Pucanje kapilara ... | Urologija | doktor.rs forum\nOva fizička aktivnost pomaže u prevenciji osteoporoze\nPucanje kapilara ...\nTema posta: Pucanje kapilara ...\nPoslato: Uto Jun 20, 2006 3:25 pm\nPridružio se: Uto Jun 20, 2006 12:25 am\nKada sam video da postoji ovaj sajt i jos ovaj forum sunce me je ogrejalo,\nProsao sam kroz ceo podforum Urologija i nisam naisao da\nneko ima ovakav problem.\nImam 28 godina. Prilikom seksualnog kontakta mi pucaju kapilar(i)\n(krvni sud) na kozici polnog organa (sa donje stane polnog\norgana,tacnije ispod kozice koja je spojena sa glavicem ).\nEvo i slike kako to otprilike izgleda.\nNije me mrzelo da je postavim, jer je problem neizdrziv.\nTo pucanje kapilara traje vec par godina. Kada se to dogodi\ndolazi do neizdrzivog osecaja pecenja, bola i jakog crvenila\nkoje traje danima.Tako da moram da apstiniram od sexa (koji ne moze da traje\nduze od 15 min), dok se to nekako ne smiri, pa posle sledeceg seksualnog\nkontakta jovo nanovo, sto je neizdrzivo. Desava mi se da i prilikom jutarnje\nerekcije popuca kapilar sam od sebe. Sada je problem eskalirao, zato sto su mi\nkapilar(i) stalno upaljeni a ne samo kada mi je penis u stanju erekcije.\nSta da radim, da li je resenje obrezivanje, ili uklanjanje nekako tog krvnog\nsuda, posto je izgleda doslo do zamora materijala citaj kozice:) Molim za\npomoc, savet, kontakt telefon klinike (doktora) koja bi mi pomogla i koja\nje u ovom fahu poznata. Naravno moze i na PP ako je politika sajta da se ne\niznose javno podaci privatnih klinika.\nPS. Sve mi ostalo radi , nemam problema sa erekcijom i ejakulacijom ...Ali non-stop imate osecaj kao da ste opeceni, jako neprijatno i bolno prosto vam gori u gacama Molim vas ako ima neko da mi pomogne, ako neko poznaje nekog dobrog urologa, da pita za savet, sacekacu koliko treba, jer kad sam godinama mogao da trpim......\nSvakoga dana u svakom pogledu sve vise napredujemo .....\nPoslato: Uto Jun 20, 2006 11:25 pm\nNa toj slici je nešto docrtavano.\nPoslato: Sre Jun 21, 2006 1:01 am\nDa docrtavao sam, da se otprilike vidi kako to izgleda. Nisam se fotkao\nIskristio sam sliku sa nekog linka i docrtao. Ne izgleda bas tako crveno u stvarnosti kao na slici ali jeste crveno.\nPoslato: Čet Jun 22, 2006 7:49 pm\nDobro onda. Kako to izgleda kada nemaš seksualne odnose, da li se vrati u normalu, da li ostaje crveno, da l taj "kapilar" stalno stoji tu ili se povuče...\nDa li slične promene imaš negde drugde po koži, da li ti lako pucaju kapilari, izlaze modrice i sl.\nDa li negde imaš neki ekzem, da li boluješ od neke druge kožne ili bilo kakve bolesti.\nMoja pretpostavka ovako na prvu loptu, dok mi ne odgovoriš na ova pitanja je da je to samo kapilar na nezgodnom mestu, da puca zbog trenja, rastezanja i slično. Palo mi je napamet da nije frenulum breve, ali kada sam video sliku rekao bih da nije po lokaciji promene, ali kako tvoj frenulum izgleda i da li on tu nešto vuče ipak se ne zna. Taj krvni sud koji tako stalno puca bi mogao da se kauterizuje, ako je to problem.\nU svakom slučaju gledaj da odeš do urologa da se se vidi tačno o čemu se radi, sve što mi pada na pamet osim ovog što sam ti napisao ovde bi trebalo da može da se reguliše.\nPoslato: Čet Jun 22, 2006 9:53 pm\nE pa to je sad problem, vise se ne vraca u normalu, kapilar(i) mi je non-stop upaljen, znaci i kada je penis opusten prisutno je crvenilo, a pece i boli da oci ispadaju.\nNemam slicne promene na kozi, ne pucaju mi lako kapilari, niti izlaze modrice,ne bolujem ni od kakve bolesti.\nMoja pretpostavka ovako na prvu loptu, dok mi ne odgovoriš na ova pitanja je da je to samo kapilar na nezgodnom mestu, da puca zbog trenja, rastezanja i slično. -----> za ovo si upravu, vremenom sam koristio i kreme da lakse klizi , ali to vise ne pomaze.\nKauterizuje - sta ovo znaci u jednoj recenici ako moze ....\nE a za urologa mi treba savet ... Gde, kod kog itd.\nPoslato: Sub Jun 24, 2006 10:57 pm\nSituacija sad, na osnovu samo tvoje priče, ali to je ipak nešto što zahteva pregled, izgleda sad kao upala koja je nastala kao posledica hronične iritacije. Prvo ćeš verovatno morati da mažeš neke kreme da se sve to smiri, pa će urolog onda da proceni šta dalje.\nKauterizacija je spaljivanje krvnog suda električnom strujom. Ništa komplikovano, stalno se radi u sklopu raznih intervencija. Mada možda to i neće moći da se uradi (ako je taj krvni sudić baš mnogo mali).\nPa ne znam kod kog urologa da odeš. Ako imaš osiguranje, tj. zdravstvenu knjižicu redosled je lekar opšte prakse, uput, pa urolog. A inače, baci pogled na oglase i nađi nekog privatnog.\nPoslato: Pet Avg 11, 2006 9:56 pm\nDijagnostikovan mi je kontaktni dermatitis, posto mi se javlja crvenilo i pucanje kapilara i na drugim mestima kozice. Jedino pravo resenje je cirkumcizija, jeste radikalno resenje ali se vise necu patiti.\nZbog vrucine, znojenja.... zahvat sam pomerio za kraj septembra. Oko cirkumcizije sam se podrobno informisao preko ovog foruma. Samo me jos jedno interesuje, a nisam nasao odgovor. Pitanje je pravo musko , da li se gubi na obimu posle cirkumcizije ...\nPS. Filipe hvala na savetima\nPoslato: Pet Avg 11, 2006 10:56 pm\nPa ne sece ti kitu nego kozicu, aman covece... zemljo otvori se, kakvih sve ovde pitanja ima, iz dana u dan.........\nPoslato: Sub Avg 12, 2006 11:47 am\ndestiny je napisao:\nDijagnostikovan mi je kontaktni dermatitis\nDobro je, nisam mnogo omanuo ako se uzme u obzir da sam pokušao da postavim dijagnozu sa slike obrađivane u Paintu\nizgleda sad kao upala koja je nastala kao posledica hronične iritacije.\nOvo je "po srpski" dermatitis e contactu irritativa\nA obrezivanje ne utiče na obim.\nKako su ti preporučili to da lečiš pre nego što se obrežeš?\nPoslato: Sub Avg 12, 2006 9:28 pm\nUh kako volim "sveznalice", cemu onda ovaj forum ako svi sve znaju. Uvek ignorisem pojave kao sto si ti, ali citajuci ovaj forum cesto sam nailazio na tvoje "duhovite" komentare drugima.\nIgrom slucaja ta kozica je na penisu, i sa tog penisa se skida jedan deo kozice. Toliko o mom glupom pitanju ... Zemljo zatvori se.\nPrvo mi je savetovano mazanje Didermalom (koristio sam 2 nedelje, i nije pomoglo), pa kauterzacija. Pa kada su doktori primetili da imam problema i na drugim mestima kozice, i da cu ih imati sigurno sve vise u buducnosti, predlozena mi je cirkumcizija, sto sam ja prihvatio.


Ameriken erlajns - Blic Online\nAmeričko Ministarstvo pravde dozvolilo je spajanje avioprevoznika Ameriken erlajns i Ju Es ervejz, čime će biti formirana najveća aviokompanija u svetu. Spajanje kompanija dozvoljeno je uz uslov da se one odreknu dela dosadašnjih privilegija.\nAmeriken erlajns otkazao 900 letova zbog kvara u sistemu\nVAŠINGTON - Aviokompanija Ameriken erlajns bila je sinoć prinuđena da prizemlji sve svoje avione u domaćem saobraćaju zbog problema s kompjuterskim sistemom rezervacije, javljaju jutros Bi-Bi-Si (BBC) i Asošjeted pres (AP).


Alen Rizvanović, koji je terencom usmrtio tri osobe u Grazu, pušten iz zatvora i upućen na psihijatriju! | Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Crna hronika \_ Alen Rizvanović, koji je terencom usmrtio tri osobe u Grazu, pušten iz zatvora i upućen na psihijatriju!\nAlen Rizvanović, koji je terencom usmrtio tri osobe u Grazu, pušten iz zatvora i upućen na psihijatriju!\nRizvanović je 20. juna 2015. godine ubio tri osobe i ranio 34 zaletjevši se terenskim vozilom u Grazu među pješake\nAlen Rizvanović, 27-godišnjak porijeklom iz Bosanske Krajine, koji je sredinom prošle godine u austrijskom gradu Grazu automobilom usmrtio troje ljudi, uključujući i četvorogodišnjeg dječaka, te povrijedio 34 osobe, bit će prebačen u psihijatrijsku bolnicu.\nKako navode austrijski mediji, postoji mala vjerovatnoća da će Rizvanović biti optužen za ubistvo.\nSud je također odlučio da Rizvanović neće biti optužen za ubistvo u slučaju da dođe do suđenja, koje se očekuje krajem ljeta. On će, najvjerovatnije, biti smješten u institut za mentalno oboljele koji su osmnjičeni za neko krivično djelo, prenosi Avaz.\nNjemački profesor forenzičke psihijatrije i psihoterapije Jürgen Müllerposljednji je u nizu eksperata koji su donijeli sud o mentalnom stanju Rizvanovića. Dva prethodna eksperta razlikovali su se u procjenama njegovog duševnog stanja. Müller je u svom izvještaju istakao da Rizvanović pati od paranoidne šizofrenije, te da je u takvom stanju i izveo napad 20. juna prošle godine. Sva tri eksperta saglasna su da je napad počinjen u stanju duševnog rastrojstva, te da postoji visok rizik da će se i u budućnosti slično ponašati.\nNa vlastitu želju, 22-godišnja djevojka smještena je u sklonište sa dvoje djece.\nRedakcija | Crna hronika, Slider, Vijesti | 10. Juna 2016. 12:51\nBOSANCI IZ DIJASPORE SE VRAĆAJU U RODNI KRAJ: Saib Smajić ‘zamijenio ulice New Yorka za makadam Lipovca’…


