Istinomer - Narod sa poslovicom "strpljen-spasen" nema čemu da se nada\nPočetna Članci Analize Intervju Narod sa poslovicom "strpljen-spasen" nema čemu da se nada\nNarod sa poslovicom "strpljen-spasen" nema čemu da se nada\nSiniša Dedeić Siniša Dedeić\n"Svaka država se najviše plaši humora. Trenutak kada se strašna, užasna vlast i neka jako dramatična tema pojave u, na primer, Koraksovoj ili Petričićevoj karikaturi, tog trenutka počinje oslobađanje od straha. Tog momenta možete da dišete slobodno. A trenutak kada kažete: „Ništa mi nije smešno“ znači da imate unutrašnji psihološki problem, da sebe doživljavate previše ozbiljno. Glavni problem svih frustracija ljudske psihe jeste što neke svoje elemente doživljavamo previše značajanim, a neke druge potpuno zapostavljamo. Odatle počinju kompleksi i svi mogući oblici psiholoških poremećaja“, kaže u razgovoru za Istinomer Nebojša Romčević, dramski pisac i profesor Fakulteta dramskih umetnosti, scenarista satiričnog filma „Stado“, koji upravo puni bioskope u zemlji i regionu.\nNebojša Romčević / Foto: Istinomer\nU jednoj sceni „Stada“ glavni junaci, koji su kao poslednju opciju za rešenje svojih problema prihvatili učlanjenje u stranku na vlasti, na proslavi te partije, zgađeni celim prizorom, povraćaju na bini. Da li je upravo stomak najvažniji graničnik u životu, zbog koga se prave truli komporomisi, ali koji i postavlja liniju i kaže - ovo ne mogu da svarim?\nTo je tačno. Ta scena je dokaz postojanja moralnog bića koje se odupire razumu. Razum vam govori da je mnogo jednostavnije da se učlanite u bilo kakvu vladajuću stranku, ali ima nešto što ostane u vama što izaziva gađenje prema samom sebi. Kao i prezir vaše dece, bez obzira na to što im priuštite novcem, oni znaju šta je pogrešno. Razumem kada neko posegne za tim aktivizmom u trenutku kada je nečija glava u pitanju, ugroženo zdravlje, ali s druge strane, oni koji se učlanjuju da bi imali još 100 kvadrata ili 1.000 kubika, za mene predstavljaju apsolutno moralno dno. To su ljudi bez uverenja, ali opasni po državu. Pohlepa je ta koja ih motiviše da ujutro ustanu i uveče legnu. Neoprostiv je ulazak u politiku bez jasne ideologije, slike sveta koju želite da podelite sa drugima.\nDakle, najmoćniji su oni sa najjačim stomakom, najmanje gadljivi?\nTako ispada. Oni koji su u sebi ugušili moralno biće, oni nemaju problem da se ujutro pogledaju u ogledalo. Kada sam u retkim prilikama bio sa ljudima iz političkih partija, shvatio sam da oni funkcionišu kao nema vrsta sekte. Kada sede zajedno potpuno su uvereni da su u pravu, dele istu sliku sveta, ali ne ideološku, nego o tome ko su prijatelji, a ko neprijatelji. Nekom sa strane izgleda kao da su svi na istoj drogi. To je neki adrenalski udar: gospodariti drugima, pomerati ih po horizontali i vertikali. Njima je adrenalin u glavi, moralno pitanje ne stiže da se postavi, a misle da ostatak sveta nije u pravu. Ovo se odnosi na sve vlasti.\nZato je skidanje sa te droge tako teško?\nTo je generalno zanimljiv psihološki fenomen koji bi valjalo proučavati kada on ne bi uništavao živote ostatku društva. Ulazite u nekakva udruženja i dovodite sebe u situaciju da na vas kao odraslog čoveka viče neka budala, naziva vas magarcem, a vi morate da stojite mirno i posle odete kući svojoj deci i učite ih šta je to biti čovek. Čuvene su scene, kojih se sećamo, kada odrasli ljudi trpe da ih drugi tretira kao idiote, a da niko ne ustane i kaže: „Ne možeš tako da razgovaraš sa mnom!“ Očigledno je da su žrtvovali sopstveni obraz i integritet za nešto što smatraju da je važnije. A to sigurno nije dobrobit Srbije.\nTakođe, glavni junak „Stada“, po ulasku u partiju, konstatuje – nisam više deo stada, sad sam deo čopora. Da li je naivno očekivati da na vlast dođe neko iz stada, a da ne postane deo čopora? A posebno da ne pretenduje na to da bude čobanin?\nAko u sebi nemate nešto predatorsko ne možete postati deo čopora. Bilo je slučajeva da neko ostane deo stada, kao takvi mi na pamet padaju Gandi ili bivši predsednik Urugvaja Muhika. Ali, dolaskom na vlast i vaša okolina se promeni, pa počnete da verujete da ste bezgrešni. Sećamo se priče o rimskom caru koji je imao roba čiji je zadatak bio da mu stalno ponavlja – „Ti si smrtan“. Kod nas je obrnuto, govore – „Ti si savršen“. Čak i ako u vlast uđete kao jagnje, kao nosilac plemenitih ideja, sva je prilika da će vas okolina promeniti.\nDa li biračko telo uopšte traži jagnje?\nPostoji teorija da odgovornost predajemo drugome u ruke i ostanemo moralno čisti, a posle likvidiramo čobanina i ostanemo sa čistim rukama. Narod koji ima rečenicu „strpljen-spasen“ nema čemu da se nada, jer u tom trpljenju su koreni svih naših frustracija. „Nemoj da se ističeš, jer ekser koji proviri prvi će biti ukucan“, mislim da u tome leži prljava igra koju narod igra sam sa sobom. Od Miloša Obrenovića do danas nastojimo da delegiramo naše sudbine i ne pruzimamo odgovornost, nego to prepuštamo vladaru, a onda ga likvidiramo i tražimo drugog. To je istorijska adolescencija.\nPre tačno deset godina, u upitniku nedeljnika „NIN“ na pitanje „Ko će da vlada Srbijom kroz deset godina?“ odgovorili ste: „Radikalno-demokratska srpsko-evropska koalicija, a predsednik vlade biće šizofreni bog Janus“.\nDa li je moguće? Apsolutno je tako! Ovi na vlasti su potpuno bez ideologije, a ovaj čovek ima hiljadu lica. Au, kako sam ponosan na sebe (smeh).\nPotpisali ste apel 100 javnih ličnosti da se zaštitnik građana Saša Janković kandiduje za predsednika Srbije.\nDa, mada nisam siguran da je to moj posao. Posao intelektualca je da se bori za principe, a ne za osobu. Jankovića sam podržao da bi postojao princip demokratičnosti, da bi se pojavila protivteža, a da li je to on ili neko drugi potpuno je nebitno. Neohodno je da se stvori snažna opozicija, a posao intelektualca je da bude opozicija svakome ko dođe na vlast. Sutra će Janković, ako dođe na vlast, u meni imati opoziciju, jer moja podrška je principijelna, a ne personalna. Učinio sam to kako se ne bi desilo ludilo potpune nekritičnosti, kome sada prisustvujemo, da neko pomisli da je sve moguće i da je svaka ludost koja se izrekne postaje skoro projekat. Svaku vlast treba kritikovati, a sadašnja vlast u Srbiji podložna je kritici na različitim nivoima, najviše zbog načina na koji funkcioniše. Mora da postoji kontrola, jer ovo ni za koga nije dobro. Vlast verovatno misli da im je opozicija samo smetnja, a da nema opozicije verovatno bi pola stanovništva živelo sa fantomkama preko lica.\nNakon tog apela bilo je različitih reakcija u javnosti.\nKada se kaže lista 100 javnih ličnosti to podrazumeva neku koheziju između njih, a ja većinu i ne poznajem. Video sam da je to naišlo na neverovatan odijum u jednom delu javnosti, što je, pre svega, za čuđenje, jer zašto bi se neko uzbuđivao što nekih 100 ljudi podržava nekog čoveka? Zbog čega bi ih neko nazivao izdajnicima i plaćenicima? Da biste izdali mora da postoji nešto što biste izdali. Ja ne znam šta kod nas postoji što bi moglo da se izda.\nKada govorite o intelektualcima u Srbiji, pominjete da se oni doživljavaju kao „šesti prst na rukavici, prva karika u lancu društvene ishrane, najizlišnija društvena grupa u savremenoj Srbiji, neka vrsta dekoracije čije odsustvo niko ne bi ni primetio“.\nIntelektualci imaju potrebu da čuju samo intelektualce, koji već uglavnom misle kao oni. Domašaj intelektualca je iz godine u godinu manji, jer je intelektualni potencijal sve manji iz godine u godinu. Ovde uglavnom ostaju ljudi koji nemaju volje, nerava ili spososbnosti da razumeju složeniju poruku, već padaju na retoričke figure, jednostavna rešenja, na fraze i floskule. To mogu donekle da razumem, jer je možda stanovništvo psihofizički iznureno, voli da sve gleda crno-belo. A svet nije crno-beo. „Da“ i „ne“ je ono što prosečan čovek želi da čuje, „reci mi je li tako ili nije“. Intelektualac vam ni na jedno pitanje ne može odgovoriti sa da ili ne, zato što ozbiljno shvata svoj posao. Pravljenjem stanovništva na „mi i oni“, simplifikuje se slika sveta u kojoj je umornom pojedinicu lakše da se opredeli.\nPostoje mišljenja da naša politika liči na bulevarsko pozorište i da scenario koji se nudi nije ništa ozbiljniji od onog u pozorištu sa jeftinim humorom.\nVučić je tužan što nema podršku elite, pa se to pretvara u jednu vrstu gneva i prezira. Nemoguće je da premijer očekuje podršku elite, mada ne volim taj termin. Nije naš posao da podržavamo vlast, ona ne može biti idealna, ali to ne znači da odustajamo od borbe za idealnu vlast. Mislim da je pre u pitanju postromantizam, nego bulevarsko pozorište. Kad je drama u pitanju, sa romantizmom smo završili krajem 19. veka, ali po povratku Karađorđevića i krizama sa Austrijom bila je potrebna nacionalna homogenizacija, pa smo imali buđenje romantizma. Onda se to desilo i devedesetih godina, i u pozorištu, i u literaturi, poručivalo se da je ceo narod bezgrešan i da su svi protiv nas. Nacionalni romantizam pokušava da pokaže da smo bolji od drugih i da je to što nam nije bolje zasluga drugih, koji su zli. Sada ponovo imamo talas nacionalnog romantizma, a ne znam odakle on crpi energiju. Mislim da se to vuče iz osećanja opšte nepravde. Evo Dačić kaže: „Ako nam uvedu vize i mi ćemo njima, neće oni moći s nama kako hoće“. Da se ne lažemo, s nama može svako kako hoće, ali ne samo s nama nego sa svim malim zemljama. Ako ste stalo „kratki“ za dve, tri milijarde dolara, ne možete pričati o sopstvenoj nezavisnosti. Zna se da su vlasnici svih malih država bankarski sistemi, a ne vlade tih država.\nSvojevremeno ste za jedan nedeljnik pisali TV kritiku. Gledate li danas televiziju, za koju se tvrdi da emitovanjem rijaliti programa doživljava svoj poslednji stadijum? Čak se i učesnici u političkom životu neretko ponašaju po principima tog programa.\nZbog svog posla ozbiljno gledam televiziju, ali moram da priznam, informativni program ne toliko, najčešće samo pročitam kajron. U siromašnim društvima, poput našeg, rijaliti se pokazao kao način opstanka televizije. Malo investiranja, a velika gledanost. Potpuni poraz duha i televizije i gledališta. Ali, čini mi se da je ta era prošla. Već je oveštalo porediti vlast i rijaliti, a to nije fer prema rijalitiju, jer tamo samo jedan dobija, a u vlasti svi dobijaju. Sećam se jedne situacije koja se ne bi mogla svrstati u rijaliti šou, već pre u drame postekspresionizma. To je bilo onda kada je Vučić sam sebe odveo na poligraf, pa se potom pojavio ministar unutrašnjih poslova, a iza njega gomila maskiranih policajaca. To je za mene bio vrhunac dezorijentacije. Ne znate šta je bilo luđe tog dana. Ne pamtim da se u medijskoj slici sveta dešavalo nešto ravno tome. Ne sećam se da je i jedna vlast tako koristila medije - da sama sebi puca u oba kolena. Da sama sebe izvrgne ruglu.\nA gledate li prenose iz Skupštine?\nNe, ali bi trebalo da gledamo. Skupštinski skandali su pojeli funkciju parlamenta. Javne rasprave o vrlo bitnim stvarima su obesmišljene. Protiv sam toga da se a priori odbacuje dobar predlog, dolazio on iz vlasti ili opozicije. Skupštinu kao instituciju ne bi trebalo odbacivati a priori zato što se u njoj nalaze neodgovorne osobe. Ona propisuje zakone po kojima ćemo živeti. To je kao kada bismo bili nezainteresovani za sopstveno i zdravlje svoje porodice. Svađe i uvrede su smišljene da ne bismo obraćali pažnju na samu suštinu funcionisanja skupštine, a to je donošenje zakona. To je kao da gledate čoveka koji vadi zeca iz šešira, a simultano vodi ljubav sa vašom ženom. A vi gledate u zeca. Čak ni ti učesnici u debatama uglavnom ne znaju o čemu pričaju, jer im je mnogo lakše da se napadaju zbog toga ko je kad krao. Pa svi su krali, kradu i krašće, zato što imaju idealno stanovništvo nezainteresovano za sopstvenu sudbinu.\nNe skrivate svoju skeptičnost prema Evropskoj uniji. Da li su koreni toga u 2006, kada ste zbog greške administracije i zamene identiteta proveli dva dana u pritvoru na pariskom aerodromu 'Šarl de Gol'? O tome ste napisali i dramu „Pasivno pušenje“.\nTo je bilo dragoceno iskustvo. Ne bih da se pravim važan, ali mislim da bi svako trebalo da provede neki dan na robiji, pogotovo toj internacionalnoj, jer je to koncentrat sveta. Nalazite se u zatvorenom prostoru sa socijalnim talogom čovečanstava. Za mene je najjača metafora bila kada se ti ljudi koji stoje iza jednog staklenog zida dive „konkordu“ koji je parkiran pisti. Pritom je taj „konkord“ prestao da leti, on je samo spomenik. To je za mene metafora zapada i ostatka čovečanstva. Vi se divite nečemu što nema upotrebnu vrednost.\nIpak, rekli ste da nemamo izbora, jer „ne možemo državu spakovati u dva kofera i odvesti na Karibe.“\nEU ne može samu sebe da definiše, jer će se ogromna demografska promena desiti posle talasa izbeglica. Taj novi Evropljanin će biti i Arapin, i Sloven, i Nemac i Turčin u jednoj osobi. Ko će on biti i u šta će verovati? Mislim da se istorija našla pred zagonetkom pred kojom se nije ranije nalazila. Našu istoriju od 19. veka do današnjih dana obeležila je dilema - Rusija ili Zapad. U jednom trenutku da li Rusija ili Austrougarska, u drugom Rusija ili Engleska. Naša geografija određuje našu šizofrenost. I sam naš grb ima šizofrenog orla koji ne zna gde da pogleda, na istok ili zapad. A mi se ne možemo konačno opredeliti. Ne možemo reći da smo ušli u EU, jer to podrazumeva svršenu radnju, a to u istoriji ne postoji. Mislimo da kada uđemo da se nešto završilo, ali se ništa nije završilo niti ulazak postoji kao nešto iza čega smo kročili. To je samo transponovanje jednog broja zakona, od kojih nam neće biti bolje makar narednih 10-15 godina. Mi dolazimo tamo samo da budemo tržište. To je kao da uzmete loptu i igrate sa NBA košarkašem i kažete - nas dvojica igramo. Ne, ne igrate, vi njemu dodajete loptu, a samo smo u istom dresu.\nOvih dana navršilo se tačno dvadeset godina od početka velikih tromesečnih protesta. O tim događajima ste napisali dramu „Kordon“, na osnovu koje je Goran Marković snimio film.\nTu dramu sam pisao za vreme demonstracija i trebalo je da se igra tada u pozorištu, ali su se neki ljudi uplašili, Milošević je još bio na vlasti, i nije igrana. Napisao sam da kordon čeka vreme koje će mu upisati smisao. I to se desilo posle Petog oktobra. Čim se promenila vlast „Kordon“ je došao na red. To je priča o policajcima koje vlast gurne da počine strašne zločine, upropasti im živote i onda ih odbaci.\nČini li vam se da smo od devedesetih opisali pun krug i da je većina aktera tih godina opet na sceni?\nMislim da je sadašnja vlast petoprocentni rastvor one Miloševićeve vlasti, ali to ne znači da je taj koncentrat dobar za bilo koga. Ipak, tenzije su manje, iako se u medijskom prostoru održavaju kao neki užas koji samo što nije. Sećam se tih situacija ispred kordona policije na demonstracijama na koje sam vodio sina, koji je tada bio mali. On je zaboravio sve iz tog perioda osim tih slika. Ne pamti koliko sam se ja mučio da nabavim jelku za Novu godinu i skupim pare da mu nešto stavim pod tu jelku. Nit se seća jelke, niti bilo čega drugog, ali se seća kordona. To su stvari koju ne možete da oprostite nijednoj vlasti na svetu. Nijedno dete ne sme da prisustvuje takvim situacijama, a naročito ne ako su one posledica odbrane jednog režima.\nU svom pisanju najčešće pribegavate humoru. Kažete da strah izaziva osećanje da se ono što se nama događa nikome nije desilo, a „humor upravo pokazuje da su naši problemi slični problemima miliona drugih ljudi, i samim tim zaslužuju da budu skinuti sa pijedestala tragičnog“.\nMislim da je humor najplemenitija delatnost ljudskog bića. Nema veće satisfakcije od toga da nekoga dovedete u stanje da se zaceni od smeha. Humor je trijumf duha nad sudbinom. Čitao sam neke dokumente vezane za prelazak srpske vojske preko Albanije u Prvom svetskom ratu. U trenucima kada na svakih deset koraka neko umire, oni su došli do takvog duhovnog nivoa da su pravili štosove, znajući da će ogroman broj njih umreti. Oni sopstvenu poziciju nisu doživljavali tragično, jer posle jednog užasnog nivoa tragedije nemaju kuda nego put humora. Sećam se kada je za vreme bombardovanja na Zvezdari pala neka strašna bomba, a iste noći smo imali i zemljotres. Svemu tome smo se smejali, jer je to bilo apsurdno koliko je strašno. Problem je kada u svom životu nismo napravili hijerarhiju vrednosti, već u nečem trećerazrednom pronalazimo smisao života. Šta može biti smisao života nego uživati u njemu kakav god da je? Mi postojimo igrom slučaja i taj slučaj se više nikada neće ponoviti. I zar treba dozvoliti da ta igra slučaja bude potpuno upropaštena nečim što zapravo ne čini osnovu mog života?! Nije osnova mog života da li ću kupiti novi auto, nego da li me neko voli ili ne.\nIli povećanje BDP-a za 1,4 odsto.\nUpravo tako. Problem sreće nije državni problem. Ne postoje srećni narodi, nego srećni pojedinci koji umeju da shvate život. Nas nijedna vlast neće učiniti srećnim, nego nas srećnim čine naše interakcije. Mi kao narod imamo problem da dišemo slobodnije, da opustimo ramena, da nismo stalno u gardu. Suviše sebe žalimo, a premalo se sebi sviđamo.\nNebojša RomčevićmedijiintelektualcivlastAleksandar Vučić


