novčiću ukazivao je da je taj predmet bio u čovekovom nosu već duže vreme, a pola veka više nije izgledalo kao malo verovatno.\nTokom postupka uklanjanja novčića, lekari su mu popravili i oštećeni septum, što mu je još više poboljšalo nosno disanje.\nLekari su rekli da je čovek imao sreće što je povratio punu sposobnost disanja na nos jer je izbegavao ozbiljne komplikacije izazvane stranim predmetom u nosu u ovom slučaju novćićem iz detinjstva\nU takvim slučajevima mogu se javiti razne intrakranijalne i gnojno-septičke komplikacije, ali 59-godišnjak nije imao ništa osim poteškoća sa disanjem.\nčetvrtak, 21.01.2021 | 15:20\nFanovi ponovo veruju u "moć Simpsonovih": Kamala obučena slično kao i Lisa!\nsreda, 20.01.2021 | 16:45\nBista egipatske vladarke Nefertiti kakvu niste videli!\nsreda, 20.01.2021 | 15:26


07/08/2020 | 11:33 ⇒ 13:56 | Autor: RTRS\nU Јanjilama kod Bosanskog Petrovca obilježeno je 25 godina od stradanja Srba u zločinačkoj akciji hrvatske vojske i policije "Oluja".\nPomen stradalima na Petrovačkoj cestiFoto: RTRS\nKod Spomen-krsta na Petrovačkoj cesti služen je parastos i položeni vijenci. Pomen je služio episkop bihaćko-petrovački i rmanjski Sergije.\nVladika Sergije je podsjetio da se navršilo punih 25 godina od stravičnog zločina bombardovanja kolone izbjeglica koje su svoje vječne pokoje zadobile upravo na ovom mjestu, nedaleko od Bosanskog Petrovca u selu Јanjila, na mjestu poznatijem kao Petrovačka cesta.\n- To stradanje mučenika je zasigurno njihov most za Carstvo nebesko, te na taj način Petrovačka cesta postaje cesta koja vodi u vječni život - istakao je vladika Sergije.\nPosjećena je i Spomen-soba u Driniću.


nekretnine NIS - GoHome - pretražite male oglase na internetu\nPlac, NIŠ, 82.400 €, 4168,00 m2 cca 20 €/m2\nNIŠ - KP DOM (KOD YURE) - GRADSKO GRAĐEVINSKO ZEMLJIŠTE, 41, 68 ARI .\nKuća, NIŠ, Palilula, 93.000 €, 84,00 m2 cca 1110 €/m2\nNa prodaju kuća u Nišu, u blizini škole Branko Miljković i Bogoslovije na Trošarini, sa placem površine 2, 88a. .\nStan, NIŠ, 186.600 €, 96,00 m2 cca 1940 €/m2\nNa prodaju trosoban stan u izgradnji, u stambenom objektu PO+PR+IV+PK , sa 11 stambenih jedinica. Nalazi se na odličnoj lokaciji u samom centru grada, te je pogodan kako za porodičan život tako i za izdavanje. Stan je komforan sa izuzetnim rasporedom prostorija, površine 95. 69m2....\nKuća, NIŠ, 51.500 €, 67,00 m2 cca 770 €/m2\nNa prodaju kuća kod OTC-a. Porodična kuća 67m2 sa dvorištem uz stambenu zgradu 2 ara. Kuća je prizemna u funkciji dvosobnog stana. Sastoji se od ulaznog hodnika, dnevne sobe, spavaće sobe i kupatila. Kuća poseduje podrumsku prostoriju, garažu i letnju kuhinju gde je smešten kotao....\nStan, NIŠ, 125.000 €, 131,00 m2 cca 950 €/m2\nNa prodaju Duplex stan na prelepoj lokaciji kako za zivot, tako I za izdavanje. .\nKuća, NIŠ, Palilula, 134.000 €, 125,00 m2 cca 1070 €/m2\nNa prodaju kuća u mirnom naselju za život na Trošarini 125m2. Kuća se sastoji od prizemlja i dva sprata, prizemlje je takođe iskorišćeno kao manja garsonjera koja ima izdvojenu kuhinju i kupatilio. Na spratu se nalazi, prostrana dnevna soba sa trpezarijom, izdvojenom kuhinjom, i izlazom....