U Beogradu rade i inostrani arhitekti | Traganje za gradom\nObjavljeno Thursday, 16. October 2008. autor Đorđe\nOd kad je došlo do Promena pa se ljuštura raspala (ona što je čuvala građanstvo od spoljnih, pa kako se govorilo negativnih uticaja … ) pristigli su strani investitori namamljeni novim perspektivama i sa sobom poveli svoje arhitekte, koji projektuju, smišljaju i kreiraju zgrade po Beogradu. Ovdašnje, lokalne arhitekte, oni angažuju pre svega radi proceduralnih problema, da im razrade projekat a neki put i da ga zajedno osmisle. Ovde nisu uvek dobro primljeni niti dočekani sa pogačom i solju, a o cveću i osmehu da i ne govorimo, jer deceniju i po utiskivana klaustofobija u način mišljenja to ne dozvoljava i sprečava da susret bude kao kad u Beograd dolaze nekakvi pevači, svirači i razni drugi umetnici. Nije, naravno, samo to u pitanju. Ovde treba uočiti i doživljaj lokalnog arhitekte kao udar na sopstveni ego, ali i kao nepoverenje onih što imaju pare i žele ovde da ih ulože gradeći, u mogućnosti lokalnih arhitekata, a koje su, posmatrane iz ličnog ugla (lokalnog arh …), ogromne. Deset godina zatvaranja države i ograđivanja od sveta uz priču o apsolutnom savršenstvu na svim poljima, pa i u arhitekturi, umanjilo je mogućnost realne procene sopstvenog potencijala. Usput, izgubljena je navika, i još gore, potreba za komunikacijom.\nNe treba zanemariti ni činjenicu da arhitekta iz inostranstva na neki način uzima posao lokalnom stvaraocu, pa to liči ponekad na borbu za opstanak gde se procena i odgovarajući kriterijumi pomalo gube i zamagljuju druge aspekte iz domena realnog života. Strani arhitekta se ni kriv ni dužan javlja u ulozi agresora koji otima nešto što pripada isključivo ovdašnjim arhitektima po njihovom mišljenju, naravno.\nArhitekti iz instranstva projektuju razne objekte po Beogradu, posebno one velike, ne samo zato što su posebno obdareni. U jednom slučaju strani investitor, koji dolazi u sredinu sasvim nepoznatu, želi da ima nekog pouzdanog sa kojim je već bio u poslu, a drugo i važnije, strane banke ne daju kredit investitoru ako arhitekta nema osiguranje i garancije koje lokalni arhitekti ne mogu da obezbede. Ovo lokalnim arhitektima u Beogradu nije sasvim jasno čak ni kada im se objasni da svojim projektom mogu da nanesu veliku štetu investitoru. To, naravno, mogu i strani arhitekti, ali oni su pokriveni osiguranjem i garancijom pa je investitor bezbedan, ne mora sam da snosi posledice greške koja je svojstvena svakom kretivnom naporu.\nIstina, još ne dolaze oni sa prvih mesta svetske top liste najboljih i najpoznatijih arhitekata, oni što krase stranice prestižnih časopisa. Za to nema para, veoma su skupi i zahtevni, kao, uostalom, i svaka zvezda. Oni se ne pozivaju da naprave nekakvu nadnaravnu arhitekturu, već da svojim imenom promovišu investitora ili grad, i da doprinesu prestižu na svetskoj pijaci. I Beograd će jednom imati moći da to uradi, ali prvo treba da sredi ono sa kanalizacijom i mostovima, pa da uloži u promociju putem angažovanja arhitektonske zvezde …\nInostrani arhitekti donose nova pravila kao što je uobičajeno u svetu, stroga, precizna i beskompromisna, pa se greške plaćaju i donose brigu i odgovornost arhitekti koji preuzme obavezu da u takvom aranžmanu učestvuje. Oni uspostavljaju novi red u komunikaciji, načinu razgovora o arhitekturi, to je jezik koji tek treba učiti jer bez znanja tog jezika ne može se u svet samo sa talentom koji se ovde poseduje, realnim ili umišljenim. Njihovo prisustvo je neobično važno jer su most sa svetom i mogu da pomognu da budu izbrisane godine kada su između Beograda i okruženja postojale izvesne prepreke. Njih treba doživeti kao provokaciju i izazov u neophodnoj mogućnosti otvorene utakmice, jer iz toga uvek izađe nešto dobro.\nČest je prigovor da njihovo prisustvo ne doprinosi očuvanju autohtone arhitekture Beograda i da oni u skladu sa pravilima globalizma kvare i urušavaju pomenutu autohtonost i gradsku tradiciju. To, naravno, zvuči sasvim uvrnuto jer se ne govori o projektovanju crkava, manastira i seoskih kuća gde jeste zabeležen trag autentične arhitekture naroda. Zaboravlja se da je uticaj na značajne stare beogradske zgrade došao iz Beča, Pešte i Praga, a sada lokalni arhitekti koriste modele iz savremenih časopisa pa tako kreiraju ovovremsku autentičnost.\nI dalje ostaje pitanje ravnopravnosti inostranih i lokalnih arhitekata. Talenat nije sporan, znanje se stiče, ali ono sa osiguranjem i željom investitora da bude prihvatljivo zaštićen – za sada je nepremostiv problem. Država ima obavezu da pomogne i podrži svoje građane koji se bave arhitekturom i da im omogući iste ili slične uslove za pristup poslu kao što imaju stranci, mada ona to u ovom trenutku ne smatra za preku potrebu. Dok se to ne dogodi, ovdašnji arhitekti će pomagati strancima iz drugog plana, i najviše što mogu, ako to stranac hoće, je da budu upisani bar kao kooautori. Ali, i to je nešto.


EVO KADA ĆE MERIMA NJEGOMIR BITI SAHRANJENA U ALEJI ZASLUŽNIH GRAĐANA! - Informer Ad\nBlic.rs | 21. 11. 2021.\nPevačica Merima Njegomir, koja je preminula u 69. godini posle borbe sa opakom bolešću, biće sahranjena na Novom groblju u Aleji zaslužnih građana 23. novembra, a opelo će se održati u 14.30.\nMAMA, VOLIM TE! Ana Nikolić poslala dirljivu poruku Marini Tucaković!\nOTVOREN LEGAT IVANA BEKJAREVA U MUZEJU "ADLIGAT"! Poznata glumica se EMOTIVNIM REČIMA prisetila svog profesora: NAUČIO NAS JE DA BUDEMO LJUDI! /VIDEO/ sledeća vest\n13:30 >> 13:35 Estrada 1\nTRAGIČNA SUDBINA! Novosadski glumac PREMINUO od posledica SMRZAVANJA!\nnova.rs/infoemer.rs | Ponedeljak, 15. 11. 2021.\nPEVAČICI POZLILO NA SAHRANI MARINKA ROKVIĆA?! Nije mogla da stoji - evo šta se desilo!\nMARINKO ROKVIĆ ISPRAĆEN UZ SVA PRAVOSLAVNA OBELEŽJA! Dva predmeta koja su se nalazila uz kovčeg preminulog pevača imaju jaku simboliku!\nsudbine Merima Njegomir preminula merima njegomir umrla merima njegomir


Utisci iz hotela Garni Palić Resort\nKrajem aprila 2013. godine sam prvi put boravio u hotelu Garni na Paliću. Par sedmica pre toga sam sasvim slučajno naišao na njihov sajt a posebno me privuklo što je u pitanju spa hotel, a ne klasičan hotel. Bio sam malo skeptičan što se tiče lokacije, ali sam već u prvom pozivu sa ljubaznim ljudima na recepciji shvatio da je hotel na bukvalno 2 minuta pešaka od jezera.\nPrva prostorija na ulasku u hotel je praktično manji lobi sa recepcijom. Hotel je počeo sa radom 2012. godine i deluje izuzetno novo i prijatno. Ceo prostor je uređen sa stilom, bez nekog fensi nameštaja, vrlo otmeno i elegantno. Ljubazna recepcionarka Sanja mi je za par minuta obezbedila čekiranje i čekala me je soba na prizemlju. Prvi utisak: fenomenalno, sjajno, prostrano.\nKod saune i đakuzija mi se posebno dopala intimnost. Praktično dobijate ceo prostor na korišćenje i idealan je za dve osobe, gde se otvara potpuno novi segment turizma. Upravo je to jedna velika prednost ovog hotela jer je praktično vrlo lako moguće organizovati intimnije i mirnije opuštanje za dvoje u sauni i đakuziju. Idealno je za parove.\nPogledajte i poređenje ovog hotela sa hotelom Prezident Palić. Saznaćete koje su razlike između njih, koje su prednosti jednog a koje drugog hotela.\nZimska čarolija u hotelu Aria\nOd 19.200 DIN\nOd 41.800 DIN\nJanuarska akcija u Zepteru


SMANJUJE SE GUŽVA NA AUTO-PUTU: Na E75 kod Mokroluškog brda saobraćaj se normalizuje | Novosti.RS\n-na graničnom prelazu Horgoš, zadržavanje na izlazu za teretna motorna vozila je 180 minuta, a na graničnom prelazu Gradina, zadržavanje na izlazu za teretna motorna vozila je 90 minuta.\nNa ostalim graničnim prelazima nema dužeg zadržavanja, dodaje se u saopštenju.\nsaobraćajna nesreća JP Putevi Srbije saobraćajna nezgoda auto-put Mokroluško brdo udes gužve na auto-putevima


Organizovani kriminal u Srbiji i regionu - Page 3 - Pravo i pravosuđe - Parapsihopatologija™\nNije otisao, ali je uhapsen i vodja navijaca Zemuna, koji su po organizaciji i broju ljudi spremnih za nerede (i kriminal) mozda tik iza radovaca, a on je bio ono sto su Dunjic, Alen i Mutavi na svojim tribinama. I dok je za ove bilo jasno sta su i koji su, za njega bi se tesko reklo da je organizovao prodaju i transport droge, ali ocigledno nije radio za pravu stranu cim je tako lako uhapsen.\nA dosta je zanimljivo ko je mogao da ubije Mutavog, s obzirom na sve price o povezanosti koje su se pojavljivale prethodnih meseci. Neko mocan kontra vodotoka, jos Slina danas izjavljuje da ga je ubila neka najmocnija kriminalna grupa na Balkanu i da ce bas sad da objavi rat mafiji. Da se ne preliva ono crnogorsko ubijanje i na ovaj slucaj?\ntheanswer 70 posts\nkud u maglu Simoviću 57 posts\npt 2.0 46 posts\nSNARC 43 posts\nS obzirom na okolnosti, odgovor bi trebao biti pozitivan.\nmozda je ovo osveta za prebijanje onog zecaninovog pulena..\nSns je ovog leta preuzeo fk zemun.\nzajeban je zeco.ne voli on da mu tuku vojnike i da se to procuje\nbaš tako, ajd' što se pročulo, nego se i videlo\nOk, ali ne ide se na ubijanje zbog par udaraca. Bar ozbiljni ljudi to ne rade.\nA i veci od tog problema je bliskost sa nekim drugim momcima iz CG..koji su u ratu.\nNe znam gde da pitam, pa da probam ovde:\nKo je cica iza Sline?\nDijana Hrkalović (29)\nznas kad je brano micunovic licno pucao na ranjenog lika ispred klinickog centra u pf?posle su svi oslepeli..\nmogao je da posalje x kretena da ga ucmekaju ali je morao licno jer se to desilo u njegovom kazinu.licna uvreda i tako to\nDa da, znam..doktor nije video lice, video je samo ruku i tako.. To je licna uvreda. Nije isto kao i par udaraca tvom vojniku.\nVideh konferenciju gde Slina polazi u rat... izgledalo je kao da je mafija ubila visokog državnog policijskog službenika i ličnog prijatelja ministrovog, pa sad kao svi kreću u konačni obračun.\nto su pacijenti.njima se tako ugrozava "ugled"..najpre ce biti ovo sto ja kazem..\nma nije ni bitno..tesko cemo ikad saznati prave razloge


Trinaesto izdanje Ljetnje škole za mlade diplomate „Gavro Vuković“, koju organizuje Ministarstvo vanjskih poslova u saradnji sa Programom Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) svečano je otvoreno danas u Podgorici. Ovogodišnja Ljetnja škola će u najvećoj mjeri biti održana u virtuelnom formatu, usljed aktuelne globalne pandemije.\nNa ceremoniji otvaranja Ljetnje škole, koja je ove godine okupila 47 mladih diplomata iz 28 zemalja, govorili su pomoćnica sekretara za projekte i investicije Opštine Berane Maja Pešić, ministar vanjskih poslova prof. dr Srđan Darmanović i stalna predstavnica UNDP-a u Crnoj Gori Daniela Gašparikova.\nPredstavnica Opštine Berane Maja Pešić ukazala je na važnost ličnosti i djela Gavra Vukovića za razvoj crnogorske diplomatije, naglasivši da njegov legat predstavlja nasljeđe koje je potrebno njegovati i ubuduće.\n„Ovaj događaj uvijek predstavlja dodatnu inspiraciju za sve mlade naraštaje. Vojvoda Gavro Vuković je nekoliko decenija bio istaknuti državnik Crne Gore, utemeljivač i nosilac njene zvanične diplomatije. Posebno bih istakla da u vremenu kad naša Crna Gora traži najbolje i najkraće puteve da postane dio porodice savremenih evropskih društava, u ovom osjetljivom trenutku nemamo ni vremena, a ni prostora da se dijelimo po političkim, nacionalnim ili bilo kojim drugim osnovima.\nSvi moramo imati jedan cilj – članstvo u Evropskoj Uniji, a samim tim i prihvatanje svega onoga što sa sobom nosi breme odgovornosti usvajanja evropskih principa: vladavina prava, borba protiv korupcije i kriminala, nezavisno tužilaštvo i sudstvo, slobodni mediji, smjenjivost vlasti, koji su osnovni evropski postulati, a koje moramo prihvatiti kao društvo u cjelini.\nZato pozivam i ove nove, mlade polaznike, posebno iz Crne Gore da iskoriste trenutak i mogućnost i pruže svoj maksimum kako bismo svi zajedno dosegli osnovne ciljeve svih naprednih i razvijenih društava. U svemu tome, ne smijemo nikako zaboraviti da je naša Crna Gora, u to vrijeme najmlađa evropska država, stekla ogroman uspjeh upravo zahvaljujući nemjerljivom doprinosu prvog ministra inostranih poslova“, istakla je Pešić u svom obraćanju.\nŠef crnogorske diplomatije Srđan Darmanović je pozdravio učesnike i istakao da je fokus ovogodišnje Ljetnje škole na ulozi i značaju diplomatije u izgradnji održive, međusobno povezane globalne zajednice. Dodao je da je aktuelna pandemija ukazala na neophodnost bliske saradnje i učvršćivanja povjerenja između država i svih drugih aktera međunarodnih odnosa, te da je diplomatija imala veliku ulogu u sveobuhvatnom odgovoru na savremene izazove u cilju postizanja dugoročne stabilnosti i prosperiteta u svijetu.\nStalna predstavnica UNDP-a u Crnoj Gori Gašparikova je podsjetila da je Ljetnja škola za mlade diplomate uspostavljena još 2008. godine.\n„Danas možemo biti ponosni na rezultate koji su privukli globalnu pažnju: Školu je do sada pohađalo više od 500 diplomata iz 75 zemalja i preko 150 eminentnih predavača iz cijelog svijeta,“ kazala je stalna predstavnica Gašparikova.\nPoručila je učesnicima da su oni čuvari naše budućnosti, koji treba da teže da izgrade kohezivna, mirna i otporna društva.\n“Vi ste ambasadori boljeg sjutra, vi ste ti koji će, nadamo se, graditi bolju i održiviju budućnost. Imate dobru polaznu osnovu da to postignete, a to je Agenda 2030 i pratećih 17 Ciljeva održivog razvoja. To je jedini istinski univerzalni plan koji povezuje sve zemlje i građane širom planete. Vjerujem da će mreža polaznika ove škole doprinijeti uspjehu i osnažiti posvećenost zemalja ispunjenju Ciljeva održivog razvoja,” zaključila je Gašparikova.\nTri predstavnika Opštine Berane su učesnici ovogodišnje Ljetnje škole „Gavro Vuković“ i to: Tamara Kenjić, Branko Đukić i Gordana Fatić.\nPredavanja će držati više od 35 eminentnih teoretičara i praktičara međunarodnih odnosa sa najprestižnijih svjetskih univerziteta i škola, među kojima su Univerzitet Oksford, Londonska škola ekonomije i političkih nauka, Univerzitet Boston, Univerzitet Džon Hopkins, Univerzitet Leiden, Univerzitet Lund, ETH Cirih, Univezitet Južne Australije, Diplo Fondacija i drugi.