Kolumne & novosti: Ko je zapadu denuncirao vladu Srbije\nKo je zapadu denuncirao vladu Srbije\nZlatko Minić, tekst za Peščanik.net, 13.10.2020.\nProšlo je 10 dana otkako je objavljena izjava Aleksandra Vučića da je u Vladi Srbije u prethodnom mandatu bilo mnogo korupcije, a još nema informacija o tome šta je Tužilaštvo za organizovani kriminal preduzelo tim povodom. Da u Vladi ima korupcije tvrdili su do sada i opozicionari, na slučajeve koji bude sumnju na korupciju ukazivala su (bar do pre par godina) i neka nezavisna tela, pisali su, i dalje pišu, o tome mediji, organizacije civilnog društva. Ali, sve su to neozbiljni bašibozuk, politikanti i kritizeri. Sad je optužba stigla sa najvišeg mesta.\nDa li je to najviše mesto pozvalo TOK na razgovor ili zatražilo od policije da obavi taj razgovor i istraži kakvim informacijama raspolaže sagovornik austrijskog „Klajne cajtunga“? Onaj čiji je intervju bio povod da ovdašnji mediji objave da je on „traženi sagovornik međunarodnih medija, što i ne čudi s obzirom na to da već godinama radi na smirivanju tenzija na Balkanu, istovremeno upirući svim silama da srpsku ekonomiju ubaci na pravi kolosek“, a „kako je u tome (smirivanju i upiranju, prim Z.M.) izuzetno uspešan, zapadni mediji, koji su ranijih decenija bili zatvoreni za mišljenja političara iz Srbije, sada sve više žele da čuju recept njegovog uspeha“.\nA recept uspeha je, izgleda, otkriti korupciju u Vladi i potom „preporučiti“ značajne promene, kako bi korupcionaši bili kažnjeni sedenjem na klupi za rezervne igrače. Gde ćeš težu političku kaznu, pitajte Gašića. Istina, za korupciju postoje i neke druge sankcije, ali pustimo nadležne organe da rade svoj posao. Neće valjda predsednik Srbije da vrši pritisak i da sam poziva tužilaštvo da im iznese svoja saznanja. Javiće se oni sami.\nDobro, dosta je bilo šala i viceva, znamo svi da je ovaj provizorijum u kome živimo crna komedija, groteska, farsa. I tužilaštvo je, valjda, shvatilo da je bespredmetno baviti se Vučićevim izjavama, pokušavati uhvatiti za rep ili glavu taj niz laži, poluistina i neistina. Sve se to stopilo u predstavu za publiku i borbu za rejting. Nema mnogo razlike između priče o tome koliko je predsednik bio težak i dugačak kad se rodio, koliko je bila prosečna plata pre 10 godina, a kolika će biti za dve i po godine, između recepta za punjene lignje i uputstva kako se koristi respirator koji će predsednik doneti iz magacina lično pilotirajući avionom. Varijacije zavise od toga kome je priča namenjena.\nOva o korupciji u Vladi, inače mali deo mnogo veće kuknjave za „Klajne cajtung“ i ORF o nepristojnim i lošim ponudama EU u vezi sa rešavanjem pitanja Kosova i odnosa sa Kinom i kineskim investicijama, pojavila se neposredno pred objavljivanje izveštaja Evropske komisije o Srbiji u kome je (ostavimo Kinu i Kosovo po strani), očekivano, kritikovano stanje u vezi sa korupcijom.\nVučić se, komentarišući izveštaj, bavio upravo odnosima sa Rusijom i Kinom, nabavkom oružja i vojne opreme, demonstracijama i (zlo)upotrebom policije, cinično je „prihvatio odgovornost“ u vezi sa funkcionerskom kampanjom, žaleći se da i drugi to čine ili su činili, ali o korupciji se nije izjašnjavao.\nTo u vezi sa korupcijom su, valjda, oni neki drugi, koji će, što se njega kao predsednika stranke tiče, biti kažnjeni. Jer za strano tržište, što bi se reklo, u verziji za Eurosong, dotle sežu njegove ingerencije. O svemu ostalom brinu nadležni organi. U verziji za Beoviziju Vučić peva pesmu na jeziku svojih glasača – neuvijeno poručuje da se samo on pita o svemu.\nAli, hajde pred kraj ove tragične farse (mislim na tekst, naravno, ne na period Vučićeve vladavine) da se zapitamo šta je to što bi neki soroševski denuncijant mogao zapravo da prijavi svakolikoj austrijskoj i evropskoj javnosti kao slučajeve korupcije u vladi.\nDa li bi se požalio na projekat Beograd na vodi, na poreklo novca, na zemljište dato bez naplate 300 miliona evra naknade za građevinsko zemljište, na poslove izgranje auto-puteva bez konkurencije, sa cenama po kilometru koje vrtoglavu rastu u proteklih pet godina od 5,6 do 17 miliona evra po kilometru, da li bi iskazao sumnju u vezi sa nabavkom oružja i vojne opreme pod opskurnim uslovima i plaćanjem tih nabavki prebacivanjem novca sa konta drugih ministarstava preko budžetske rezerve, da li bi tražio da se istraže tetka i 24 stana, prodaja oružja…\nIli bi možda otkrio da je pomoćnica ministra poljoprivrede, za koju se ne zna „odakle je došla“, tražila 1.000 evra mesečno da bi namestila nabavku za neku firmu? Pa da zaključimo da smo i taj problem sa Vladom rešili.\nLabels: Zlatko Minić


Želite da dobijete besplatne žetone i poklon kartice? Došli ste na pravo mesto! Ovde možete pronaći kompletnu listu najprivlačnijih i najisplativijih ponuda na FreeVideoChat69.com.\nPosetite FreeVideoChat69.com sa svog mobilnog uređaja i zgrabite svoj bonus čak do 100 žetona!