\nStan, NIŠ, Durlan, 50.000 €, 80,00 m2 cca 630 €/m2\nDURLAN KOD SKOLE MIKA ANTIC I IDEJE VOJNA ZGRADA PRODAJA PRELEPOG IZUZETNOG TROIPOSOBNOG KOMFORNOG STANA VRHUNSKOG KVALITETA GRADNJE KOMPLETNO LUX RENOVIRAN SREDJEN FUNKCIONALAN ODLICAN RASPORED SOBE LEPE PROSTRANE PRELEPA VELIKA TERASA STAN NE IZISKUJE APSOLUTNO NIKAKVA ULAGANJA....\nPoslovni prostor, NIŠ, 290.000 €, 1200,00 m2 cca 240 €/m2\n- Objekat ima više od 1200 m2 i više od 30 parking mesta na placu 15a ipostoji mogućnost povećanja placa. - Nalazi se u mirnom delu severnog oboda grada Niša , 2 kilometara od aerodroma, 1 kilometar od petlje iz pravca Bgd i 4 kilometara od centra. - U poslovnom delu poseduje radionice....\nStan, NIŠ, 150.000 €, 150,00 m2 cca 1000 €/m2\nProdaje se lep i komforan duplex stan na Bulevaru, površine 150m2. Nalazi se na VII spratu stambene zgrade sa liftom. Na donjoj etaži površine 75m2 se nalaze ulazni hodnik, dnevni boravak, dve spavaće sobe, kuhinja, trpezarija, dve lođe i kupatilo. Na gornjoj etaži površine 75m2 se....\nStan, NIŠ, Palilula, 96.000 €, 88,00 m2 cca 1090 €/m2\n***Imamo zadovoljstvo da Vam ponudimo UKNJIŽEN troiposoban stan ukupne površine 88 m2 (korisna površina 72 m2) koji se nalazi na Trošarini, u blizini Trošarinske pijace. Stan se nalazi na idealnom trećem spratu stambene zgrade koja ukupno ima pet spratova i poseduje lift. Sastoji....\nStan, NIŠ, 81.000 €, 99,00 m2 cca 820 €/m2\nNa prodaju, veoma povoljno, stan u najstrožem centru Niša na prvom spratu površine 99m2, (16m2 terasa-lodja). Struktura: dnevna soba sa kuhinjom i trpezarijom, 3 spavace sobe, predsoblje, kuhinja, ostava, podrum, odvojeno kupatilo i wc, TA grejanje, veliki parking ispred zgrade, idealno....\nStan, NIŠ, 85.000 €, 85,00 m2 cca 1000 €/m2\nU prodaji je dupleks na Bulevaru od 85m2 na cetvrtom i petom spratu sa etaznim grejanjem.Ima dnevnu, dve spavace, kuhinju,kupatilo i wc posebno, zapadno je orjentisan.Prodaje se sa namestajem..Za vise informacija kontaktirajte nas na telefone 065/222 3922, 060/7513 377, 063/513 377,....\nPlac, NIŠ, Palilula, 119.000 €, 4091,00 m2 cca 30 €/m2\nNa prodaju plac u Radnoj zoni Donje Međurovo kod postojećih fabrika.Plac se sastoji iz dve parcele pravougaonog oblika ( 25 m. x 150 m.).Gradsko građevinsko zemljište. Na prodaju plac u radnoj zoni donje međurovo, površine 4091 m2..\nKuća, NIŠ, Durlan, 41.600 €, 37,00 m2 cca 1120 €/m2\nNalazi se u blizini Slatke kuće u Durlanu. Sastoji se iz prostranog dnevno-trpezarijskog prostora, spavaće sobe i kupatila. Dvorište je zajedničko. Odlično je očuvana i ne zahteva dodatna ulaganja. .\nKuća, NIŠ, Crveni Krst, 69.000 €, 81,00 m2 cca 850 €/m2\nNa prodaju,porodična kuća u Čamurliji novi deo, u blizini „Milk House“. Nalazi se u mirnom delu naselja, pogodna za porodični život, bez buke i zagađenja. Kuća je u osnovi 81m2 (Po+P+I +Pk), na placu veličine 1038m2, sa pomoćnim objektom i kućicom za decu. Kuća je izgrađena u polunivoima,....\nStan, NIŠ, Medijana, 72.500 €, 87,00 m2 cca 830 €/m2\nNa prodaju trosoban stan u kući, na prvom spratu, zaseban ulaz u kuću starije gradnje na odličnoj lokaciji za život ili poslovnu delatnost. Sastoji se od ulaznih stepenica, velikog predsoblja - odmarališta, hodnika, dnevne sobe sa kuhinjom i trpezarijom, dve spavaće sobe, jedne terase....