Dragutin Keserović — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n(1896-11-21)21. novembar 1896.\n17. avgust 1945.(1945-08-17) (48 god.)\nSrpska vojska, Jugoslovenska vojska i Jugoslovenska vojska u otadžbini\nRasinski korpus - Gorski štab 23\n1.1 Aprilski rat\n1.2 Pristupanje Četnicima Koste Pećanca\n1.3 Ustanak i pristup komandi Draže Mihailovića\n1.4 Komandant Rasinskog korpusa\n1.5 Komandant Rasinsko-topličke grupe korpusa\n1.5.1 Ulazak Crvene armije\n1.6 Suđenje i smrt streljanjem\nOsnovnu školu Keserović je završio u rodnom Piromanu, kod Obrenovca, a zatim je upisan u podoficirsku školu u Beogradu. Iz te škole otišao je u Prvi svetski rat, zajedno sa još četiri svoja brata. Ratna sreća bila je naklonjena Keserovićima: svi su preživeli rat i, ovenčani slavom Solunskog fronta, vratili se kući.\nDragutin i njegov brat Milutin su ostali oficiri. Njih dvojica su iz rata izašli kao poručnici.\nOsim oficirskog čina, Dragutin Keserović je iz Prvog svetskog rata doneo i Medalju za hrabrost „Miloša Obilića“.\nmajor Dragutin Keserović\nNjega je služba odvela najpre u Nevesinje, a zatim u Mostar i Kotor. U Nevesinju, Dragutin se oženio Veselinkom, ćerkom gvožđarskog trgovca Mirka Popovića. Veselinka i Dragutin su imali petoro dece: Vericu, Mladena, Đorđa, Nadeždu i Milenu. Sredinom tridesetih godina tražio je premeštaj u Srbiju. Tako se, 1936. godine, sa porodicom preselio u Kruševac. Bio je komandant 1. bataljona Dvanaestog pešadijskog puka „Car Lazar“. Neposredno uoči Drugog svetskog rata položio je ispit za majorski čin. Keserovići su u Kruševcu bili podstanari i stanovali su u skromnoj kući u Kosovskoj ulici.\nU Aprilskom ratu 1941. godine, bataljon majora Dragutina Keserovića davao je odlučan otpor nemačkim motorizovanim jedinicama na bugarskoj granici.U borbi kod sela Sukovo 9. aprila 1941. godine Keserović je ranjen u pokušaju da baci bombu na jedan nemački tenk. Sa svojim pukom se povlači prema Nišu, izbegava zarobljavanje i vraća se svojoj porodici.\nPristupanje Četnicima Koste Pećanca[uredi]\nU četničku organizaciju Koste Pećanca pristupa zvanično 17. aprila i postaje Pećančev delegat za Rasinski kraj. U junu uspeva da okupi desetak oficira i podoficira, postavljajući svoj štab na mestu zvanom Piket, iznad sela Mali Kupci, nadomak Velikog Jastrepca. U to vreme, od vojvode Pećanca, Keserović je dobio titulu „vojvoda Rasinski“.\nNarednih sedmica major Keserović obilazi kopaonička i župska sela, drži zborove, prikuplja mobilizacijske spiskove, kao i oružje zaostalo iza vojske poražene u Aprilskom ratu. Posle izdajstva vojvode od Veluća, Radoja Milosavljevića-Rode, nemačka patrola ga hapsi na putu Aleksandrovac-Kruševac prilikom povratka iz štaba Koste Pećanca. Na saslušanju u Kruševcu, Keserović je rekao da je član Pećančeve organizacije, a da cilj njegovog rada, navodno, nije dizanje ustanka, već zavođenje reda. Na insistiranje samog Pećanca, Nemci ga puštaju posle dva dana zatvora.\nUstanak i pristup komandi Draže Mihailovića[uredi]\nU napadu na Kruševac, planiranom za 23. septembar, trebalo je da učestvuje i Rasinski NOP odred, ali je zbog nekih nesporazuma izostalo njegovo učešće u predstojećem napadu. Keserović, je napao Nemce u blizini Kruševca i ubio je 23 nemačka vojnika. Posle napada na Kruševac, Keserović se sa svojim Rasinskim četničkim odredom pridružio opsadi Kraljeva, gde se preko majora Radoslava Đurića bliže upoznao sa ostalim oficirima i podoficirima Mihailovićeve organizacije.[traži se izvor] Tih dana je i prihvatio komandu pukovnika Mihailovića i zvanično pristupio Četničkm odredima Jugoslovenske vojske.\nŽeljin, 1. novembar 1942. neposredo posle operacije Kopaonik. Major Dragutin Keserović (sedi u sredini) sa grupom oficira i podoficira Rasinskog korpusa.\nKomandant Rasinskog korpusa[uredi]\nKako ni napad na Kraljevo nije uspeo, Keserović se početkom novembra vraća u kopaonički kraj i nastavlja rad na organizaciji pokreta. Prvi Keserovićev zadatak sastojao se u formiranju Rasinskog korpusa. Korpus je zvanično formiran u periodu od 1. januara do početka jula 1942. godine, i predstavljao je jednu od deset najjačih četničkih ratnih jedinica. Kao komandant Rasinskog korpusa, Keserović je neprekidno vodio borbe protiv Nemaca, Bugara, ljotićevaca i partizana, a krajem maja 1943. godine i protiv Muslimanske milicije. Protiv njegovih jedinica je bila organizovana operacija Kopaonik, u oktobru 1942, ali Rasinski korpus se probio iz obruča i nastavio sa borbom. Bilo je to prvo vatreno krštenje tek osnovane nemačke SS divizije „Princ Eugen“. Pošto se Rasinski korpus probio iz nemačko-bugarskog obruča, u znak odmazde, Nemci i Bugari su streljali oko 700 seljaka iz Krive Reke na Kopaoniku i u selima na Goču.\nTokom leta 1943. godine, najveće borbe između četnika i ljotićevaca su vođene u okolini Kruševca. Pošto snage Srpskog dobrovoljačkog korpusa nisu imale uspeha, Nemci su isplanirali antigerilsku operaciju kojoj su dali šifrovan naziv „Štifelkneht“. Komanda okupirane Srbije na čelu sa generalom Paulom Baderom naredila je izvođenje operacije za 7. avgust 1943. U akciji su učestvovala dva puka 297. nemačke divizije, jedan SS i četiri bugarska bataljona. General Bader je izvršio smotru nemačkih jedinica u Kruševcu uoči ofanzive. Međutim, Rasinski korpus na čelu sa Keserovićem se uspešno izvlači iz obruča i tokom ove nemačke operacije. Krajem avgusta 1943. kod Stopanje dolazi do bitke između Rasinskog korpusa i Srpskog dobrovoljačkog korpusa, kojima pristižu u pomoć i bugarske jedinice.\nUskršnja poslanica iz lista "Sloboda ili smrt", zvaničkog glasnika Rasinskog korpusa JVuO\nKomandant Rasinsko-topličke grupe korpusa[uredi]\nPo naređenju generala Draže Mihailovića, Dragutin Keserović je 30. aprila 1944. godine unapređen u čin potpukovnika i postavljen za komandanta Rasinsko-topličke grupe korpusa. Ovu jedinicu činili su Rasinski, Toplički i Jastrebački korpus (ukupno 2500 četnika) sa zadatkom da se suprotstave partizanskim divizijama koje su nadirale iz Bosne. Četničke snage koncentrisane na Kopaoniku i severoistočno od njega od ove planine, tokom prve polovine avgusta 1944, angažovane su u okviru nemačkih vojnih operacija. U izveštajima armijske grupe F i Komande Jugoistoka od 10. avgusta 1944. ističe se da se Keserovićeva Rasinsko-toplička grupa korpusa dobrovoljno stavila pod komandu borbene grupe Dizner.\nUlazak Crvene armije na teritoriju Srbije uticao je na to da se Keserovićevi odredi angažuju u zajedničku borbu sa trupama Crvene armije. Prva takva akcija bila je oslobađanje Kruševca 14. oktobra 1944. godine. U gradu je Keserović dočekao engleskog poručnika Evalda Kramera i sovjetskog pukovnika Patovkina.\nKada su Crvenoarmejci, nakon oštre intervencije Tita u sovjetskom štabu u Krajovi, počeli da hapse četnike, Keserović se spasao bekstvom iz Kruševca. Posle govora okupljenim građanima sa balkona hotela „Pariz“, Keserović se, pred sovjetskim oficirima, izgovorio da mora u toalet. Izašao je kroz prozor toaleta i priključio svojim četnicima, koji su se užurbano povlačili prema Goču, dok su, pod sovjetskom zaštitom, u grad ulazile partizanske jedinice. Rasinsko-toplička grupa korpusa povlačila se prema Bosni na južnom krilu, pravcem Ivanjica-Sjenica-Prijepolje-Pljevlja-Kalinovik, a zatim prema pitomijem bosanskom severu. Međutim, posle samo nekoliko dana Keserovićeve jedinice su za Božić 1945. godine, posle trodnevne borbe, uspele da savladaju ustaše u Modriči. U ovom gradu četnici će ostati gotovo tri meseca. Sredinom marta prelaze reku Bosnu, da bi narednih mesec dana ostali na Vučijaku. Sa ove planine, četnička glavnina je 13. aprila pošla u Srbiju, želeći da podigne ustanak protiv komunista. Jedinice za proboj do Srbije podeljene su u tri kolone. Pukovnik Dragutin Keserović je bio na čelu desne kolone. Posle tačno mesec dana proboja, 13. maja 1945. godine, do Srbije su prvo stigle jedinice pod Keserovićevom komandom. Bilo je to na ušću Sutjeske u Drinu, ispod Zelengore.\nOstaci Keserovićevih jedinica pokušali su narednih dana da pređu Drinu i nastave borbu. Keserović se sa dvadesetak ljudi uputio preko Jahorine i Vokšanice, da bi 6. juna ponovo izbio na Drinu, naspram sela Jagoštica.\nJedan podoficir se utopio u brzoj reci, a on je uspeo da prepliva. Na drugoj obali je uhapšen i sproveden u Beograd.\nSuđenje i smrt streljanjem[uredi]\nNeutralna tačka gledišta ovog odeljka je osporena. Relevantna rasprava se može pronaći na stranici za razgovor. Ne uklanjajte ovu poruku dok se steknu uslovi za to. (Naučite kako i kada da uklonite ovaj šablon obaveštenja)\nSuđenje pukovniku Keseroviću održano je od 2. jula do 8. avgusta 1945. godine u amfiteatru Pravnog fakultetu u Beogradu pred Vojnim sudom 1. Armije za zločin protiv naroda i države. Suđeno mu je sa još nekim istaknutim vojno-političkim ličnostima Ravnogorskog pokreta.\nKeserović se na suđenju uglavnom branio izgovorima da je jedino radio protiv Nemaca i da se borio kao saveznik.\nNije spomenuo događaj u Kruševcu, kao ni nemačko-bugarske akcije koje su za vreme rata preduzimene protiv njegovih odreda u Srbiji.\nSud je doneo presudu kojom je na kaznu smrti streljanjem, gubitkom svih građanskih prava i konfiskacijom celokupne imovine, osudio pukovnika Keserovića zbog zločina protiv naroda i države, zbog pomaganja okupatoru, zbog saradnje sa vladom Milana Nedića i zbog neprijateljske delatnosti protiv nove države uperene na podrivanju novog ustavnog poretka, mira i bezbednosti.\nPukovnik Keserović je streljan 17. avgusta 1945. godine negde u Beogradu. Mesto streljanja nikada nije objavljeno.\nOdlikovan je ordenom „Miloša Obilića“ i ordenom „Albanske spomenice“, dok ga je u Drugom svetskom ratu Kralj Petar, na predlog Vrhovne Komande, odlikovao ordenom „Karađorđeve zvezde sa mačevima I reda“.\n^ A. Stošić, Pod nebom Kruševca, Prosveta, Beograd, 1996.\n^ Tomasevich (1975). str. 145.\n^ Kumm (1978)\n^ Istorijski arhiv Kruševca, Četnička arhiva, Knjiga depeša Rasinskog korpusa, depeša broj 162.\n^ Dr Ivan Avakumović, Mihailović prema nemačkim dokumentima, Naše delo, London, 1968.\n^ Radoslav Filipović, Ratni dnevnik 1942—1944, Kragujevac, 2003.[nepouzdan izvor?]\n^ Radanović (2015). str. 220-221.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Драгутин_Кесеровић&oldid=19183388“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 12. mart 2018. u 06:30 č.