Razgovori o saradnji s Preporodom i Univerzitetom i susret s Azharovcima - Muftijstvo tuzlansko\nTokom dana 20. oktobra 2014. godine muftija tuzlanski Vahid-ef. Fazlović je imao niz susreta u svome uredu u Tuzli\nTokom susreta s rektorom Univerziteta u Tuzli dr. Enverom Halilovićem muftija Fazlović je razgovarao o saradnji Muftijstva i Univerziteta i o načinima unapređenja te saradnje.\nMuftija Fazlović je razgovarao s prof. Azrom Gazibegović, predsjednicom Kantonalnog odbora Bošnjačke zajednice kulture Preporod za područje Tuzlanskog kantona. Razgovarano je o radu ove kulturne institucije u Tuzli i na širem području Kantona, kao i o modelima saradnje s Muftijstvom tuzlanskim.\nOvaj dan je obilježen i susretom muftije Fazlovića sa studentima najstarijeg islamskog univerziteta Al-Azharom u Kairu. Bila je ovo prilika da peterica naših studenata, koji su svi završili Behram-begovu medresu i pri kraju su svoga studija u Kairu, informiraju muftiju o svojim studijama i planovima koji stoje pred njima. Kazali su da se, uz njih petericu, još pet bosanskih studenata obrazuje na Al-Azharu.


Osnovna delatnost Kontrole letenja Srbije i Crne Gore SMATSA doo predstavlja pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi.\nSMATSA Centar za obuku ANS osoblja je vodeća ustanova u jugoistočnoj Evropi za obuku vazduhoplovnog osoblja.\nKontrola letenja Srbije i Crne Gore SMATSA doo je 8.…\nČime se bavi SMATSA\nOsnovna delatnost SMATSA doo predstavlja pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi (Air Navigation Services Provision), dok se dodatne usluge odnose na školovanje kontrolora letenja, kalibražu zemaljskih radio navigacionih sredstava (ZRNS), konsultantske usluge i održavanje vazduhoplova.\nUpravljanje vazdušnim saobraćajem u SMATSA doo bazirano je na tehnologiji koja prati aktuelne standarde iz oblasti vazduhoplovne industrije podrazumevajući implementaciju najnovijih sistema kako bi se obezbedio optimalan kapacitet vazdušnog prostora i povećanje efikasnosti letenja u svom prostoru nadležnosti.\nSMATSA Centar za obuku ANS osoblja je vodeća ustanova u jugoistočnoj Evropi za obuku vazduhoplovnog osoblja. Već više od 50 godina, počevši od 1964. godine po sertifikovanim, međunarodno priznatim programima se obučava vazduhoplovno osoblje kontrole letenja, ali i drugih vazduhoplovnih profila i institucija.\nPored konsultantskih usluga održavanja vazduhoplova, SMATSA.pruža usluge kalibraže zemaljskih radio-navigacionih sredstava (ZRNS) iz vazduha i provere letnih procedura kako za sopstvene, tako i za potrebe eksternih korisnika. Provera i kalibraža uređaja vrše se u skladu sa zahtevima i preporukama definisanim u ICAO dokumentima Annex 10 i 14 i Doc 8071.\nServisi kontrole letenja Srbije i Crne Gore - SMATSA\nRADIMO ZAJEDNO I IMAMO ISTI CILJ\nKriza bez presedana, uzrokovana pandemijom virusa COVID-19, koja je tokom godine pogodila ceo svet, donela je neizvesnost u mnogim aspektima života, a pogotovo u sektoru vazdušnog saobraćaja, koji se u periodu od marta do juna 2020. godine suočio sa padom broja letova od oko 90%. Sa izbijanjem pandemije, počelo je i zatvaranje međunarodnih aerodroma širom Evrope i zatvaranje granica, prizemljenje avio kompanija, kao i ograničavanje i ukidanje putovanja uopšte. U vazdušnom prostoru nadležnosti SMATSA doo, u prvih devet meseci 2020. godine, zabeležen je pad broja letova od 56% u odnosu na isti period prethodne godine. I dalje nije moguće sa preciznošću predvideti period oporavka vazdušnog saobraćaja, odnosno trenutak kada će se broj letova vratiti na nivo od pre pandemije, iako postoje predviđanja određenih institucija kao ACI, IATA, ICAO, Eurocontrol. Očekuje se da će oporavak biti spor i da će zavisiti od mnogo faktora koji se u ovom trenutku ne mogu sa preciznošću proceniti, kao što su: ukidanje restrikcija i otvaranje granica država, promene u ponudi (kapacitet avio prevozilaca, eventualna bankrotiranja, smanjenja flote, itd.) i potražnji (povećan strah od letenja i zaražavanja, smanjenje biznis putovanja, itd), socio-ekonomski faktori, kupovna moć, moguća recesija. Uglavnom se procenjuje da će se broj letova iz 2019. godine moći dostići tek u periodu između 2023. i 2025. godine. I u uslovima smanjenog obima saobraćaja, SMATSA doo nastavlja da pruža usluge bezbedno, redovno i ekspeditivno, svim učesnicima u vazdušnom saobraćaju.\nBroj IFR letova u 2022. godini u odnosu na 2021. godinu\nUkupan broj IFR letova u 2022. godini\nBroj letova u vršnom danu u 2022. godini\nUkupan broj IFR letova u 2021. godini\nBroj IFR letova u 2021. u odnosu na 2020. godinu\nBroj letova u vršnom danu u 2021. godini


Organska kiselina - Wikipedia\nStrukture nekih slabih organskih kiselina: fenol, enol, alkohol i tiol\nOrganska kiselina je organski spoj sa kiselim osobinama. Najčešće organske kiseline su karboksilne kiseline, čija je kiselost posljedica prisustva karboksilne funkcionalne grupe. Sulfonske kiseline sadrže OSO3H grupu i jače su kiseline od karboksilnih. Ostale funkcionalne grupe koje mogu dati kiselost su hidroksilna (-OH), tiolna (-SH) i enol grupa. Fenoli su zbog prisustva -OH grupe vezane za aromatski prsten kiseli spojevi.\nOrganske kiseline su većinom nepotpuno disocirane u vodi, za razliku od jakih mineralnih kiselina. Organske kiseline sa niskom molekularnom težinom se uglavnom miješaju sa vodom, dok su kiseline sa većom molekularnom težinom (npr. benzojeva kiselina) u neutralnom obliku nerastvorljive u vodi.\nNedovršeni članak Organska kiselina koji govori o hemiji treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Organska_kiselina&oldid=2976514"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 13 januar 2019 u 15:13.


Jedinstvena ponuda /Aplicirajte online i "Osvježite se" uz akcijsko finansiranje / Radio Sarajevo\nBBI Bank/Aplicirajte online i "Osvježite se" uz akcijsko finansiranje\n23. 07. 2021. u 10:18:00 Promotivni tekst\nPosebna ponuda odnosi se na finansiranja do 50 hiljada KM bez hipoteke za rješavanje potreba svake porodice, bilo da je riječ o finansiranju kupovine, izgradnje ili adaptacije nekretnine, kupovini novog ili polovnog automobila ili za one kojima je potrebna dodatna gotovina.\n„Ponekad nam je za ostvarivanje osnovnih životnih potreba neophodno vrlo malo, a BBI je tu da olakša dolazak do finansijskih sredstava. U ova izazovna vremena BBI banka je tu i uvijek na usluzi klijentima kojima želimo pružiti vrhunski kvalitet usluge, te smo omogućili online apliciranje za finansiranja. Na taj način naši sugrađani iz udobnosti svoga doma mogu aplicirati i odabrati poslovnicu koja im odgovara za finalnu realizaciju svog zahtjeva. Akcija pod sloganom Osvježite se pripremljena je na način da svakoj porodici omogućimo rješavanje osnovnih finansijskih potreba - bilo da je riječ o rješavanju stambenog pitanja, adaptaciji stana ili kuće ili za potrebe dodatne gotovine. Posebno se ponosimo time što smo Banka koja drži do moralnih principa, te građanima koji imaju potrebu za sredstvima savjetujemo da se prije zahtjeva za finansiranje obrate našim zaposlenicima i pronađu najbolje rješenje“, kažu u BBI banci.\nAplicirajte online za finansiranje\nTagovi: aplikacija BBI Banka akcijska ponuda


Najbolji Srbi prethodne sezone: Milosavljev i Krpež-Šlezak - SPORTSKI ŽURNAL\nKatarina Krpež-Šlezak i Dejan Milosavljev, po anketi prestižnog portala „Balkan-Handbal“, su najbolji igrači Srbije za prethodnu sezonu\nFOTO: V. Marković, D. Žarković\nBivši golman skopskog Vardara Dejan Milosavljev, a novi član nemačkog Fukse Berlina, osvojio je najveći broj glasova u anketi u kojoj su učestvovali posetioci sajta, ali i najveću podršku novinarskog žirija.\nSjajni golman iz Dolova imao je sezonu iz snova u makedonskoj prestonici gde je stigao kao anonimus za evropske uslove, a oprostio se kao najbolji golman sezone u Ligi šampiona sa najvrednijim trofejom na Starom kontinentu.\nU najboljoj postavi srpskog rukometa u sezoni 2018/19. našli su se levo krilo Nemanja Ilić, levi bek Petar Đorđić, srednji bek Petar Nenadić, desni bek Nemanja Zelenović, desno krilo Vukašin Vorkapić, pivotmen Mijajlo Marsenić, golman Dejan Milosavljev, defanzivac Ilija Abutović.\nKad su u pitanju dame, Katarina Krpež-Šlezak nije imala konkurenciju. Desno krilo mađarskog Erda i kapiten ženske reprezentacije Srbije briljirala je na Evropskom prvenstvu u Francuskoj prošlog decembra, gde je ponela titulu najboljeg strelca kontinentalnog takmičenja.\nUporedo u Mađarskoj je bila drugi strelac lige, kao i prvi ekipe, koja joj je ponudila novi ugovor.\nKod dama su se u idealnom timu našle levo krilo Sanja Radosavljević, levi bek Jovana Stoiljković, srednji bek Andrea Lekić, desni bek Jelena Lavko, desno krilo Katarina Krpež-Šlezak, pivotmen Dragana Cvijić, golman Katarina Tomašević.\nVujić: Selektor je dobro rekao u pripremi da neko mora da plati za ovih sedam meseci mukotrpnog rada