\nGaraža, NIŠ, Medijana, 8.500 €, 15,00 m2 cca 570 €/m2\nNa prodaju zidana garaza u neposrednoj blizini Medicinskog Fakulteta. Garaza je ukupne povrsine 30m2,od toga je 15m2 ukopano.Garaza poseduje prikljucak za struju,a pored garaze je prikljucak za vodu. Cena garaze je 8500EUR-a.U postupku uknjizenaja. Ovo je samo deo nase ponude, za....\nPoslovni prostor, NIŠ, Ledena Stena, 838.000 €, 762,00 m2 cca 1100 €/m2\nProdaje se odlična poslovna zgrada u blizini Železničke stanice, ukupne površine 762m2. Nalazi se na placu površine 666m2. Sastoji se od dva nivoa: prizemlja koje ima 392m2 i sprata površine 370m2. Prizemlje se sastoji od: lokala koji izlazi na ulicu, kancelarije iza lokala i čajne....\nPoslovni prostor, NIŠ, Medijana, 345.000 €, 230,00 m2 cca 1500 €/m2\nIzdaje se lokal u blizini Gradske bolnice, površine 230m2. Sastoji se od prizemlja površine 100m2 i sprata površine 130m2. Zbog svoje lokacije na pogodan je kao kancelarijski prostor, predstavništva, programere, kafane…Agencijska usluga za zakupce nekretnine je polovina mesečne zakupnine.....\nPoslovni prostor, NIŠ, Medijana, 77.000 €, 110,00 m2 cca 700 €/m2\nIzdaje se komforan poslovni prostor u strogom centru grada, površine 110m2. Nalazi se u blizini pešačke zone na II spratu stambene zgrade. Sastoji se od ulaznog hodnika, četiri odvojene prostorije, trpezarije, kuhinje, velike terase, kupatila i wc-a. Poslovni prostor ima veoma lep....\nPromena cene sa 147.000 € na 145.000 € dana 29.04.2022.\nPoslovni prostor, NIŠ, Medijana, 145.000 €, 180,00 m2 cca 810 €/m2\n18.01.2022 - 147.000 €\n29.04.2022 - 145.000 €\nLokal novogradnja 180 m2, u osnovi 60m2 na tri nivoa. Lokal je do ulice u blizini Doma Zdravlja. U zavisnosti od namene zgrade moze biti za medicinske, ugostiteljske, predškolske ili školske ustanove, IT sektor i dr. Za vise informacija kontaktirajte Agenciju LIBO NEKRETNINE NIS,....\nStan, NIŠ, Pantelej, 76.800 €, 53,00 m2 cca 1450 €/m2\nNa prodaju stan na odličnoj lokaciji, u blizini durlanske pijace. Po strukturi je dvosoban i sastoji se iz manjeg dnevnog boravka sa trpezarijom i kuhinjom, dve prostrane sobe, kupatila i terase. Stan je uknjižene površine 53m2 i nalazi se na visokom prizemlju. U izvornom je stanju,veoma....\nStan, NIŠ, Pantelej, 84.000 €, 65,00 m2 cca 1290 €/m2\nNa prodaju stan u Panteleju, novogradnja na prizemlju zgrade, 65m2, 84.000 Eur-a Spoljašnja obrada objekta je tipa “Etics” fasada (termoizolacija u debljini od 10 cm i sloj mineralnog maltera u boji po izboru projektanta) i listela debljine 2 cm. Materijalizacija krova je UV stabilna....\nStan, NIŠ, Medijana, 108.700 €, 68,00 m2 cca 1600 €/m2\nNa prodaju odličan, kompletno renoviran stan, u Vardarskoj ulici blizu Pravnog i Ekonomskog fakulteta. Nalazi se na atraktivnoj lokaciji pogodnoj za porodično stanovanje i izdavanje. U blizini su OŠ, vrtić, brojni marketi, autobusko stajalište, Trg Kralja Aleksandra kao i šetačka....\nKuća, NIŠ, Palilula, 123.000 €, 140,00 m2 cca 880 €/m2\nNa prodaju kuća u neposrednoj blizini Mokranjceve ulice. Na placu od 607m2 nalaze se dva objekta. Prvi objekat je starija kuca koja zahteva izvesna ulaganja, u nastavku nalazi se novija kuca. Kuca se sastoji od prizemlja I sprata. Prizemlje se sastoji od hodnika, dnevne sobe sa kuhinjom....