Raspad Rusije i osipanje EU do 2025. godine - Domino Magazin\nNaslovna Život Gradski život Raspad Rusije i osipanje EU do 2025. godine\nRaspad Rusije i osipanje EU do 2025. godine\nAmerička organizacija za geopolitičke i strateške analize "Stratfor" objavila je novu "Decenijsku prognozu" u kojoj predviđa da će se Rusija rasparčati, da će početi ozbiljno osipanje EU i temeljne promene u Evropi, kao i da će Kinom zavladati "komunistička diktatura”.\nSvet je počeo da se menja 2008. godine, posle Ruske invazije na Gruziju i udara svetske finansijske krize.\n“Stratfor" predviđa da će Rusija teško opstati u ovakvom obliku.\n"Ruski neuspeh u pokušajima da transformiše prihode iz energetskog sektora u samoodrživu ekonomiju čini Rusiju ranjivom i posebno osetljivom na fluktuaciju cena. Ona nema načine da se odbrani od takvih pritisaka. S obizrom na organizaciju federacije, sa prihodima koji prvo idu u Mokvu, pa se dalje raspodeljuju i sam tok novca će imati drastične varijacije. To će dovesti do istog onoga što su doživeli Sovjetski Savez osamdesetih godina i Rusija devedesetih godina. Regioni će se štiti formiranje formalnih ili neformalnih autonomnih tela, a ekonomske veze ruske periferije i Moskve će popustiti", piše Stratfor.\n"Kao ni osamdesetih, one ni sada neće moći da se suprotstave centrifugalnim silama koje odvajaju regione od Moskve. Ovog puta, moć FSB slabi umešanost njenog vođstva u nacionalnu ekonomiju. Kako ona bude slabila, slabiće i FSB, a onda fragmentacija Ruske Federacije neće moći da se spreči", navodi Stratfor.\n"Pad moći u Moskvi će otvoriti pitanje ko kontroliše nuklearne silose na teritoriji Federacije. To će biti najveći test za SAD. Vašington je jedina sila koja može da rešava to pitanje, ali prosto neće moći da preuzme vojnu kontrolu nad postrojenjima. SAD će ili morati da izmisle potpuno novo rešenje, ili da prihvate mogućnost da neko lansira raketu, ili da pokušaju da stvore stabilno i ekonomski održivo rešenje za vlast u regionima, kako bi se silosi vremenom neutralisali. Teško je predvideti kako će se ta igra odigrati, ali će to pitanje morati da dobije odgovore, verovatno već u sledećoj deceniji", piše Stratfor.\n"Stratfor" navodi da EU ne uspeva da reši krizu u kojoj se našla, kao i da intenzitet te krize nastavlja da raste.\n"Evropska unija nikada neće povratiti svoje ranije zajedništvo i ako preživi narednu deceniju, nastaviće da funkcioniše u ograničenom i fragmentiranom obliku", navodi Stratfor.\nEU je već poedeljena na najmanje dva dela – zemlje Mediterana i zemlje kao što su Nemačka i Austrija, već imaju potpuno drugačije modele ponašanja, kao i potpuno drugačije potrebe.\n"Ne postoji jedinstvena politika koja može da odgovara celoj Evropi. To je bio ključni problem od samog početka, a sada je dostigao ekstremnu tačku. Ono što pogoduje jednom delu Evrope, nanosi štetu drugom", piše Stratfor.\n"Njihov broj će biti sve veći, jer njihovu snagu jača sve veći broj pokreta za secesiju i razdvajanje država. To će biti posebno vidljivo u narednih nekoliko godina, kada će se dodatno intenzivirati ekonomski i politički pritisci usled krize", piše Stratfor.\n"Kina ulazi u novu fazu. Ona podrazumeva sporiji rast i sve jaču snagu diktatorskog režima, kako bi se primirilo sve što nastaje uz usporavanje rasta. Kina će nastaviti da bude velika ekonomska sila, ali ne i dinamični motor globalnog rasta. Tu ulogu će preuzeti nova grupa zemalja koju nazivamo Post-kineskih 16, u koju spadaju zemlje sa jugoistoka Azije, istočne Afrike i delova Latinske Amerike. Kina neće biti agresivna u vojnom smislu, a Japan će i dalje biti glavni konkurent na Istoku", piše Stratfor.


Ne, niste pogrešili destinaciju, na pravom ste mestu – na jedinstvenom online servisu koji objedinjuje pregršt izuzetno zanimljivih proizvoda i usluga na akciji i koji promoviše pametnu kupovinu, kupovinu odabranih i kvalitetnih proizvoda i usluga po znatno sniženoj ceni, kupovinu kojom i tek kako možete poštedeti svoj džep. Izuzetno nam je važno da budete zadovoljni ne samo proizvodima i uslugama koje kupujete, već i samom funkcionalnošću servisa. Želimo da vam ga učinimo jednostavnim za korišćenje, da vam omogućimo da na njemu brzo i lako pronađete ono zbog čega ste došli i da još jednostavnije poručite proizvod ili uslugu koja vam se čini interesantnom. Kako nam ne bi promakao ni jedan detalj i kako bismo se osigurali da svaki segment perfektno funkcioniše, servis je još uvek u fazi izrade. Strpite se još samo malo, jer aktivno radimo na tome da ga u što je kraćem vremenskom roku pustimo u rad i time vam olakšamo kupovinu.\nDugo smo razmišljali kako da pomognemo što većem broju ljudi da uštedi svoj zarađeni novac, te ih tako učinimo zadovoljnijim i bezbrižnijim prilikom kupovine. Zato i želimo da što pre pokrenemo ovaj servis čiji je cilj da vam omogući jako veliki izbor najrazličitijih i izuzetno korisnih i primamljivih proizvoda i usluga odličnog kvaliteta, a po znatno nižim cenama koje neće opteretiti vaš budžet. Na raspolaganju ćete imati vrlo raznovrsnu ponudu, počevši od svakodnevno potrebnih predmeta za kuću, preko kozmetičkih proizvoda, usluga lečenja najrazličitijih bolesti, raznih masaža, pa sve do putovanja na brojne vrlo atraktivne destinacije koje će vam pomoći da bar na neko vreme zaboravite na probleme kojima ste svakodnevno okruženi.\nSvako će moći da pronađe ponešto – i mladi, i stari, i oni koji su jednostavni pri kupovini, i oni nešto zahtevniji. Najvažnija je činjenica da više nećete morati da se odričete stvari koje želite, jer ćemo mi biti tu da vam pomognemo da dođete do sjajnih proizvoda i usluga sa još sjajnijim cenama i time vam omogućimo da uštedite. Vidimo se uskoro!


Specijalna bolnica za plućne bolesti u Brezoviku proslavila 66 godina postojanja - Vijesti.me\n"DR JOVAN BULAJIĆ"\nSpecijalna bolnica za plućne bolesti „Dr Jovan Bulajić“ u Brezoviku, kraj Nikšića, jedina takve vrste u Crnoj Gori, kao i u regionu, obilježila je 66.godina postojanja. U proteklih šest godina u rekonstrukciju bolnice i nabavku najmodernije opreme uloženo je oko dva miliona eura, a planiraju da nastave sa sličnim investicijama. Sve to je pratila i adekvatna obuka kadra, pa je bolnica, prema riječima direktorice Gordane Reljić, dovedena do evropskog nivoa.\n„Imamo 20 ljekara i zahtjev ministarstvu za četiri specijalizanta jer ne želimo da pravimo vakum u kadrovima, kao što se često dešava. Institucija smo koja prati savremena zbivanja i dijagnostike i terapije iz oblasti pulmologije.“, kazala je Reljić.\nPriča oko prerastanja bolnice u institut i dalje je u toku i nadaju se da će se to dogoditi do kraja tekuće godine.\nBolnicu je obišao predsjednik Opštine Veselin Grbović sa saradnicima i tom prilikom uručio novčanu donaciju. Riječ je o sredstvima koja su prikupljena tokom donatorske predstave.\n„Prikupljeno je 850 eura. Slično ćemo imati i za Opštu bolnicu, kao i za Dom zdravlja“, kazao je predsjednik Opštine.\nGrbović je kazao da su u planu projekti prekogranične saradnje sa gradovima iz Republike Srpske, kao i iz Italije i Albanije.\n„Neophodno je da uspostavimo prijateljske odnose sa dva grada – jednim iz Italije i jednim iz Abanije i nadamo se da ćemo tu saradnju uspostaviti veoma brzo i zajednički aplicirati za projekte, jer je planirano preko 100 miliona sredstava. U poslednjih šest godina uloženo je dva miliona eura, zašto ne bi u narednih šest uložili četiri miliona“, kazao je Grbović.\nBroj malignih oboljenja u porastu, tuberkuloza u padu\nPrema riječima direktorice Reljić godišnje imaju oko deset hiljada ambulantnih pregleda, dok hospitalizuju blizu 2.800 pacijenata. Iako imaju najmoderniju opremu za dijagnostiku i terapiju primarnog karcinoma broj pacijenata koji boluje od malignih bolesti je porastao sa šest na deset odsto.\n„U sklopu maligniteta i njihovog liječenja radimo projekat od juna 2015.godine, čak prije klinike 'Golnik'. Zajedno sa Sremskom Kamenicom realizujemo taj projekat koji podrazumijeva personalnu dijagnostiku karcinoma pluća i napravili smo veliki pomak u samoj terepiji u zadnje godinu dana, što daje šanse mnogim ljudima da ljepše i bolje žive, a neki i se izliječe“, kazala je Reljić.\nŠto se tiče tuberkuloze koja je u prethodnih desetak godina bila veliki problem, prema njenim riječima, zabilježen je pad pa su sada na nivou koji je u Zapadnoj Evropi – od pet do sedam odsto godišnje.\nInteresantno kako sve proslavljaju samo sa valšću.\nsanti1 1 godinu i 8 mjeseci\nOvo je najbolja bolnica u Crnoj Gori,najljubaznije osoblje!!!\nIVB 1 godinu i 8 mjeseci\n850 eura sa donatorske "predstave"?Neka su se otvorili, da je za festu kod Rocka bilo bi 3 puta toliko\nccc 1 godinu i 8 mjeseci\nkako li se samo aktiviraju pred izbore nevjerovatno\nZORRO 1 godinu i 8 mjeseci\nДонио је донацину од сиротиње нека удијелии и сиротиња и треба али ђе су они којима ће. ввазда бит мало .Срамота...