Iako nas transportni kontejneri uglavnom asociraju na privremene objekte, ova vikendica pruža sav potreban komfor i estetski ugođaj.\nU prestižnom Hemptonsu nedaleko od Njujorka, nalazi se mesto Amaganset je u kom mnogobrojne poznate ličnosti imaju kuće za odmor. Arhitektonskoj firmi MB Architecture obratio se bračni par sa troje dece sa željom za dobiju vikendicu u ovom celebrity vikend naselju Njujorčana ali su imali i nekoliko uslova.\nNjihova parcela trouglaste forme zahtevala je dobro promišljenu organizaciju, ali je sa druge strane zbog svoje veće visine u odnosu na okolni teren nudila potencijal sa prelepim pogledom na zalazak sunca.\nPrefabrikacijom i transportnim kontejnerima smanjeni su troškovi, olakšan je transport i stvoreno je mesta za eksperimentalni dizajn.\nŠto se tiče sadržajne šeme, porodici su trebale četiri spavaće sobe, tri kupatila, dnevni boravak, kuhinja, trpezarija, kao i prostori za obedovanje i igru na otvorenom, bazen i dovoljno travnjaka za igru.\nS obzirom na to da su klijenti raspolagali znatno nižim budžetom od potrebnog za izgradnju kuće, ove površine bili su otvoreni za eksperimentisanje sa alternativnim materijalima i metodama gradnje. A koji je bolji način od prefabrikovane izgradnje i primere transportnih kontejnera!\n„Na osnovu iskustva, znali smo da će tradicionalan način izgradnje biti znatno skuplji. Predložili smo primenu prefabrikovane izgradnje i upotrebu transportnih kontejnera kako bi se smanjili troškovi, olakšao transport i stvorilo mesta za eksperimentalni dizajn za koji su oni bili otvoreni.“, objasnile su arhitekte.\nOtvaranje stranica kontejnera\nImajući u vidu da su transportni kontejneri nešto uži nego što je potrebno za prostrane enterijere, arhitekte su po potrebi otvorile bočne, podne ili plafonske strane i međusobno ih spajale kako bi dobili željene volumene. Ovakvim sistemom omogućene su visoke tavanice u određenim delovima kuće, što pruža poseban efekat u enterijeru i veću prozračnost.\nProstrano stepenište vodi na sprat koji je zanimljivo organizovan konzolnim ispuštanjem segmenta jednog kontejnera, te je spavaćoj sobi koja je smeštena u toj zoni omogućen „lebdeći efekat“ i pogled na dvorište.\nPravilna geometrija u prostoru i jednostavni materijali i prostorna organizacija dali su enterijeru skladan a istovremeno upečatljiv dizajn.\nVikendica je formirana je oko postojećeg hrastovog drveta u čijoj blizini se nalazi i toplotni most koji spaja dve jedinice.\nČitava vikendica formirana je oko postojećeg hrastovog drveta u čijoj neposrednoj blizini se nalazi i toplotni most koji spaja dve jedinice. Prolaz je ušuškan visokom travom, što stvara prijatan osećaj kada se ide iz jednog dela vikendice u drugi, kažu arhitekte za ArchDaily.\nMontaža za dva dana\nCelokupan objekat je montiran za dva dana, a svi radovi na vikendici završeni su u roku od dva meseca. Naravno, planirani budžet je ispoštovan.\nDomaći transportni kontejneri za ekspresno proširenje bolničkih kapaciteta\n#Amagansett #kontejneri #MB Architecture #modularna gradnja #prefabrikovana gradnja #transportni kontejneri #vikendica


Emisije Autor:Nova22. nov. 202009:20\nDok ministar prosvete Branko Ružić kaže da je u školama obolelo oko dva odsto đaka i prosvetnih i administrativnih radnika, te da zbog toga nema potrebe za prelaskom na onlajn nastavu, predstavnici prosvetnih sindikata i nastavnici kažu da je tu reč o 20.000 potvrđeno obolele dece, te da je taj broj verovatno veći, da nastavnici drže predavanja pred praznim učionicama, a direktori škola zamenu za obolele radnike traže na Fejsbuku.\nPitanje koje mnoge zaokuplja ovih dana jeste i to da li će škole prestati sa radom zbog epidemiološke situacije. Ministar prosvete Branko Ružić poručuje da je sve pod kontrolom, iako se čuje sve više glasova iz škola da je potrebno preći na onlajn nastavu dok traje pik epidemije. Krizni štab i Ministarstvo prosvete kažu da za takvom merom još nema potrebe, međutim, Vesna Vojvodić iz Sindikata prosvetnih ranika „Nezavisnost“ kaže da je broj obolele dece i nastavnika verovatno veći od dva odsto, koliko je rekao ministar.\n„U srednjem obrazovanju je negde oko 250.000 dece, toliko je i u osnovnom, vrtićima i predškolskom obrazovanju. Sad kad pogledate dva procenta zaraženih, koliko je rekao ministar Ružić, to otprilike dođe blizu 20.000. Kad kažete 20.000 to nije da doživite šok, ali to je 20.000 testirane i potvrđene dece. Svaki roditelj u Srbiji i svaki nastavnik znaju da se deca testiraju izuzetno retko“, kaže Vojvodić u Probudi se na televiziji Nova S.\nPredstavnik SZO u Srbiji: Škole da budu što duže otvorene\n„Imamo 70 inficiranih učenika i još mnogo onih koji su u izolaciji zato što u porodici postoji neko ko je pozitivan na korona virus. Daću svoj lični primer, u petak sam u dva odeljenja časove držao stolicama jer su kompletna odeljenja prešla na onlajn nastavu, a u drugim odeljenjima imao sam po sedam učenika“, kaže Markov.\nZamena za one nastavnike koji su na bolovanju, ovih dana se traži na Fejsbuku.\nVesna Jerotijević iz Unije prosvetnih radnika Srbije kaže da je potreba za zamenama nastavnika, učitelja, vaspitača, administrativnih radnika iz dana u dan sve veća, te da su direktori morali da pribegnu ad hoc rešenjima.\nbranko ružićdecakoronaonlajn nastavaškole


Visa Centar za privatnost | Visa\nVisa ceni vaše poverenje i poštuje vašu privatnost. Ovaj Centar za privatnost će vam pomoći da razumete na koji način koristimo vaše lične informacije. Možete naći i veze koje pomažu da ostvarite svoja prava na privatnost i da upravljate svojim izborima u pogledu privatnosti.\nNaše obaveze u pogledu privatnosti\nPoverenje drugih ljudi se dobija obavezivanjem na privatnost i bezbednost. Naš stav je jednostavan: koristimo podatke koji su nam povereni u korist potrošača i kako bismo doprineli razvoju poslovanja i ekonomija.\nSvesni smo da od iskustva s plaćanjem očekujete da bude jednostavno, sigurno i da obezbedi privatnost. Kako bismo ispunili vaša očekivanja obavezujemo se na sledeća pravila o privatnosti:\nVisa ne prodaje vaše lične informacije. U našoj Globalnoj izjavi o privatnosti je opisano na koji način delimo informacije, kao što je obrada plaćanja, pružanje usluga izdavaocu kartice, sprečavanje prevare ili uz vašu saglasnost.\nLične informacije koristimo samo za definisane i odgovarajuće svrhe. Uz upravljanje jednom od najvećih mreža za elektronsko plaćanje na svetu, mi takođe obezbeđujemo usluge potvrde identiteta, upravljanja prevarama, lojalnosti, savetovanja i obrade podataka. Mi takođe pravimo proizvode od podataka koji našim klijentima pružaju uvid u njihove rezultate rada. Ovi proizvodi sadrže podatke koji nemaju identifikator kako bi se zaštitila vaša privatnost.\nSvuda gde poslujemo se pridržavamo najviših zakonskih standarda. Na nas se primenjuje doslovno svaki zakon o privatnosti i sigurnosti, i svesni smo da se moramo pridržavati istih.\nNaše obaveze su predmet strogih procena. Naš Globalni program privatnosti je zasnovan na okviru sveobuhvatnih kontrola kao podrška testiranju i nezavisnoj reviziji. Svi zaposleni u kompaniji Visa prolaze obuku o privatnosti i sigurnosti. Takođe mnogo ulažemo u kibernetičku sigurnost kako bi se zaštitile lične informacije u našim sistemima i sprečili napadi na naše mreže.\nU našoj Globalnoj izjavi o privatnosti je opisano na koji način prikupljamo, koristimo i otkrivamo lične informacije.\nImamo i „Izjavu o kolačićima” u kojoj su opisane naše prakse u pogledu kolačića, oznaka i sličnih vrsta onlajn podataka koje prikupljamo.\nNa stranici sa Dodatnim informacijama o privatnosti možete saznati više o vrstama informacija koje obrađujemo i ostvariti svoje pravo na izbor. Ukoliko imate bilo kakvih pitanja uvek nam se možete obratiti preko opcije kontaktirajte nas.\nPodaci sa Visa platne kartice\nŠta se događa kada koristim svoju Visa platnu karticu?\nŠta se događa kada koristim ponude koje su povezane sa karticom ili povraćaj gotovine?\nMoj odnos sa kompanijom Visa\nŠta se događa kada se prijavim za Visa usluge ili marketing?\nNa koji način Visa koristi kolačiće i slične onlajn alate?\nVisa proizvodi i usluge\nNa koji način Visa koristi lične informacije u korist potrošača ili kompanija?\nMoja prava na privatnost\nNa koji način mogu da pristupim svojim ličnim informacijama i ostvarim druga prava na privatnost?\nPosetite odeljak Dodatne informacije o privatnosti\nKako kontaktirati Globalnu kancelariju za privatnost kompanije Visa\nPište nam na


Priča o stasavanju jednog tattoo umetnika počela je onako, sasvim obično, kao i mnoge priče do sada. Život ga je vodio na različite strane, ali jedna je ipak bila najjača, jedan put je za njega bio pravi i tako je jedan nesuđeni vojnik počeo da najrazličitijim motivima mastilom ljudima ukrašava kožu.\nAleksandar Alen Dimić rođen je u Šibeniku 1984. godine, a Mitrovčanin je od pre dvadeset godina, tačnije od 1995. godine. Kako kaže, umetnošću tačnije crtanjem i slikanjem bavi otkako zna za sebe.\nImao sam razne periode u svom životu, u pubertetu manje me je interesovala umetnost, u tom nekom periodu sam bio donekle zainteresovan samo za stripsko crtanje, crtanje likova iz knjiga i slično, pa je onda nastupio period kada me umetnost uopošte nije zanimala, ali se ona nekako uvek vraćala u moj život, sve dok nisam shvatio da ću od stvaranja umetnosti na koži da živim.\nJoš kao srednjoškolac prvi put sam došao u kontakt sa tetoviranjem, naravno nisam bio lično istetoviran, ali to su bili stariji momci, drugari koji su u to vreme za mene predstavljali neku vrstu uzora. Neke kvalitetnije tetovaže tada smo jedino mogli videti u nekim stranim časopisima, a opremu za tetoviranje mogao sam jedino napraviti sam. Prvi put sam uradio tetovažu tamo negde 2001. ili 2002. godine. Tetovirao sam druga koji je već imao dosta tetovaža na sebi i dovoljno se ohrabrio i dopustio mi da pokušam da ga i ja istetoviram i to improvizovanom mašinicom napravljenom od najtanje igle za gitaru, najobičnijim crnim tušem. Posle tog prvog kontakta sa tetoviranjem 10 godina se ništa nije dešavalo, mislio sam da će mi život otići u nekom drugom pravcu, bio sam orijentisan ka vojsci i tamo sam radio 2,5 godine.\nTek kada je tattoo oprema postla dostupna na našem tržištu odlučio sam da se ponovo oprobam u tetoviranju, kako se kasnije ispostavilo, za mene životnom pozivu, tako da 2011. godine i zvanično postajem član jedne velike mašinerije koja se naziva svetska tattoo industrija. Odmah sam shvatio da umetnost tetoviranja i ozbiljno bavljenje tim poslom ne može biti samo hobi, kao i ustalom umetnošću se bavite svim srcem ili nikako. Ja ne mogu danas raditi u fabrici do 3 sata i kasije da žurim nekog da istetoviram poslepodne, ako ste profesionalac ne može to tako, bar ja to tako shvatam.\nNajviše volim kada mi klijent prepusti, da tako kažem, da radim šta ja hoću, odnosno on da mi da ideju i kaže svoju zamisao koju ja realizem u nekom najlepšem obliku.\nSvako od nas teži da se u svom poslu oproba u inostranstvu, to inostranstvo je za nas uvek neka misterija i uvek mislimo da će nam tamo negde biti bolje nego ovde. Idealizujemo to instranstvo misleći da ćemo tamo odmah postati zvezda i slično, ali ne, tamo je možda čak i teže nego ovde, konkurencija je dosta veća, što znači da morate biti jako dobar i majstor i čovek da bi ostvarili kontakte, da bi se družili sa ljudima, jer ništa ne može preko noći. Ja sam, na primer, u istom tom Hamburgu morao da radim dve godine da bi došao do prvih nekih dobrih mušterija, da ljudi kažu da žele baš kod mene da istetoviraju celu ruku, nogu, leđa.\nMitrovica je kako sredina malo čudna, ne samo po pitanju tetovaže, nego i po pitanju generalno umetnosti i svega. Neću govoriti Mitrovčani, nego baš Mitrovica. Ovde možete postaviti šatafelaj na sred trga i naslikati sliku koja vredi, 2 miliona evra i samo 5 Mitrovčana će prići da vidi šta se dešava. Ista stvar je i po pitanju tetovaža. Više su tetovažama okrenute mlađe generacije, a zanimljivo je i da je sve veći broj maloletnih osoba zainteresovan za njih.\nNajveća, odnosno tetovaža koju sam najduže radio u jednom terminu jeste punih osam sati tetoviranja, međutim duže od toga nije moguće ni za mene jer je potrebno da budem koncentrisan, a ni za klijenta jer ipak tetoviranje boli. Svaka tetovaža traži dosta termina i zbog majstora i zbog klijenta, fizički je za obe strane teško izdržati nekoliko sati tetoviranja.\nUkoliko ste profesionalac i posvetite se ovom poslu 100% od njega možete i živeti. Sebe nikada nisam smatrao amaterom u crtanju iako nisam završio ni akademiju, niti bilo kakvu školu vezanu za umetnost, isti je slučaj i sa tetoviranje. Odmah sam sebi postavi neke ciljeve, nisam ni amater, nisam ni master tetoviranja, ali sam neka zlatna sredina, imam podršku kolega, profesiionalnih tatoo-u majstora sa svih strana što mi puno znača, a naravno imam prostora i vremena da se usavršavam i napredujem.\nSpisak ulica u kojima će se 21. januara vršiti čipovanje pasa i mačaka