\nPlac, NIŠ, Palilula, 24.000 €, 539,00 m2 cca 50 €/m2\nNa prodaju plac,539m2,na Bubnj. Plac je vlasništvo fizičkog lica,čista svojina 1/1,cena placa je 24.00 EUR. Ovo je samo deo naše ponude, ovaj kao i druge stanove sa većim brojem fotografija možete pogledati na našem sajtu. Plac 539m2,bubanj.\nKuća, NIŠ, Palilula, 68.000 €, 180,00 m2 cca 380 €/m2\nProdaja dela kuće sa placem - Palilula(Palilula)Prodaja dela kuće koja ima poseban ulaz na Paliluli sa pripadajućim placem od 3,2ara. Kuća je završena, sa spoljnom izolacijom, prodaje se pola suturena, pola prizemlja i I sprat.Suturen oko 40m2-stepenište,WC,soba i ostava. Prizemlje....\nPromena cene sa 11.000 € na 13.000 € dana 18.05.2022.\nPlac, NIŠ, Palilula, 13.000 €, 800,00 m2 cca 20 €/m2\n23.02.2022 - 11.000 €\n18.05.2022 - 13.000 €\nNa prodaju plac u Bubanj selu, 8 ari, 13000e. Nalazi se u građevinskom području i izlazi na asfaltiranu ulicu i sa obe strane su već izgrađene i naseljene porodične kuće. Plac je pravilnog, pravougaonog oblika i na ravnom terenu, sa mogućnošću priključka na vodovod, struju i kanalizaciju,uknjižen.....\nKuća, NIŠ, Pantelej, 70.000 €, 203,00 m2 cca 350 €/m2\nNa prodaju fina porodična kuća kvalitetne GRADNJE, na dobroj lokaciji na Somborskom Bulevaru. Kuća je po strukturi PO+PR+PTK, uknjižene površine 203m2, na placu od 120 m2. U prizemlju (89m2) je ulazni hodnik sa unutrašnjim stepeništem do potkrovlja i do podruma (površine 34m2), a....\nStan, NIŠ, 125.820 €, 63,00 m2 cca 2000 €/m2\nNa prodaju trosoban stan u izgradnji na Bulevaru Nemanjića, nalazi na prvom spratu, površine 62, 91m2. Dnevni boravak sa trpezarijom i kuhinjom čini jedinstvenu celinu, orijentisan je ka zapadu i direktno povezan sa terasom. Spavaća soba je preko predsoblja povezana sa sanitarnim....\nKuća, NIŠ, Pantelej, 149.000 €, 301,00 m2 cca 500 €/m2\nNa prodaju porodična kuća u Durlanu, 301m2, na placu od 4, 5 ari, 139000e. Kuća se sastoji od suterena , visokog prizemlja, sprata i potkrovlja. U suterenu se nalazi garaža, ostava, prostor za kotlarnicu kao i stambeni deo koji čine dnevna soba, spavaća i kupatilo, na visokom prizemlju....\nStan, NIŠ, Medijana, 67.000 €, 60,00 m2 cca 1120 €/m2\nNa prodaju trosobni stan u blizini parka Svetog Save i tržnog centra "RODA". Stan je po strukturi trosoban,uknjižene površine 60m2+9m2,sastoji se od hodnika, kupatila,mokrog čvora, dnevne sobe,trpezarije sa kuhinjom,tri spavaće sobe i terase. Nalazi se na IX spratu nije poslednji....\nStan, NIŠ, Medijana, 130.600 €, 65,00 m2 cca 2010 €/m2\nNa prodaju četvorosoban stan u izgradnji na Bulevaru Nemanjića, površine 65.30m2. Nalazi se na drugom spratu, po strukturi je četvorosoban i orijentisan je ka jugoistoku. Dnevni boravak sa trpezarijom i kuhinjom čini jedinstvenu celinu, direktno je povezan sa terasom. Spavaća soba....\nPlac, NIŠ, Crveni Krst, 16.000 €, 2617,00 m2 cca 10 €/m2\nNa prodaju plac - Čamurlija površine 2.618 m2, građevinsko područje. Plac se nalazi u blizini garaža Nišexpresa. Cena placa je 16.000 EUR. Plac je,svojina 1/1. Za više informacija javite se Plac, čamurlija 2482 m2!!!.