Srpsko More-Raj Za Ribolovce :: Turizam ~ Putovanja ~ Avanture\nTema: Srpsko More-Raj Za Ribolovce (Moderatori: Anea, Mikele)\nTrenutno vreme je: 01. Apr 2020, 19:50:49\nTema: Srpsko More-Raj Za Ribolovce (Pročitano 12755 puta)\n08. Feb 2007, 00:02:41\nSrbija nema more, ali ima Srebrno jezero, jedno od najbistrijih u zemlji, nastalo pregradjivanjem rukavca Dunava. Uredjene plaže i mogucnost za mnogobrojne sportove na vodi, uz malo mašte deluju morski.\nHotel “Srebrno jezero” sa depadansom “Konak”, arhitektonski ukomponovani u okruženje zelenila i plavetnila, nude dobrodošlicu i ribolovcima (jezero bogato tolstolobikom, smudjem, šaranom) i lovcima na pernatu divljač.Za svakog ponešto!\nVeliko Gradište je imalo veoma dinamičnu i lepu istoriju. Nastalo u vreme Rimljana, danas je centar istoimene opštine.\nOpština Veliko Gradište nalazi se u severoistočnom delu Srbije i pripada Podunavskom regionu.\nGraniči se na zapadu sa opštinom Požarevac, na jugu i jugozapadu sa opštinom Malo Crniće, na jugoistoku sa opštinom Kučevo, na istoku sa opštinom Golubac, a na severu je oštro omeđena Dunavom, koji je u tom delu svoga toka i granična reka prema Rumuniji.\nSrebrno jezero je Udaljeno 3 km. od Velikog Gradišta, a zbog svoje blizine Beogradu (129 km.) i ostalim gradovima širom Srbije postalo je veoma popularno za turiste i ribolovce.\nDugačko je 14 km., prosečne širine oko 300 m. Nekada je bilo rukavac Dunava, a sada je zatvoreno dvema branama. Bogato je ribom (som, smud, šaran, amur…) i pominje se u Ginisovoj knjizi rekorda jer je iz njega izvađen najveći šaran, težak oko 44 kg. Uslovi za sportove na vodi su idealni. Leta 2000. na Srebrnom jezeru je počelo održavanje prvenstva Jugoslavije u skijanju na vodi.\nNa ovom jezeru više p**a su organizovane pripreme veslača svih kategorija, a posebno treba naznačiti da su se u sezoni 1998. ovde pripremali naši veslači pred osvajanje medalja na Svetskim Prvenstvima, Stojic i Višački za seniore u Kelnu i Stegić i Filipić za juniore u Otenshajmu. Iste sezone ovde je održano po prvi put Prvesntvo SRJ.\nNa samoj obali jezera nalazi se i hotel "Srebrno jezero".\nHotel "Srebrno jezero" je Rekreatursov objekat , namenjen za odmor i rekreaciju odraslih, omladine i dece. U zatvorenim restoranskim salama možemo ugostiti 300 gostiju, a na otvorenim terasama moguce je namestiti više od 500 stolica.\nZa animaciju gostiju posedujemo dve TV sale, više stolova za stoni tenis, čamce i drugu opremu za vodu, modernu diskoteku za omladinu kao i započet teren za male sportove. Pružamo usluge pansiona, polupansiona, nocenja, organizujemo seminare, sportske susrete.\nRestoran "Beli Bagrem"\nU sklopu hotela "Srebrno jezero" nalazi se restoran "Beli Bagrem" poznat po ribljim i drugim specijalitetima domaće i strane kuhinje.\nPoruka #1 08. Feb 2007, 00:04:55\nSrebrno jezero se nalazi u Istocnoj Srbiji i do njega se dolazi derdapskom magistralom. Udaljeno je 3 km. od Velikog Gradišta, a zbog svoje blizine Beogradu (129 km.) i ostalim gradovima širom Srbije postalo je veoma popularno za turiste i ribolovce.\nPutna karta kako od Beograda doci do Srebrnog Jezera\nPoruka #2 08. Feb 2007, 00:07:14\nSrebrno jezero je pravi raj za ribolovce. Pored svih vrsta bele ribe:\nJezero je prebogato i ostalim vrstama ribe:\nPored jezera, na samo stotinjak metara od vikendice nalazi se i Dunav, tako da mozete birati na kojoj cete vodi loviti ribu.\nJezero je uredjeno tako da je prilaz vodi sredjen, a na nekim mestima postoje i betonske platforme sa kojih se moze pecati.\nNa Srebrnom jezeru je ulovljen i jedan od najvecih sarana na svetu. Imao je 44 kg.\nsaran 10 kg\nPoruka #3 08. Feb 2007, 00:11:45\nDa ste početkom sedamdesetih godina prošlog veka pitali žitelje velikogradištanskog okruga za Srebrno jezero pogledali bi vas u čudu.Na mestu današnje jezerske lepotice duž divljih obala obraslih u stogodišnje vrbe i topole tada je proticao lepi plavi Dunav.Tačnije bio je to u kopnu zalutali kraj Dunava rukavac koji je dobio naziv po selu smeštenom na njegovim obalama -Kisiljevački dunavac.I sam naziv asocira na zapećak "appendix" velikog i moćnog Dunava.Onda se neko setio i predložio a njegov predlog je prihvaćen, pa su obezbeđena sredstva... i tako je pregrađen Dunav.Jedna brana je sagrađena na samom ulazu u dunavac, a druga pedesetak metara od izlaza.Ukupno je 14 kilometara srebrne vode oteto od Dunava.Priča dalje kaže da je jezero dobilo naziv tako što je pilot helihoptera koji je nadletao novonastalo jezero zaslepljen bljeskom kristalno bistre vode prepune ribe prokomentarisao kako mu se čini da je to Srebrno jezero.U ovu priču može se verovati a ona pokazuje koliko je nekada jezero bilo bogato ribom.\nVODA: Jezero je ravničarskog tipa srednje prozirnosti vode koja vrlo malo varira sem u vreme takozvanog cvetanja vode koje se događa u letnjim mesecima i traje nekoliko dana.Vodostaja je veoma stabilan ,a nivo vode reguliše samo jedna crpna pumpa,smeštena na brani pokraj hotela Beli bagrem.U okolini nema zagađivača,a i kukuruzna polja nekada koncentrisana na ostrvu prema Dunavu drastično su proređena, ako ne i potpuno pa je isključena mogućnost da pesticidi podzemnim tokovima dospeju u jezero.Najveći zagađivači su sami ljudi što može videti svako ko se prošeta turističkim kampom-Beli bagrem-smeštenim pored hotela Jezero.Kese i otpaci razbacani su na sve strane a prava velika deponija formirana je na rubu kampa prema obali.Sve je podređeno turisti koji se ponaša kao da tu niko posle njega ne treba da dođe,a za prirodu se malo odvaja.Dubina jezera je prema nekim podacima u proseku 7,0 m,a najveća je kod glave vrbaka gde prema istim podacima iznosi 14,0 m.Širina je između 250 i 350 m.Desna obala od sela Zatonja do sela Kisiljevo većim delom je urbanizovana naseljem vikendica nazvanim Kalinovac.Ovde ima malo mesta za pecanje kojima se može prići ,a među njima se izdvaja potez prepun potopljenih panjeva i granja koji se nalazi nekoliko stotinak metara od Zatonjske brane i pruža se sve do prvih vikendica.Ovo je omiljeno mesto mnogobrojnih mrežaroša koji su posebno aktivni u proleće kada još nema mnogo ljudi na jezeru.Sledeći dobar potes poznat je samo malobrojnim srećnicima tačnije vlasnicima vikendica koje se nalaze na obali i tu je pecanje namerniku apsolutno onemogućeno.Naime prilikom izgradnje brane kod sela Zatonje, Dunav je svom silinom probio nasip od šljunka i isti nabacio 2-3 km dalje , stvorivši plato danas obrastao sitnim školjkama .Upravo ovaj plato je pravi -švedski sto- za svu vrstu ribe u jezeru posebno ga vole sladokusci šaran i amur.Idući dalje desnom obalom smenjuju se manje ili više dobra i loša mesta.Što se tiče leve obale ona je najvećim delom nepristupačna i nenaseljena što opet za avanturiste može biti preporuka\nRIBE i RIBOLOV: Jezero je postalo čuveno po šaranima i amurima.Pominju se šaran od 44 i amur od 34 kg.Dana 17.06.1994 godine pokojni g.Aca Stojanović upecao je šarana teškog 44 kilograma dužine 109 cm, obima 142 cm.Oko ovog trofeja podigla se neviđena galama u ono vreme jer je šaran okačen na tri vage ruske proizvodnje odjednom i tako izmeren, slikan i potom ....pa naravno pojeden!!!Međutim niko nije poredio dimenzije ovog šarana sa svetskim iskustvima, da bi se odredilo koliko je zaista moguća težina takve grdosije.Tako je ostao samo mučan osećaj pri pominjanju nečega što je možda bilo vredan trofej koji je upropašćen.Manje je poznato dasu jezerske grabljivice nekada dostizale zavidne veličine.Zlatnih osamdesetih uhvaćeni su štuka 12 kg, som od preko 80 kg,a i autor ovog teksta može se pohvaliti smuđem od 6,2 kg.Gotovo 15 godina po pregrađivanju jezera mogla se hvatati sabljara dok danas ove ribe nema.Jezero je nekada bilo poznato i po veoma krupnim deverikama.Danas u jezeru preovladava kvartet babuška,bodorka,beovica,bandar, peca se naravno na plovak.Pošto je voda stajaća koriste se lagani plovci .Dubinski se najuspešnije hvataju šaran ,amur,som ili smuđ.I varaličarenje ima svojih poklonika ,a prvenstveno muvanje-povlačenje mrtve ribice na sistemu sa olovom i udicom.Najzad ukoliko dođete ovde ne morate se vezati za jezero .Skoknite do luke u Velikom Gradištu ili Golupca,odnosno sela Ram.Uočićete puno dobrih mesta svega nekoliko kilometara dalje.\nOSTALO: Što se smeštaja tiče možete birati između bungalova,hotela ili prikolice.Svuda ima struje i vode.Plaža pored hotela je čitav kompleks kafića i poslastičarnica, a ni prodavnice vas neće ostaviti gladnim.Čitav ambijent sa šljunkovitom plažom i velikim toboganom u veliko podeća na Beogradsku Adu Ciganliju.Na samoj obali moguće je iznajmiti čamac i na čitav dan,a u samom gradu postoji pijaca ,pošta,Dom zdravlja, i mnoštvo prodavnica.Ipak na kraju mora se reći da su zaštita i održavanje jezera ono što zaslužuje najnižu ocenu.Poslednjih godina retko kada je ovde mogla da se sretne ribočuvarska služba zato i ne čudi što je riblji fond znatno opustošen-u proleće se čak bacaju i bombe , a preko leta redovne su mreže.Od ove godine (2004) očekuje se nešto bolja ribočuvarska služba(jezerom gazduje RP Morava 2- Dunavac Kostolac),a u planu je i poribljavanje jezera znatnom količinom ribe.\nBRZI DUNAVAC KOD KLIČEVCA\nVODA: Brzi dunavac nalazi se tridesetak kilomatara od Požarevca.U dužini od oko 3,5 kilometra proteže se između desne obale Dunava i Zavojske ade neposredno uz čuvenu adu Čibukliju.Prosečna Širina mu je između 80 i 100 metara,dok dubina varira:uz zavojsku adu je manja dok na suprotnoj obali,zavisno od vodostaja,dostiže prosečnih 7-12 m.dno je uglavnom tvrdo ,ilovačasto,a mestimično muljevito.Vrlo važna karakteristika Brzog dunavca je mnoŠtvo potopljenih panjeva i drveca pogotovo uz obalu.Za ribolovce bez čamca ,ovo je nepristupačan teren poŠto se kopnom do dunavca može stići samo sa jedne tačke ,kod bivŠeg ribnjaka .Između dunavca i obale protežu se kubici ( balatovi ),iz kojih se čamcem ,bez obzira a kasnije i do živog Dunava\n.Ovo je zaklonjen teren ,koji pruža mogućnost ribolova i kada je to na Dunavu,zbog vetra,koji ovde izaziva vrlo visoke talase,nemoguće.Otprilike na pola dunavca nalazi se pumpa(Kličevačka,po selu Kličevac),koja iz kanala i kubika ispumpava vodu u Dunav,a tu je i veći broj ribarskih koliba,vikendica i vezova za čamce.\nRIBE i RIBOLOV: Dominantna vrsta ribe u dunavcu je babuŠka koja se u brzom lovi dubinskim sistemima sa hranilicama a prosečna lovna težina je oko( solidnih ) pola kilograma ( kreće se od oko 0,2 do 1,5 kg ). BabuŠke i ostale bele ribe ima i u kubicima ,na kojima je moguć i lov plovkom . Ovo je i Šarandžiska meka , naročito za poklonike tradicionalnih metoda , odnosno sistema sa klizećim olovom i koriŠćenja kukuruza kao mamca i primame. Lovi se u panjevima,robusnim priborom, a težina Šarana kreće se od 1,0 do 15,0 kg.(najčeŠće se hvataju promerci od 2,0 do 5,0 kilograma).Smuđ se takođe lovi u krŠu,uglavnom na dve tehnike.Najproduktivnije je muvanje na mrtvog kedera u potopljenom drveću ili panjevima dok dosta ribolovaca lovi klasičnim dubinkama na kedera ili filet.Varaličari uglavnom koriste silikonce dok se vobleri vrlo retko bacaju.\nMahom se love smuđevi od 0,5 do 1,5 kg, oni preko 2,0 kg su ređi ali su hvatani i kapitalci od pet pa i viŠe kilograma.Neretko se javlja i Štuka obično solidnih gabarita (1,5-3,0kg)ZavrŠni deo dunavca bogat je i somom koji se takođe lovi klasičnim sistemima na dubinku, ređe na varalicu.Za babuŠku i belu ribu najčeŠće se kao mamac koriste gliste(đubretarka,kiŠna), crvići, valjak, kukuruz, kuvano žito, a dosta dobri rezultati postižu se u kubicima pogotovo po viŠem vodostaju.Kada pumpa radi u njenoj neposrednoj blizini na delu gde voda vri odlično se može varaličariti bucov najčeŠće težine oko 1,5 kg.Sve u svemu i pored sve prisutnije ribokrađe ovo je joŠ uvek bogat teren čije blagodeti koriste stotine ribolovaca iz čitavog Braničevskog okruga i dalje okoline Jedini uslov za ozbiljniji ribolov je posedovanje čamca.\nOSTALO: Za ribolovca koji uživa u prirodi i ceni dobre ulove a ima ili može da pozajmi čamac ovo je teren iz snova.Ribe ima , a često se u neposrednoj blizini usidrenih čamaca mogu videti mnoge barske ptice, nutrije, srndaći...Nažalost ima i ribokrađe počev od mrežarenja pa do najopasnijih strujaroŠa i bombaŠa ili u novije vreme ubica plinom.\nStiče se utisak da je ovde daleko najefikasniji vid kontrole mnoŠtvo pecaroŠa dok se pravi ribočuvari ili kontrolori retko viđaju.Posebno lepo je prisustvo labudova tokom hladnih meseci koji su najlepŠi ukras ovih terena.Sem brzog dunavca ribolovac ovde ima mogućnost da peca i na izuzetno atraktivnom potesu ade Čibuklije,a ni tereni Ramske tvrđave nisu daleko.Najbliže prodavnice nalaze se u Kličevcu na obali kubika postoji kafana za okrepljenje ribolovaca.Mamcima se možete snabdeti u Požarevcu.Jedna od varijanti je i prodavnica OSR Imago gde možete dobiti najsvežije informacije gde i koja vrsta trenutno radi\nDUNAV KOD RAMSKE TVRĐAVE\nSelo Ram nalazi se na desnoj obali Dunava,a udaljeno je od Požarevca nešto više od 30 kilometara.Najupečatljiviji i najbitniji detalj vezan za ovaj teren svakako je blizina ade Čibuklije, prirodnog mrestilišta.Druga osobenost jeste srednjovekovna tvrdjava takozvani "Ramski grad" sagradjen na steni iznad Dunava na ostacima rimskog utvrdjenja.Posle otvaranja HE Đerdap utvrđenje je poplavljeno i stvoreni su izuzetni ribolovački tereni.Sam potes počinje od tvrđave,koju Dunav opasuje sa tri strane.Dno je ovde kamenito, popločano ogromnim stenama, a struja je vrlo jaka.Do polovine tvrđave obala je relativno pristupačna naročito ako ribolovac vlada alpinističkim veštinama,a dubina se zavisno od vodostaja kreće od 4 do 12 metara.Uz samu tvrđavu odnosno uz stenje samo pola metara od obale dubina se kreće od 3 do 4 metara.Idući od tvrđave ka skeli ,koja redovno saobraća od Rama do Banata dubina se smanjuje ,a dno postaje šljunkovito sa manje kamenja.Na potesu do same skele ima dosta zakačaljki (sajle),a nedaleko je i kamenim nasipom ograđeni deo koji alasima i pecarošima služi kao marina.\nRIBE i RIBOLOV: Na potesu Ramske tvrđave ima sve Dunavske ribe.Najčešće se ovde dolazi zbog krupne babuške koja se najbolje lovi u blizini skele na sisteme sa hranilicom na glistu,valjak,kukuruz i žito.Plovkaroškim tehnikama se često peca krupna bodorka, pre svega na žito,a ima dosta i kauglera i kesega.Od grabljivica najbrojniji je smuđ koji se lovi sa obale odnosno stena ali i u blizini skele pa čak i sa nje.Najčešća tehnika je džigovanje silikonskim varalicama pri čemu u blizini tvrđave zbog dubine i jake struje treba koristiti teže glave.Takođe može se pecati i stacionarno na živog kedera ili parče ali i muvanjem, odnosno povlačenjem mrtvog kedera.U jesenjim mesecima bez obzira na pomenutu jaku struju i ogromne prepreke na dnu ,brojna je i štuka koja se lovi istim tehnikama.Ovde se najčešće hvataju osrednji smuđevi(0,7-1,5kg.) i štuke (1,5-5,0 kg.)mada često padne i koji trofejni komad.U letnjim mesecima dobro se lovi i som na veće silikonce,kedere, i ostale tradicionalne mamce.Hvatani su primerci od 20 do 50 kilograma.U dubini je naročito od juna do septembra brojan i šaran često vrlo krupan koji se dobija na valjak,kukuruz na hranjenim mestima.Ribolovcima koji su navikli na zatvorene vode i tovljene golaće ovde će pravi Dunavski divljaci pružiti izuzetno uživanje.Od ostalih grabljivica treba pomenuti i bucove,često i preko 3,0 kilograma koji se love uz tvrđavu najbolje voblerima i silikoncima sa lakšim glavama,kao i bandare kojih ima u blizini skele i uz kameni nasip nizvodno od nje.\nOSTALO:Ribolovcima koji ovde dolaze prvi put obavezno preporučujemo da ponesu fotoaparat.Sa tvrđave .do koje se dolazi stazom pored osnovne škole pruža se izuzetan pogled na adu Čibukliju, škola u Ramu je proglašena za obrazovnu ustanovu sa najlepšim pogledom u Srbiji.Pri lovu sa obale ispod tvrđave valja biti oprezan naročito po kišovitom vremenu ,a preko leta treba paziti gde se staje zbog otrovnih zmija.Deo od tvrđave do skele pruža veći komfor ali je i manje atraktivan.U neposrednoj blizini na samoj obali nalazi se kafana sa ribljim specijalitetima u ponudi.Ribolov iz čamca je produktivniji nego sa obale naročito na delu ispod starog grada.\nPoruka #4 08. Feb 2007, 00:13:04\nVikendica se nalazi na samom pocetku srebrnog jezera preko puta sela Zatonje. Jezero i plaza su udaljeni 50m od vikendice.\nNeposredno ispred je i prodavnica za snabdevanje a stotinak metara dalje se nalazi kafic i kafana.\nIzdaje se parter vikendice koja ima i potkrovlje a sastoji se od dve sobe sa pet lezaja, ( jedan bracni i u drugoj sobi tri lezaja od kojih jedan na sprat) kuhinje opremljene za pripremu hrane, kupatila sa toplom vodom i trpezarije ili dnevne sobe.\nVoda za pice i tusiranje je iz sopstvenog bunara i odlicnog je kvaliteta.\nDo vikendice se dolazi asvaltnim putem iz pravca Velikog Gradista. Automobil je moguce parkirati u dvoristu.\n« Poslednja izmena: 08. Feb 2007, 00:20:00 od goranse »\nPoruka #5 08. Feb 2007, 23:10:04\nSvaka cast,Srebrno jezero je zaista nesto posebno,suprug i ja svake godine provedemo bar desetak dana uzivajuci u prirodi i pecanju.\nPoruka #6 08. Feb 2007, 23:25:24\n:flower: napisi slobodno jos o svojim utiscima\nPoruka #7 09. Feb 2007, 08:46:21\nSkorz,apsolutno,sasvim najveci baja\nSuper je jezero.Posto obozavam pecanje jedom sa ga posetio.Super je. :wave:\nPoruka #8 09. Feb 2007, 12:00:58\na na jezeru malo opustanja i\n(3.97 KB, 120x120)\nPoruka #9 09. Feb 2007, 17:13:22\nUtisci su fenomenalni,naravno za one koji vole mir,tisinu,prirodu.Veruj mi da nema dana da bar ne pomislim kada cu opet da odem.Lepa je Grcka,lepoje more ali jezeroje ipak posebno,ima posebnu pricu,posebnu dusu...kao sto vidis ja sam emotivno vezana.\nOznake: cvet obali ribu ostrvo stajacu deponija pojedene plovak reke vikendice\ndesnoj lovna srebrnojezero smestaji dubinac naj poslasticarnica stolice derdap reci