Пролећна рекреација – Синдикат Колубара\n22/04/2016 13/12/2017 Вести\nNa 26. sednici Izvršnog odbora Sindikata “Kolubare”,održanoj krajem februara, doneta je Odluka o organizovanju prolećne rekreacije za 2016. godinu. U ponudi je devet starih i jedna nova destinacija. Još jedna vrlo važna novina koju treba napomenuti jeste da u terminima van sezone, Sindikat snosi čak 80 odsto ukupne cene aranžmana, dok radnici plaćaju samo preostalih 20.\nNešto opširnije o opisu destinacija za preventivno rekreativni odmor u Srbiji, Crnoj Gori i Grčkoj, kao i usluga i smeštaja, čitajte u nastavku teksta.\nRadničko odmaralište “Kolubara” na Rajcu sačinjavaju tri stambena objekta. Smeštaj je na bazi trokrevetnih i više krevetnih studia koji poseduju komplet opremljenu kuhinju, kupatilo, TV i parno grejanje. Za pansionske usluge ishrana je organizovana u restoranu objekta, na bazi klasičnog posluživanja, a u sklopu kompleksa nalaze se sportski tereni i prodavnica. Radnici “Kolubare”, sedmodnevni odmor na bazi punog pansiona mogu koristiti tokom cele godine po ceni od 1.907,40 dinara i to na dvanaest polumesečnih rata. Prevoz je sopstveni.\nApartmani “Aćimović” u strogom centru Zlatibora, opremljeni su svim uređajima potrebnim za domaćinstvo, kao i satelitskom televizijom, kućnim bioskopom, muzičkim linijama, direktnim telefonskim linijama i bežičnim internetom. Apartmani su trokrevetni, četvorokrevetni i petokrevetni, a svaki apartman poseduje sobu, kuhinju, dnevni boravak i kupatilo sa tuš kabinom. Smeštaj za radnike “Kolubare” na bazi sedam punih pansiona iznosi 5.026,00 dinara na deset polumesečnih rata, a prevoz visokoturističkim autobusima po ceni od 1.950,00 dinara plaća se u osam polumesečnih rata. Prolećna rekreacija organizovana je u ukupno dvanaest smena i to u periodu od 4. do 25. aprila, a zatim od 4. maja, pa sve do 6. jula.\nOve godine, preventivno rekreativni odmor radnika u Sokobanji odvija se u periodu od 30. maja do 11. jula. Smeštaj na bazi sedam punih pansiona oraganizovan je u Vilama “Mirković” i “Čikago”. Obe vile opremljene su po svim turističkim standardima i mogu da udovolje i najzahtevnijem gostu. Sve smeštajne jedinice poseduju centralno grejanje, kuhinju, kupatilo, kablovsku televiziju, bežični inter- net i terasu, a gostima je na raspolaganju i upotreba otvorenog bazena sa ležaljkama i suncobranima u Vili “Čikago”, kao i bazena u Sokotermama. Cena boravka za radnike je 4.130,00 dinara u šest polu- mesečnih rata, a organizovan prevoz u iznosu od 2.450,00 dinara plaća se u osam polumesečnih rata.\nHotel/Vila “Babović” u Čanju nalazi se na 300 metara od plaže. U sastavu Hotela je restoran zatvorenog tipa, a ishrana je na bazi polupansiona doručak švedski sto i večera sa dva jela na meniju. Gosti mogu koristiti mini bazen, ležaljke, igraonicu za mališane, bežični internet ili uživati u kafe- baru na vrhu Hotela odakle se pruža predivan pogled na celu čanjsku obalu. Svaka soba poseduje kupatilo, terasu ili francuski balkon, frigobar i klima uređaj. Desetodnevni boravak u periodu od 31. maja do 30. juna za naše radnike iznosi 5.564,00 dinara i plaća se obustavom od ličnih primanja u deset polumesečnih rata. Cena prevoza je 4.250,00 dinara u osam polumesečnih rata.\nProlećni rekreativni odmor u Hotelu “Castellastva” u Petrovcu, u trajanju od deset dana, radnicima “Kolubare” dostupan je u periodu od 1. juna do 1. jula 2016. godine i to po ceni od 9.440,00 dinara u deset polumesečnih rata. Hotel smešten na samo 200 metara od obale i okružen bujnim mediteranskim rastinjem, gostima nudi otvoreni bazen, aperitiv bar, TV salon, kao i rekvizite za decu. Sve sobe su dvokrevetne, a većina ima pogled na more. Ishrana je orga nizovana na bazi polupansiona, po principu švedskog stola. Organizovan autobuski prevoz iznosi 4.400,00 dinara i plaća se takođe u deset polu mesečnih rata.\nTurističko naselje “Slovenska plaža” u Budvi sastoji se iz tri dela: objekti za prijem gostiju, objekti za smeštaj i objekti za ishranu, sport i rekreaciju. Naselje poseduje restorane, kafe i aperitiv barove, samoposlugu, velnes i spa centar, zatim teniski i golf teren, igraonicu za decu, bazene i bioskop, a na javnim mestima dostupan je i besplatan bežični internet. Sobe i apartmani standardno su opremljeni kupatilom, satelitskom TV, frižiderom, klima uređajem i sefom. U okviru prolećne rekreacije, organizovane su tri desetodnevne smene koje naši radnici mogu koristiti u periodu od 1. juna do 1. jula po ceni od 9.580,00 dinara. U cenu aranžmana uračunata je i ishrana na bazi polupansiona. Autobuski prevoz po ceni od 4.400,00 dinara nije obavezan i može se, kao i smeštaj, otplatiti u deset polumesečnih rata.\nVila “Mireli” u Bijeloj, smeštena na samoj obali mora, već godinama unazad omiljeno je mesto za odmor i rekreaciju radnika “Kolubare”. Smeštaj je organizovan u dve vile u zajedničkom dvorištu, sobe su dvokrevetne i trokrevetne i poseduju kupatilo, TV, klima uređaj i frižider, a ishrana u restoranu u okviru Hotela bazirana je na principu švedskog stola. Deset punih pansiona u smeni organizovanoj od 1. do 11. juna radnici plaćaju 6.600,00 dinara, zatim u smeni od 11. do 21. juna 7.600,00 dinara, a dve smene u periodu od 21. juna do 11. jula koštaju 8.400,00 dinara, a sve u deset polumesečnih rata. Cena organizovanog prevoza je 4.940,00 dinara, takođe u deset rata.\nParalija je oduvek jedno od najpopularnijih grčkih letovališta, što zbog male udaljenosti od Soluna, što zbog brojnih sadržaja koji privlače mlade ljude željne provoda, ali i dobrog šopinga. Naši zaposleni ove godine biće smešteni u Vilama “Golden sun” i “Philippos”. Vila “Golden sun” nalazi se u mirnom novoizgrađenom delu Paralije, na 120 metara od plaže. Sobe su dvokrevetne, trokrevetne i četvorokrevetne i poseduju klima uređaj, frižider, balkon, kupatilo sa tuš kadom i satelitsku televiziju, a bežični internet dostupan je u celoj Vili. Porodična Vila “Philippos” smeštena je u glavnoj ulici, na oko 200 metara udaljenosti od plaže. Ova Vila nudi isti sadržaj soba i usluga kao i “Golden sun”, s tim što je doručak organizovan u restoranu objekta, a večera se obavlja u obližnjem Restoranu “Louisa”. Smeštaj i ishranu na bazi deset polupansiona tokom prolećne rekreacije, koja počinje 13. juna, a završava se 3. jula, radnici plaćaju 8.470,00 dinara. Cena prevoza je 6.810,00 dinara, a sve u deset polumesečnih rata.\nNa unutrašnjoj strani poluostrva Kasandra, nalazi se jedno od najlepših turističkih mesta prvog prsta Halkidikija- Hanioti. Naše zaposlene i ove godine ugostiće osoblje Hotela “Olimpic Cosma” lociranog nedaleko od samog centra letovališta. Hotel u sebi sadrži 140 soba, restoran, bazen i TV salon. Svaka soba je dvokrevetna sa francuskim ležajem i ima kupatilo sa tuš kadom, balkon ili terasu, frižider, direktnu telefonsku liniju i satelitski TV program. Ishrana je organizovana po principu švedskog stola za doručak i večeru. Deset polupansiona u periodu od 3. juna do 3. jula, radnike “Kolubare” košta 8.560,00 dinara, uz mogućnost otplate na deset polumesečnih rata, dok je po istim uslovima cena povratne karte 7.410,00 dinara.\nNova i vrlo atraktivna destinacija uvrštena u ovogodišnju rekreaciju jeste letovalište Asprovalta, smešteno na severnom delu zaliva Strimonikos, na oko 80 kilometara od Soluna. Izuzetan prirodni ambijent, “zlatne” plaže uz kristalno čisto more, kao i brojni smeštajni kapaciteti, restorani, taverne, klubovi i kafići, banke, apoteke i prodavnice, s razlogom Asprovaltu svrstavaju u najpopularnija letovališta severne Grčke. Promenadom se lako i brzo stiže do obližnje Nea Vrasne, koja je takođe boga- ta sadržajima za zabavu, razonodu i sportske aktivnosti. Kada ste već u ovoj regiji, ne treba propustiti priliku da posetite manastir Sv. Georgija iz 13. veka, a nisu daleko ni antička Stagira i Amfipolis. Hotel “Saint George” nalazi se u centru Asprovalte, na samo 70 metara udaljenosti od mora. Hotel sadrži restoran, bar, internet, dvorište, salon lepote, spa i velnes centar, teretanu i TV salu. Sobe su opremljene klima uređajem, fenom za kosu, kupatilom sa tuš kabinom, mini barom, telefonom, satelitskim programom i balkonom ili terasom. Ishrana je na bazi polupansiona doručak švedski sto, a večera klasično posluživanje. Deset dana odmora po ceni od 8.390,00 dinara, radnici mogu koristiti tokom prolećnih smena koje traju od 3. juna do 3. jula ove godine. Cena organizovanog autobuskog prevoza iznosi 7.300,00 dinara i, kao i smeštaj, plaća se u deset polumesečnih rata.\nPrijava zainteresovanih radnika vrši se u Sindikalnim organizacijama po delovima Preduzeća do 18 maja, a sve ostale informacije o cenama i raspoloživim kapacitetima za članove porodice, radnici mogu dobiti u prostorijama Agencije “Kolubara-Turs”.\nрекреација, синдикат, Синдикат Колубара\nРехабилитација за 2016. годину