NovaMedia: Kategorija > žičana ograda\nizrada i montaža stubova\nproizvodnja građevinskih eksera\nUniverzalno pletivo od plastificirane žice\nUniverzalno pletivo od pocinkovane žice\nžica za kaveze\n-Proizvodnja žičanih proizvoda\nPlastificirane panelne ograde različitih dimenzija po izuzetno povoljnoj ceni!!!\nDelatnost kojom se bavimo je proizvodnja i prodaja žičanih proizvoda:\n-Ispravljena žica (svetlovučena i pocinkovana)\n-pocinkovano i plastificirano univerzal pletivo\n-građevinski i zanatski ekseri svih dimenzija\n-paljena (žarena) žica\n-pocinkovana i plastifiicarana žica (rifuza) raznih debljina\n-rabic i merkur pletivo\n-pocinkovana sita i komernici\n-betonski i metalni stubovi\n-usluga montaže ograde na terenu\n-zatezači za žicu\n-pocinkovani plastificirani paneli\n-ispravljene svetlo vučene i pocinkovane žice po meri\nProizvodnja je automatizovana i u skladu sa standardima.\nUslugu montaže obavljamo profesionalno uz korišćenje savremene mehanizacije i potrebnih namenskih alata.\nTrudimo se da kvalitet proizvoda i usluga bude ono po čemu nas prepoznaju!\nPREVOZ ROBE SOPSTVENIM VOZILOM DO KUPCA!\nSZTR ,,Metalouniverzal” postoji od 1994. godine i kao osnovnu delatnost ima proizvodnju žičanih proizvoda.\nSedište firme je u Novom Sadu, u ulici Tekelijina br. 16. U Novom Sadu se nalazi i magacin gotovih proizvoda, odakle se obavlja i prodaja istih.\nProizvodni pogon smešten je u Sremskim Karlovcima u ulici Zmaj Jovina br. 22.\nNa tržištu se prepoznajemo kao ozbiljni proizvođači žičane ograde ,,univerzal pletiva” kako pocinkovanog tako i plastificiranog. Plastifikacija žice se obavlja u sopstvenom pogonu.\nMeđu prvima smo krenuli sa proizvodnjom građevinskih i zanatskih eksera svih dimenzija. Trudimo se da ih na lageru uvek imamo u raznim dimenzijama i potrebnim količinama koje zahteva tržište.\nU programu proizvodnje grifovanog pletiva radimo kako standardne tako i vanstandardne dimenzije tabli, po želji kupca.\nU ponudi imamo, u svakom trenutku, širok asortiman rifuznih žica, bodljikavih, pocinkovanih, paljenih i plastificiranih.\nProizvod koji zadovoljava standarde i najzahtevnijeg kupca u pogledu stabilnosti, zaštite od korozije, lakog održavanja i dugotrajnosti.\nPaneli i stubovi su toplo cinkovani i naknadno plastificirani. Kosnici u vidu pojačanja nisu potrebni.\nMontaža je brza i jednostavna.< Izuzetno povoljna cena!\nZa ogradjivanje sportskih terena, poslovnih objekata, industrijskih hala, skola, vrtića, kuća, vikendica,...\nIspravljamo svetlovučenu i\npocinkovanu žicu u šipke različitih dimenzija.\nNudimo i lepezu laganih pletiva: pocinkovana sita, merkur pletiva, rabic pletiva, komarnike...\nProizvodimo stubove za ograde, betonske i metalne i vršimo uslugu montaže istih uz savremenu mehanizaciju i potreban alat predviđen za ovu vrstu poslova.\nNa terenu obavljamo montažu svih vrsta ograda.\nPocinkovana žica je kvaliteta DIN 17100 u toleranciji DIN 1548. Debljina pocinkovane žice je od 0,8 mm do 4,0 mm.\nPlastificiramo pocinkovanu žicu u procesu ekstruzije sa nerecikliranim P. E. granulatima.\nPlastificirani omotač je elastičan, otporan na habanje i postojan u raznim klimatskim uslovima.\nPlastificirani omotač je debljine 0,5 mm u različitim bojama po zahtevu kupca. Boje su postojane i imaju UV zaštitu.\nGrađevinski i zanatski ekseri, kao i grifovane i šulc mreže, proizvode se od svetlovučene žice, različitih debljina, u kvalitetu DIN 1160.\nSZTR ,,Metalouniverzal” ima konkurentne cene kako u maloprodaji tako i u veleprodaji. Procenat marže je minimalan u odnosu na cenu koštanja proizvoda, jer nam visokoproduktivna proizvodnja to dozvoljava.\nweb : www.metalouniverzal.co.rs\nPOVOLJNO NA PRODAJU\n- ŽICA SA UŠICOM za spuštene plafone\n- ŠULC MREŽA 5cmx5cm/2mm, elektrovarena. Idealno rešenje prilikom unutrašnjeg betoniranja za jačanje betonskih košuljica.\n- Žaštitne GRAĐEVINSKE OGRADE - MREŽE, 1m visine, 50m dužine.\n- Pouzdan i kvalitetan prevoz robe kombijem na teritoriji Srbije i EU po potrebama i zahtevu kupca.\n- Trapezni lim\n- Betonski stubovi\n- Metalni stubovi\n- Pletenu pocinkovanu žicu\n- Pocinkovanu žicu za ograde i ostale namene\n- Plastificiranu žicu\n- Postavljanje pletene žice\n- Mašinsko bušenje zemljišta za sadnice\nKOTI szr - proizvodnja žičanih proiz...\nklopke za glodare\n"KOTI" PROIZVODNJA ŽIČANIH PROIZVODA, LANACA I OPRUGA - 96 godina iskustva i tradicije\nU našem lokalu, u srcu Subotice bavimo se proizvodnjom i prodajom:\n- Pletene žice\n- Žičanog pletiva za ograde\n- Žičanih elemenata\n- Žičane galanterije\n- Klopki za miševe\n- Klopki za pacove\n- Četki za dimnjake\n- Sita za krupare\n- Elemenata za kaveze\n- Kandže za cipele protiv klizanja\n- i još mnogo toga od žice\n- Kod nas možete naručiti kaveze po svojoj specifikaciji.\nPON-PET: 09:00 - 12:00 ; 16:00 - 17:00\nTel.: +381 (0) 24 525 207\nMob.: +381 (0) 63 751 98 60\nTRGOIMPEX W doo\n"ARMA" svojim proizvodima dugi niz godina snabdeva preduzeća iz građevinske delatnosti zemlje i regiona. Proizvodnja je započela 1972. godine i preduzeće postaje najznačajniji prerađivač žice i nosilac razvoja žične industrije u zemlji. Svoj ugled izgrađivala je na opredeljenju da sopstveni razvoj prati potrebe i tokove savremenog građevinarstva.\nPreduzeće se razvijalo u neposrednoj saradnji sa naukom, a sa Fakultetom tehničkih nauka iz Novog Sada saradnja traje od 1976 godine. U poslovnim krugovima izgradili smo ugled poštovanjem rokova isporuke, pouzdanosti u poslovnim odnosima i kvalitetom proizvoda. Proces proizvodnje odvija se na savremenoj opremi priznatih svetskih prizvođača u proizvodnom pogonu u Baču na površini od 110.000 m2 od cega je 16.000 m2 proizvodni i poslovni prostor.\nZa sve do sadašnje poslovne aktivnosti i dostignuća u oblasti proizvodnje i razvoja žicne industrije preduzeće uživa ugled jednog od vodećih prerađivača žice u zemlji i okruženju.\nSnabdevanje kupaca proizvodima po količini, asortimanu i potrebnom kvalitetu, zadovoljenje potreba učesnika procesa rada i zadovoljenje društvenih potreba.\nBiti vodeći prerađivac žice i nosilac razvoja žične industrije u regionu za građevinarstvo.\nProizvodni program "ARMA" čine proizvodi:\n- Ogradni sistemi\n- Armaturne mreže\n- Rešetkasti armaturni nosači\n- ČBR (čelik betonski orebren)\nTakođe vršimo usluge cinkovanja i farbanja.\nGrađa, daska, lamperija\nhidro i toplotna izolacija\nhidroizolacija krovova i temelja\nuvoz svih vrsta podnih obloga\nzidne i podne obloge od drveta i keramike\nPreduzeće KRAJINA DRVO DOO se nalazi u Požarevcu u Moravskoj ulici i uspešno posluje od 1994. godine sa tendencijom rasta i proširenja prodajnog asortimana. Profesionalnost, poštenje, poznavanje kvaliteta drveta kao osnovnog prodajnog artikla, dovelo nas je do uspešnog poslovanja i stalnih zadovoljnih kupaca. Naša firma se opredelila za prodaju artikala renomiranih proizvođača koji nude garancije i kvalitet.\n• Drvo uvozimo iz Republike Srpske zbog visokog kvaliteta šuma\n• Crep samo BRAMAC Austrijski sa garancijom 30 godina\n• Tegolu IKO Kanadske firme\n• Stolariju drvenu lameliranu iz Republike Srpske\n• OSB 4 iz Amerike GEORGIA PACIFIC\n• Mineralna vuna URSA\n• Lamperija, brodski podovi iz Ukrajine i FInske UPM\n• Krovni prozori VELUX i LUMICA\n"SIRMA" SZTR osnovana je 15.03.2001. godine u Inđiji.\n- Proizvodnja i prodaja žičanih proizvoda, univerzal pletivo, grif pletivo, sita...\n- Proizvodnja betonskih proizvoda, stubovi za ograde i vinograde,falc stubovi...\n- Izrada kompletnih ograda sa stubovima i žicom za ograđivanje sportskih terena, placeva, kuća, industrijskih objekata i sl.\n- Izrada špalira za voćnjake i vinograde\n- Montaža visoko kvalitetnih panelnih ograda\n- Izrada i montaža jednostavnijih bravarskih kapija\n- Prodaja paljene, bodljikave, cinkovane, plastificirane žice i eksera\nMilorada Milanovića 19.\nžica za istezanje\nProizvodnja žičanih proizvoda, lanaca i opruga.\nKod nas možete pronaći celokupan asortiman robe proizveden od žice. Iz široke palete proizvoda, izdvajamo:\n» Pletena žica za ograde (univerzal pletivo svih vrsta i dimenzija, od pocinkovane i plastificirane žice)\n» Grifovana žica (radi se od svetlo vučene žice)\n» Plastificirana žica (radimo uslugu plastifikacije, posebne pogodnosti za pletače, vršimo i dostavu na celoj teritoriji Srbije)\n» Betonski stubovi\n» Metalni plastificirani stubovi (cevi 5/4" presvučene plastikom)\n» Razne sitne žice za kaveze, sita i drugo\n» Bodljikava žica\n» Razne vrste paljenih žica\n» Sve dimenzije pocinkovanih žica\nSLOBA ŽICA PROMET\nproizvodnja lanaca Srbija\nPROIZVODNJA I PRODAJA:\n- bodljikave zice\n- metalnih vrata\n- metalnih prozora\n- žičanih proizvoda\nMaksima Gorkog 2/1\nBavimo sa proizvodnjom žičane ograde od pocinkovane, plastificirane i bodljikave žice, kao i proizvodnjom stubova - metalnih, plastificiranih, betonskih, drvenih.\nMajke Jevrosime 42/46\nPreduzeće "MARIOKI" d.o.o. Beograd osnovano je početkom 1996. godine kao deoničarsko društvo sa sedištem u Beogradu.\nOsnovni koncept preduzeća baziran je na dugogodišnjem iskustvu kadrova u proizvodnji i marketingu žice i žičanih proizvoda prilagođeno aktuelnim tržišnim uslovima.\nPreduzeće je organizovano tako da se deo poslova poverava specijalizovanim firmama (skladištenje robe, knjigovodstvene usluge, transport), uz mrežu saradnika u zemlji i inostranstvu.\nSa dva renomirana inostrana proizvođača ima sačinjen sporazum o dugogodišnjoj poslovnoj saradnji.\na) Uvoz, distribucija i skladištenje\n* razne vrste uvoznih kapija i panelnih ograda modernog dizajna, uz dvostruku površinsku zaštitu pocinčavanje + plastifikacija, što daje izuzetnu trajnost i otpornost na koroziju- garancija 10 godina\n* žice za opruge i čeličnu užad, žice i užad za prednapregnuti beton, ekseri, paljena i pocinkovana žica,\n* praškovi i paste za suvo i mokro vučenje čeličnih žica, dijamantske paste za obradu tvrdog metala,\n* vučne matrice od tvrdog metala.\nb) Konsalting usluge u proizvodnji žice i žičanih proizvoda\n* tehnologija proizvodnje,\n* izbor i nabavka opreme,\n* izbor sirovina, pomoćnog materijala i alata.\nc) Zastupanje inostranih proizvođača\n* TKT group Milano, Italija,\n* LIPPI group, Mouthiers, Francuska.\nSitan vez SZR\nMilana Vidaka 23,\nPROIZVODNJA PLETENE ŽICE, ŽIČANI PROIZVODI, POSTAVLJANJE OGRADA, BETONSKI STUBOVI


Dačić: Beograd je za razgovor | Radio Televizija BN\nDačić: Beograd je za razgovor\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić upoznao je podsekretara za politička pitanja američkog Stejt departmenta Dejvida Hejla o problemima koji su doveli do obustavljanja briselskog dijaloga sa Prištinom i iskazao nespornu opredijeljenost Srbije za nastavak razgovora s ciljem postizanja trajnog i održivog rješenja.\nSrbija 08.03.2019 | 14:07\nDačić je ovom prilikom istakao pozitivne primjere istorijskog savezništva dvije zemlje i naglasio spremnost Srbije da dodatno osnaži odnose sa SAD.\nHejl je posebno istakao značaj nastavka dijaloga i procesa normalizacije odnosa Beograda i Prištine, te prenio podršku SAD postizanju kompromisnog rješenja, ocijenivši da je to važno za sveukupnu stabilnost zapadnog Balkana, navodi se u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\nOn je izrazio zadovoljstvo zbog aktuelne pozitivne dinamike razvoja odnosa Srbije i SAD.\nKamo sreće da si sa svojim šefom 90-tih bio za razgovor, danas bi nam svima bilo puno bolje\n+381- Србија, +382- Црна Гора, +383- Косово, +384- недодељен, + 385- Хрватска, +386- Словенија, +387- БиХ, +388- недеоељен, +389- Македонија. Шта мислите, за кога су ови у свету оставили она два недодељена броја? - За ,,Санџак'' нису сигурно, јер он нема ни 1500 км2, нема ни аутономију, границе, нити било шта...\nAko je Beograd za razgovor ti sigurno nisi a nisi nikad ni bio niti stobom ko hoce zna svijet ciji ucenik si bio al uzalud gde god si poceo brzo si izgubio sramonja\nKad je Holbruk pitao Milosevica zna li sta ceka Srbiju ako ne prihvati americke uslove ? Milosevic je 6 mjeseci unaprijed znao da ce Srbski narod u Srbiji biti bombardovan ali se njemu se fuckalo za narod . Em je bombardovan narod u koga se kao kleo em izgubi Kosovo .\nJedan dan mrze amerikance drugi dan ih hvale ..\nsrbijaje bila drzava i ostace srbski narod je ponosan i prkosan to celom svetu smeta a posebno poturicama u bih srbisu srusili dve carevine i opetsu ostali biti srbi paloje otomansko carstvo i austro ugarsko carstvo paloje na maloj ali prkosnoj srbiji nisu kao poturice saginjali ledja i lizali dupe svakom srbski narod je prkosan i ponosan narod koi ima svoje svetitelje i nikadase nedaju pokoriti nikom\nDokaz da su Srbi najnepismeniji narod na Balkanu a i šire dolazi od tebe . Srpska mitologija je laž . A dobro ! Ko je mogao tebi objasnit ?\nPa kako onda niste i malo skole zavrsili u tim Carstvima....\nVi ste za razgovor samo kad vidite da morate...


Novo: Hyundai premium brend - Genesis - Lako do kola\nKrajem prošle godine Hyundai je objavio vest da će Genesis, automobil koji je predstavljen 2008. godine, postati poseban brend za 2016. godinu i odmah je usledila lista noviteta.\nPrvi model kompanije je bio G90/EQ900 i stigao je kao zamena za mnogo hvaljeni, a slabo prodavani Equus.\nOd samog početka Genesis je najavio da će snaga brenda ležati u novitetu u kompakt klasi, koji bi trebalo da predstavlja rivala proizvodima kao što su Mercedes C-Class, Audi A4, Lexus IS, Cadillac ATS i pre svega lideru u klasi - BMW 3-Series.\nNa ovogodišnjem salonu automobila u Njujorku je svetlost dana ugledao New York koncept, koji ne samo što nam donosi generalnu ideju kakav će takav automobil biti već i kakav će svaki sledeći Genesis biti.\nNew York je dizajniran od strane Nemca Peter Schreyera, koji je preporodio ponudu Hyundai i Kia modela prethodnih godina, a on ni ovaj put nije razočarao. Genesis ne naziva ovaj automobil "kupe sa četvoro vrata" iako se za nizak krov svakako može smatrati da je inspirsan modelima kao kao što su Audi A7 i Mercedes CLS-Class.\nČini se da je prednji deo inspirisan današnjim Lexusima, posebno po pitanju velikog grila, ali je on mnogo elegantniji kod New Yorka i pruža privlačnije linije.\nPretpostavljamo da se on neće menjati u većoj meri kod serijskog modela, što je svakako za pohvalu.\nSa mehaničke strane, New York pokreće hibridni sistem, a reč je o 2.0L turbo motoru koji, uz pomoć električnog motora, razvija 242 ks i 353 Nm obrtnog momenta. Snaga se prenosi na zadnje točkove preko osam brzina automatskog menjača, pa već sada New York ima sve opcije da bude spreman za serijsku proizvodnju.\nOčekuje se minimalno još jedan motor u ponudi, a kada se zna koliko Amerikanci vole veće atmosferske motore, on bi mogao da bude upravo takav V6. Sa druge strane, dizajneri će se svakako morati potruditi da od enterijera sa koncepta naprave serijsku verziju.\nVeliki 21-inčni monitor i volan će svakako biti zamenjeni, ali četiri podeljena sedišta i lista elektronike bi se svakako mogli pojaviti u serijskoj verziji.\nSadašnji modeli Genesisa su u 2015. godini privukli tek nešto više od 33,000 kupaca, što bi svakako bila najniža cifra u klasi, ali kompanija planira da ponudi čak šest novih modela do 2020. godine.\nSerijska verzija New Yorka će da predvodi napad, a ona bi mogla biti predstavljena već sledeće godine.