Arhiva Roleks | Moj Kotor Varoš\n11/12/2019 Moj Kotor Varoš 0\nKotorvarošanin Danijel Pezerović pronašao je izgubljeni ključ i pozvao njegovog vlasnika da mu se javi kako bi mu ga predao. Ključ je pronađen u blizini kafe-bara “Roleks” u centru grada. Kontakt za preuzimanje ključa moguće […]\nRekordni dobitak u igri na sreću “Bingo” izvučen je večeras u Kafe baru “Roleks” u Kotor Varošu, a srećni dobitnik osvojio je 8.514 KM. Srećni brojevi bili su 1, 2, 5, 13, 15, 18, 26, […]\nKafe-bar “Roleks” perfektan, u četvrtfinalu i branioci trofeja\nKafe-bar “Roleks” plasirao se večeras u četvrtfinale tradicionalnog zimskog turnira u malom fudbalu “Kotor Varoš 2017” sa maksimalne tri pobjede, a iz grupe B pridružila im se i ekipa koja brani trofej “Milež gradnja”. Upravo […]


NIKADA VAM NE BI PALO NA PAMET\nNIKADA VAM NE BI PALO NA PAMET\nIzvor: Klix.ba,Lokalne novine | Obrenovac, 31.05.2019.\nŠest faktora koji dovode do bolesti pluća kod nepušača\nNepušači nimalo nisu zaštićeni od bolesti pluća, a pogotovo onih hroničnih. Postoje faktori koji kod onih koji ne konzumiraju cigarete povećavaju rizik od plućnih oboljenja.\nHronična opstruktivna plućna bolest je termin koji se koristi za opisivanje niza oboljenja pluća kao što su emfizem i hronični bronhitis. Ovo stanje predstavlja sprečavanje normalnog protoka vazduha koje ne može da se tretira inhalatorom.\nPrema prethodnim izveštajima, najveći faktor rizika za hroničnu opstruktivnu plućnu bolest je dim cigareta, ali ne trpe samo pušači posledice koje izaziva ovo stanje.\nPostoje brojni faktori koji mogu i kod nepušača da povećaju rizik od nastanka ovog oboljenja.\nPrema mišljenju profesora Dž.R. Džuberta, pulmologa iz Stelenboša, faktori rizika mogu da budu i neki ekološki činioci poput dima, prašine i pare. Hronično udisanje štetnih čestica i gasa ima tendenciju da stimuliše upalu pluća tokom dužeg vremenskog perioda, što dovodi do progresivnog oštećenja plućnog tkiva.\nIstraživanje pokazuje da je najmanje 15 odsto slučajeva hronične opstruktivne plućne bolesti rezultat stanja na radnom mestu, gde su zaposleni izloženi štetnim česticama i plinu. Radnici su izloženi rudničkoj prašini i kristalnom silicijumu, posebno u rudarskoj i građevinskoj industriji. Druge industrije povezane s povećanim rizikom od ovog stanja uključuju fabrike u kojima se obrađuje guma, plastika, koža i tekstil.\nPasivno pušenje se smatra faktorom rizika za brojne respiratorne bolesti, sinusitis i alergijski rinitis. Zaključci studija koje su istraživale efekte pasivnog udisanja dima na hroničnu opstruktivnu plućnu bolest bili su podeljeni, a neki tvrde da pasivno pušenje ne povećava prevalenciju ovog stanja. Međutim, "American Lung Association" tvrdi da je oko 40.000 smrtnih slučajeva godišnje povezano s pasivnim pušenjem i da ono može da pogorša respiratorne probleme.\nPrethodne respiratorne bolesti\nUkoliko ste imali respiratorne bolesti kao što su astma ili bronhitis u detinjstvu ili kao odrasla osoba, to može da poveća rizik za hroničnu optruktivnu plućnu bolest koja se ne odnosi na pušenje. Prema studiji objavljenoj u časopisu "Lung", hronična opstruktivna plućna bolest koju su dijagnostikovali lekari se pojavila kod 29 odsto populacije s istorijom astme. Prevalencija ovog oboljenja bila je veća kod odraslih osoba s aktivnom astmom, čak i ako su bili nepušači tokom celog života.\nPostoje dokazi koji jasno ukazuju na to da HIV, sam ili u kombinaciji sa sekundarnim infekcijama i tuberkulozom, može da poveća rizik od hronične opstruktivne plućne bolesti. To može da bude zbog ponovljenih respiratornih infekcija, efekta virusa na plućno tkivo ili zbog smanjenog imuniteta, ali tačan uzrok treba da se istraži detaljnije, navode stručnjaci.\nNedostatak proteina u jetri može da uzrokuje i do pet odsto slučajeva hronične opstruktivne plućne bolesti. Ovaj protein se naziva alfa-1 antitripsin i njegov nedostatak je uzrokovan različitim genetskim faktorima.\nLjudi stariji od 40 godina imaju veći rizik od hronične opstruktivne plućne bolesti, a rizik se povećava sa godinama. Sve je više dokaza da proces starenja može da uzrokuje abnormalnosti pluća koje su povezane s ovim oboljenjem.


Bari nije došao preko noæi - B92\nBari nije došao preko noæi\nCrvena zvezda se u maju 1991. godine u Bariju popela na krov Evrope, a sedam meseci kasnije se okitila i svetskom krunom.\nMTIzvor: B92 subota, 29.05.2021. | 08:20 -> 08:35\nKada se govori o tom uspehu potrebno je vratiti se pet godina unazad, u 1986. godinu, jer je tada ustvari sve poèelo.\nTada je u klubu saèinjen plan na osnovu struènih mišljenja, analiza i velikih ambicija koje je imala tadašnja uprava na èelu sa Vladimirom Cvetkoviæem i Draganom Džajiæem.\nSkupština kluba je krajem 1986.godine usvojila plan koji se formalno zvao "Petogodišnji program struèno-pedagoškog rada FK Crvena zvezda", a danas taj naziv možemo prevesti u "Kako pokoriti Evropu".\nAutor studije je bio Veljko Aleksiæ, profesor na Fakultetu za fizièko vaspitanje u Beogradu, inaèe bivši fudbaler kluba, koji je plan pisao uz stalne konsultacije sa Cvetkoviæem i Džajiæem. Program se posebno bavio mladima.\n"Veljko Aleksiæ je pravi intelektualac, èovek vizije i veliki struènjak koji je, slušajuæi me i savetujuæi, taèno znao šta želim. Ja sam, sa druge strane, prepoznavao njegove tendencije i program je tako finalizovan. Verovao sam da možemo da napravimo evropski rezultat jer nam je godinama malo nedostajalo da stignemo u neko finale. Od 1979. kada je sjajna generacija igrala u finalu Kupa UEFA, muèili smo se, nedostajalo nam je uvek nešto malo, ali èinilo mi se u svim segmentima. Pitali smo se šta je to malo i kako da „to malo“ prevaziðemo. I onda se rodila ideja o petogodišnjem planu razvoja, o postavljanju nekih parametara koji æe podiæi standarde u svim segmentima rada kluba", govorio je Dragan Džajiæ.\nOvakav plan pravljen je imajuæi u vidu sve specifiènosti koje je Crvena zvezda imala kao klub u tom periodu. Trebalo je uzeti u obzir tradiciju, milje i manjak novca u odnosu na klubove iz Zapadne Evrope.\n"Vodio sam svakodnevne razgovore sa Cvetkoviæem i Džajiæem. Prièali smo o tome šta program mora da sadrži s obzirom na istoriju, originalnost Crvene zvezde i dotadašnje okolnosti. Na osnovu tih sastanaka donesena je odluka da ja pišem program, a da se posle svakog završenog segmenta konsultujem sa obojicom. Program je sadržao 432 stranice, saèinjen je i siže od 32 strane, a projekat je trebalo da ostane svojevrsna klupska tajna koja nikako nije smela da dospe u širu javnost", govorio je profesor Veljko Aleksiæ.\nCrvena zvezda je sredinom osamdesetih prva na ovim prostorima podigla organizaciju na viši nivo. Napravljen je sistem rada u kome je sve bilo dugoroèno i do tanèina planirano i ništa se nije prepuštalo sluèaju. Sazreli su uslovi da jedan snažan klub, dobro voðen, uz vrhunske igraèe, sa programski jasnim ciljevima, trasiranim putem ostvari ono što se decenijama sanjalo u crveno-beloj porodici.\nCrvena zvezda je pogodila u svim segmentima. Vizija bi sigurno bila proširena, rezultati još ubedljiviji da zemlju nije zahvatilo ratno vreme, raspad i sankcije. Sve se srušilo i dugoroène planove nije bilo realno praviti.