\nStan, NIŠ, Pantelej, 73.000 €, 45,00 m2 cca 1620 €/m2\nNa prodaju prelep full opremljen dvosoban stan na Panteleju u novoj zgradi. Stan se nalazi u blizini Pantelejske crkve . Stan je po strukturi dvosoban I sastoji se od ulaznog hodnika, kupatila, višenamenske sobe sa kuhinjom, spavaće sobe I terase. Stan je kompletno namešten sa novim....\nStan, NIŠ, Medijana, 130.000 €, 85,00 m2 cca 1530 €/m2\nProdaja, Stan, Vojvode Tankosića, Medijana, 130000€, 85m², Trosoban. Pogledajte stan sa slikom, videom, mapom stana, troškovima i detaljnim informacijama - Prodaja stanova i nekretnina, izdavanje - CityExpert Nekretnine Nis ; Stan, Vojvode Tankosića, Medijana Vojvode Tankosića.\nPromena cene sa 105.000 € na 115.000 € dana 12.06.2022.\nKuća, NIŠ, Crveni Krst, 115.000 €, 146,00 m2 cca 790 €/m2\n14.11.2021 - 105.000 €\n12.06.2022 - 115.000 €\nNa prodaju kuća u blizini Keja i Banovine u mirnoj ulici, pogodna i za poslovni prostor. .\nPromena cene sa 175.000 € na 170.000 € dana 08.05.2022.\nPoslovni prostor, NIŠ, 9.Maj, 170.000 €, 330,00 m2 cca 520 €/m2\n10.11.2021 - 175.000 €\n20.03.2022 - 160.000 €\n10.04.2022 - 175.000 €\n08.05.2022 - 170.000 €\nProdaje se hala za proizvodno-magacinski prostor, na samo 10-ak kilometara od centra Niša. Lako prilagodljiva za sve vrste delatnosti. Ukupna površina parcele je 3201m2, ulazni front je 24m. Komunalno kompletno opremljena, tamponirana, prilagođena za teretna vozila i pokrivena video....\nStan, NIŠ, Centar, 138.020 €, 67,00 m2 cca 2060 €/m2\nPromena cene sa 55.700 € na 59.000 € dana 24.04.2022.\nPlac, NIŠ, Donja Vrežina, 59.000 €, 960,00 m2 cca 60 €/m2\n23.01.2022 - 55.700 €\n24.04.2022 - 59.000 €\n* Plac u Donjoj Vrežini - 9, 6 ara. .\nStan, NIŠ, Medijana, 126.020 €, 63,00 m2 cca 2000 €/m2\nNa prodaju trosoban stan u izgradnji na Bulevaru Nemanjića. Stan se nalazi na drugom spratu, ukupne površine 63.01m2, orijentisan je ka zapadu. Dnevni boravak sa trpezarijom i kuhinjom čini jedinstvenu celinu i direktno je povezan sa terasom. Spavaća soba je preko predsoblja povezana....\nStan, NIŠ, Centar, 77.500 €, 81,00 m2 cca 960 €/m2\nTrosoban stan u blizini Pravnog fakulteta, u vojnoj zgradi. Površine 81m2 u duplexu, uknjižen na 70m2, na VII spratu dvosoban stan 59м2, sastoji se iz hodnika, kupatila, dnevnog boravka sa izlazom na veću lođu, trpezarije, kuhinje i spavaće sobe sa još jednom lođom, na VIII spr. soba....\nPrikazane nekretnine 211-252 (od ukupno 746)


Optužba za seksualno zlostavljanje mu je uništila karijeru, ali sada se vratio i poslao svima poruku - SportSport.ba\nOve subote 2. Dječiji Ragbi Festival i utakmica Čelik – Nada Split\nPraznik ragbija u Zenici\nU Ragbi klubu Čelik u toku su završne pripreme za organizaciju 2. Kids Rugby Festa. Turnir se održava 18. maja na sportskim terenima Kamberovića polja, u gradu Zenica koja već više od 47 godina baštini igranje ragbija u Bosni i Hercegovini.\nOptužba za seksualno zlostavljanje mu je uništila karijeru, ali sada se vratio i poslao svima poruku\nPredviđali su mu da će postati NFL zvijezda\nSnovi NFL igrača Shawna Oakmana ipak bi se mogli ostvariti.\nS. Pašalić 13.03.19. 12:25\nNedavno je oslobođen optužbi za seksualno zlostavljanje\nNakon što je prošlog mjeseca oslobođen optužbi za seksualno zlostavljanje, bivši igrač Baylor Univerziteta dobio je novu nadu da će nastaviti svoju NFL karijeru na najvišem nivou.