posted on Mar. 21, 2014 at 2:46 pm 21. March 2014\nSport klub i ove godine ima ekskluzivno pravo na direktne prenose Formule 1, pa će ljubitelji ovog sporta moći da vide sve trke, ali i treninge i kvalifikacije do kraja sezone. Pored najboljih komentatora, uz gledaoce će tokom direktnih prenosa biti i stručnjaci i poznavaoci automobilskog sporta. Naredna trka šampionata F1 voziće se 30. marta na Sepangu u Maleziji, uz direktan prenos na Sport Klubu.\nKao i do sada, sezona je otvorena u Australiji, na stazi “Albert Park” u Melburnu. Na ovoj stazi slavio je vozač Mercedesa Niko Rozberg, diskvalifikacijom Rikarda drugo mesto osvojio je Kevin Magnusen iz Meklarena, a na podijum je stigao njegov kolega iz tima Dženson Baton.\n“Moj bolid je bio veoma brz, jedva čekam narednu trku u Maleziji 30. marta. Motor je bio odličan, sve je radilo perfektno , objasnio je Rozberg koji je imao mnogo više razloga za zadovoljstvo od timskog kolege Luisa Hamiltona koji je odustao u uvodnim krugovima. Razlog je bio kvar na cilindru.\n“Oporavićemo se. Bilo je ovo samo malo štucanje, ima još da se vozi. Trenutno, nisam zabrinut”, izjavio je Hamilton.\nPored eksluzivnih prenosa Formule 1, na kanalima Sport kluba, nova sezona Moto GP šampionata, u kojoj Markez braniti šampionsku titulu, počinje 23. marta 2014. godine.\nSport klub u svom sastavu ima sedam kanala i emituje program u svim zemljama bivše SFRJ i vlasnik je prava na sve utakmice Evrolige, NBA, Formule 1, Moto GP, kompletne teniske ATP i WTA ponude koja uključuje i sve mečeve Wimbledona, FA kupa i brojnih fudbalskih liga.\nTags:Formula 1MotoGPSport klub\nGoran Aničić 21. March 2014


Policija traga za Nebojšom Rojkom iz Crvenke - www.lobi-info.rs\nPolicija traga za Nebojšom Rojkom iz Crvenke\n8. aprila 2016. 8. aprila 2016.\nNastavljena istraga stravičnog zločina u Borči. Policija je odvela Igora Rojka na ispitivanje,a tada je njegov mlađi brat Nebojša pobegao. Policija je u kući Rojkovih tražila oružje kojim je počinjen zločin.\nOvako za „Novosti“ priča Franc Rojko iz Crvenke, u čiju je kuću juče, sat i po pre nego što je Jelena Marjanović sahranjena na groblju Zbeg, došla policija i, nakon pretresa, iz nje odvela njegovog starijeg sina Igora Rojka na ispitivanje, kako bi bio saslušan u vezi sa ubistvom pevačice. On je u policijsku stanicu odveden u svojstvu građanina i zasada nije osumnjičen.\nFranc Rojko kaže za „Novosti“ da ga nije iznenadio dolazak policije.\nInače, policija i nadležni istražni organi i dalje maksimalno rade na rasvetljavanju ubistva pevačice Jelene Marjanović, čije je beživotno telo pronađeno za vikend na dolmi u Borči, nepunih 200 metara od kuće porodice Rojko. I juče su, na mestu gde je njeno telo nađeno, policijski inspektori i forenzičari pregledali iznova mesto ubistva i tragali za mogućim novim dokazima.\nIstraga se i dalje „vrti“ i oko Zorana Marjanovića, pevačicinog supruga, koji je posle policijskog zadržavanja od 48 sati pušten kući, jer se rezultati veštačenja DNK nisu poklopili sa njegovim. On je i dva puta prošao poligraf. Još dok je bio u pritvoru, policija je u njegovoj kući zaplenila samostrel i sportsku opremu.\nRed vožnje nove linije 110 na relaciji Padinska Skela - Opovo


MIP Rusije: SAD prešle crvenu liniju – uvodi sankcije i svojim saveznicima - Sve o Srpskoj\nMIP Rusije: SAD prešle crvenu liniju – uvodi sankcije i svojim saveznicima\nZAHAROVA POVODOM SANKCIJA SAD PROTIV SJVERNOG TOKA-2: USKORO ĆE IM ZABRANJIVATI I DA DIŠU\nMinistarstvo inostranih poslova RF: „Ne radi se samo o namjeri da se nanese šteta ruskom izvoru. Radi se i o namjeri da se uspori razvoj evropske ekonomije i podrije njena sposobnost da konkuriše SAD na svjetskim tržištima“\nMIP RF: Rusija će nastaviti da realizuje svoje ekonomske projekte nezavisno od ma čijih sankcija. A biće interesantno posmatrati koliko su realno suverene evropske zemlje od kojih se, kao od Njemačke, na primjer, naredbodavnim glasom traži da bez roptanja finansiraju američku energetiku, a da zaborave na svoje ekonomske interese“\nVlada Angele Merkel objavila da žali zbog američkih sankcija protiv Sjevernog toka-2 i Turskog toka i ocijenila da „predstavljaju mješanje u evropske stvari“. Ponovila je i da odbacuje sve „ekstgeritorijalne sankcije“. Ruski senator Aleksej Puškov je iznio pretpostavku da su to, kao u poznatoj pjesmi, samo `Paroles, paroles, paroles`\nMINISTARSTVO inostranih poslova Rusije – reagujući na američke sankcije protiv gasovoda Sjeverni tok-2 – ocijenilo je da SAD uvode sankcije i protiv svojih saveznika.\nImalo je u vidu Njemačku, jer je taj magistralni gasovod rusko-njemački projekat, a još je dodalo:\n„Sa interesovanjem posmatramo kako SAD prelaze indikativnu liniju u svojoj spoljnoj politici, kako počinju da i protiv svojih saveznika uvode sankcije na koje je Rusija već poodavno navikla. Jer, upravo to je predviđeno u odeljku `O zaštiti energetske bezbjednosti Evrope` u zakonu o vojnom budžetu za 2020-tu“.\nMIP Rusije je ocijenio da u svemu nije glavno – nanijeti štetu ruskom izvozu:\n„Ništa manje je u sve uključena težnja da se Evropi nametne američki tečni gas koji je mnogo skuplji od gasa koji Evropa dobija gasovodima iz Rusije. Radi se o namjeri da se tako uspori razvoj evropske ekonomije i podrije njena sposobnost da konkuriše SAD na svjetskim tržištima“.\nRuska diplomatija ukazuje i da Vašington sankcijama podvrgava evropske a ne ruske kompanije koje učestvuju u projektima Sjeverni tok-2 i Turski tok.\n„Biće interesantno posmatrati koliko su realno suverene evropske zemlje od kojih se, kao od Njemačke, na primer, naredbodavnim glasom traži da bez roptanja finansiraju američku energetiku, a da zaborave na svoje ekonomske interese“.\nStav Berlina i sumnjičavost Puškova\nVLADA Angele Merkel objavila je da žali zbog američkih sankcija protiv Sjevernog toka-2 i Turskog toka i ocijenila da „predstavljaju mješanje u evropske stvari“.\nNjemačka vlada je ponovila da odbacuje sve „eksteritorijalne sankcije“.\n„Angela Merkel je izjavila da ne prihvata sankcije SAD protiv Sjevernog toka-2. Ostaje da se vidi kako ih ona to `ne prihvata`. Ako je to samo na riječima – SAD na to neće obratiti nikakvu pažnju jer su interesi Njemačke i pozicija njene vlade posljednje što zanima Trampovu administraciju“.\nPuškov je za reakciju Berlina još rekao: „Sve je kao u onoj pjesmi `Paroles, paroles, paroles`…Riječi, riječi, riječi“.\nPuškov je ranije izjavio da sumnja u sposobnost Njemačke da „uputi izazov Velikom bratu“.\nTagovigas gasovod Rusija SAD sankcije Sjeverni tok-2


Nakon što eventualno Savjet ministara usvoji prijedlog odluke o 4G, RAK će u roku od 30 dana od dana usvajanja odluke dominantnim telekom operaterima izdati dozvole za 4G mrežu.\n31.10.2018. 08:30 Izvor: / Nezavisne novine


Nova DT serija prigušivača pulsacije\nAktivni prigušivač pulsacije predstavlja najefikasniji način otklanjanja varijacije pritiska na potisnoj strani pumpe.\nTapflo prigušivač pulsacije radi aktivno sa komprimovanim vazduhom i membranom, automatski podešavajući odgovarajući pritisak radi minimiziranja pulsacija.\nZaštita svih vrsta instrumenata u cevovodu\nOptimalne performanse pumpe i smanjeni troškovi održavanja\nDovod vazduha koji dolazi do prigušivača je isti onaj kojim se snabdeva pumpa. Protok medija kroz prigušivač utiče na membranu, što uz pomoć kompimovanog vazduha kompenzuje fluktuacije pritiska na potisnoj strani. Kada pritisak tečnosti u cevovodu opadne, prigušivač obezbeđuje dodatni pritisak na potisu, potiskivanjem tečnosti uz pomoć membane, što smanjuje varijacije pritiska i pulsacije.\nNova TK serija membranskih pumpi sa ugrađenim prigušivačima DTK\nUnapredili smo i razvili novu seriju membranskih pumpi TK sa ugrađenim prigušivačima pulsacije.\nIsti su dostupni za sledeću seriju pumpi: T20, T100 i T200 (PE, PTFE, ATEX, non-ATEX).\nUkoliko tražite efikasan način za eliminaciju varijacije pritiska na potisnoj strani pumpe, a u isto vreme ste ograničeni prostorom usled postojeće instalacije, ugrađeni prigušivač pulsacije na pumpu je idealno rešenje.\nJedna od sjajnih prednosti jeste ta da ugrađeni prigušivači mogu da se postave na već postojeće pumpe zamenom potisa pumpe (pozicija 13) DTK prigušivačem. Nisu potrebni dodatni cevovodi ili priključci.\nUgradni prigušivači su dostupni za sledeće serije pumpi: TKR20 PTT, TK50, TK100.\nOznake novih prigušivača: DTK20, DTK50, DTK100.\nPrimer nove konfiguracije sa oznakama postojećih proizvoda:\nTKR20 PTT = TR20 PTT + DT20 PTT\nDostupni materijali za izradu prigušivača: PE, provodni PE, PTFE, provodni PTFE.\nPrigušivač pulsacije - Tapflo\nPrigušivač pulsacije - Tapflo - IOM\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo - PE&PTFE - IOM\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo - IOM\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo - Metalna serija - IOM\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo - Sanitarna serija - IOM\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo - EHEDG - IOM\nMembranske pumpe na vazdušni pogon - Tapflo - Farmaceutska serija - IOM


Aleksandar Dragović posle Zvezda - Kluž o Delijama | Sport | Fudbal\n19. maj, 11:15\nZA TO SAM ŽIVEO, ZBOG TOGA SAM DOŠAO U ZVEZDU! Dragović izašao pred Delije i opet blistao - "Ma nije mi teško..." 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZA TO SAM ŽIVEO, ZBOG TOGA SAM DOŠAO U ZVEZDU! Dragović izašao pred Delije i opet blistao - "Ma nije mi teško..."\n17.08.2021. / 23:08\nAutor Milutin Vujičić 17.08.2021. / 23:08\nDošao je u Zvezdu zbog navijača i uživa.\nCrvena zvezda je pregazila rumunskog šampiona Kluž (4:0) u prvom meču plej-ofa Lige Evrope i pokazala da je nije poremetila eliminacija iz Lige šampiona protiv Šerifa.\nBlistao je napad Zvezde, sve je predvodio Pavkov, u strelce su se upisivali i Katai, Ben i Ivanić i obradovali preko 20 hiljada navijača na "Marakani". Ipak, važan doprinos imala je i odbrana koja je na čelu sa Aleksandrom Dragovićem uspela da "zatvori" sve prilaze golu.\nTO JE PRAVA ZVEZDA - SA PAVKOVIM! Jesen u Ligi Evrope je blizu, "Marakana" videla moćne crveno-bele!\nU svojoj stotoj evropskoj utakmici, Dragović je uživao u "vreloj" atmosferi navijača Zvezde, a više puta je naglašavao da je zbog tog osećaja i došao u redove crveno-belih u najboljim igračkim danima.\n"Vidi se odmah taj ambijent, za to sam živeo, zbog toga sam došao!", rekao je Dragović posle meča.\n"Vratili smo što smo izgubili od Šerifa. Dali smo odmah dva gola, super smo ušli u igru i oni nemaju sada više šta da izgube u revanšu. Nije teško što se menjaju partneri u odbrani, imamo fenomenalnu ekipu, svi su odlični štoperi. Najvažnije je da Zvezda pobeđuje", naglasio je štoper Zvezde.\nVidećemo ko će igrati sa Dragovićem u centru odbrane u revanšu za devet dana, pošto se Degenek povredio, tako da je drugo poluvreme sada odigrao Pankov.\nIzvor: MN PressBr. slika: 50 1 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 2 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 3 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 4 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 5 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 6 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 7 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 8 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 9 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 10 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 11 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 12 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 13 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 14 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 15 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 16 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 17 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 18 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 19 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 20 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 21 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 22 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 23 / 50\nIzvor: MONDO/Nemanja StanojčićBr. slika: 50 24 / 50\nIzvor: MONDO/Nemanja StanojčićBr. slika: 50 25 / 50\nIzvor: MONDO/Nemanja StanojčićBr. slika: 50 26 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 27 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 28 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 29 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 30 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 31 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 32 / 50\nIzvor: MN PressBr. slika: 50 33 / 50\nIzvor: MN PressBr. slika: 50 34 / 50\nIzvor: MN PressBr. slika: 50 35 / 50\nIzvor: MN PressBr. slika: 50 36 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 37 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 38 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 39 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 40 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 41 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 42 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 43 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 44 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 45 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 46 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 47 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 48 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 49 / 50\nIzvor: MONDO/Stefan StojanovićBr. slika: 50 50 / 50\nJEDINO SAM OVDE HTEO DA BUDEM, NA MARAKANI! Dejan Stanković posle 4:0 - PONOS mi je da igram Ligu Evrope!\nBORJAN ZBOG KANGE PRETRČAO POLA TERENA - IZAĐI! Stanković povukao Gabonca zbog kartona, njemu se još igralo!\nPROBLEM ZA ZVEZDU - DEGENEK SE POVREDIO! Tek što je zaigrao sa Dragovićem, a već ide na pauzu!\nFK Crvena Zvezda aleksandar dragović kluž delije navijači navijači zvezde liga evrope\n18.08.2021. / 09:46\nKoliko sam srećna što ga imamo u timu, toliko ponekad pomislim da ga nismo dostojni. Da se ne lažemo, mi trenutno u ekipi imamo takvu polarizaciju kakva nije skoro viđena, spoj ekstremno dobrih igrača i igrača koji nisu ni za Grafičar. Po mom mišljenju, to je glavni razlog ovih oscilacija. I ako je protivnik iole ozbiljan tim, dolazi do izražaja to što nam određene pozicije nisu adekvatno zatvorene. To je ono ‘ali’ što devojku kvari.\n18.08.2021. / 11:32\n@Seljačko dete Tipičan primer šupljoglavog gastosa koji ima veze sa ovom zemljom i ovim narodom koliko i pingvini sa havajima 🤣\n18.08.2021. / 16:52\n@Seljačko dete tačno tako.