Hafiz iz Kaknja odgovorio ef. Čamdžiću: 'Dijete sam šehida i moje oči za 28 godina nisu ugledale pomoći od zekata i sadekatulfitra' – Sarajevograd.org - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ Hafiz iz Kaknja odgovorio ef. Čamdžiću: ‘Dijete sam šehida i moje oči za 28 godina nisu ugledale pomoći od zekata i sadekatulfitra’\nNije dugo trebalo da se na društvenim mrežama pokrene rasprava povodom hutbe “Zekat se mora platiti na račun u Medini”. Emotivan status povodom ovoga je na Facebooku objavio Amar Gadžun, poznati hafiz iz Kaknja…\nMEKTIĆ ISMIJAO PREMIJERKU CVIJANOVIĆ: “Odlaze mladi, a ona o migrantima”! GRLIĆ RADMAN POBJESNIO NAKON PROZIVKI KOMESARKE VIJEĆA EVROPE ZBOG MISE U SARAJEVU: “To je neprihvatljivo…” KUKIĆ PORUČIO DODIKU: “U Sarajevu si dobio mnogo više nego što si tražio, SRBI SE NALAZE NA ČELU Zastupničkog doma, Doma naroda, Vijeća ministara, VSTV-a, SIPA-e, RAK-a…” SREĆKO ĐUKIĆ, BIVŠI SRPSKI DIPLOMATA: Dejtonski sporazum je za BiH što i Državni ugovor iz 1955. za Austriju: postala je suverena i zabranjeno joj je ujedinjavanje sa Njemačkom! DODIKOV SKANDAL ODJEKUJE UKRAJINOM: Kakva je uloga uposlenika OSCE-a u aferi “Ikona”!? ALAN BAJIĆ, ZRAČNE LUKE BAJA: Pobuna uposlenika Aerodroma Sarajevo protiv bahatog direktora za sada samo na oglasnoj tabli “TO JE NEPRIJATELJSKI ČIN PREMA BiH”: Krivokapić na stubu srama zbog čestitke za “9. januar” – “Momentalno UPUTITE IZVINJENJE” DODIK I TUŽI I SUDI, UMJESTO DA PRVI ODGOVARA: Zna li se šta radi Tužilaštvo BiH na čelu sa Gordanom Tadić? DAČIĆ ODGOVORIO IZETBEGOVIĆU: “Najlakše je uzvratiti istom mjerom, ali…” NESVAKIDAŠNJA JADIKOVKA RAJKA VASIĆA: “Vučić će rušenjem Dodika za Zapad uraditi više od Mesića, svest će RS na…”\nRedakcija | Bosna i Hercegovina, Skandal, Slider, Vijesti | 4. Maja 2021. 11:19\nDirektor Hitne pomoći Adem Zalihić nakon optužbi da je udario ženu: ‘Gospodaru, učini da mi se ruka oduzme’\nDODIKOVA POLITIKA PONOVO NA STUBU SRAMA: Američka ambasadorica u UN-u jasno poručila šta misli o eventualnoj nezavisnosti RS-a


Tablaste ustave, kontrolni i ventili za naftu i druge armature\nOSTALI VENTILI I ARMATURA\nTablaste ustave se upotrebljavaju u melioracionim sistemima, u vodoispustnim i vodozahvatnim sistemima akumulacija, u postrojenjima za tretman voda, hidroelektranama i u drugim oblastima privredne delatnosti. Tablaste ustave nisu podeljene po nazivnim otvorima i nazivnim pritiscima, jer se one prilagođavaju uslovima mesta ugradnje, i njihove dimenzije zavise od dimenzija kanala i visine fluida ispred ustave.\nKontrolni ventili se upotrebljavaju u postrojenjima za tretman voda, hidroelektranama i u drugim oblastima privredne delatnosti. Kontrolni ventili s plovkom su zaporno regulacioni ventili koji prvenstveno služe za regulisanje nivoa vode u rezervoaru, odnosno za održavanje nivoa vode na potrebnom nivou.\nSkupljači nečistoća se upotrebljavaju u industrijskim cevovodima u privrednim objektima, elektranama, toplanama i vodoprivrednim objektima. Skupljači nečistoća se koriste za sprečavanje prolaza sitnijih stranih tela i raznih nečistoća kroz cevovod. Radi zaštite od oštećenja uređaja kao što su pumpe, armature, merno-regulaciona oprema i drugi uređaji, ispred njih se ugrađuju skupljači nečistoća.\nMONTAŽNO - DEMONTAŽNI KOMADI\nMontažno - demontažni komadi se upotrebljavaju u cevovodima kao elementi za spajanje. Upotrebom ovih elemenata se olakšava ugradnja cevne armature ili nekog uređaja u cevovod, uz mogućnost podešavanja ugradne dužine u granicama koje omogućava montažno - demontažni komad. Uzdužni kompenzatori se ugrađuju u cevovode radi kompenziranja pomeranja koja su posledica toplotnih i drugih dilatacija. Pored ove funkcije omogućavaju olakšanu ugradnju elemenata u cevovod u granicama raspoloživog pomeranja.\nVENTILI ZA NAFTU\nVentili za naftu se upotrebljavaju u naftnoj industriji, rafinerijama, skladištima naftnih derivata, petrohemiji i hemijskoj industriji. Ovi ventili služe kao sigurnosni uređaji na opremi. Odzračni ventili služe za izjednačavanje pritiska u rezervoarima prilikom njihovog punjenja ili pražnjenja, kao i razlike pritiska koje nastaju kao posledica toplotne dilatacije fluida. Ovi ventili potpuno automatski vrše svoju funkciju. Hvatači plamena se ugrađuju u opremu na mestima gde je potrebno sprečiti prolaz eventualnog plamena. Sigurnosni uljni ventil se koristi u naftnoj industriji kao sigurnosni uređaj.


Paić: Tramp traži pragmatično rešenje za KiM | Srpski spoljnopolitički krug\nAmerički predsednik Donald Tramp pokušava da pronađe pragmatično rešenje za Kosovo i Metohiju, uveren je bivši ambasador i predsednik Srpskog spoljnopolitičkog kruga Milisav Paić\nTanjug, 25. avgust 2018.\n"Jasno im je da postupak prihvatanja Kosova kao nezavisne države u svetu ne ide kako su očekivali. Okolnosti su se promenile i sada krug oko predsednika Trampa pokušava da pronađe pragmatično rešenje za problem KiM", rekao je Paić za Tanjug.\nKako kaže, poruka ukazuje i na fleksibilniji stav SAD prema pitanju KiM, kao i na preispitivanje američke politike prema regionu Balkana, a u kontekstu najavljene američke tzv."ofanzive šarma" prema Srbiji i pokušaja da se, kaže, otople odnosi dve zemlje i poboljša imidž SAD u srpskoj javnosti.\n"Amerikanci su svesni da su od 1999. godine pozicije SAD u srpskoj javnosti jako loše. Ova izjava može da znači otklon prema politici Klintona i Buša i pokušaj administracije da se ta zaostavština na neki način preispita", smatra Paić.\n"Bolton od ranije ima vrlo rezervisan stav prema zvaničnoj američkoj politici. Ovo je novi momenat koji ne treba precenjivati, ali koji našoj strani otvara određeni manevarski prostor koji bi mogao da vodi uravnoteženom rešenju kosovskog problema", ocenjuje bivši diplomata.\n"Ipak, ovo znači određenije uključivanje SAD u rešavanje ovog pitanja. Bolton je u Kijevu rekao da ima pomaka na zapadnom Balkanu posle potpisivanja sporazuma između Atine i Skoplja oko naziva Makedonije. On misli da bi određeno pragmatično rešenje u vezi sa KiM doprinelo učvršćivanju mira i stabilnosti u ovom regionu", naveo je Paić.\nPaić ocenjuje da je ovog puta dovedena u pitanje i politika svršenog čina Nemačke, koja, kaže, ima najtvrđi stav prema nezavisnosti KiM. "\nNemačka će morati da razmisli da li je to što traži od Beograda konačno ili ima uslova za prilagođavanja i postizanje sporazuma koji bi bio uravnoteženiji u odnosu na dosadašnju politiku Nemačke", zaključio je Pajić.


javni poziv | Manager.ba\nurednik pon, 11/29/2021 - 14:35\nProjekt UNDP DigitalBIZ obavještava javnost da je produžen rok za apliciranje na Javni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava u svrhu digitalne transformacije malih i srednjih poduzeća s područja Republike Srpske i Brčko distrikta BiH.\nRok za prijavu produžen je do 03.12.2021. godine do 17 sati.\nInfosesija za mala i srednja poduzeća u RS i BD BiH održana je u srijedu, 17.11.\nPročitaj više o Produžen rok javnog poziva za dodjelu bespovratnih sredstava u svrhu digitalne transformacije\nurednik sri, 08/11/2021 - 11:01\nRaspoloživa sredstva su grant sredstva i dodjeljuju se za izmirenje dugovanja privrednog društva za neuplaćene doprinose samo po osnovu obaveza za PIO/MIO, zaposlenicima koji su stekli uvjete za odlazak u penziju do dana podnošenja zahtjeva za dodjelu istih i koji su do dana podnošenja zahtjeva za dodjelu sredstava, podnijeli zahtjev za penzioniranje nadležnoj Kantonalnoj administrativno/službi Federalnog zavoda PIO/MIO.\nPročitaj više o Subvencije za uvezivanje radnog staža: FMERI rapisalo javni poziv za privatnike i poduzetnike\nurednik čet, 08/05/2021 - 11:01\nPrijave na Javni konkurs/natječaj za raspodjelu potkontinenata detašmana, s traženom dokumentacijom, za poduzeća s područja entiteta FBiH, RS i poduzeća Distrikta Brčko podnose se u zatvorenim kuvertama u roku od 15 dana od dana objavljivanja Javnog konkursa/natječaja.\nPročitaj više o Objavljen poziv firmama za dodjelu detašmana u Njemačkoj\nurednik sri, 07/28/2021 - 09:51\nJavni poziv je otvoren do kraja godine.\nAgencija za rad i zapošljavanje BiH u suradnji s entitetskim zavodima za zapošljavanje i Zavodom za zapošljavanje Brčko distrikta BiH, te Savezna agencija za rad SR Njemačke (Bundesagentur für Arbeit - BA) u suradnji s Udruženjem njemačkih obrta (Zentralverband des Deutschen Handwerks - ZDH) su 27.7.2021. godine raspisali novi javni poziv u okviru projekta "Obrti nude budućnost".\nPročitaj više o Obuka, naknada 780 KM, posao: Poziv za sve električare, metalostrugare i instalatere ...\nurednik uto, 06/08/2021 - 10:31\nPročitaj više o Javni poziv za podršku lokalnim partnerstvima za zapošljavanje\nurednik pet, 06/04/2021 - 11:50\nEda – Agencija za razvoj poduzeća je u okviru projekta SBA u BiH, raspisala javni poziv za izražavanje interesa za tehničku podršku u oblasti energetske efikasnosti i energetskog menadžmenta.\nPredmet javnog poziva je izbor MSP koja su zainteresirana za unapređenje energetske efikasnosti i energetskog menadžmenta. Cilj javnog poziva je unapređenje energetske efikasnosti domaćih MSP, kroz promociju mreža energetske efikasnosti u industriji.\nPročitaj više o Objavljen javni poziv o pružanju tehničke podrške u oblasti energetske efikasnosti i energetskog menadžmenta za poduzeća iz BiH\nurednik pet, 05/21/2021 - 12:01\nCilj poziva je da osigura kreiranje i sprovedbu programa aktivacije i integracije nezaposlenih osoba u lokalna tržišta rada od strane lokalnih partnerstava za zapošljavanje.\nPozivaju se lokalna partnerstva za zapošljavanje da dostave projektni prijedlog za financijsku podršku u okviru projekta „Podrška Evropske unije lokalnim partnerstvima za zapošljavanje – Faza II“ (LEP II) koji financira Europska unija (EU) a realizira Međunarodna organizacija rada (MOR) u Bosni i Hercegovini (BiH).\nPročitaj više o Objavljen Poziv za podršku lokalnim partnerstvima za zapošljavanje\nurednik čet, 05/20/2021 - 13:36\nPročitaj više o Općina Ilidža raspisala natječaj za financiranje najboljih poslovnih ideja\nurednik čet, 04/15/2021 - 13:21\nPročitaj više o Objavljen treći poziv: Svjetska banka nudi pomoć u pronalasku posla ženama i mladima\nurednik sri, 03/31/2021 - 13:31\nPročitaj više o Javni poziv za financiranje novih startup-a


Chesapeake Resort Key Largo Key Largo, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\n83409 Overseas Highway Islamorada Keys FL 33036, ,\nProverite cene i raspoloživost za Chesapeake Resort Key Largo:\nChesapeake Resort Key Largo - Opis\nStil hotela ChesapeakeNastavak Resort Key Largo je Resort-hotel, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer đakuzi/whirlpool. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.\nChesapeake Resort Key Largo tip(ovi): Resort-hotel\nChesapeake Resort Key Largo sadržaji i usluge\n0 km - Ramada Limited Key Largo\nRamada Limited Key Largo ima 92 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Standard Non Smoking Room with 2 Queen Beds incl. Continental Breakfast do soba tipa Non Smoking Room with 1 Queen B\n0 km - Key Largo Bay Marriott Beach Resort\nU hotelu Key Largo Bay Marriott Beach Resort pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Key Largo: Restoran, Bar, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Kl\n69 m - Coconut Palm Inn\nU hotelu Coconut Palm Inn pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Key Largo: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Na 1 minut hodom udaljenosti od centra grada, o\n523 m - Key Largo Inn\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 99202 Overseas Hwy, a pozicija mu je severoistok za grad Key Largo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.St\n701 m - Sunset Cove Beach Resort\nNa 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 99360 Overseas Highway, a pozicija mu je severoistok za grad Key Largo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolin\n1 km - Bayside Inn Key Largo\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 99490 Overseas Highway sa pozicijom severoistok za grad Key Largo, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete sa\n1,4 km - Holiday Inn Key Largo\nU hotelu Holiday Inn Key Largo pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Key Largo: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe z\n1,4 km - Courtyard Key Largo\nStil hotela Courtyard Key Largo je Moderan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano\n1,4 km - Marina Del Mar Resort and Marina\nU hotelu Marina Del Mar Resort and Marina pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Key Largo: Restoran, Room Service, Teniski teren, Poslovni centar, Televizija,\n3,5 km South Creek Inlet:\nSouth Creek Inlet, Key Largo infos\n1,3 km Jacobs Aquatic Center:\nJacobs Aquatic Center, Key Largo infos\n3,3 km Sheraton Key Largo Resort:\nSheraton Key Largo Resort, Key Largo infos\n1,6 km Horizondivers :\nHorizondivers, Key Largo infos\n565 m Dolphins Plus:\nDolphins Plus infos\n9,5 km Blue Waters Marina:\nBlue Waters Marina, Key Largo infos\n1,4 km Marina Del Mar:\nMarina Del Mar, Key Largo infos\n2,1 km Key Largo Harbor Marina:\nKey Largo Harbor Marina, Key Largo infos\n2,2 km Mariner's Club Resort & Marina:\nMariner's Club Resort & Marina, Key Largo infos\n1,5 km Upper Keys Sailing Club:\nUpper Keys Sailing Club, Key Largo infos\n1,7 km Blue Fin-Rock Harbor Marina:\nBlue Fin-Rock Harbor Marina, Key Largo infos\n1,8 km Made in the Shade Marine:\nMade in the Shade Marine, Key Largo infos\n5,8 km John Pennekamp State Park Marina:\nJohn Pennekamp State Park Marina, Key Largo infos\n6,4 km Key Largo Ocean Resort:\nKey Largo Ocean Resort, Tavernier infos\n7,3 km Florida Bay Club Marina:\nFlorida Bay Club Marina, Key Largo infos\n1,6 km Key West Inn:\nKey West Inn, Key Largo infos\n8,4 km Neptune's Hidaway Motel Marina:\nNeptune's Hidaway Motel Marina, Key Largo infos\n9,2 km Ocean Pointe Marina:\nOcean Pointe Marina, Key Largo infos\n579 m Pilot House Marina:\nPilot House Marina, Key Largo infos\n1,9 km Mandalay Marina:\nMandalay Marina, Key Largo infos\n1,7 km Key Largo Resort:\nKey Largo Resort, Key Largo infos\n7,9 km The Marina Club at Blackwater Sound:\nThe Marina Club at Blackwater Sound, Key Largo infos\n3,3 km Calusa Camp Resort Marina:\nCalusa Camp Resort Marina, Key Largo infos\n8,4 km Hobo's Marina:\nHobo's Marina, Key Largo infos\n551 m Ocean Bay Marina:\nOcean Bay Marina, Key Largo infos\n9,5 km Curtis Marine:\nCurtis Marine, Key Largo infos\n3,2 km Sheraton Beach Resort Marina:\nSheraton Beach Resort Marina, Key Largo infos\n1,3 km Molasses Reef Marina:\nMolasses Reef Marina, Key Largo infos\n2,2 km America Outdoors Camper Resort:\nAmerica Outdoors Camper Resort, Key Largo infos\n5,3 km Popps Motel & Marina:\nPopps Motel & Marina, Tavernier infos