MyCity » Blogovi » Kako memorisati osecanja...\nPoslao: 08 Maj 2006 23:10\nDo sada nisam imao zelju da nesto spominjem muziku koju sam ja komponovao.\nMislim... neozbiljno je reci komponovao u mom slucaju, posto nemam ni dana muzicke skole...\nNa mom sajtu (dugme 'Sajt' ispod mojih poruka) ima par mojih 'kompozicija' u odeljku My Music.\nOsim toga, ima tu jos dosta tih 'kompozicija' na CD-ovima koje preslusam jednom godisnje, i pokusavam da se prisetim povodom cega sam koju melodiju sastavio.\nDobar deo tih melodija je inspirisan nekim osobama (romanticar, sta ces).\nNeke su nastale totalnim eksperimentisanjem raznoraznim bankama zvukova za sintisajzer i muzicku karticu.\nVolim to sto kroz muziku covek moze da se izrazi, i da to osecanje moze da se prenese. Osim muzike i slike, ne vidim cime jos moze da se prenese ili zapamti neko osecanje koje je vladalo covekom dok je to stvarao. Kada god preslusam te stvari, uvek me obuzmu ista osecanja kao i u momentima dok sam to svirao. Neverovatan je osecaj da se i osecanja mogu zapamtiti, tj. da ih dozivis ponovo onda kada pozelis (samo pustis pesmu). Naravno, intenzitet nije uvek isti, ali je osecanje uvek to isto.\nDa ne spominjem da su vecina tih melodija nastale kao posledica platonskih ili neuzvracenih ljubavi. Neko bi se zapitao 'Ko to zeli da mu se vrate osecanja koja je imao zbog neuzvracene ljubavi?'. Paaa....ja.\nNisu me rusile neuzvracene ljubavi. Sto sam voleo ranije da kazem: 'Vitezu su najinteresantnije one tvrdzave koje ne moze osvojiti'.\nIma tu i tuge, i besa (uh, sreca sto svoj bes ne iskaljujem na drugima...), ali ima i pojavljivanja sunca iza oblaka.\nSve u svemu, nadjoh za shodno da ovo podelim sa nekim...\nPoslao: 08 Maj 2006 23:36\nJos bih dodala i miris nekoga,necega..\nDa nema muzike sve bi isuvise bilo hladno,prazno..I u stvari najlepse pesme i slike nastaju kao izraz nekog nezadovoljstva,nekog bunta u nama..\nPoslao: 14 Maj 2006 23:42\nPisana rijec isto moze da prenese osjecanja koja osoba osjeca u datom trenutku. Ako se iskoriste prave rijeci i metafore, i te kako moze da te podsjeti na taj trenutak.\nZa sliku se slazem, ja volim da kazem "Ubi me prejaka slika." ... znam, znam ali eto ...\nA muzika ... muzika je valjda najstarija umjetnost, tako da ne znam sta bi bez nje.\nPoslao: 03 Jul 2006 09:10\ne vidis za muziku je tacno,znaci kad procitam svoje stare pesme,ako osetim da je pesma takve vrste da i dalje "siri" emociju oko sebe,znaci da je dobra.nevezano da li se setim sebe kada sam je pisao.\nPoslao: 02 Feb 2008 02:38\nOvo je zanimljiv blog, kako to da ga ranije nisam zapazila?\nMene fasciniraju prizori povezani sa osecanjima. Imam oko umetnika, ali nazalost ne i slikarsku ili muzicku ruku koja bi to mogla da pretoci u oblik, boju, figuraciju ili melodiju. Mozda to rade reditelji u svojim filmovima ili na sceni, poneki, naravno: evociraju neku scenu iz svog iskustva, sasvim intiman dozivljaj neke situacije dogadjaja ili osobe, ozive ga slikom, muzikom, recima, gestom. Mozda je svaka umetnost bas to: evociranje slika, zvukova, reci, melodija i ritmova koji su pohranjeni duboko unutra, memorisani u nama, i umece da se iznesu napolje, da se prikazu.\nPoslao: 02 Feb 2008 13:46\nHm, mudro zbori bobby... Muzika i slikovita umetnost jesu ključari nekadašnjih emocija/memorija. No, i ja sam uspeo da vremenom razvijem svoj (mnogima preteran i namerno nerazumljiv) stil pisanja (poezija) koji me uvek podseti baš na ono što sam tada, ranije osećao ili mislio... To me fascinira, ali zato i ne čitam svoja dela često - neću da se prezasitim; a simbolizam je meni totalno shvatljiv, a drugima ne, baš zato što ipak svedočim o intimnijim detaljima koje sam morao da 'iznesem' iz sebe, a koji mogu načiniti moju muku nerazumljivom ili vrednom podsmeha od strane drugih...\nNikada do sada nisam nekome otkrio svaki fragment mene kroz moje pisanje - još niko nije zaslužio da pred njim/njom budem ogoljen, a prijatnog osećaja; da me nije sramota zbog pogrešnog shvatanja...\nP.S. Trenutno, bobby, ne mogu da skinem i preslušam tvoju muziku, ali ću srediti problem, te izneti utiske...\nPoslao: 02 Feb 2008 15:35\nboby ne ferceraju ti linkovi na stranici\nYou don't have permission to access /~e0227529/files/Mala.mp3 on this server.\nPoslao: 02 Feb 2008 17:09\nMalopre sam oklevao da objasnim ovo bar malo sa konkretnije naučne strane, a još i zaboravio da pomenem jednog fascinantnog kompozitora, olako zaboravljenog...\nNeću dugo - ali i osećanja i odredjene situacije, zvuci, slike se mogu 'upamtiti'. Postoji, s druge strane i sasvim dokazan koncept 'mišićne memorije'; zato su kod desnorukih ljudi skoro svi mišići desne ruke supreiornije (a opet dovoljno suptilno) razvijeni u odnosu na levu ruku, te smo u nekim stvarima sasvim nevešti kad moramo upotrebiti levu ruku, a još je telo naviknuto na radije korišćenje/forsiranje onoga što je lakše, što više odgovara - te je stvoren i impuls, refleks koji pokreće desnu ruku mnogo pre leve... i tako dalje...\nFora je u tome što se svakim vidom pamćenja stvaraju (sintetišu) odredjeni uzorci, mehanizmi koji telu potpomažu u delovanju koje je prezastupljeno - povećava se koncentracija proteina i RNK potrebnih za sviranje (ako sviramo), crtanje (ako crtamo) i tako u nedogled. Dakle, princip je gomilanja iskustva.\nPosle odredjenog vremena, pauze u nekoj aktivnosti, možemo osetiti približno isti (ili barem dovoljno srodni) 'osećaj', pošto su supstance, iako davno proizvedene, još uvek prisutne, ostaju zabeležene u našoj DNK... i nije ih lako uništiti.\nP.S. Zato jeste realno više moguće da dvoje pametnih roditelja dobiju pametno dete... mada, to nije striktno pravilo. Inteligencija (kao i bilo koja druga osobina, afinitet Čoveka: crtanje, komponovanje, pisanje, sklonost ka sportu itd.) zavisi od dva uslova - unutrašnjih (geni) i spoljašnjih (okolina, način odrastanja, vaspitanje)...\nZato nije besmisleno reći da je neko od svog oca/ svoje majke nasledio npr. dar za pevanjem ili spoljašnju lepotu (''dobri geni'').\n[negde sam pročitao, odavno, da je svako od nas, po statističkoj simbolici, 10% svoja majka, 10% svoj otac, a 80% sam svoj... ]\nDopuna: 02 Feb 2008 17:09\nDebil, opet zaboravih da pomenem Aleksandra Skrijabina, odličnog ruskog kompozitora (http://en.wikipedia.org/wiki/Scriabin); po meni, jedan je od najpotcenjenijih ljudi u domenu muzike... Bilo je i svedočenja o tome kako je često umeo da nadmaši velikog Rahmanjinova - u skoro svakom aspektu njihovih života; a da opet ostane manje eksponiran, skroman...\nZanimljivo za njega je da je imao dobar koncept sinestezije, stapanja čula, doživljaja višestrukih osećanja nakon samo jednog opažaja... videćete već nešto o tome na Wikipedia linku koji sam malopre naveo.\nPoslao: 02 Feb 2008 17:23\nZnam da ne rade linkovi. Taj server mi je bio DDoS-ovan, pa su mi ukinuli nalog.\nPotrazicu negde drugde da okacim\nKorisnici trenutno na forumu: _Rade, A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, Apok, dac, darkstar101, Dorcolac, dragon986, Faki-Valjevo, GreenMan, Haryy, ILGromovnik, ivica976, Krusarac, kuntalo, kybonacci, lovac12, MarKhan, Marko Marković, mercedesamg, Mercury, mustangkg, nemkea71, robytz, rovac, Snorks, spektorsky, Vl veliki


TOTEMI ZA BENZINSKE PUMPE - Led Reklame\nTOTEM ZA BENZINSKE PUMPE\nTotemi za benziske stanice su jedan od najvažnijih uređaja u vizualnoj komunikaciji sa kupcima, uz dugogodišnje iskustvo u izradi led displeja i reklama svih namena možemo Vam ponuditi kvalitetne i savremene toteme za benzinske pumpe. Svi naši totemi imaju led displeje na kojima se ispusuje sama cena naftnog derivata.\nToteme za benziske stanice proizvodimo u potpunosti prema Vašim zahtevima i potrebama bilo da se radi o jednostranim ili dvostranim benzinskim totemima. Led displeji na totemu mogu biti izrađeni sa 3/4/5/6 cifara u zavisnsti od potreba.\nLED DISPLEJI ZA TOTEME ZA BENZINSKE PUMPE\nDugi niz godina proizvodimo led displeje za benzinske toteme bilo da se radi o zameni dotrajalih displeja ili nadogradnju cifri na led tehnologiju. Cifre projektujemo prema zahtevima i dimenzijama totema. Kontrolne sisteme za led displeje ( cenovnike ) izrađujemo u vidu softvera na računaru, mobilnih WIFI aplikacija, RF daljinskog upravljača.


od Lolla taj Uto Jan 01, 2013 6:50 am\nHoću da znaš...\nPrelepa pesma... melodična... i budi u meni najlepša osećanja...\nNo... ono što me interesuje je sledeće:\nda li smo zaista prihvatili osobu sa kojom smo u vezi, sa svim njenim vrlinama i manama?\nili se borimo sa vetrenjačama, ispravljamo krive Drine... baveći se sličnim pothvatima, u cilju menjanja, onoga, što se po mom skromnom mišljenju ne može promeniti... možda korigovati... ali mi i to deluje kao uspeh ''kratkog daha''.\ni pitanje... zbog čestog ponavljanja ''volim te''... ''te volim''...\nda li su se ove reči istrošile, jer ih neki od nas dele, bez da odistinski osećaju ljubav... kao da šaltaju programe na daljincu...\n... ili ste pak u onoj grupi... za koju reči ''Volim te'' predstavljaju toliko značajan, prisan, ranjiv trenutak, te da je za njega potrebno mnogo prikupljanja hrabrosti, kako bi se napokon i dogodio.\nRe: U svakom slučaju te volim\nod Marea taj Pon Mar 11, 2013 6:57 am\nAko nekog trebam da mijenjam radije cu odustati od te misije...Ko sam ja da korigujem necije mane?\nNerviraju me osobe koje svako malo govore "VOLIM TE", mislim da tad njihovo znacenje gubi smisao..\nPostoji pravi trenutak kad to treba reci...\nod Marea taj Pon Jun 03, 2013 11:36 am\n..i volim kada nekoga u svakom slucaju volim, i kada bih morala da biram vise volim da volim nego da me vole, sta cu, valjda sam sebicna, jer ovo prvo me vise ispunjava...\nod Uther Pendragon taj Pon Jun 03, 2013 7:44 pm\nne volim da volim..nervira me to\nod Najgora taj Pon Jun 03, 2013 7:48 pm\nUther Pendragon :: ne volim da volim..nervira me to\nod Marea taj Pon Jun 03, 2013 8:23 pm\nMeni to bas super, inace, kako bi se onda nervirala, sta je zivot bez nervoze...ravna linija..\nod Gost taj Sre Jun 05, 2013 7:58 pm