eKapija | Zbog čega odlaze kompanije sa Beogradske berze?\nIzvor: Tanjug | Petak, 15.02.2019.| 10:24\nZbog čega odlaze kompanije sa Beogradske berze?\nTrend delistiranja, odnosno odlazaka kompanija sa Beogradske berze traje duže vreme, a po mišljenju Nenada Gujaničića, glavnog brokera Momentum securities-a, jedan od razloga "leži" i tome što "većina kompanija berzu vidi kao zakonom nametnutu prinudu koja stvara nepotrebne troškove".\nOvaj trend je, kaže Gujaničić za Tanjug, imao ubrzanje nakon svetske ekonomske krize i "izmena domaće regulative koja je izašla u susret većinskim vlasnicima".\nPosle malih i srednjih kompanija, sa berze odlaze i "velike kompanije za koje je u uređenim ekonomijama uobičajeno da budu u formi akcionarskih društava", primećuje on, i dodaje kako "mali broj njih razmišlja o ideji da se ovo tržište iskoristi za jeftinije finansiranje prikupljanjem kapitala, što je osnovna funkcija berze".\n- Doduše, sada kada tržište odumire i registruje niske promete, tu osnovnu funkciju berza teško može i da ostvari - kaže Gujaničić.\nKomentarišući uzroke pada vrednosti akcije Aerodroma Nikola Tesla na Beogradskoj berzi poslednjih dana, Gujaničić to objašnjava očekivanjem da će prvih godina realizacije koncesije "dividende biti prilično minorne". Kako navodi, Statutom Aerodroma dan dividende je 31. decembar, pa akcionari koji su u tom trenutku imali akcije mogu očekivati visoke dividende koje će kompanija isplatiti iz inicijalne koncesione naknade koju je u decembru i naplatila".\n- To praktično znači da svi kupci na berzi posle tog dana ne učestvuju u raspodeli dividende. Tokom trajanja koncesije, kompanija će primati godišnje koncesione naknade koje će se takođe raspodeljivati akcionarima nakon podimirivanja troškova poslovanja, ali će ove dividende prvih godina koncesije biti prilično minorne - kaže Gujaničić.\nKompanija Vinci je u sredu (13. febrauara) kao koncesionar počela da upravlja Aerodromom Nikola Tesla. Za 25-godišnju koncesiju, ponudili su 1,46 mlrd EUR, a u taj iznos spadaju jednokratna naknade, minimalne godišnje koncesione naknade i kapitalna ulaganja. Vinci je najavio da ima za cilj da tokom koncesije dostigne broj od 15 miliona putnika godišnje na beogradskom aerodromu.\nstanje na Beogradskoj berzi\npromet na Beogradskoj berzi\nodlazak kompanija sa Beogradske berze


Mehanizam domaćin studijskoj posjeti novinara iz bivše Jugoslavije | UJEDINJENE NACIJE | Međunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove\nMehanizam domaćin studijskoj posjeti novinara iz bivše Jugoslavije\nMeđunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove (Mehanizam) bio je u utorak, 3. decembra 2019., domaćin studijskoj posjeti dvanaest novinara sa područja bivše Jugoslavije. Tokom te posjete, novinarima su pružene informacije o Mehanizmu, kao i obuka za pristupanje Bazi podataka sudskih spisa Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).\nU sklopu posjete, novinari su se sastali sa službenicima Mehanizma iz Tužilaštva i Sekretarijata, koji su im pružili informacije o mandatu Mehanizma i njegovom trenutnom radu, kao i o funkcijama koje je Mehanizam naslijedio od MKSJ-a. Osnovno težište studijske posjete bilo je na temeljnoj obuci o načinu pristupa i korištenja Baze podataka sudskih spisa, koja pruža pristup putem interneta javnim sudskim spisima okončanih predmeta MKSJ-a i Mehanizma. Tokom obuke, novinari su naučili vještine i tehnike za brzo i efikasno pristupanje, pretraživanje i identifikovanje dokumenata ili dokaza sadržanih u toj bazi podataka koji bi im mogli biti od pomoći u izvještavanju.\nMehanizam je, kao organizacija koja je naslijedila Međunarodni krivični sud za Ruandu (MKSR) i MKSJ, pored ostalog, odgovoran za očuvanje, upravljanje i pružanje pristupa arhivama MKSR-a, arhivama MKSJ-a, kao i arhivama samog Mehanizma.\nOvu posjetu je, kao dio inicijative za tranzicionu pravdu, organizovala Balkan Investigative Reporting Network (BIRN) /Balkanska mreža za istraživačko novinarstvo/ za novinare sa tog područja, kako bi se oni još više osposobili za izvještavanje o radu Mehanizma i naslijeđu MKSJ-a.


Sindikat gradjevinskih radnika: Zbog nedostatka domaće radne snage treba očekivati najezdu Indijaca | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 20.07.2021 15:05 > 20.07 15:05\nSindikat gradjevinskih radnika: Zbog nedostatka domaće radne snage treba očekivati najezdu Indijaca\n"Prošle godine u Srbiji je registrovano oko 12.000 stranih radnika, a procenjuje se da je taj broj do sada nadmašen za oko 50 odsto. Radnici, osim iz Iindije, dolaze i iz Kine, Turske, Rumunije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Albanije, Rusije Ukrajine...", rekao je Torlaković.\nPrema njegovim rečim prosečna zarada u gradjevinarstvu je 51.000 dinara, što je malo za skoro celodnevni, rizičan posao, jer u Nemačkoj mogu da zarade četiri-pet puta više.\n"Kvalifikacije tih stranih radnika nisu upitne kako mnogi smatraju, nego ih upošte nemaju, ali se procedure za njihov dolazak olakšavaju, a u pripremi je zakon o povećanju potreba poslodavaca za radnim angažovanjem radnika koji će im dati status sezonskih radnika, odnosno poslodavac će ih plaćati koliko se pogode, a državi poreske dažbine", rekao je Torlaković.\nDolazak kineskih radnika je, prema njegovim rečima, olakšan već pre nekoliko godina jer su njima priznata neka prava prema kineskim propisima, ali drugi se suočavaju i sa "putnim reketom" što znači da ih poslodavci ucenjuju da plate putne troškove i da odredjeni period treba da rade besplatno.\nInspekcija je zabeležila i da je, kako je rekao Torlaković, na gradilištu T.C. "Promenada" u Novom Sadu zatečeno 1.000 državljana Rumunije bez radne dozvole, a na gradilištu Koridora 11 i brze pruge Beograd Subotica zatečeno je 100 državljana Indije od kojih je samo njih nekoliko imalo dozvole za rad.\n"Radimo i kao uzbunjivači jer inspektori nisu u mogućnosti da prekontrolišu sve firme pošto ih je malo i u nadležnosti jednog je oko 1.700 firmi. U Beogradu je još teže situacija jer ima više od hiljadu gradilišta", rekao je Torlaković.\n"Radnike za hotele i restorane tražimo preko oglasa i na preporuku ali ih je teško naći iako su zarade zbog podizanja kvaliteta usluge iznad minimalnih", rekao je Vasilijević koji je i direktor hotela Hilton u Beogradu.


Naslov: Ima li kriticne mase?\nSkok na forum -- Izaberi forum -- Akvaristika |— Baza riba |— Baza biljaka |— Ribe |— Ribe - Ishrana |— Ribe - Ciklidi |— Ribe - Mrest |— Bolesti riba |— Ostali stanovnici akvarijuma |— Vrtna jezerca |— Biljke |— Hemija |— Voda |— Opremanje slatkovodnog akvarijuma |— Uradi sam |— Tekstovi |— Ostalo Morska akvaristika |— Moj morski akvarijum |— Morske ribe |— Organizmi |— Slana voda |— Opremanje morskog akvarijuma |— Ostalo Teraristika |— Teraristika |— Ostale životinje Razno |— Humanitarne akcije |— Upoznavanje |— Izložbe, okupljanja i reportaže |— Mali oglasi |— Tehnike fotografisanja |— Zanimljiva mesta na internetu |— Komentari, želje i pozdravi |— Novosti Ukupno strana: 12 1 2 3 4 5 6 7 8 › »\nAnketno pitanje : Da li biste odvojili 200 din za aq od 500 l?\nda 77 [ 97.47% ]\nne 2 [ 2.53% ]\nČlan od: 18.09.2005\nPoslato: 15.06.2006 u 19:20 | IP Prijavljen\nNa www.akvarij.net -u smo već imali takve akcije...ako trebate kakav savjet možete probati kontakirati glavne i odgovorne na akvarij.net-u...\nU tu svrhu smo imali i Akter fest - akvarističko/terarističko druženje a kao glavni cilj bilo je prikupljanje novca za djecu u domu u Splitu...\nPoslato: 16.06.2006 u 00:01 | IP Prijavljen\nPenje se cifra...Dobro je\nČlan od: 30.05.2006\nPoslato: 16.06.2006 u 12:46 | IP Prijavljen\nPoslato: 16.06.2006 u 12:55 | IP Prijavljen\nBrate, ovo se ne radi ovako…\nNa 3 stranici si trebao reći – ok, to je to- IDEMOOOO!!!\nNe skupljat neki ogroman akvarij jer ćete ga morat i čistit... bolje 2 od 100 litara nego 1 od 200 , kužiš?\nKrenite sa traženjem domova za nezbrinutu djecu..morate ih kontaktirati i reći da planirate tak nešto, da bi vi došli, složili i sredili s vremena na vrijeme, te da li su zainteresirani\nGađajte domove s klincima do 10 god…oni su zahvalnija grupacija i njima više znači tak nešto...\nZa sve ostalo - pitajte\nPoslato: 16.06.2006 u 13:00 | IP Prijavljen\nDakle videli smo da nas ima zainteresovanih, verujem da će se još ljudi javiti kad sve ovo krene. Sad bi trebalo krenuti sa konkretnim predlozima i realizacijom.\nPrvo pitanje koje se postavlja je koja ustanova i kako da se organizujemo. Ko ima veze ili poznanstva u ustanovama koje bi bile interesantne za ovu akciju?\nPoslato: 16.06.2006 u 14:09 | IP Prijavljen\nA jel biste mogli nesto da skupite i za mene? Trebam da platim hranu, racune za struju, vodu...pijacu da platim...\nPoslato: 16.06.2006 u 14:25 | IP Prijavljen\nMoj glas ide za neki dom za nezbrinutu decu...\nPoslato: 16.06.2006 u 15:09 | IP Prijavljen\ndakle, kao što rekoh ...IDEEEMOOOOOO!!!!!! samo s voljom i bez posustajanja!\ndomovi za nezbrinutu djecu u svakom slučaju, jer njima najviše treba.. napomena-tko god će ići neka se pripremi na promjenu određenih životnih stavova i mišljenja...\ngledajte akvarije do 180 litara (tipa juwel) jer veći će biti problem i vama i njima , jer nećete uvijek moći doći na poziv ili kada će trebati (iskustvo) , također planirajte neke jednostavnije biljke i ribe, primjer- anubias, java moss, java fern setup sa trihogasterima , sijamcima.. ako se razvuče vrijeme između održavanja da ne bude posljedica..\nživorotke su ok, ali ako se razmnože previše, trebat će ih micat van višak, a tu onda bude i suza... razmišljajte unaprijed..\nima još detalja i finesa, ali to ću vam u hodu javljat kako će vam trebati (i inače radim na help desku )\nČlan od: 03.04.2006\nPoslato: 16.06.2006 u 21:27 | IP Prijavljen\nako je za djecu onda u njega treba staviti nekakve dvorce\nbrodove i slicne gluposti\nda mi je znati ko je glasovo za NE sigurno babaroga koja ne voli djecu\nsamo recite kuda treba slati\n[QUOTE=dr Bouz]Stotinu je bolesti, jedan je doktor[/QUOTE]\nČlan od: 10.02.2006\nPoslato: 16.06.2006 u 23:33 | IP Prijavljen\npocetna ideja je fantasticna i za svaku je pohvalu...kada bi svako od nas animirao jos neke ljude dobre volje van akvaristike bar u onom materijalnom smislu, ko zna, mozda bi onda pokrili i vise ustanova...u svakom slucaju racunajte na mene...sto se tice veza u konkretnim ustanovama ja je imam jedino na decijem rehabilitacionom odeljenju u Sokobanjskoj...\n"You will always find an answer in the sound of water."\nPoslato: 17.06.2006 u 11:02 | IP Prijavljen\nEvo naravno i ja sam ZA svaki vid pomoci u ovoj akciji narocito kada se radi o deci,tako da bih vrlo rado izdvojio i vise od tih 200 dindzi\nČlan od: 03.03.2004\nPoslato: 17.06.2006 u 11:08 | IP Prijavljen\nDA svakako DA!\nSto se tice odabira akvarijuma, biljaka i ribica bolji poznavaoci akvaristike bi trebalo tu da stupe na scenu a ja bih dao predlog da se stavi kanister filter, jer mislim da je mnogo jednostavnije za odrzavanje, malo vise iziskuje para ali....\nJa sem novca mogu da ponudim i kombi prevoz za akvarijum(e) i opremu ako treba.\nNadam se da ce uskoro na pocetnoj strani sajta da se pojavi broj racuna za uplatu!\nPoslato: 17.06.2006 u 13:40 | IP Prijavljen\nSa zakašnjenjem, ali DA! Ko što kaže Vedran - IDEMOOO! Dajte da se otvori žiro račun da polako skupljamo i pare i da odredimo gde će ići akvarijum(i). Imate moju punu podršku!\nAjmo, ajdeee, ajmo, ajdeee, samo hrabro... Samo da ne bude k'o sa reprezentacijom!\nPoslato: 17.06.2006 u 15:30 | IP Prijavljen\nNe,ne,ne,treba da bude kao sa reprezentacijom,to znaci da ce da nam napune "mrezu" tj. ziro racun!!!