Medicinska pomoć stigla u Banjaluku - NTV Arena\n“Upućujem zahvalnost svima koji su pomogli Srpskoj na bilo koji način, posebno Rusiji čiji su medicinski timovi dezinfikovali mnoge ustanove širom Republike Srpske, a sada pomaže na ovaj način dostavljajući lijekove koji su potrebni i koriste se u samom liječenju bolesti izazvane virusom korona”, rekao je Dodik.\n“Mnoge neistine o tome dolaze od onih koji su nasljednici tih ideologija u nastojanju da omalovaže doprinos Rusa i Srba u pobjedi nad fašizmom u Drugom svjetskom ratu”, istakao je Dodik.\n“Sa tog apekta ćemo iskoristiti ovu donaciju i uputiti je prema našem stanovništvu”, naglasio je Šeranić.\n“Podsjetiću javnost da smo imali priliku da završimo jedan projekat sa Ruskom humanitarnom misijom, gdje je više od 300 ljudi prošlo kroz različite vrste oftalmoloških pregleda koje su ruske kolege organizovale i koja je imala veliki uspjeh u regiji Istočnog Sarajeva”, rekao je Šeranić.\nTags: donacija, pomoc, rs, rusija, zemlja


Izdavaštvo - Srbija strana 11\nNAŠI NAJLEPŠI POSNI KOLAČI\nREPUBLIKA KAFE BAR.\nNIN DOO PREDUZEĆE ZA NOVINSKO IZDAVAČKU DELATNOST.\nBIZNIS&FINANSIJE Novinsko izdavačko preduzeće koje izdaje mesečnik "Biznis i finansije", godišnje publikacije "Finansije TOP", "Biznis TOP", "Mala i srednja preduzeća" Specijalizovani smo za izradu priloga i newsletter-a za firme Računi NIP\nOŠIŠANI JEŽ DOO IZDAVAČKO PREDUZEĆE.\nPRESSPERO DOO BAVIMO SE UVOZOM - IZVOZOM, POSLOVNIM USLUGAMA, KAO I VELEPRODAJOM NOVINA Radno vreme: Ponedeljak -\nD.P. STUDENTSKI TRG Nudimo izbor udžbenika, zbirki, testova, priručnika, i druge dodatne literature iz matematike, fizike, hemije, srpskog, stranih jezika i informatike za korisnike svih uzrasta. Detaljnije informacije na: www.knjizara-studentski-trg.co.rs\nKOMPJUTER BIBLIOTEKA http://www.kombib.rs" target="_blank">www.kombib.rs kombib@sezampro.net kombib@infosky.net Knjižara: Beograd, Vojvode Stepe 34 A-5, Tel: 011-3096-965, Fax: 011-3096-966, Radno vreme: Ponedeljak-Petak: 09-17 časova, Subota: 09-15 časova Popust od 20% na sva izdanja.\nALDEMO DOO PREDUZEĆE ZA IZDAVAŠTVO, MARKETING, PROIZVODNJU POSLOVNE KOŽNE GALANTERIJE I TRGOVINU. Marketing kožne srbija izdavaštvo beograd sr rs trgovinu doo preduzeće proizvodnju poslovne galanterije aldemo\nIZDAVAČKA KUĆA JASEN Izdavačka kuća Jasen bavi se izdavanjem knjiga iz oblasti teologije, lingvistike, filosofije, arhitekture, beletristike i istorije. Osnovana je 1990. godine.\nMALAC D.O.O. MALAC RADOZNALAC 12 GODINA SA VAMA. PRIDRUŽITE SE I VI VESELOJ DRUŽINI ! Izdavačka kuća MALAC d.o.o. počela je sa radom na mesečniku za predškolsku decu MALAC


HomePolitikaMakron čestitao Vučiću Dan državnosti Srbije\n15/02/2020 Redakcija BALKAN TV Politika, Vesti, Vesti iz sveta 0\nPredsednik Francuske Emanuel Makron čestitao je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću Dan državnost, ističući da je Francuska uz Srbiju da joj pomogne na putu reformi ka Evropskoj uniji, u okviru obnovljene procedure pristupanja, za koju predsednik Makron misli da je u interesu Srbije i njenih građana.\n„Budite uvereni u moju punu podršku evropskom izboru Srbije. Takođe izražavam želju da se Vaš dijalog sa Prištinom uskoro nastavi i dovede do sveobuhvatnog i konačnog sporazuma o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine. Kao što znate, spreman sam da podržim Vaše napore u koordinaciji sa posredovanjem koje vodi Evropska unija“, naveo je Makron.\n„Želim da Vam se iznova zahvalim na veoma srdačnom dočeku koji mi je bio upriličen prilikom moje posete Beogradu 15. i 16. jula prošle godine. Mogao sam da vidim koliko je Francuska prisutna u srcima građana Srbije i izražavam zadovoljstvo što su nakon ove posete usledile posete članova Vlade Francuske, koje su omogućile da se dinamizira naša saradnja, posebno u oblasti odbrane“, navodi Makron.\n„Ta godina je takođe bila bogata realizacijama, pošto smo usvojili, sa francuske strane, međuministarsku strategiju za Zapadni Balkan koju smo počeli da sprovodimo kroz aktivnosti na Balkanu Francuske agencije za razvoj, koja je otvorila svoju kancelariju u Beogradu u septembru prošle godine. Naša sredstva za delovanje u oblasti saradnje time će biti višestruka“, kaže francuski predsednik.\n„Još jednom Vam upućujući svoje srdačne čestitke, molim Vas, gospodine predsedniče, da primite izraze mog veoma dubokog uvažavanja“, navodi se u čestitki predsednika Makrona predsedniku Vučiću povodom Dana državnosti Srbije.\n„Nismo imali opremu da im spasimo život“: Porastao broj dece stradale u požaru u sirotištu FOTO\nTotal Hits : 3783983


Vrebalov: Dinkićeva demonstracija sile | Autonomija\nVrebalov: Dinkićeva demonstracija sile\n"Možda je to zato što je neko bio pritisnut da to baš tako mora biti urađeno, po principu štapa i šargarepe"\nPotpredsednik Skupštine Vojvodine Milivoj Vrebalov optužio je večeras ministra ekonomije Mlađana Dinkića da je u slučaju Razvojne banke Vojvodine „demonstrirao silu“, zbog čega je pokrajinski parlament bio doveden „pred svršen čin“ i „spasao je što se spasiti može“ usvajanjem odluke o formiranju Razvojnog fonda Vojvodine.\n„Bili smo dovedeni pred svršen čin, jer je ministar Dinkić javno pozivao da se povuku depoziti iz Razvojne banke Vojvodine“, rekao je Vrebalov u emisiji „Jedan na jedan“ Radio-televizije Vojvodine.\nOn je dodao da Skupštinu Vojvodine niko nije konsultovao niti je iko u pokrajinskom parlamentu znao za dogovor Mlađana Dinkića i Vlade Vojvodine.\n„Možda je to zato što je neko bio pritisnut da to baš tako mora biti urađeno, po principu štapa i šargarepe“, kazao je Vrebalov i ocenio je da su pokrajinski poslanici na taj način zapravo „poniženi“.\nVrebalo,v koji je i funkcioner Liberalno-demokratske partije (LDP), rekao je da i lider te stranke (Čedomir Jovanović) treba da se „menja“, odnosno da „za početak“ dopusti veću autonomiju Pokrajinskog odbora LDP-a, i da tako i na delu potvrdi da je za široku autonomiju Vojvodine.


Fiat: Bonusi za radnike | Ekonomist\nFiat: Bonusi za radnike\nby Redakcija - 19/04/2015 0\nItalijansko-američki proizvođač automobila Fijat Krajsler Automobili (FCA) pokreće podsticajni program za radnike u Italiji.\nProgram se pokreće u cilju unaprijeđenja odnosa između zaposlenih i rukovodstva, a koji predviđa bonuse za radnike sa učinkom većim od mjesečne norme.\nU okviru tog programa, planirana je isplata bonusa radnicima koji su angažovani “na ciljevima produktivnosti, kvaliteta i profitabilnosti, postavljenim u okviru poslovnog plana za 2015-2018. godinu”, navodi se u saopštenju kompanije, a prenosi agencija Frans pres.\nAko ispune zacrtane ciljeve, zaposleni će primati bonus u vrijednosti od 12 odsto od osnovne plate, dok će u slučaju premašivanja ciljeva, primiti bonus u vrijednosti od 20 odsto od plate.\nU želji da promijeni tradicionalne rivalske odnose između radnika i rukovodstva u Italiji putem boljeg povezivanja radnika sa finansijskim i poslovnim ciljevima, čelni ljudi kompanije su osmislili predlog koji će FCA koštati maksimalnih 600 miliona eura u naredne četiri godine.\n“U posljednjih nekoliko godina, FCA je morala da se pozabavi modelom stereotipnih radnih odnosa koji su stavili u koliziju kapital i rad. Ovi dani su najzad prošli”, izjavio je direktor grupacije FCA, Serđo Markione.\n“Ono što predlažemo danas jeste šema koja priznaje ključnu ulogu koju naši radnici imaju u ostvarivanju strateškog plana za 2015-2018. godinu. Bez njih i njihove posvećenosti, ovaj plan je potpuno nedostižan”, izjavio je Markione.\nPrema najnovijoj šemi, predviđene su dvije vrste dodatnih bonusa za zaposlene, pored njihove osnovne plate. Prva vrsta bonusa je povezana sa ostvarivanjem ili premašivanjem godišnjih ciljeva, a druga sa specifičnim ciljevima postavljenim za region Evrope-Bliskog istoka-Afrike.\nSedamnaest željezaraca gubi posao\nOznake fiat Italija Serđo Markione\nFrancuski ministar o krizi u Grčkoj\nPutin preporučuje službencima Krim za odmor


Velika Britanija: Izbjegavati putovanja na sjever Kosova | Kosovo | Al Jazeera Balkans\nVelika Britanija: Izbjegavati putovanja na sjever Kosova\nBritanska ambasada u Prištini navodi da nisu tačni napisi nekih medija da je Britancima savjetovano da izbjegavaju čitavo Kosovo\nBritanska ambasada u Prištini navodi da je Britancima savjetovano da izbjegavaju sjever kosova zbog "brojnih nasilnih incidenata vezanih za organizovani kriminal na sjeveru Kosova"EPA Ilustracija\nKako su naveli u objavi na Facebooku, to je savetovano zbog "brojnih nasilnih incidenata vezanih za organizovani kriminal na severu Kosova, i stalnog rizika koji te strukture predstavljaju".\nNekoliko dana ranije, britansko Ministarstvo spoljnih poslova objavilo je na zvaničnom vladinom sajtu savet državljanima Velike Britanije da osim u neophodnim slučajevima ne putuju u Zvečan, Zubin Potok i Leposavić ni u severni deo Kosovske Mitrovice.\nOpasnost od nasilja na sjeveru Kosova\n"Protesti imaju potencijal da postanu nasilni, zato treba da pazite ukoliko ugledate da se velike mase okupljaju tokom pojačanih političkih napetosti u tom gradu. Pratite lokalne medije, konsultujte recepciju hotela za savet i redovno proveravajte informacije na ovom sajtu zbog novih podataka", navodi se u poruci koja je na sajt postavljena 25. marta.\nZbog toga su poručili svojim građanima da budu oprezni i izbegavaju javna okupljanja, što se posebno odnosi na područje oko mosta "Austerlic" koji razdvaja Mitrovicu na sever i jug.\nForeign office je naveo u poruci da je moguće putovati iz Srbije na Kosovo i natrag, ali da se problemi mogu javiti prilikom ulaska u Srbiju sa Kosova "ukoliko u pasošu stoji da ste ušli na Kosovo direktno odakle bilo, a da to nije bila Srbija".\nTakođe, savet je bio da se izbegavaju granične ulazne kapije 1 i 31 (Leposavić i Zubin Potok), a ukoliko dođe do porasta napetosti na severu.\nVučić: Plaši me situacija na Kosovu


Glavna meta napada u ovim novinama iz dana u dan su novinari KRIK-a, BIRN-a, CINS-a i predstavnici nevladinog sektora. Istovremeno su iz teksta pod nazivom “Soroš za haos u Srbiji dao skoro 4 miliona evra” izostavljeni na primer Udruženje porodica stradalih na Kosovu i Metohiji od 1998. do 2000. godine „Kosmetske žrtve“, kao i Crveni krst, koji su takođe korisnici sredstava Soroševe fondacije.\nKampanja "strani plaćenici" Napadi tabloida\n← Kako je Ismet Bajramović Ćelo zapalio društvene mreže?\nDržava je najveći „strani plaćenik“ →