Kina želi da uloži 10.000 milijardi evra\nKina želi da uloži 10.000 milijardi evra\nKina planira da u narednom periodu u zemlje centralne i istočne Evrope investira 10.000 milijardi evra, a dogovoreno je da Beograd bude centar za sve projekte koji će Kinezi realizovati u oblasti infrastrukture u regionu, izjavio je Tanjugu ministar prirodnih resursa rudarstva i prostornog planiranaj Milan Bačević.\nKina je, na osnovu već predloženih projekata, spremna da na Balkanu investira 100 milijardi evra, a u perspektivi žele da ulože čak 10 hiljada milijardi, jer se očekuje prijavljivanje mnogih velikih razvojnih projekata, precizirao je Bačević.\n„Da, dobro sam vam rekao, Kina planira da investira 10 hiljada milijardi“, rekao ministar Bačević Tanjugu.\nTo što je Beograd određen da bude centar za sve projekte koji se tiču infrastrukture, a koje Kinezi planiraju da realizuju u 16 zemlja centralne i istočne Evrope, sjajna je vest za naše građane i za sve dobronamerne ljude, istakao je Bačević.\nOn je precizirao da će se u Beogradu dogovarati svi infrastrukturni projekti, koji će se realizovati u regionu, kao kineske investicije, bilo kroz strateška partnerstva, koncesije ili na bilo koji drugi način.\n„To je zaista sjajan uspeh i nešto na šta Srbija dugi niz godina može da računa“, poručio je Bačević, istakavši da je sve to direktan rezultat strateškog partnerstva koji je Srbija potpisala sa Kinom.\nOn očekuje da će se Vlada Srbije vrlo brzo odrediti o tome da Beograd postane centar za sve kineke infrastrukturne projekte u regionu, podsetivši da se o tome razgovaralo i da je ta ponuda prihvaćena, kao gest dobre volje kineske strane, na samitu u Bukureštu 14. decembra, kada su se zvaničnici 16 zemalja centralne i istočne Evrope sastali sa kineskim premijerom i razgovarali o ekonomskim projektima.\nBačević je naglasio da je pođednako lepa vest i to što će Rusija u naredne dve do tri godine, u srpski energetski sektor, saobraćajne i železničke komunikacije, poboljšanje proizvodnje u NIS-u i u ostale projekte, uložiti oko pet milijardi evra.\n„Srbija ima moćne i važne prijatelje u svetu, koji žele da investiraju u Srbiji i koji u velikoj meri mogu da poboljšaju ekonomsku sliku u Srbiji i da podignu životni standard našim građanima,“ poručio je Bačević.\nOn je podsetio da su kompanije iz Kine već prisutne u Srbiji i da su sa njima ugovoreni zajednički poslovi vredni oko tri milijarde evra, na mostovima, autoputevima, prugama, termoelektranama, kao i da je u Bukureštu dogovorena modernizacija pruge Beograd-Budimpešta.\n„Kinezi imaju sjajna iskustva u poslovima koji se tiču brzih pruga, a proizveli su i najbrži voz na svetu, brži čak i od japanskog voza, koji razvija brzinu od više od 400 kilometara na sat“, dodao je Bačević.\nOn je naglasio da prisustvo Kine u Srbiji i u srpskoj privredi može da bude samo od koristi. Bačević je podsetio da je najveća državna kineska kompanija „Čajna gezuba korporejšn“ učestvovala u izradi studije za Kanal Morava-Dunav-Vardar koji je, kako je rekao, još veći projekat od Južnog toka.\nMinistar Bačević je posebno ukazao na značaj realizacija velikih projekata, jer su oni najbrži i najefikasniji način za izlazak zemlje iz ekonomske krize.\n„One zemlje koje imaju višak novca i budžetski suficit, kao što su Kina i Rusija i neke zapadnoevropske zemlje, mogu se dobrim projektima privući da prepoznaju svoje interese i taj novac plasiraju tamo gde je to najozbiljnije i najizvesnije, a to su samo dobri projekti“ naglasio je Bačević.


Razlog svađe Lepe Brene i Goce Božinovske\n27. novembar, 11:53\nGOCA BOŽINOVSKA O SVAĐI S BRENOM! Priča se da zbog njega ne razgovaraju - evo šta pevačica kaže 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.10.2021. / 16:28\nLepa Brena i Goca Božinovska nekada su bile nerazdvojne prijateljice, a sada se piše da je zbog njega sve puklo.\nIzvor: ATA Images /Antonio Ahel/Youtube/Printscreen/Grand News\nKako sada prenose domaći mediji Goca Božinovska navodno je ljuta i povređena jer je saznala da se Lepa Brena udaljila od nje navodno zbog njenog sina Šijana.\n"Ne čitam više ni vesti ni ništa jer se odmah iznerviram. Neću da komentarišem ni Brenu, ni tu situaciju. Eto, ne interesuje me šta se priča. O takvim glupostima da je moj sin krivac što Brena i ja više nismo tako dobre kao nekad neću pričati", rekla je Goca za "Kurir Star", ali je zato njihova zajednička prijateljica otkrila pravu pozadinu:\n"Brena, Goca i Sanja Đorđević su bile trio koji je harao godinama. Svuda su putovale zajedno i bile su nerazdvojne. Međutim, kada su deca stasala i pozavršavala škole, Mirko je upao u neko malo problematičnije društvo, a to se Breni nije dopalo. Bila je upućena i kada je učestvovao u nekim incidentima i tučama zbog čega je bio i privođen. Kako su se Stefan i Viktor mnogo družili sa Mirkom i izlazili zajedno, Brena je zbog njih dvojice presekla. Jednostavno je zabranila da izlaze i da se druže sa Mirkom, a ona je onako na fin način prestala da se druži sa Božinovskom".\nlepa brena Goca Božinovska


Film "On the milky road" Emira Kusturice otvara 45. FEST!\nNaslovna | Lifestyle | Kultura | Film "On the milky road" Emira Kusturice otvara 45. FEST!\nOčekujemo da će se na samom otvaranju pokloniti Monica...\nVeliku pažnju u Andrićgradu izazivala je legendarna lepotica, Monica Bellucci, koja tumači glavnu žensku ulogu. Uz nju uloge tumače i Sloboda Mićalović, Predrag Miki Manojlović, ali i sam Kusturica, koji je, premda već ima glumačkog iskustva, prvi put na sebe preuzeo i glavnu mušku ulogu.\nFilm je inspirisan Kusturičinim segmentom iz omnibusa "Razgovori sa Bogovima", koji je prikazan na 43. FEST-u.\nPriča je podeljena na tri dela i prati određene kritične periode u životu jednog čoveka i njegove zemlje- težak period rata, period procvata kada se zaljubljuje u ženu koja je spremna da žrtvuje sve za njega, i njegovi poslednji dani kada se osvrće na svoju turbulentnu prošlost.\nMonica Bellucci Filmovi Beograd\nFestival "Sedam veličanstvenih" predstavlja izbor najboljih ostvarenja iz prošlogodišnje evropske produkcije dokumentarnog filma.\nU susretu 14. BFI\nElle preporuka: Revija filmova "Dani igre" u Kinoteci\nČetvrti put za redom, Beogradski festival igre i Jugoslovenska kinoteka priređuju reviju filmova pod nazivom "Dani igre". Od 25-29. januara 2017., publika će moći da prati zanimljive projekcije višestruko nagrađivanih dokumentarnih i umetničkih filmova.


Amerikance napustio i Kajl Lauri - BIGportal.ba\nOn je u julu operisao palac desne ruke, očekivalo se da bude spreman za Mundobasket, ali mu lekari nisu dali dozvolu da počne sa treninzima.\nLauri se priključio početkom meseca kampu selektora Grega Popovića, uprkos velikoj mogućnosti da zbog povrede neće moći da igra.\n“Nadao sam se da ću biti spreman za turnir, ali nisam dobio dozvolu da se vratim punom treningu. Želeo sam da pomognem svojoj zemlji u napadu na zlato ovog leta. Volim da igram za reprezentaciju SAD, ali ovaj put moram da propustim i navijam za tim od kuće. Verujem da će momci koji igraju biti sjajni i da će doneti zlato našoj zemlji”,oglasio se Lauri preko Instagrama.\nProšle sezone je na putu ka NBA tituli prosečno beležio 14,2 poena uz 8,7 asistencija i 4,8 skokova za Toronto eptorse. U plej-ofu je imao prosek od 15 poena, 6,6 asistencija i 4,9 skokova.\nPopović se posle trening kampa u Las Vegasu zahvalio Tadeusu Jangu i Bemu Adebaju koje je naknadno pozvao.\nU BiH i danas sunčano i veoma toplo


Irski prvoligaši prioritetno čuvaju sopstveni gol - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Irski prvoligaši prioritetno čuvaju sopstveni gol\nIrski prvoligaši prioritetno čuvaju sopstveni gol\nCork City i St. Patricks odmeriće snage danas od 18 časova po našem vremenu u okviru 14. kola prvenstva Irske, a reč je o ligi „Premier Division„. Nakon 12 odigranih kola, domaći tim se nalazi na nezamislivom 10. mestu, koje je ujedno i poslednje na tabeli, dok se gosti nalaze na 7. mestu.\nNa poslednjih 6 susreta između ove dve ekipe viđali smo maksimalno 2 gola za 90 minuta igre, a novi predlog „0-2“ danas se plaća kvotom u visini od 1.60. Hoće li Irci biti efikasni, ili nas danas očekuje još jedan mirniji duel?\nPrethodni tekstDerbi kola može da nam „donese“ golove!\nSledeći tekstSINGL DANA – SUBOTA 3. OKTOBAR


Rat i mir na Balkanu – Ključaonica\nPosted by ključaonica on September 6, 2015 September 6, 2015\nPostavku čine fotografije pet fotografa, kao i intervjui dvanaest istoričara, koji svedoče o uticaju Prvog svetskog rata na stanovništvo, sa ciljem da se podseti na zajedničko stradanje uz promišljanje različitih tumačenja Velikog rata.\nAmerikanac Luis Hajn je radio portrete dece koja su bila žrtve rata. Arijel Varges, takođe Amerikanac, svoje motive je pronalazio u Solunu nakon iskrcavanja jedinica Antante. Rus Sampson Černov dokumentovao je povlačenje srpske vojske preko albanskih planina. Dvojica anonimnih fotografa, koji su bili pripadnici nemačkih, odnosno francuskih trupa, fotografisali su ratnu svakodnevicu na Balkanu i ratne zločine protiv civilnog stanovništva.\nPored izložbe koja će biti otvorena u Univerzitetskoj biblioteci „Svetozar Marković“, program obuhvata i projekciju filma „Rat i mir na Balkanu“ u sredu, 9. septembra u 19 časova u Dvorani Kulturnog centra Beograda.\nNa projekciju se u 20 časova nadovezuje panel diskusija u kojoj učestvuju Dubravka Stojanović i Predrag J. Marković uz moderaciju Muharema Bazdulja. Prateći program realizovan je u saradnji sa Kulturnim centrom Beograda.\nIzložbu „Rat i mir na Balkanu“ organizuje Goethe-Institut u saradnji sa Univerzitetskom bibliotekom „Svetozar Marković“, a otvorena je za posetioce do 30. septembra 2015. godine, svakim radnim danom od 8 do 20 časova.\nfotografijeGoethe-Institutizložbakulturni centar beogradaUniverzitetska biblioteka Svetozar Marković\nPrevious Post Sva godišnja doba Stivena Kinga\nNext Post „Ničije dete“ u trci za „evropskog Oskara“


Građani putem kampanje „Imam prijedlog“ pozvani da se uključe u izradu budžeta Općine Centar\nS obzirom da su u toku javne rasprave o Nacrtu budžeta Općine Centar Sarajevo za 2020. godinu, te sa namjerom da se što veći broj građana uključi u kreiranje ovog najvažnijeg finansijskog dokumenta za lokalnu zajednicu, načelnik dr. Nedžad Ajnadžić je pokrenuo kampanju koja za cilj ima uključivanje što većeg broj građana u ovu aktivnost.\nTako su na oglasnim pločama mjesnih zajednica širom općine Centar postavljeni plakati na kojima je predstavljena kampanja „Imam prijedlog“.\nGrađanima je obrazloženo na koji način se mogu uključiti u izradu budžeta i kako dostaviti prijedloge projekata čijom realizacijom bi se unaprijedio kvalitet života stanovnika središnje sarajevske općine.\nPrijedlozi, primjedbe, mišljenja i sugestije na Nacrt budžeta mogu se dostaviti Službi za finansije i lokalno ekonomski razvoj putem pošte na adresu Mis Irbina 1 ili lično na protokol Općine Centar. Osim toga, svi zainteresirani mogu u vrijeme trajanja javne rasprave uputiti prijedloge, primjedbe, mišljenja i sugestije i online putem općinske web stranice: www.centar.ba ili na sljedeći link:


Nažalost, naša dijagnostika kože više nije dostupna. Trenutno radimo na razvoju nove dijagnostičke aplikacije. Zato, pratite nas na Facebooku i Instagramu i uskoro očekujte novosti!