Da li dišete pravilno? - Zakon privlačnosti\nNaslovna » Fontana zdravlja » Tijelo, um i duša » Da li dišete pravilno?\n“Ako bih svoje preporuke za zdravije življenje morao svesti na samo jedan savjet, to bi bilo jednostavno učenje pravilnog disanja.”\nAndrew Weil, američki ljekar, osnivač integrativne medicine\nPoznato je da bez hrane možemo dugo, bez vode nešto kraće ali bez vazduha vrlo kratko. Život počinje sa udahom i završava se sa izdahom i možemo reći da je čovek živ dok diše. Iako mi svi kada se rodimo znamo kako da dišemo, kroz život se taj pravilan proces izgubi tako da veliki broj ljudi, u savremenom društvu, diše površno i isprekidano, a to je pos-ledica nagomilanog stresa i stalne tenzije.\nBez ispravnog disanja, suštinsko zdravlje je nemoguće. Većina ljudi ne diše kako treba usled pogrešnog držanja, mentalnih navika… Pravilnim disanjem možemo mnogo da pomognemo sebi i u fizičkom smislu ali i u emotivnom. Pravilno duboko disanje omogućava nam da živimo mnogo kvalitetnije i može nam pomoći da budemo .življi i energičniji jer se smatra da koliko duboko dišemo toliko duboko i ispunjeno živimo.\nDisanje uvek treba obavljati kroz nos. Važno je disati kroz nos jer je to organ koji predviđen za tu funkciju i njegova anatomija je takva da omogućava da se ovaj proces odvija na najbolji mogući način. Prisustvo dlačica u nosu odstranjuje prašinu i nečistoću pa unosimo čistiji vazduh u pluća, zatim^se vazduh zagrijava dok prolazi kroz nos tako da u naše druge disajne organe stiže zagrijan. Takođe, kada udišemo na nos dah se penje kroz nozdrve i na taj način omogućuje bolji priliv kiUonika u mozak tako da disanjem kroz nos omogućavamo da se mozak osvježi i bude bistar.\nVazduh ulazi u pluća šireći ih, dijafragma se aktivira pokretom na dolje što uzrokuje da se stomak ispupči. Ako vani se stomak ne širi dok udišctc znači da nc dišctc dijafragmom tj. da ne dišete ispravno.\nNerijetko se dešava da ljudi dišu potpuno suprotno tj. uvlače stomak dok udišu i potrebna je vježba i upornost da bi počeli pravilno da dišemo i da nam takvo disanje postane spontano.\nMentalna napetost je još jedan od uzroka neispravnog disanja. Kada je stomak u stalnom stanju napetosti nemoguće je da dišemo pravilno i duboko. Ispravno disanje je jedan od najefikasnijih oblika terapije tako da vježbajući duboko disanje možemo mnogo da učinimo za naše psihičko zdravlje. Sa ispravnim disanjem napetost u predjelu stomaka možemo postepeno savladati i ukloniti. Pravilnim disanjem ne samo da možemo povećati nivo energije već možemo i izbjeći mnoge bolesti jer znamo da većina bolesti nastaje zbog stalne napetosti koja se vremenom odražava na naše fizičko zdravlje.\nDrugi dio ispravnog disanja je da širimo rebra bočno. Ljudi koji šire rebra, dišući slobodno, teže da budu hrabri i širokogrudi u svojim stavovima pa na ovaj način, disanjem prema van i bočno razvijamo zdrav stav koji nam pomaže da kroz život koračamo hrabrije. Nije suština da nam život bude bez problema, bez prepreka, što je zapravo i nemoguće, već je suština da probleme rešavamo hrabro i da ne dozvolimo da kod prepreke zastanemo, već da je savladamo i nastavimo dalje jači.\nTreći dio ispravnog disanja podrazumijeva disanje gornjim dijelom grudi. Razvoj gornjeg dijela grudi povezan je sa kapacitetom osjećaja, sa kapacitetom za emocionalna izražavanja. Dišući gornjim dijelom gradi sve više postajemo sposobni da izrazimo sebe i svoje emocije, ali isto tako da razumijemo druge ljude i njihove emocije. Autor: Dragana Bačanek, www.lifecoach.rs, Izvor: Katalog zdravlja\nPrethodna: Bolest sjedenja – moderna epidemija\nSljedeća: Ovisnost o Facebook-u i drugim društvenim mrežama


Emir Kusturica snimiće film ”Na Drini ćuprija” – OnlineVesti\nby admin August 28, 2020, 8:01 pm 8.7k Views\n”Dogovorili smo se da uputimo poziv Emiru Kusturici za drugu temu od fantastičnog interesa za srpski narod, koja povezuje Srbiju i BiH i govori o svemu sa čim smo se suočavali u prošlosti i mnogo toga oslikava i u današnjem vremenu. Očekujem da to bude remek-delo, a spremni smo da preuzmemo najveći deo finansiranja“, rekao je juče predsednik Aleksandar Vučić posle sastanka sa rukovodstvom Republike Srpske.\n“Spremni smo da preuzmemo najveći deo finansiranja“, rekao je predsednik Aleksandar Vučić. U to vreme rodila se i ideja o izgradnji Andrićgrada, prvobitno zamišljenog kao kulise za budući film, da bi u međuvremenu postao svojevrsna oda našem jedinom nobelovcu i jedan od najznačajnijih kulturnih centara.\n”Lakše je sagraditi još jedan most nego snimiti film po Andrićevom romanu, ali problem će biti rešen unošenjem u filmsko delo posledica koje događaji u romanu imaju u današnjem vremenu“, govorio je svojevremeno Kusturica, svestan odgovornosti koje nosi ekranizacija monumentalnog dela ”Na Drini ćuprija”.


Obnavlja sva oštećenja nastala kako hemijskim procesima tako i tokom feniranja i oblikovanja kose.\nNº0 Intensive Bond Building Hair Treatment 155ml\nPrajmer za maksimalni oporavak hemijski tretirane kose. Profesionalni tretman koji priprema kosu za dubinsku obnovu. Sadrži najveću dozu Olaplex tehnologije.\nElseve Extraordinary ulje (za sve tipove kose)...\nUlje za kosu koje naglašava prirodnu lepotu kose, obavija vlas i daje joj senzualno svilenkastu mekoću.


Izvještaj Svjetske banke: BiH suočena sa novim ekonomskim izazovima | Tuzlanski.ba\nIzvještaj Svjetske banke: BiH suočena sa novim ekonomskim izazovima\nDijeljenja: | 4.5.2022. u 14:47\nEkonomija Bosne i Hercegovine se snažno oporavila u 2021. godini nakon ekonomske krize izazvane pandemijom, sa procijenjenim rastom od 7,1 procenta. Rast realnog BDP-a je vođen naglim skokom izvoza i snažnim rastom privatne potrošnje. Međutim, očekuje se usporavanje rastpata ekonomske aktivnosti u 2022. godini na 2,7 procenta, kako rat u Ukrajini bude uticao na trgovinsku razmjenu i dodatno povećao cijene energije i hrane.\n„Neizvjesnost i uticaji rata u Ukrajini pojačavaju potrebu da vlasti u Bosni i Hercegovini ubrzaju strukturne reforme i vode obazrivu fiskalnu politiku kako bi ublažili povećane rizike, uz istovremeno nastojanje da kreiraju ekonomske prilike za svoje građane i postignu otporan oporavak nakon pandemije COVID-19“, rekao je Christopher Sheldon, šef ureda Svjetske banke za Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru.\n„Uprkos snažnom oporavku od pandemije, Zapadni Balkan se sada suočava sa novim izazovima čiji uticaj dodatno otežava rat u Ukrajini, a među njima su rast cijena energije i hrane, visoka inflacija i usporavanje trgovinske razmjene i investicija“, rekla je Linda Van Gelder, direktorica Svjetske banke za Zapadni Balkan.\n„Zemljama Zapadnog Balkana bit će potrebna pažljivo promišljena podrška u vidu javnih politika koje će im omogućiti da nađu izlaz iz ovih kriza i zaštite značajne rezultate ostvarene tokom 2021., između ostalog i na polju smanjenja siromaštva.“\n„U takvom okruženju, zemlje moraju da usmjere svoje javne politike na izgradnju otpornosti i sprovođenje strukturnih reformi u cilju podrške rastu i prevazilaženja kriza“, kaže Sanja Madžarević-Šujster, viši ekonomista Svjetske banke i jedan od autora izvještaja.\n„Sa ograničenim fiskalnim prostorom, zemlje će morati pažljivo da izvagaju troškove i koristi od preuzimanja novih finansijskih obaveza u cilju odgovora na više cijene energenata i hrane, pri čemu bi kao prioritet trebalo da postave potrebe najosjetljivijih domaćinstava“, navodi Madžarević-Šujster.\nU izvještaju se navodi da na Zapadnom Balkanu ne može biti održivog rasta bez strukturnih reformi u cilju podizanja produktivnosti, jačanja konkurentnosti, ulaganja u ljudski kapital i unaprjeđenja upravljanja. U ovom neizvjesnom okruženju, ekonomski rast podstakle bi mjere za smanjenje regulatornih troškova za privredu, povećanje tržišne konkurencije, podrške učešću svih građana na tržištu rada i jačanje nezavisnosti javnih institucija. (Patria)\nKljučne riječi: bih, ekonomija, izazovi, izvještaj, Svjetska banka


Kad padne režim znaćemo koliki je deficit u budžetu RS-a - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 04 Septembar 2017 19:00\nKad padne ovaj režim bit će ustanovljeno koliki je stvarni deficit u budžetu Republike Srpske.Napad vladajuće koalicije i predsjednika SNSD na nezavisnu instituciju je uzrok i iz tog ugla treba rješavati ovaj slučaj.\nOvaj slučaj je podrivanje ustavno-pravnog poretka i to je krivično djelo. Milorada Dodika treba procesuirati u skladu sa Krivičnim zakonikom RS ili ćemo svi zajedno biti saučesnici u istom nedjelu, kazao je u razgovoru za Vijesti.ba, zastupnik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Adam Šukalo.\nVIJESTI.BA: Nakon što je glavni revizor u RS-u Duško Šnjegota podnio ostavku iz opozicije su kazali da je Šnjegota postupio kukavički i bez hrabrosti i da je očito bio pod pritiskom. Vi često ističete da je opoziciji potreban drugačiji pristup. Da li je za opoziciju dobro što se njena kritika svela na pomanjkanje hrabrosti kod Šnjegote, ako su u pitanju pritisci? Može li jedan čovjek nositi toliki teret?\nŠUKALO: Da je bio pod pritiskom to je jasno, međutim tema "Šnjegota" je posljedica i ne bi trebala biti u prvom planu. Napad vladajuće koalicije i predsjednika SNSD na nezavisnu instituciju je uzrok i iz tog ugla treba rješavati ovaj slučaj. Ovaj slučaj je podrivanje ustavno-pravnog poretka i to je krivično djelo. Milorada Dodika treba procesuirati u skladu sa Krivičnim zakonikom RS ili ćemo svi zajedno biti saučesnici u istom nedjelu!\nVIJESTI.BA: Koliki je stvarni deficit u budžetu RS-a i ko to sada pouzdano zna?\nŠUKALO: To niko ne zna. Kad padne ovaj režim to će biti ustanovljeno. Ovaj režim je stvorio klasičnu piramidalnu prevaru i da građani RS zatraže sva svoja ostvarena prava da budu isplaćena u roku koji je zakonom previđen nastao bi kolapas i bježanija režimlija koji su sistemskom korupcijom uništili privredno-finansijski sistem RS.\nVIJESTI.BA: Hoće li po Vašem mišljenju vladajuća koalicija u RS-u opstati do narednih izbora. Vidimo da se DNS skoro svaki put na neki način ogarađuje od SNSD, a tako je bilo u zadnjem slučaju vezano za izvještaj glavnog revizora?\nŠUKALO: Naravno da ce opstati.DNS se ne ograđuje već svojim "stavovima" trguje da dobiju jos koju funkciju za svoje partijske uhljebe i funkcinere koji trebaju učestvovati u pljački preko namještenih tendera kojim izvlače javni novac u privatne džepove a jedan dio za kupovinu glasova na izborima.\nVIJESTI.BA: Predsjednik RS-a jučer je kazao da je referendum veliko dostignuće. Prije nekih dvadeset dana najavio e referendum o NATO-u, pa iz nekog raloga stao sa tom pričom. Zašto dalje ne insistira na njoj. Obećao je narodu referendum o NATO-u?\nŠUKALO: Tema NATO integracija je nametnuta tema i ima za cilj isključivo skretanje pažnje javnosti sa životnih i realnih problema svakog građanina u BiH koji živi od svoje plate i vlastitog prihoda. Treba organizovati referndum u Republici Srpskoj i postaviti sledeće pitanje: Da li ste za izmjenu Ustava RS u vezi nezastarivosti krivičnog gonjenja krivičnih djela koja su nastala u procesu privatizacije i krivičnih djela ratnog profiterstva.