\n"Mislim da me je Bog uputio na pravi put, ali ne osjećam da moram moliti za bilo šta, nije to stvar prosjačenja", rekao je Oakman novinarima početkom ovog mjeseca.\n"Ne želim da mi iko išta pokloni, želim da sve što dobijem da to sam i zaradim. Želim igrati fudbal na najvišem nivou i dobiti svoju priliku", dodao je Oakman.\nOakmana su prije par godina smatrali za jednog od većih talenata, te su mu predviđali da bi mogao biti izabran kao prvi pick na NFL draftu.\nBivši igrač Baylor Univerziteta je u to vrijeme sa svojih 206 cm visine i 127 kilograma težine bio u centru pažnje, te su ga više zbog njegove muskulature, a ne zbog atletskih mogućnosti smatrali za nekoga ko bi mogao postati velika NFL superzvijezda.\nIpak, on je 13. aprila 2016. godine uhapšen nakon što ga je jedna žena optužila za seksualno zlostavljanje, a nakon toga nije bio izabran na draftu 2016. godine.\nOakmanu ovo nije bio prvi put da je imao problema sa zakonom. U januaru 2013. godine je optužena za fizički napada na jednu ženu, a dvije godine ranije je navodno napao ženu na kasi u kampusu, jer ga je optužila za krađu sendviča.\nNije mu bio ni prvi a nece ni poslednji put. Nek se ljuti koliko hoce.\nZoilomas 13.03.19. 19:20


TRI PRILIKE ZA SPAS ZIDANA: Španski mediji su mu već pronašli zamenu | Novosti.RS\nPoraz od Šahtjora u Ligi šampiona bio je dovoljan da se francuski trener nađe na udaru kritičara. Već počelo da se piše i ko će naslediti Zidana na klupi "kraljevskog kluba" i prema prvim informacijama, glavni kandidat je Maurisio Poketino.\nfudbal FK Real Madrid Zinedin Zidan Maurisio Poketino


Blažuj Archives - BHDijaspora.net\nDva policajca MUP-a Kantona Sarajevo zatražila su medicinsku pomoć nakon intervencije na suzbijanju nereda u migrantskom kampu u Blažuju. Ove informacije za portal Klix.ba kazao je glasnogovornik Operativnog centra MUP-a KS Mirza Hadžiabdić. VEZANI TEKST – ZASTRAŠUJUĆI SNIMCI DOLAZE IZ BIH Potpuni haos u migrantskom kampu u Blažuju, jake policijske snage su na terenu U […]\nU migrantskom kampu u Blažuju kod Sarajeva večeras se dogodio sukob između migranata i radnika IOM-a, potvrdio je glasnogovornik Operativnog centra MUP-a KS Mirza Hadžiabdić. U kampu je trenutno više vozila policije. Intervencija je u toku. – Došlo je do sukoba. Morali smo poslati nekoliko policijskih patrola da interveniše i pokuša smiriti situaciju u kampu. […]\nU krugu migrantskog centra u Blažuju, sinoć se ponovo odvijala drama. U 17.45 sati Peta Policijska uprava Policijske stanice Ilidža obaviještena je da je u krugu migranskog centra u Blažuju, od strane više nepoznatih osoba – migranta, napadnut A.F., roden 2001. godine iz Pakistana. Pakistanac je tom prilikom zadobio teške tjelesne povrede, opasne po život, […]\nVeliki požar izbio je danas u poslijepodnevnim satima u migrantskom kampu u Blažuju. Sarajevski vatrogasci izašli su na intervenciju u migrantski kamp u Blažuju, potvrđeno je za portal Radiosarajevo.ba iz Operativnog centra PVB KS. “Na teren smo izašli na poziv Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo. Uputili smo ekipu na mjesto događaja, trenutno vam ne možemo […]\nNakon sto je prije šest dana u Blažuju nadomak Sarajeva pronađeno tijelo mladića pored pruge, kako je za Avaz otkrio izvor blizak istrazi, o slučaju je otvorena istraga protiv za sada nepoznatih počinilaca jer sve ukazuje da se radi o ubistvu. Naime, tijelo mladića je pronađeno na pruzi te su prve informacije iz MUP-a KS […]