Bazen starih Rimljana\nJedna od omiljenih sportskih aktivnosti našeg vremena jeste plivanje. Ovim sportom, zahvaljujući mnogobrojnim zatvorenim bazenima i adekvatnim uslovima u njima, moguće baviti se tokom cele godine i svim vremenskim uslovima. Plivanje kao aktivnost bilo je, prema nalazima arheologa, popularno još u drevnom Egiptu 2500 godina pre nove ere. Ovim sportom bavili su se ljudi i u antičkoj Grčkoj, kao i...\nLjudima je, čim su počeli da žive u gradovima, pre nekih devet hiljada godina, postalo jasno da će, ukoliko se nešto ne uradi, vrlo brzo završiti u smeću do kolena. U početku su taj otpad odnosili i bacali na polja, ali budući da se broj stanovnika stalno povećavao, problem se sve teže rešavao. Ipak, nijednom od velikih urbanih centara drevnog sveta nije pripala čast da postane prvi koji je...\nIstorijat ogledala doseže čak do početka civilizacije, odnosno od onog trenutka kada je čovek otkrio svoj odraz na površini vode. Prva ogledala nisu pravljena od stakla, već su ljudi, da bi došli do površine u kojoj mogu da se ogledaju, glačali komade kamena ili metala. Vremenom, otkrili su otkrio mogućnost da ogledala prave od stakla u kombinaciji sa metalom. Još u doba starih Rimljana...\nPrvi svetionik, svetsko čudo\nBlizu obale severnog Egipta leži malo ostrvo Faros. Ono „gleda” na Aleksandriju, sedište grčke dinastije Ptolomeja, koja je vladala Egiptom od IV veka pre nove ere do 30. godine pre nove ere nisu zbacili Rimljani. Na Farosu je izgrađen dugačak molo koji ga je povezao sa kopnom, čime su formirane dve luke za trgovačke brodove Mediterana. Oko 270. godine pre nove ere, Ptolomej II...\n18.02.2008 u 22:00\nMakaze drevnih Egipćana\nNapredak civilizacije je uticao na usavršavanje primitivnih alata. Budući da noževima nije bilo moguće precizno seći, drevni Egipćani su oko 1500. godine pre nove ere izumeli makaze. Iako njihova sečiva nisu oštra poput noža, snaga poluge i ukrštanje dva sečiva poboljšali su rad. Prve makaze nisu ličile na današnje, već su više podsećale na mašice: sastojale su se od presavijenih komada metala,...\nKako je nastalo sedlo\nJahanje konja nekada je bila nužna potreba, a danas predstavlja zadovoljstvo ili sportsku aktivnost. Ove životinje pratile su čoveka na njegovim putovanjima, pomagale mu da brže i lakše pređe ogromne razdaljine, a mnogobrojne bitke u istoriji čovečanstva vodili su konjanici iz vojski zaraćenih strana. Iako čovek jaše konje od kada ih je pripitomio, što znači već nekoliko milenijuma, ova aktivnost bila...\nDanas ima raznovrsnih časovnika, malih i velikih, okruglih, elipsastih ili četvrtastih, jednostavnih i skupocenih, za decu, tinejdžere i odrasle, i svi se koriste u jednu svrhu – da pokazuju tačno vreme. Ručni časovnici moderna su varijanta odavno izumljenih velikih satova. Iako je poznato da su vreme pomoću različitih naprava, poput sunčanih i peščanih časovnika, izračunavali drevni...\n08.01.2008 u 21:23\nPrve puške, artiljerija i rakete\nPrava puška se nije javila sve do 12. veka. Za pušku su bile potrebne tri stvari: metalna cev, barut sa visokim sadržajem nitrata i projektil koji bi bio po meri cevi da bi barut mogao da ga izbaci u punom efektu. Sve donedavno se verovalo da je prva kineska puška ona koja je nađena sedamdesetih godina prošlog veka, tokom arheoloških iskopavanja u selu Pančengen u Mandžuriji a koja datira iz 1290. godine. Stalno istraživanje budističkih pećina u zapadnoj Kini otkrilo je veličanstveni hram Tacu, u provinciji Sečuan, sa dokazima koji su revolucionisali istoriju puške. Među mnogim reljefima u pećini nalaze se i dva koja prikazuju oružje sa barutom. Jedan prikazuje malog demona sa dva roga koji u naručju drži pušku dok na drugom reljefu demon ima granatu. Prema zapisima u pećini, datum nastanka ovih neverovatnih nalaza je 1128. godina.\n25.12.2007 u 12:44\nOd dudove kore do papira\nZamislite život bez hartije. Ne bi bilo novina, jeftinih knjiga, razglednica, pa čak ni toalet-papira... Pronalazak hartije olakšao je, pre svega, komunikaciju među ljudima. Prva pisma urezivana su na teške glinene pločice, a kasnije su se kao podloga za pisanje koristili drvo, platno, metalne pločice, svilene tkanine, bambus, životinjska koža - skupi i nepraktični materijali. Hartija, slična današnjoj, nastala je u Kini. Ovaj epohalni pronalazak pripisuje se Cai Lunu, koji je 105. godine uspeo da napravi, kako se dugo smatralo, prvi list hartije. Od dudove kore i bambusa potopljenih u vodu, koje je mlatio drvenim tučkom, dobio je žitku masu od finih biljnih vlakana. Kada je tu smesu prelio preko ploče napravljene od povezanih bambusovih grančica, procedio je i osušio, dobio je lagan i ravan list, pogodan za pisanje.\n18.12.2007 u 14:37\n"Pamučni" mini golf\nJedna od omiljenih sportskih igara u mnogobrojnim zemljama širom naše planete jeste – mini golf. Ova igra je popularna među svim generacijama, pravila koja važe za nju su jednostavna, a potrebni rekviziti za uživanje u njoj su štap, loptica za golf i teren sa rupama u koje je potrebno ubaciti lopticu. Za razliku od golfa, za umanjenu varijantu potrebno je znatno manje prostora, što znači da je i pravljenje terena za ovu igru mnogo jevtinije.


O TEMELJNOM UGOVORU NA SJEDNICI 23. SEPTEMBRA | Budim Info\nO TEMELJNOM UGOVORU NA SJEDNICI 23. SEPTEMBRA\nSjednica Sinoda srpske pravoslavne crkve, trebalo bi da se održi 23. septembra. Na njoj će se, između ostalog, govoriti i o Temeljnom ugovoru koji SPC i Crna Gora treba da potpišu.\nNa sjednici Sinoda se očekuje da bude razmatran i izvještaj stručne komisije koju je formirao patrijarh Porfirije koja se bavila predlogom Temeljnog ugovora.\nU predlogu temeljnog ugovora je Vlada Crne Gore unijela veliki broj izmjena u odnosu na tekst koji su obje strane zajednički utvrdile, usaglasile i dogovorile da potpišu 27. maja u Patrijaršiji u Beogradu.\nPatrijarh Porfirije je ranije obavijestio da je predložene izmjene od strane Vlade uputio stručnoj komisiji koja će ih razmotriti nakon sezone godišnjih odmora, a stručno mišljenje će dati Sinod, koji u skladu sa Ustavom SPC ima posljednju riječ po ovom pitanju.\nMitropolit crnogorsko-primorski gospodin Joanikije nedavno je izjavio da će vrlo brzo doći do potpisivanja Temeljnog ugovora između Srpske pravoslavne crkve i Vlade Crne Gore. Govoreći o mjestu gdje će ugovor biti potpisan, mitropolit je kazao da je to stvar dogovora Sinoda SPC i crnogorske vlade, a da će on biti saglasan gdje god se odluči da se ugovor potpiše.


Katarina Baletić i Milica Kralj | Nova Ekonomija\n„Protest je mnogo stvari ogolio. Čak i onaj ko je došao da brani svoju njivu, mogao je da vidi šta je ova vlast napravila od naše države, pre svega od srpske policije koja je ponižena do jednog nivoa koji je neprijatan”, kaže u intervjuu za Novu ekonomiju Milica Kralj, pozorišna rediteljka, profesorka Akademije umetnosti i članica Skupštine slobodne Srbija.\n„Od policije pa nadalje, ovi protesti su razotkrili sve, razotkrili su kako se njihovi mediji ponašaju, koji je to mehanizam mlevenja zdravog razuma građana. Prosto mislim da i mnogi ljudi koji do sada nisu to pratili, sada kada su lično i doslovno ugroženi, njihova kuća, njihov kućni prag, mogu da vide na šta to liči i dokle nas je dovela naša pasivnost i to što smo ćutali.”\nOvoga puta na ulicama se našlo i mnogo mladih. Šta ih je to izvelo?\nVolela bih da mladi ljudi odgovore na to pitanje zato što mislim da je njima preko glave da neko tumači njihove misli i njihove težnje i ciljeve.\nJa sam u razgovoru sa mladima ovih poslednjih godina zapamtila dve ključne rečenice. Kada su bile poplave, onda sam volontirajući upoznala mnoge mlade ljude, tada studente, koji su sa puno energije, bez spavanja, došli da pomažu i njihova rečenica je bila „najzad smo osetili da smo potrebni ovoj zemlji“.\nDruga rečenica je ono što su prošle godine rekli moji studenti: „Mi smo obeshrabreni.“ Između ostalog, verovatno su obeshrabreni jer bi neki ljudi, kao sad poput mene, tumačili šta oni misle, šta oni žele. Ja uvek volim da čujem šta oni žele zato što, pošto svet ostaje na njima, želim da se upoznam sa njihovim razmišljanjima i šta je ono što mi, kao neka generacija koja je trebalo njima da drži leđa u njihovoj borbi, treba da uradimo za njih.\nDa li vi kao aktivistkinja, neko ko radi sa mladima kao njihova profesorka, verujete da vi treba da povedete mlade, ili su mladi ti koji će sami da pokrenu promenu i da za sobom povedu i ostatak društva? Ko treba prvi da istupi?\nJa mislim da mi moramo da slušamo mlade, jer smo u strašnom deficitu sa mladim ljudima. Ako vidite proteste poslednjih godina, uglavnom je najmlađa bila moja generacija koja više nije ni blizu prve mladosti. To je bilo deprimirajuće i pitali smo se gde su ostali ti ljudi. Isto je bilo pitanje ’96, ’97, u našoj studentskoj koloni.\nSećam se, divan jedan dan, odjednom vidite izađe hiljade ljudi, mladih, pristojnih, vaspitanih, kulturnih i pitate se „a gde su ovi ljudi bili do sada“. Mi smo svi bili iznenađeni jedni drugima i onda smo, zaneti tom energijom, pomislili „pa čekajte, ako ovo sada ne uspe, da li shvatate da ćemo svi mi morati odavde da bežimo“. I mnogi su i pobegli. Oni koji nisu bili prethodno uništeni ratovima i sankcijama.\nJa vučem pouke iz te kolone i volela bih danas da čujem te ljude koji se bore za svoja prava, jer se ovde mladim ljudima kao jedina opcija budućnosti nudi stranačka knjižica i put do nekog uspeha koji je popločan jezikom mržnje, netolerancije prema različitosti. I to školovanje mladih lidera je zapravo zločin nad njihovom mladošću jer ih ne uče širini, ne uče ih da prihvataju svet, ne uče ih da putuju, nego ih uče da se biva uspešan tako što mrziš onoga ko drugačije misli.\nU poslednje vreme desila su se dva protesta na kojima je bio veliki broj mladih - kada je predsednik najavio zatvaranje studentskih domova u julu prošle godine, što je kasnije preraslo u veće demonstracije i sada kada su se mladi pobunili iz ekoloških razloga. Zajedničko je da nije bilo političke organizacije, odnosno da nije bilo političara koji su prvi pozvali na okupljanje. Da li bi došli i na proteste koje organizuje neka politička stranka?\nNe znam to da predviđam, ali i ne volim i sebi sam se zarekla da ne želim da previše kritikujem opoziciju, ali je činjenica da tu postoji neki nesporazum u komunikaciji između mlade generacije i političkih lidera i organizacija. Mislim da će taj nesporazum morati da se izgladi jer mi ne možemo da menjamo politički sistem bez nekih političkih stranaka, ali možemo uticati kao građani da te političke stranke zaista budu naš servis i ništa više od toga, ali to u najvećoj meri zavisi od nas.


Uskršnja čestitka predsednika Opštine Bačka Palanka | Bačka Palanka Info - Vodič kroz Bačku Palanku\nНасловна / Вести / Uskršnja čestitka predsednika Opštine Bačka Palanka\n30 марта, 2018\tВести, Друштво, Политика\nPredsednik opštine Bačka Palanka Branislav Šušnica uputio je danas čestitku za Uskrs vernicima koji taj praznik slave po Gregorijanskom kalendaru.\nŠušnica je istakao da Uskrs simbolizuje pobedu života, svetlosti i radosti, kao i da podseća na važnost tolerancije, razumevanja i zajedništva.\n“Čestitam Uskrs svim sugrađanima koji obeležavaju ovaj praznik sa željom da ga provedu u ljubavi, praštanju, miru i zadovoljstvu. Siguran sam da ćemo, nadahnuti čovečnošću i tolerancijom, doći do prosperitetnije, bogatije i bezbrižnije zajednice u kojoj će život svih nas, iz dana u dan, biti samo bolji i lepši”, rekao je predsednik Opštine Bačka Palanka Branislav Šušnica.\nТагови:Opština Predsednik opštine Uskršnja čestitka Бачка Паланка Бранислав Шушница Вести Главна Ускрс Честитка


Višković-Zatler: Srpska prva ispunjava obaveze u EU integracijama\n23/01/2020 | 16:21 ⇒ 19:42 | Izvor: RTRS\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković razgovarao je danas u Banjaluci sa šefom Delegacije EU u BiH i specijalnim predstavnikom EU u BiH Јohanom Zatlerom.\nVišković - ZatlerFoto: RTRS\nVišković je istakao opredijeljenost Republike Srpske za evropske integracije te upoznao Zatlera sa Programom ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2020-2022. godina, koji je kreiran u skladu sa preporukama iz Mišljenja Evropske komisije.\nVišković je ponovio da Republika Srpska prva u BiH ispunjava obaveze kada je riječ o evropskim integracijama i naglasio da će nastaviti da aktivno daje doprinos na provođenju aktivnosti po pitanju opredijeljenosti za evropski put uvažavajući ustavne nadležnosti u BiH.\nNa sastanku je razgovarano i o reformi javne uprave, instrumentu predpristupne pomoći (IPA 3) kao i aktivnostima po pitanju digitalizacije poslovanja, kao i predstojećim zajedničkim sastancima i aktivnostima Vlade Republike Srpske, Vlade Federacije BiH i Savjeta ministara, te je istaknuto uvjerenje da će na partnerskim odnosima biti nastavljeni započeti reformski procesi i realizacija projekata koji su od značaja za unapređenje poslovnog ambijenta i poboljšanje standarda svih građana, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nPredsjednik #VladaRS istakao je opredijeljenost #RS za evropske integracije, te upoznao ambasadora @josattler sa Programom ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2020-2022. godina, koji je kreiran u skladu sa preporukama iz Mišljenja Evropske komisije.https://t.co/dCdwr8xavD pic.twitter.com/ZdoEz8Zeti