Zona 4: BOKA KOTORSKA - HERCEG-NOVI, KOTOR - TIVAT - Stanje I ocjena orGANIZACIje ure ĐE nja\nZona 4: BOKA KOTORSKA - HERCEG-NOVI, KOTOR - TIVAT - Stanje I ocjena orGANIZACIje ure ĐE nja\nZona 4: BOKA KOTORSKA - HERCEG-NOVI, KOTOR - TIVAT\nOva zona, homogena sa geografskog i ambijentalnog gledišta, podijeljena je iz funkcionalnih razloga, u dvije podzone: Herceg-Novi i Kotor - Tivat, a razlika funkcija među gradovima i područjima u ovim podzonama, nametnula je izdvajanje područja sa specifičnom problematikom, odnosno karakteristikama.\nHerceg-Novi, sa područjima specifične problematike: Igalo i Sutorinsko polje (A), Herceg-Novi (B) i Zelenika - Bijela (C).\nResursi i potencijali: izgrađeni kapaciteti zdravstvenog odmarališta i kompleks plodnog poljoprivrednog zemljišta (A); atraktivan gradski ambijent sa starim istorijskim jezgrom (B); slikoviti niz malih naselja duž obale i izgrađeni kapaciteti brodogradilišta (C).\nPrioriteti razvoja: funkcija zdravstvnog turizma i intenzivna poljoprivreda (A); funkcije kulturnog i uslužnog centra i cjelogodišnji turizam (B); proizvodne funkcije vezane za brodogradilište, proizvodno zanatstvo i stanovanje (C).\nZahtjevi okruženja: puna zaštita lokalne mikro-klime, do čije promjene može doći kao posledica velike gustine izgradnje, i promjene prostornih kapaciteta Sutorinskog polja, i zaštita lokalne sredine od zagađivanja vazduha i buke (A); zaštita i završetak revitalizacije Starog grada, i drugih kulturnih i arhitektonskih obilježja (B); zaštita od buke brodogradilišta i kontrola odlaganja otpadnih materija (C); formiranje Regionalnog parka „Orjen“ uz odgovarajuću saradnju sa susjednim opštinama; zaštita morske vode od zagađenja (A, B i C).\nKontrola seizmičkog rizika; poboljšanje pristupačnosti, organizovanje otvorenih prostora i izolacionih pojaseva, evakuisanje opasnih aktivnosti i skladišta zapaljivih materijala i eksploziva iz područja, ograničavanje izgradnje novih objekata - bez istovremenog stvaranja susjednih otvorenih površina; projektovanje objekata zgrada u skladu sa zahtjevima jednostavnosti i otpornosti na zemljotrese; izrada planova pripremljenosti za slučaj zemljotresa, i uspostavljanje sistema i mehanizma pripremljenosti, što je, obzirom na povredljivost urbanog sistema cijele Boke Kotorske, posebno važno.\nPreduslovi: definisanje zona pod spcijalnom zaštitom u zoni mineralnih izvora i blata (A); formiranje posebnog tijela koje će imati ovlašćenja da kontroliše razvojne aktivnosti i mjere zaštite, u sve tri zone (A, B i C).\nKOTOR - TIVAT, sa područjima specifične problematike; unutrašnji dio Zaliva, sa gradom Kotorom (A); Tivat sa susjednim naseljima (B); i Tivatsko i Grbaljsko polje (C).\nResursi i potencijali: veliki broj kulturno-istorijskih spomenika, grad Kotor sa statusom kulturnog dobra svjetskog značaja i kapaciteti specijalizovanih zdravstvenih institucija (A); obale unutar Zaliva i na otvorenom moru pogodne za kupališne, ostale nautičke aktivnosti i razvoj marikultura i Aerodrom Tivat (B); formirane proizvodne i društvene funkcije, servisi i opremljenost područja (A i B); kompleksi plodnog poljoprivrednog zemljišta i raspoloživi prostor za industrijsku zonu, koja je u formiranju u Grbaljskom polju (C).\nPrioriteti razvoja: turizam, uključujući specifičan vid zdravstvenog turizma u području Prčnja; funkcije kulturnog i akademskog centra šireg značaja, kao i funkcije uslužnog centra; pomorstvo i pomorska privreda (A); turizam (B); tehnološki visokospecijalizovana i neškodljiva industrija, intenzivna poljoprivredna proizvodnja - s orjentacijom na izvoz (koristeći blizinu aerodroma) i šire turističko tržište (C).\nZahtjevi okruženja: zaštita morske vode od zagađivanja, zaštita tla od kontaminacije industrijskim otpacima, smanjenje nivoa buke i zaštita pejzaža - u njegovom sveobuhvatnom obimu.\nKontrola seizmičkog rizika: primjena svih mjera preporučenih za podzonu Herceg-Novi, i mjera formulisanih od UNESCO-a, za Stari grad Kotor i njegovu neposrednu okolinu.\nPreduslovi: izrada prostornog plana zone u cjelini (kao prioritetni zadatak) i rješenje pitanja prelaza Boke Kotorske drumskom saobraćajnicom.\nZona 5: BUDVA\nResursi i potencijali: izgrađeni turistički kapaciteti, tradicija i stvorena reputacija Budve, niz žala, sa specifičnim ambijentalnim karakteristikama; istorijsko-urbani centar Budve; arheološki lokaliteti.\nPrioriteti razvoja: ekskluzivni turizam - sa raznovrsnom ponudom i oživljavanje specifičnih proizvodnih funkcija (filmska industrija).\nZahtjevi okruženja: zaštita pejzaža čitave zone, posebno maslinjaka; zaštita mora od zagađivanja; završetak obnove Starog grada Budve, značajnog kulturnog nasleđa u zaleđu i Petrovačke rive.\nKontrola seizmičkog rizika: prilagođavanje obrasca novih turističkih naselja nivou seizmičkog hazarda, uvažavajući prihvatljivi seizmički rizik; puna primjena svih urbanističko-arhitektonskih mjera u cilju smanjenja seizmičke povredljivosti u projektima novih objekata.\nPreduslovi: rješenje pitanja snabdijevanja vodom i kanalisanje otpadnih voda i završetak revitalizacije Starog grada Budve.\nZona 6: BAR\nResursi i potencijali: izgrađeni kompleks Luke Bar sa pratećim sadržajima, formirane društvene funkcije, servisi i opremljenost zone; gravitaciono područje, oslonjeno na izgrađenu željezničku prugu; raspoloživo zemljište za ekspanziju lučkih funkcija i za razvoj industrije; nekoliko pjeskovitih plaža i pristupačni djelovi niske kamenite obale, kao i, uz njih izgrađeni smještajni turistički kapaciteti; poljoprivredno zemljište na terasama (za proizvodnju maslina, agruma i dr.), istorijsko nasleđe, obuhvatajući Stari Bar.\nPrioriteti razvoja: Luka Bar (u skladu sa programima razvoja), industrija (u oblastima metaloprerade, proizvodnje opreme za nautičke aktivnosti, proizvodnje prehrambenih artikala i dr.); formiranje slobodne industrijke zone; turizam.\nZahtjevi okruženja: zaštita mora od zagađivanja prouzrokovanog radom Luke, industrijskim i gradskim otpadnim vodama; zaštita kompleksa Starog Bara i maslinjaka; zaštita priobalja od nekontrolisane izgradnje stambenih objekata; zaštita pejzaža u cjelini.\nKontrola seizmičkog rizika: visok nivo seizmičkog hazarda i visoka koncentracija opreme i stanovništva, ističu povredljivost čitavog sistema, sa implikacijama na privredu Republike i Federacije, seizmički rizik i dalje će se povećavati zbog neizbježnosti lociranja lučkih i industrijskih kapaciteta na aluvijalnom zemljištu uz obalu, a djelimično i na nasutom zemljištu (lučki gatovi); iz tog razloga, neophodno je izraditi kompleksnu studija, koja će definisati sve preventive i kontrolne mjere u oblasti zemljotresnog inženjerstva, prostornog planiranja, građevinskog projektovanja, pripremljenosti za zemljotres i dr.\nPreduslovi: definisanje međusobnih odnosa funkcija Luke, industrije i grada, odgovarajućom urbanističko-planskom dokumentacijom i prilagođavanje relevantnih saveznih i republičkih propisa, kako bi se udovoljilo međunarodnim zahtjevima za rad slobodnih industrijskih zona.\nZona 7. ULCINj\nResursi i potencijali: izgrađeni turistički kapaciteti i reputacija Ulcinja kao najpopularnijeg ljetovališta za masovni turizam u zemlji; velika dužina pjeskovitih žala, sa ljekovitim svojstvima; etnografske specifičnosti i istorijsko urbano jezgro Ulcinja; kompleksi plodnog poljoprivrednog zemljišta; uključujući vrijedne komplekse maslinjaka; bogata staništa faune - posebno ptica i ribe; morska solana.\nPrioriteti razvoja: izgradnja turističkih objekata u području Velike plaže; izgradnja marine; intenzivna poljoprivreda; morsko ribarstvo i proizvodnja i prerada soli.\nZahtjevi okruženja: zaštita obalne linije i pejzaža zone u cjelini; zaštita mora od zagađivanja; očuvanje karaktera grada Ulcinja, kroz završetak obnove Starog grada i cjelovite urbane strukture; podrška stvaraju Regionalnog parka „Rumija“, uz odgovarajuću saradnju sa Opštinom Bar.\nKontrola seizmičkog rizika: primjena svih urbanističko-arhitektonsko-konstruktivnih mjera za kontrolu seizmičkog rizika, kao i izrada odgovarajućih planova pripremljenosti na zemljotres.\nPreduslovi: postizanje bilateralnog sporazuma sa Albanijom o regulisanju plovnog puta rijekom Bojanom i zaštita od plavljenja plodnog poljoprivrednog zemljišta i melioracioni radovi, uključujući desalinizaciju kompleksa poljoprivrednog zemljišta uz Solanu.\nZona 8: KOLAŠIN - MOJKOVAC\nOva zona podijeljena je u dvije podzone: Kolašin (A) i Mojkovac (B).\nResursi i potencijali; izgrađeni turistički kapaciteti, tradicija i reputacija odmarališta za dvosezonsko korišćenje; značajni šumski kompleksi; hidroenergetski potencijal (A); rude polimetala i formirana postrojenja primarne prerade; pozicija glavne kapije za područje Nacionalnog parka „Durmitor“, u odnosu na formirane saobraćajne veze (B); kompleksi kvalitetnih planinskih pašnjaka u neposrednom gravitacionom području, i nešto sačuvanog obradivog zemljišta u dolinama Tare i njenih pritoka; izgrađeni kapaciteti prerađivačke industrije; već formirane društvene funkcije i servisi; blizina Nacionalnog parka „Biogradska gora“; dobra pristupačnost zoni (A i B).\nPrioriteti razvoja: turizam usmjeren na formiranje specijalizovane ponude, sa objektima i opremom za zimske sportove, i korišćenje hidroenergetskog potencijala (A); rudarstvo i primarna prerada (B); poljoprivreda, orjentisana na razvoj stočarstva i specifičnu ratarsku proizvodnju (sjemenski krompir i dr.); prerađivačka industrija manjeg obima (A i B).\nZahtjevi okruženja: zašitita rijeke Tare, gdje je imperativ da se najviša klasa kvaliteta vode zadrži, obzirom na činjenicu da, dalje nizvodno, rijeka ulazi u zonu Nacionalnog parka „Durmitor“, i zaštita pejzaža, u kojem ne treba dozvoliti izgradnju visokih i arhitektonskih agresivnih zgrada.\nKontrola seizmičkog rizika: ustanovljene mjere kontrole, poklanjajući i dalje posebnu pažnju nasipu taložnog bazena otpadne vode iz procesa flotacije Rudnika „Brskovo“.\nPreduslovi: zauzimanje definitivnih stavova o načinu korišćenja hidro-energetskih potencijala i rokovima izgradnje hidro-energetskih objekata, kao i obezbjeđenje vodosnabdijevanja Mojkovca.\nZona 9: DOLINA LIMA - PLAV, ANDRIJEVICA, BERANE, BIJELO POLjE\nRijeka Lim je životna linija za čitavu zonu, a kvalitet voda Lima uslov biološkog i privrednog razvoja ove zone, koja je, zbog svojih specifičnosti, podijeljena u četiri podzone, i to: Plav, Andrijevica, Berane, i Bijelo Polje.\nPLAV Obuhvata područje Plavskog jezera, uključujući i ravne terene duž izvorišnog toka Lima.\nResursi i potencijali: atraktivan prirodni pejzaž, uključujući Nacionalni park „Prokletije“, specifično nasleđe i izgrađeni turistički kapaciteti; poljoprivredno zemljište, šumski kompleksi i pojave ležišta mineralnih sirovina; izgrađeni drvoprerađivački i drugi industrijski kapaciteti; raspoloživa radna snaga; hidroenergetski potencijal Lima.\nPrioriteti razvoja: poljoprivreda, orjentisana na ratarsku proizvodnju, uzgoj stoke i proizvodnju voća; turizam, usmjeren na dvosezonsko korišćenje kapaciteta; industrija prerade drveta i prehrambena industrija.\nZahtjevi okruženja; zaštita pejzaža, komponenti prirodne sredine - voda, vazduh, zemljište, kao i izabranih sklopova folklorne arhitekture; izbjegavanje „modernih“ i agresivnih arhitektonskih formi za nove objekte.\nKontrola seizmičkog rizika: primjena svih regularnih mjera kontrole.\nPreduslovi: poboljšanje pristupačnosti, izgradnjom novih i modernizacijom postojećih saobraćajnica: razvoj funkcija društvene infrastrukture.\nANDRIJEVICA, obuhvata slivno područje Lima između Plava i Berana.\nResursi i potencijali: kvalitetno poljoprivredno zemljište, kompleksi šuma, ukrasni kamen, industrijski i turistički kapaciteti; formirane društvene funkcije, servisi i opremljenost; atraktivni planinski prostori Bjelasice i Regionalnog parka Komovi.\nPrioriteti razvoja: poljoprivreda usmjerena na proizvodnju voća i uzgoj stoke; industrija s orjentacijom na finalizaciju; turizam; funkcije uslužnog centra šireg značaja.\nZahtjevi okruženja: zaštita voda Lima i kontrola svih faktora koji prouzrokuju zagađivanje zemljišta i vazduha; definisanje i rezervisanje koridora za izgradnju drumskih saobraćajnica (autoputevi i dr.).\nKontrola seizmičkog rizika: primjena svih regularnih mjera kontrole u urbanističko-arhitektonskom planiranju i projektovanju.\nPreduslovi: poboljšanje saobraćajne povezanosti i razvoj funkcija društvene infra-strukture.\nBERANE, obuhvataju srednji kotlinski dio doline, od Andrijevice do ušća Lješnice u Lim.\nResursi i potencijali: ležišta i rezerve mrkog uglja; kvalitetno poljoprivredno zemljište i kompleksi šuma; izgrađeni industrijski kapaciteti, formirane društvene funkcije, servisi i opremljenost zone; raspoloživost radne snage; atraktivni planinski prostori Bjelasice i Cmiljevice, izgrađeni turistički smještajni kapaciteti i oprema; hidro-energetski potencijal Lima.\nPrioriteti razvoja: industrija, s orjentacijom na finalizaciju; poljoprivreda, usmjerena na proizvodnju voća i uzgoj stoke; rudarstvo; funkcije uslužnog centra šireg značaja; turizam.\nZahtjevi okruženja: zaštita Lima od zagađivanja i uspostavljanje mehanizma kontinuiranog praćenja i kontrole svih faktora koji prouzrokuju zagađivanje vode, zemljišta i vazduha. Kontrola seizmičkog rizika: primjena svih regularnih mjera za kontrolu rizika i u urbanističkom i u arhitektonskom projektovanju; izrada planova pripremljenosti na zemljotres i na osnovu njih, uspostavljanje sistema i mehanizma djelovanja u slučaju zemljotresa; lociranje uzvodno od urbanizovane zone samo onih postrojenja koja ne dovode u opasnost grad zagađenjem vode i vazduha.\nPreduslovi: sanacija i rehabilitacija okruženja, kao poduhvat od šireg značaja, obuhvatajući i regulaciju rijeke Lima na području grada Berana; poboljšanje saobraćajne povezanosti sa centralnim dijelom Republike i Bijelim Poljem.\nBIJELO POLjE, obuhvata donji dio doline, do granice sa Srbijom, uključujući dolinu Ljuboviđe, kao i doline drugih pritoka Lima.\nResursi i potencijali: poljoprivredno zemljište, pašnjački tereni i kompleksi izdanačkih šuma; bogat stočni fond, izvori mineralnih voda; prirodni uslovi za razvoj turizma, izgrađeni kapaciteti prerađivačke industrije; formirani društveni servisi šireg značja; položaj u odnosu na glavne saobraćajnice; raspoloživost radne snage.\nPrioriteti razvoja: prerađivačka industrija; poljoprivreda usmjerena na uzgoj stoke, ratastvo i proizvodnju voća; funkcije uslužnog centra šireg značaja, uključujući saobraćaj.\nZahtjevi okruženja: učešće u akcijama usmjerenim eliminisanju zagađenosti rijeke Lima; stroga kontrola uticaja industrijskog zagađivanja na degradaciju tla i kontaminaciju poljoprivrednih proizvoda; kontrola svih faktora koji prouzrokuju zagađenje vazduha.\nKontrola seizmičkog rizika: primjena svih regularnih preventivnih i kontrolih mjera u urbanističko-arhitektonskom planiranju i projektovanju.\nPreduslovi: poboljšanje pristupačnosti i opremanje ruralnih naselja minimumom potrebnih servisa, kao podrška razvoju stočarstva u ovom brdsko-planinskom području; definisanje i realizacija međuopštinskog, odnosno međurepubličkog sporazuma o zajedničkim aktivnostima na rehabilitaciji voda Lima.