Portal Sarajevo-RS.com - ''Glasovi sa granice'' osvajač Zlatne sove\nNedelja, 03 Juli 2016 15:05\nViše iz ove kategorije « Promovisan ''Grad za nezbrinutu djecu'' u Palama ''Petrovdanski vijenac'' pripao pjesniku Đorđu Nešiću »\nObjavljeno: 25.09.2017 - 22:58 / Hits:40 puta\nObjavljeno: 25.09.2017 - 12:35 / Hits:64 puta\nObjavljeno: 14.09.2017 - 08:37 / Hits:150 puta\nObjavljeno: 13.09.2017 - 14:03 / Hits:187 puta\nObjavljeno: 12.09.2017 - 22:02 / Hits:407 puta\nObjavljeno: 08.09.2017 - 13:10 / Hits:659 puta\nObjavljeno: 06.09.2017 - 12:42 / Hits:477 puta\nObjavljeno: 05.09.2017 - 15:08 / Hits:302 puta\nObjavljeno: 28.08.2017 - 20:57 / Hits:289 puta\nObjavljeno: 27.08.2017 - 11:05 / Hits:1223 puta\nObjavljeno: 21.08.2017 - 14:22 / Hits:674 puta\nObjavljeno: 06.07.2017 - 19:38 / Hits:1316 puta\nObjavljeno: 04.07.2017 - 12:28 / Hits:578 puta\nObjavljeno: 22.06.2017 - 19:06 / Hits:861 puta\nObjavljeno: 02.06.2017 - 12:58 / Hits:856 puta\nObjavljeno: 25.05.2017 - 13:07 / Hits:546 puta\nObjavljeno: 24.04.2017 - 13:21 / Hits:1012 puta\nObjavljeno: 20.04.2017 - 12:50 / Hits:918 puta\nObjavljeno: 16.04.2017 - 22:25 / Hits:973 puta\nObjavljeno: 12.04.2017 - 14:07 / Hits:809 puta\nObjavljeno: 07.04.2017 - 19:36 / Hits:847 puta\nObjavljeno: 03.04.2017 - 15:37 / Hits:980 puta\nObjavljeno: 31.03.2017 - 14:39 / Hits:1028 puta\nObjavljeno: 28.03.2017 - 12:07 / Hits:843 puta\nObjavljeno: 25.03.2017 - 14:43 / Hits:2214 puta\nObjavljeno: 08.03.2017 - 12:46 / Hits:1854 puta\nObjavljeno: 23.02.2017 - 19:46 / Hits:1538 puta\nObjavljeno: 22.02.2017 - 13:29 / Hits:1195 puta\nObjavljeno: 14.02.2017 - 15:27 / Hits:1303 puta\nObjavljeno: 10.02.2017 - 15:39 / Hits:1422 puta\nObjavljeno: 08.02.2017 - 15:22 / Hits:1244 puta\nObjavljeno: 01.02.2017 - 12:46 / Hits:1621 puta\nObjavljeno: 25.01.2017 - 22:31 / Hits:1685 puta\nObjavljeno: 25.01.2017 - 13:09 / Hits:1787 puta\nObjavljeno: 18.01.2017 - 21:37 / Hits:2384 puta\nObjavljeno: 28.12.2016 - 16:01 / Hits:2122 puta\nObjavljeno: 26.12.2016 - 22:11 / Hits:1300 puta\nObjavljeno: 23.12.2016 - 15:03 / Hits:1356 puta\nObjavljeno: 21.12.2016 - 22:10 / Hits:1405 puta\nObjavljeno: 20.12.2016 - 18:29 / Hits:1691 puta\nObjavljeno: 20.12.2016 - 17:52 / Hits:1069 puta\nObjavljeno: 13.12.2016 - 16:56 / Hits:2301 puta\nObjavljeno: 13.12.2016 - 12:47 / Hits:1150 puta\nPromovisana knjiga Gorana Vračara ''Ispov…\nObjavljeno: 01.12.2016 - 16:16 / Hits:993 puta\nPod motom ''Umjetnost radi umjetnosti'' sinoć, 30. decembra, u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo predstavljena je knjiga Gorana Vračara ''Ispovest ludaka''. U muzičko-scenskom maniru program su upotpunili Ivana Kovačević, koja je recitovala svoju poeziju, kao i Trio muzičke škole, pjevačice Maja Buha i Marija Manjak. Učenici Srednjoškolskog centra ''28. juni'' iz Istočnog Novog Sarajeva sinoć su takođe imali priliku da izlože svoje likovne i foto radove. Autor kn...