U Sremu 26.299 nezaposlenih lica - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Na zakazanoj 32. sednici Skupštine grada Sremska Mitrovica, između ostalog jedna tačka dnevnog reda biće i Predlog lokalnog akconog plana zapošljavanja.\nLokalni akcioni plan zapošljavanja je osnovni instrument sprovođenja aktivne politike zapošljavanja za 2015. godinu grada Sremska Mitrovica. Lokalna samouprava je preuzela deo odgovornosti u kreiranju aktivne politike zapošljavanja na svojoj teritoriji, uvažavajući ciljeve itvrđene Nacionalnim akcionim planom za zapošljavanja za 2015. godinu i lokalnih specifičnosti.\nOvim dokumentom definišu se ciljevi i prioriteti politike zapošljavanja i utvrđuju mere i programi koji će se realizovati.\nPrioritetni ciljevi aktivne politike zapošljavanja u ovoj godinu su sumereni na povećanje broja zaposlenih mladih, povećanje usklađenosti potražnje i ponude, povećanje broja nekvalifikovanih radnika kao i povećanje broja zaposlenih koji su proglašeni tehnološkim viškom i lica preko 50 godina.\nGrad Sremska Mitrovica, prema podacima Popisa stanovništva u Republici Srbiji 2011. godine ima ukupno 79.940 stanovnika, što ga čini gradom sa najviše stanovnika u Sremskoj oblasti, a stavlja na šesto mesto po broju stanovnika u Autonomnoj pokrajini Vojvodini.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku na području grada Sremske Mitrovice u martu 2014. godine bilo je 15.961 zaposlenih, što je u odnosu na 2013. godinu više za 1,22 odsto. Od toga najviše zaposlenih je u prerađivačkoj industriji, čak 24,02 odsto, zatim u zdravstvu i socijalnoj zaštiti, 14,87 odsto, pa u obrazovanju 11,63 odsto.\nTrenutno u Sremskoj Mitrovici tržište rada karakteriše neusklađenost između ponude i potražnje radne snage, koja je pojačana neskladom u kvalifikacionoj i starosnoj strukturi, visokim stepenom dugoročne nezaposlenosti, visoka stopa nezaposlenosti mladih do 30 godina, kao i nazaposlenost lica sa nižim i srednjim nivoima obrazovanja.\nUkupan broj nezaposlenih lica, prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje u Sremskom okrugu je 29.299, od toga u Sremskoj Mitrovici, prema podacima iz novembra prošle godine, bilo je 6.798 nezaposlenih, što je u odnosu na isti mesec 2013. godine manje za 4,2 odsto.\nNajveće učešće među nezaposlenima imaju lica do 29 godina starosti (28,33%), a zatim lica preko 50 godina starosti (28,13%).\nNa osnovu podataka iz novembra prošle godine, na zaposlenje duže od jedne godine čekalo je čak 61,19 odsto svih nezaposlenih.\nLokalnim akcionim planom želi se povećati broj zaposlenih mladih za 10 odsto, podsticati zapošljavanje lica starijih od 50 godina kao i nekvalifikovane radne snage takođe za 10 odsto i usklađivanje ponude i potražnje.\nKako bi se ciljevi ispunili sprovešće se niz različitih aktivnosti i mera usmerenih na određene populacione grupe. Neke od mera koje su planirane jesu savetovanja, obuke za aktivno traženje posla, organizovanje sajma profesionalne orijentacije, programi stučne prakse, obuke za tržište rada, obuke za poznatog poslodavca, informisanje o prednostima ulaganja u otpremnine u samozapošljavanje, motivaciono – aktivaciona obuka, funkcionalno osnovno obrazovanje odraslih, javni radovi, obuke na zahtev poslodavca itd.\n„Mega Leks“ protiv „Budućnosti“\nPoziv socijalno ugroženim potrošačima za dodelu STB uređaja


Dana Škrba vraćena u sarajevski zatvor, uskoro početak suđenja - Klix.ba\nGdje će nakon poroda?\nDana Škrba vraćena u sarajevski zatvor, uskoro početak suđenja\n24.8.2012. u 10:28\nDana Škrba, optužena za ubistvo sarajevskog fotografa Mustafe Bukvića, počinjeno 23. februara ove godine, vraćena je iz tuzlanskog u sarajevski zatvor, jer se uskoro očekuje početak suđenja, potvrđeno je u sarajevskom Tužilaštvu.\nDana je u osmom mjesecu trudnoće te je stoga i donesena odluka da bude vraćena u sarajevski zatvor, kako ne bi morala iz Tuzle dolaziti na suđenja u Sarajevo. Iz sarajevskog KPZ-a su naveli kako će Dana biti smještena u njihovoj pritvorskoj jedinici, međutim, nema uvjeta da tu ostane i nakon poroda.\nTuzlanski zatvor također nema prostoriju za pritvorenicu sa djetetom, već samo za osuđenice koje imaju malo dijete, tako da je nepoznato gdje će Dana biti pritvorena, ukoliko joj prije poroda ne bude izrečena presuda, što se može desiti jedino ako u međuvremenu potpiše sporazum o priznanju krivice.\nOna je, međutim, krivicu za ubistvo negirala nakon što je Kantonalni sud potvrdio optužnicu za ubistvo. Zamjenik direktora sarajevskog KPZ-a Mladen Krpan za Klix.ba je rekao da on u ovom trenutku ne vidi rješenje gdje će Dana biti smještena nakon poroda, ali da će KPZ zajedno sa Kantonalnim sudom Sarajevo u svakom slučaju raditi na iznalaženju tog rješenja.\nPakistan: Broj žrtava poplava popeo se na 32\n24.08.2012. u 10:37\nBrčko: U požaru smrtno stradao dvoipogodišnji dječak\n24.08.2012. u 10:26


Ivanka Tramp je izazvala smeh na ženskom samitu u Berlinu kad je pohvalila svog oca (FOTO) (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n25. april 2017 | 16:21\nIvanka Tramp je izazvala smeh na ženskom samitu u Berlinu kad je pohvalila svog oca (FOTO) (VIDEO)\nNa svom prvom zvaničnom putovanju u novoj ulozi, ona se pojavila na panelu o ekonomskom osnaživanju i preduzetništu žena\nMisterija Ivankinih različitih očiju: Iza njenog pogleda krije se ono što ni Tramp još ne sme da prizna (FOTO)\nĆerka Donalda Trampa je, učestvujući na panelu G20 sa ženama liderima, izazvala smeh u publici kada je pohvalila "zalaganje svog oca" po pitanju žena i njegovu ulogu "vatrenog zagovornika pružanja podrške porodicama i omogućavanja njihovog razvoja", prenosi AFP.\nU međuvremenu, predsednik Donald Tramp napisao je na Tviteru da "se ponosi liderstvom svoje ćerke kad je reč o unapređenju uloge žena u ekonomiji", preneo je AP.\nPogledajte snimak od 13,50:\nPrkosni osmeh devojčice koju su izvukli iz gomile leševa: Smeje se smrti u lice iako je bombardovana njena poslednja nada (VIDEO)\nTramp: SB UN mora biti spreman za nove sankcije Pjongjangu\nTagovi: Angela Merkel, Berlin, Donald Tramp, G20, Ivanka Tramp, Žene


Nove i propuštene šanse Valjeva | VAmedia - info portal\n14/03/2017 14/03/2017 Нема коментара на Nove i propuštene šanse Valjeva\n„Pruga Valjevo-Loznica bila bi gotova 2001. godine da nova vlast od nje nije odustala“, kaže za Vamediu narodni poslanik Mihailo Jokić. Valjevo je neke šanse propustilo, ali ih više ne sme propuštati smatra Jokić.\nNarodni poslanik Mihailo Jokić kaže da je najava izgradnje pruge sve izvesnija i da nikada za takva projekat nije kasno iako su neke dobre šanse za njenu izgradnju propuštene.\n„Ja znam da je finansijska konstrukcija za tu prugu bila zatvorena, Milomir Minić je to vodio i verujte to bi bilo završeno već 2001. godine da se od nje nije odustalo.Desilo se to što se desilo , ta revolucija da ovi koji su te 2000-te došli na vlast , oni su sve što je bilo projektovano, započeto, zamišljeno od prethodne vlasti, oni su to zaustavili, precrtali i tako su precrtali i prugu. I sad kada je ponovo ukazana prilika da se nešto uradi neki kažu pa to neki stari socijalisti vraćaju temu pruge, to se gradi 20 godina i slično. To nije tačno jer je vlast u to vreme fizički bila onemogućena da završi jedan projekat od važnosti za ceo region“, kaže Jokić podsećajući na dobru priliku koju je Valjevo imalo upravo vezano za prugu.\nPo njegovim rečima nije najava izgradnje pruge nikakva demagoška priča niti oživljavanje starih već realna situacija u kojoj BiH iskazuje interesovanje , a istovremeno dolazi i do velikog ulaganja Turske koja to hoće da finansira.\n„Posle dolaska premijera BiH i njegovog sastanka sa premijerom Vučićem pokrenuto je pitanje pruge Beograd –Sarajevo. I u tom konceptu ,ostala je alternativa da ta pruga ide preko Šapca. Da,ostala je dilema kada pruga dodje do Drine da li da ide preko Šapca ili da ide preko Loznice i Valjeva. Naravno da smo mi zajedničkim snagama intervenisali i razgovarali i sa direktorom Železnica jer blizu 50% te pruge je uradjeno . Znači oni koji od toga žele da naprave štos neće uspeti jer stvari koje govore nisu tačne. Sada se ukazuje šansa zbog BiH , zbog Turske, zbog novih odnosa koji se grade. To je visoko ekonomski isplativa pruga i mi se borimo za nju u Beogradu“, objašnjava Jokić dodajući da je nerazmljiva zla namera onih koji to žele da osujete jer ne shvataju da time žele da osujete gradjane Valjeva i samom gradu uskrate brojne mogućnosti.\nJokić kaže da put M4 i upravo deonica od Popučaka do Nepričave povećavaju značaj autoputa koji BiH želi da gradi sa Srbijom. „ Bila je projektovana ta deonica od Valjeva do Ćelija i to je uradio CIP i to je vrhunski uradjeno, ali nema mnogo para i došli smo do toga da je deonica kraća i da to može da se uradi sa manje novca. Zato smo dali predlog minisdtarstvu da CIP uradi nov projekat , ali daleko skromniji. To je bilo predvidjeno ranije spanjanje sa Ibarskom, ali sada imamo nove uslove. Ne treba ni govoriti koliko je to značajna deonica puta za grad“, navodi Jokić.\nValjevo bi se realizacijom ova dva krunska projekta našlo u centru brojnih zbivanja i svakako lider regiona . Retku priliku da neka šansa bude iznova omogućena na ovaj način kaže Jokić , ne dobija se često. On se ipak slaže da postoje neki projekti koji su odavno propušteni i gde se ne može mnogo stanje promeniti. „ Možda nije bilo lepo da sad ja govorim jer sam bio deo te vlasti , ali da smo kupili Uzor čija je cena bila 40 miliona i da imamo te hale sad bi dobili investitore jer sad još jedna Turska kompanija iz oblasti tekstila dolazi u Srbiju. To je velika propuštena šansa, bili bismo jači od mnogih , ali to je propušteno. Sad ponovo Turska dolazi i mi bi mogli to da izlobiramo , ali gde ? Nemamo halu , a mi smo tad u budžetu imali 500 miliona“, kaže Jokić.\nRazgovrajući o prupuštenim šansama za grad Jokić podseća da je i ranije govorio da je grad trebao da učestvuje u kupovini fabrike Gradac pa i da je to odbačeno, a napominje da je po pitanu Srbijanke mnogo ranije trebalo reagovati. „ Mi sada tu ništa ne možemo jer se radi i o medjunarodnimodnosima Srbije i Bugarske , vi znate da se sada rešava pitanje čiji će se zakoni u slučaju Srbijanke primenjivati , da li naši ili njihovi i to sada sve ima jedan drugačiji karakter u koji mi ne smemo da se mešamo , nisu to naše nadležnosti. Ja sam zaista pokušao da i tu nešto uradimo , ali kada je to preraslo u medjunarodno pitanje, ceo slučaj je na drugim organima, pravosudnim izmedju ostalog“, navodi Jokić.