\nPromocija knjige ''Ispovest ludaka'' Gora…\nObjavljeno: 30.11.2016 - 14:50 / Hits:1847 puta\nU organizaciji Matične biblioteke Istočno Sarajevo večeras, 30. novembra, održaće se promocija knjige ''Ispovest ludaka'' autora Gorana Vračara. Promocija je zakazana za 19 časova u sali Kulturnog centra Istočno Novo Sarajevo. Promocija se organizuje pod motom ''Umjetnost radi umjetnosti'', a osim autora u programu učestvuju Ivana Kovačević, Trio muzičke škole, Maja Buha i Marija Manjak. Autor knjige Goran Vračar do sada je objavio šest zbirki poezije, a za neke je bio nagra...\nPromovisan ''Ratni dnevnik'' Jeni Ligtenb…\nObjavljeno: 24.11.2016 - 13:08 / Hits:965 puta\nPromocija knjige ''Ratni dnevnik'' Jeni Ligtenberg održana je sinoć, 23. novembra, u amfiteatru Filozofskog fakulteta na Palama. Promociju je održana u organizaciji Matične biblioteke Istočno Sarajevo. O knjizi su govorili prof.dr Branko Letić, Željko Grujić, prof.dr Slavko Ždrale i priređivač prof.dr Mirko Šošić. Jeni Ligtenberg je apotekarka iz Holandije koja odlazi u njoj nepoznate Pale gdje provodi tri godine radeći u ratnoj bolnici Koran. Radeći u bolnici svim svojim bi...\nObjavljeno: 24.11.2016 - 12:30 / Hits:1171 puta\nMatična biblioteka Istočno Sarajevo organizuje promociju knjige ''Sjećanja na ljude i događaje'' autora Pavla Kaluđerčića. Promocija će se održati u četvrtak, 24. novembra u 19 časova u amfiteatru Muzičke akademije, na trećem spratu Elektrotehničkog fakulteta u Istočnom Sarajevu, saopšteno je za Sarajevo-RS iz Matične biblioteke. O knjizi će govoriti prof. dr Božo Krstajić, Branko Perić i autor, prof. dr Pavle Kaluđerčić. Rukopis Pavla Kaluđerčića, pod naslovom „Sj...\nJoš jedno sjajno veče sa Urošem Petroviće…\nObjavljeno: 11.11.2016 - 20:53 / Hits:1283 puta\nDječiji pjesnik Uroš Petrović održao je večeras u Kulturnom centru Pale edukativno predavanje i promociju svojih knjiga za djecu. Predavanja Uroša Petrovića organizovana su u okviru ''Art vikenda'', koji se održava u organizaciji Udruženja i ljubitelja umjetnosti ''ULjUP'' Pale. ''Radujem se što sam ovdje i zahvaljujem se udruženju ULJUP za saradnju. Dugo smo se dogovorali za ovaj književni susret, u prethodnom periodu sam puno putovao i obišao sam 12 zemalja. Na nedavno odr...\nPromocija dokumentarnog romana Vesne Keše…\nObjavljeno: 08.11.2016 - 16:54 / Hits:1374 puta\nPromocija dokumentarnog romana ''Zašto da propustimo tu priliku?'', koja se sastoji od sedam poglavlja jedne zajedniče povijesti, autora Vesne Kešelj, održaće se u petak 11. novembra 2016. godine u sali Kulturnog centra Istočno Novo Sarajevo. Knjigu je objavila nagrađivana izdavačka kuća ''Everest Medija'' iz Beograda, poznata po elitnim edicijama prozne fantastike, neoavangarde, stripa i drugačijeg ženskog pisma. Dokumentarni i misaoni roman ''Zašto da propustimo tu prilik...\nKnjiževno veče Vuleta Žurića u Matičnoj b…\nObjavljeno: 02.11.2016 - 12:13 / Hits:1208 puta\nDobitnik ovogodišnje Andrićeve nagrade Vuleta Žurić održao je sinoć književno veče u Matičnoj biblioteci Istočno Sarajevo, gdje je predstavio knjige "Tajna crvenog zamka" i "Republika Ćopić". Za knjigu "Tajna crvenog zamka" Žurić je dobio Andrićevu nagradu, dok je za knjigu "Republika Ćopić" dobio nagradu "Danko Popović" za 2016. godinu. Vuleta Žurić je naveo da knjiga "Tajna crvenog zamka", koja je objavljena u martu prošle godine, nije naišla na gromoglasan doček, ali je ...