Škola u Priječanima kod Banjaluke u ruševnom stanju | Banjaluka.net\nŠkola u Priječanima kod Banjaluke u ruševnom stanju\nIako je u nekoliko navrata obnavljana, škola u Priječanima kod Banjaluke nije bezbjedna za boravak učenika i nastavnog kadra, a roditelji se pitaju ko će garantovati bezbjednost za đake.\nTrošna baraka OŠ „Jovan Dučić“ u kojoj djeca pohađaju nastavu od prvog do petog razreda, trebalo je da bude srušena prije pet godina. Roditelji su tada zaprijetili da će objekat braniti tijelima, poslije čega je renoviran, ali je garancija na tu sanaciju istekla ove godine.\nDotrajale instalacije su najveća prijetnja, tvrde u ovoj mesnoj zajednici.\n– Objekat nije bezbjedan ni za djecu ni za nastavnike, jer je sagrađen 1969. godine i trebalo je da bude privremeno rješenje. Ipak, nećemo dozvoliti da nam poruše školu prije nego što sagrade novu, jer se plašimo da bismo čekali godinama, a djeca bi ispaštala – rekao je predsjednik Savjeta MZ Priječani Nebojša Tojagić.\nDodaje, da ovo naselje ima lošu vezu sa gradom, pa bi u slučaju rušenja objekta, odvođenje djece u neku od obližnjih škola bio problem i velika obaveza za roditelje.\n– Nije sporno da je naselju potreban novi objekat, ali se plašimo da je upitna volja da se on sagradi – kaže majka školarca koji pohađa ovu školu Marijana M.\nGradska uprava: Za novi objekat urađen idejni projekat\nU Gradskoj upravi kažu da je za novi objekat urađen idejni projekat, a po predračunu, za gradnju je potrebno oko 500.000 KM. Novi školski objekat trebalo bi da sagradi Ministarstvo prosvjete i kulture RS, ali mještanima poručuju da je dosta uloženo u renoviranje barake, zbog čega gradnja nije planirana ni u narednoj godini.\n– U školi su zamijenjeni podovi, saniran krov, napravljena je još jedna učionica, uveden je produženi boravak i obezbjeđeno centralno grijanje – rekli su u Ministarstvu i dodali da podržavaju rukovodstvo škole da idalje obnavlja i ulaže u baraku.\nPrije pet godina inženjeri građevinarstva i arhitekture predložili su da se objekat poruši, jer su utvrdili da je konstrukcija barake toliko oštećena da se ne može rekonstruisati. Istakli su da je prijetnja za djecu, ali je škola ipak renovirana. Ove godine objekat je ponovo pregledao inspektor Gradske uprave ustanovio da „nema vidljivih oštećenja koja bi ukazala na to da je ugrožena stabilnost objekta“.\nGrad na strani mještana\nNačelnica Odjeljenja za društvene djelatnosti Ljubinka Dragojević kaže da Grad podržava roditelje i direktoricu škole u borbi da se u Priječanima sagradi novi objekat.\n– Grad se i do sada uključivao u projekte izgradnje osnovnih škola i sigurno bi i ovaj put naša podrška bila velika – kaže Dragojević.


DOK TRAMP I DALJE ODBIJA PORAZ Bajden u utorak objavljuje kandidate za članove kabineta - Srpskainfo\nDOK TRAMP I DALJE ODBIJA PORAZ Bajden u utorak objavljuje kandidate za članove kabineta\nNovoizabrani američki predsjednik Džo Bajden će u utorak objaviti imena prvih kandidata za članove kabineta, najavio je danas budući šef osoblja Bijele kuće Ron Klejn.\nAko želite da znate o kojim agencijama je riječ i ko će biti na njihovom čelu, moraćete da sačekate da novoizabrani predsjednik to saopšti u utorak, rekao je Klejn u intervjuu za program televizije ABC, This Week, prenosi Glas Amerike.\nDA LI JE PRIHVATIO PORAZ Donald Tramp povlači tužbu\n“NE MOŽE SE ČEKATI POSLJEDNJI MINUT” Tramp otežava pristup informacijama u borbi protiv pandemije\nBajden je obećao da će njegova administracija biti odraz raznolikosti zemlje. Prošle nedjelje je takođe rekao da je već izabrao sekretara za finansije. Donijeli smo tu odluku. Vidjećete da je riječ o osobi koju će prihvatiti svi elementi Demokratske stranke – od progresivaca do umjerenih koalicija – rekao je novoizabrani predsjednik.\nBajden sastavlja novu administraciju dok aktuelni predsjednik Donald Tramp i dalje odbija da prizna poraz i pokušava da preokrene rezultat izbora, iznošenjem neosnovanih optužbi o rasprostranjenoj izbornoj krađi, navodi VOA.\nSvijet Donald TrampDžo Bajdenizbori SAD\nREPUBLIKANCI TVRDE "Ukoliko izgubi od Bajdena, Tramp se ponovo kandiduje 2024."\nBAJDENOV TIM SAMOUVJEREN “Ispratićemo Trampa ako ne bude htio da ode”\nAMERIKANCI JOŠ ČEKAJU NOVOG PREDSJEDNIKA Bajden na korak do pobjede, Tramp nastavlja negodovati\nTRAMP BIJESAN “Pravni tim nedorastao da dokaže izborne manipulacije”\nTRKA ZA PREDSJEDNIKA AMERIKE Bajden nadomak izborne pobjede u Pensilvaniji\nISHOD IZBORA U NJIHOVIM RUKAMA Raste napetost u Americi, ključne države uskoro objavljuju rezultate


Održana 47. redovna sjednica Vlade TK - Živinice Čaršija\nVlada je danas donijela Program raspodjele sredstava sa potrošačke jedinice Pomoć vjerskim zajednicama za 2021. godinu. Ovim programom, prema ranije utvrđenim kriterijima definirana je raspodjela ukupno 250.000 KM. Od ukupno planiranog iznosa 130.000 KM planirano je Islamskoj zajednici u BiH – Muftijstvo tuzlansko Tuzla, 65.000 Srpskoj pravoslavnoj crkvi – Crkvena opština tuzlanska u Tuzli, a 55.000 KM Katoličkoj crkvi za franjevački samostan „Sv. Petra i Pavla“ Tuzli. Sredstva su planirana za programske aktivnosti vjerskih zajednica, za izgradnju, za sanaciju i rekonstrukciju vjerskih objekata i drugo. Kriteriji na osnovu kojih je izvršena raspodjela sredstava su: kvalitet i kompletnost programa, uključenost više sufinansijera, broj korisničkih naselja koja gravitiraju subjektu i broj neposrednih korisničkih domaćinstava.\nNa današnjoj sjednici Vlada je dala prethodnu saglasnost za upis jednog kandidata preko broja kandidata utvrđenog Planom upisa za akademsku 2021/22. godinu, u statusu studenta koji se sam finansira. Radi se o studentu koji je ispunio formalni uslov za upis na studijski program „Opći studij medicine“ integriranog prvog i drugog ciklusa studija Medicinskog fakulteta Javne ustanove Univerzitet u Tuzli i koji je rangiran na Konačnoj rang-listi kandidata na trećem upisnom roku.\nDanas je Vlada dala prethodnu saglasnost Školskom odboru Javne ustanove Osnovna škola „Hasan Kikić“ Gračanica za ustupanje prostorija škole smještenih u objektu „Udružene škole“, na besplatno korištenje Ministarstvu obrazovanja i nauke Tuzlanskog kantona, za potrebe obavljanja poslova Odsjeka za saobraćajnu edukaciju Ministarstva obrazovanja i nauke Tuzlanskog kantona.\nNa današnjoj sjednici Vlada je dala saglasnost na tekst Aneksa II Kolektivnog ugovora o pravima i obavezama poslodavaca i radnika u Javnom preduzeću za vodoprivrednu djelatnost „Spreča“ d.d. Tuzla koji će se zaključiti između Sindikalne organizacije Javnog preduzeća „Spreča“ za vodoprivrednu djelatnost d.d. Tuzla, Samostalnog sindikata zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj industriji, vodoprivredi, ugostiteljstvu, turizmu i trgovini Bosne i Hercegovine kao reprezentativnim sindikatom i JP „Spreča“ za vodoprivrednu djelatnost d.d. Tuzla. Također, saglasnost je data i na tekst tekst Kolektivnog ugovora o pravima i obavezama poslodavca i radnika u Javnom preduzeću za vodoprivrednu djelatnost ”Spreča” d.d. Tuzla koji će se zaključiti između Samostalnog sindikata Javnog preduzeća za vodoprivrednu djelatnost „Spreča“ d.d. Tuzla, kao reprezentativnog sindikata i Javnog preduzeća za vodoprivrednu djelatnost „Spreča“ d.d. Tuzla, kao poslodavca.\nU okviru kadrovskih pitanja Vlada je danas dala prethodnu saglasnost za imenovanje direktora Kantonalne agencije za privatizaciju, te imenovala više privremenih školski odbora u osnovnim školama na području Tuzlanskog kantona Također, Vlada je imenovala člana Upravnog odbora Javne ustanove “Direkcija regionalnih cesta Tuzlanskog kantona”.


UZ MARKA JE SVE MNOGO LAKŠE: Evo sa kojim čuvenim TANDEMOM je Boaći uporedio Marina i sebe | Najnovije vesti - Srbija danas\n18.07.2019. • 17:09 Srbija Danas\nPred start Superlige Srbije.\nRičmond Boaći, napadač Crvene zvezde govorio je za klupski sajt o startu nove superligaške sezone. Napadač iz Gane je posebno naglasio sjajnu saradnju njega i Marka Marina i uporedio ih sa čuvenim tandemom Barselone iz prethodne decenije koji su činili Samjuel Eto i Andres Inijesta.\n- Navijači nam mnogo znače, svi dobri rezultati su i njihova zasluga. Fantastična atmosfera dočekala nas je na prvoj utakmici na Marakani u Evropi, a uveren sam da će tako biti i na startu domaćeg prvenstva. Nedostajale su nam takmičarske utakmice i najbolja podrška sa tribina. Sada krećemo u novu sezonu i pozivam sve kojima je crveno-bela boja u srcu da dođu u subotu i podrže nas.\n- Mnogo podiže samopouzdanje igraču kada prođe ceo pripremni period sa ekipom, bez ometanja. To da je snegu da trčiš, da se boriš i da uradiš šta god poželiš sa loptom. Poslednjih mesec dana prethodne sezone sam propustio zbog povrede, nije mi bilo lako, ali zato sam sada još jači – poručio je Boaći.\nPodsetimo, Crvena zvezda u subotu od 20 časova započinje novu sezonu u Superligi mečom protiv ivanjičkog Javora.\nRičmond Boaći FK Crvena zvezda FK Suduva Marko Marin FK Javor\nTRAŽE GA MNOGI: Milutinov spreman za Kinu, ali bilo je i priče o nastavku klupske karijere (FOTO)\nURADIO JE NEŠTO ŠTO SE RETKO VIĐA: Saša Lukić OVIM gestom oduševio Apenine i postao IKONA tifoza Bikova\n18.04.2021. • 17:28\n18.04.2021. • 17:17\n18.04.2021. • 17:08\n(UŽIVO) Zvezda vodi u Ljubljani


Tema: "Upotrebljiva" sprej sušara\nForum / Tehnologija mleka / "Upotrebljiva" sprej sušara\n"Upotrebljiva" sprej sušara\nČlan 495 20-06-2010\nda li neko slučajno ima informaciju o nekoj sprej sušari koja momentalno nije u pogonu a postoji šansa da bi mogla da se ponovo pokrene?\nU prevodu, da li u našoj zemlji postoji firma koja je iz nekog razloga zaustavila pogon sprej sušare.\nPod sprej sušarom podrazumevam onakve kakve se koriste u npr. industriji mleka za mleko u prahu. Sa direktnim kontaktom sa medijumom za zagrevanje vazduha ili indirektnim, sve jedno.\nČlan 2.560 22-06-2010\nPostoje dve mlekare koje poseduju susare Ali nijedna ne radi.\nPrva je Solventa doo – Mlekara Pancevo a druga je DZERSI doo iz Knjazevca, obe su u stecaju, tako da je nemoguce bilo sta dogovoriti.\nČlan 495 30-06-2010\nUf, to je baš nezgodno…\nTaj prokleti stečaj… Ne znam da li još neko sem mene deli isti utisak da je sve više stečajeva i „neupotrebljivih“ fabrika u okolini…\nKao tehnologa nikada me nije preterano zanimalo šta znači kada fabrika ode pod stečaj, mislio sam da je to posao pravnika i ekonomista i da stečaj postoji kako bi i oni imali šta da rade. Bogu hvala nisam bio u prilici da radim u jednoj takvoj. U poslednje vreme sve više se srećem sa ovakvim slučajevima… Više nego tužno.\nAkaricu pa zasto se sikiras ako stvarno zelis susaru kupi je od DZERSIJA oni je prodaju to je nova susara tek je u probnom radu naj novija DANSKA tehnologija licno sam je video jer sam sa njima saradzivao i ostali su mi poprilicno duzni.Ako si stvarno zainteresovan mogu ti dati telefon stecajnog upravnika pa je kontaktiraj i raspitaj se oko cene.Samo da znas to je velika masinerija ceo pogon .\nČlan 158 16-11-2010\nEvo Doma ti je dao odlican predlog. Retko se danas srece tako nesto. Nasa drzava uvozi mleko u prahu, a najnovija tehnologija cami u nekoj firmi u stecaju. Pozovi Domu i kontaktiraj stecajnu upravnicu za cenu i ostale uslove, pa onda Fond Za Razvoj Republike Srbije da ti daju povoljan kredit za pocetak posla.


September 22, 2012 Autor/ka: Gi Debor 0 komentara\nŠta je to jedna i jedina ljubav? Odgovoriću samo u prisustvu advokata… Predivna cepanja vulkanskih ostrva… Sreća je nova ideja u Evropi… Nikada nećemo zaboraviti ovu ukletu planetu… Ova civilizacija je u plamenu. Sve se urušava i tone. Kakvo divno torpedovanje! * Ono što vidim, kada pogledam unazad, na prolazak […]\n< Prethodno 1 … 571 572 573 574 575 … 603 Sledeće >