Žitorađa Član od: 05.08.2016 Ocenite\nPS3 Slim Cipovan FERROX / 1TB - 208 igre / PES 21 / RESERVE\nNisam ni sumnjao da ce saradnja biti odlicna, hvala druze, pa do sledece saradnje pozdrav !\nBilo mi je zadovostvo saradjivati sa Ivanom. Brz i lak dogovor. Sve pohvale i preporuke.\nRadne cipele REZERVISANE\nVrlo korektan. Sve preporuke za saradnju\nOdlična saradnja sa čovekom, svaka preporuka!\nREZERVISANO-Assassins Creed Kolekcija (5 Dela)-Playstation 3\nSamsung J3 baterija Comicell NOVO! J320 model 2016\nProdajem sobni bicikl Rezervisan za nedelju\nKorektan lik od reci! Dodje, preuzme, plati. Ekstra saradnja bez bespotrebnog okolisanja. Za svaku preporuku!\nKabal za varenje\nOdlicna saradnja i kupac za pohvalu\nTekken 6 PS3 - Originalna igra na disku\nPS3 - Viking: Battle For Asgard\nKorektno i korektno i korektno!\nAkumulatori od 100ah extra stanje povoljno\nTastatura i miš SBOX KM 11-REZERVISANO\nSve brzo i efikasno : ) Svaka preporuka za ovog čoveka\nOdlična saradnja, sve preporuke za člana! 10++\n10/10 saradnja. Brzo i lako. Preporuka


Pentagon: Preduzećemo sve da obuzdamo Iran - Sputnjik Srbija\n21:26 08 Avgust 2020\n21:25 21.05.2018 Preuzmite kraći link\nAmerička vojska preduzeće sve neophodne korake kako bi se suprotstavila delovanju Irana u regionu, kao i da još procenjuje da li bi to moglo da uključi nove akcije ili udvostručenje postojećih, saopštio je danas Pentagon.\n„Preduzećemo sve neophodne korake kako bi se suprotstavili i sprečili zloćudni iranski uticaj u regionu“, naveo je portparol Pentagona Kolonel Robert Mening u saopštenju, prenosi Rojters.\n„Procenjujemo da li ćemo da udvostručimo postojeće akcije ili da primenimo nove“, dodao je on.\nKako se navodi, Mening nije precizirao koje vrste akcija ima na umu.


Ana Atanasković - spisateljica sa stilom: Šta je Beograd?\nU Beogradu često možete naići na znakove na samom putu. Često vas mogu sresti i ljudi koji pitaju za određenu ulicu ili zgradu, ima mnogo onih koji još uvek dolaze. Ponekad je i to pitanje znak.\nRazmišljala sam ovih dana da li je jedno takvo pitanje, upućeno mi na Slaviji, zaista znak ili ne, možda preterujem, precenjujem se, u pitanju je znak u vezi osobe koja me trenutno književno zanima. I, u istom danu u kome sam se pitala, Beograd mi ponuti čak tri znaka, lepo su se nanizali jedan za drugim, u nadi da će mi konačno razbistriti nevericu.\nDanas sam se našla na raskrsnici jako blizu tog prvog ponovljenog znaka i u dok sam se brzinski razmišljala da li da krenem ka njemu, suprotna ulica me je već zvala, jer na semaforu je sijala zelena boja, a u mom planiranom pravcu je sijala crvena.\nPosle nekoliko koraka našla sam se ispred znaka- ploče (prethodno viđenu iz autobusa, tek sad, a sam Bog zna koliko sam puta za ovih devetnaest godina prošla tuda) na staroj zgradi u strogom centru. Ploča je totalno prašnjava, verovatno je postavljena pedesetih-šezdesetih godina, pomislila sam da organizacija više i ne postoji, ali sam morala da uđem u zgradu. Velika ulazna vrata su bila otvorena. E, sad, možda su bila otvorena jer se stan na prvom spratu renovira, čini mi se da će to biti neki poslovni prostor, pa radnici stalno ulaze i izlaze (to sam kasnije skontala), ali vrlo je verovatno da su stalno otvorena, često se to dešava u Beogradu, naročito na starim zgradama.\nUđem, popnem se uvodnim stepenicama zagledana u raskošnu tavanicu i naiđem na stepenište od kakvih mi uvek zastaje dah – krivo, uvijeno, sa gvozdenom ogradom i odmorištima. Željno krenem da ga fotografišem kad me prekinuše veseli glasovi dva muškarca da bi trebalo i njih da fotografišem. Popnem se do poslednjeg stana, u tim strogocentrovskim zgradama uvek vlada ležeran, opušten, dekadentan mir, a često se može naći ispred vrata i uredno složeno đubre, na koje isto naiđoh (časopisi i krem lampa u kartonskoj kutiji koja je odslužila svoje). Dok sam silazila, ona dva muškarca mi opet rekoše (sad su izlazili) da bi trebalo i njih da slikam, ja prihvatim i kažem sjajno, divno, hoću da vas uslikam kao deo atmosfere, napisaću blog o tome, a oni me ipak iskuliraše, valjda nisu očekivali da ću stvarno da pristanem na predlog . Krivo mi je što nemam njihovu sliku. Dok mi je tako bivalo krivo, dok sam išla za njima, zavirim odakle su izašli i vidim stančugu koja se renovira, oni rade tu.\nPosle izađem na vrevu velike ulice, kupim pečeni kukuruz od uličnog prodavca koji sa drugarom priča o kirijama, isprva ne shvatavši zašto mi u kukuruz zabada čačkalicu (posle prvog zalogaja sam shvatila, kad sam kukuruz teškom mukom skidala jezikom sa zuba), odem da ga pojedem na mesto o kome bih volela da pišem, naliveno krvavom istorijom ovog grada, tik do ulice, a mrtvo mirno.\nTo je jedan od Beograda.\nPosted by Ana at 00:27


Zaljubljeni Cicipas i škola života - - Roland Garros 2019 - Sport - B92.net\nZaljubljeni Cicipas i škola života\nDugo se proteklih nedelja šuškalo o moguæoj vezi izmeðu Marije Sakari i Stefanosa Cicipasa i glasine su ovog puta i stvarno bile taène.\nZ.K.Izvor: B92 utorak, 4.06.2019. | 07:21 -> 08:55\nCicipas i Marija su veæ neko vreme u vezi, a o tome se stidljivo prièalo i nedavno u Rimu.\nPosle poraza od Stana Vavrinke u osmini finala, Cicipas je bio na ivici suza, to je za njega bilo jedno potpuno novo iskustvo o kom je posle pisao i na instagramu.\nDa je veza stvarno jaka, moglo se uveriti kada je posle podužeg teksta na INstagram stranici grèkog tenisera, Marija Sakari u komentaru ostavila samo jednu reèenicu koja sve govori:\n"Ti si šampion mog srca!"....\nPariz je dakle, ojaèao još jednu tenisku ljubav.\nS druge strane, to što je Cicipas napisao, najbolje govori o tome kakav je dan imao u nedelju.\n"Ima nešto o ovom danu što ne umem da objasnim. Prvi put u svom životu, u mojih 20 godina, oseæam tu 'auru', to je prava reè, prava definicija ovog takmièenja. Ne bilo kakvog takmièenja, jer je ovog puta sve bilo drugaèije, razlièito od bilo koje bitne na teniskom terenu. Ima nešto što stvarno ne mogu da objasnim. Èini me da cenim ovaj sport koji san izabrao do kraja života. Gorak ukus poraza je nešto neobjašnjivo", piše Cicipas.\nPotom je dodao i ovo:\n"Stan Vavrinka èini naš sport jedinstvenim. Teško je tako nešto naèi u našem svetu. Jedinstveno je. Ima u tome i šarma i harizme. Obojica smo se borili, išli smo iznad svojih granica, iskusili smo sreæu i naša sudbina je podvuèena na tom zemljanom terenu posle pet sati iscrpljujuæe fizièke i mentalne borbe. Ne znam da li je ovo što sad oseæam pozitivno ili negativno, nema bipolarnog efekta u tome. Nauèio sam danas nešto što nijedna škola, nijedan uèitelj ne mogu da vas nauèe, a što se zove, škola života", poruèio je Cicipas.


Otkrivena spomen-bista Kralju Petru Prvom Oslobodiocu - Sirmiuminfo\nSremske Mitrovice – Spomen-bistu Kralju Petru Prvom Oslobodiocu svečano je otkrio Prestolonaslednik Aleksandar II Karađorđević na platou ispred nekadašnjeg Doma Vojske Srbije.\n„Veoma sam srećan što sam na otkrivanju spomenika mom pradedi Njegovom Veličanstvu Kralju Petru Prvom. Pre 116 godina moj pradeda je krunisan za kralja Srbije. Njegova vladavina obeležena je velikim stepenom političke slobode, slobodom štampe, nacionalnim, ekonomskim i kulturnim usponom i s punim pravom se naziva zlatnim dobom srpske demokratije. Kao mlad čovek moj pradeda je preveo knjigu engleskog političara i filozofa Džona Stjuarta Mila “O slobodi”, u predgovoru koji je kasnije postao njegov politički program rekao je da sloboda otvara narodu oči i da mu treba dati priliku da razvija svoje potencijale. Duboko sam zahvalan svima koji su pomogli da sećanje na mog velikog pretka Kralja Petra Prvog nastavi da živi i među novim generacijama Srbije,” rekao je Prestolonaslednik Aleksandar II Karađorđević.


Obrascem LK/OI-4 se ne može dokazati identitet\n| Banja Luka | Subota, 06. oktobar 2018.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske obavještava građane kojima se prvi put izdaju lična dokumenta, da prema propisima Centralne izborne komisije BiH, neće moći dokazati identitet obavještenjem na obrascu LK/OI-4, prilikom ostvarivanja biračkog prava.\nNaime, u saopštenju pod naslovom „U subotu i nedjelju radiće lokacije za izdavanje ličnih dokumenata u Republici Srpskoj“, koje je objavljeno u četvrtak, 04. oktobra, potkrala se tehnička greška u pogledu te činjenice.\nPodsjećamo da je Ministarstvo organizovalo rad na lokacijama za izdavanje ličnih dokumenata na području svih policijskih uprava u Republici Srpskoj u oba dana vikenda i to u periodu 07,00 – 19,00 časova.\nNa lokacijama za izdavanje ličnih dokumenata radiće referati ličnih karata, prebivališta, boravišta i izdavanja jedinstvenih matičnih brojeva, uključujući i akviziciju.


Astrologija: Fiksna zvezda ALGOL, zavodljivi demon, najrazornija zvezda na nebu | Sito&Rešeto\nNaslovna Život Astrologija Astrologija: Fiksna zvezda ALGOL, zavodljivi demon, najrazornija zvezda na nebu\nFiksna zvezda Algol, ili Glava Meduze iz sazvežđa Perseja, nalazi se na 26 stepeni Bika.\nMeduza je bila jedina smrtna od tri sestre Gorgone. Na glavi je umesto kose imala zmije, a svako ko bi je pogledao, pretvorio bi se u kamen. Ranije je bila lepotica, ali je silovana, pa je njen izgled posledica besa, mržnje i osvetoljubivosti. Postala je toliko ružna da su svi koji bi je pogledali bili pretvoreni u kamen.\nU većini slučajeva, uticaj ove zvezde je destruktivan. Ukazuje i na mogućnost trovanja, kao i zavisnosti od alkohola. Ona zavodi čoveka sa pravog puta, vodi u izolaciju i sve vrste teškoća u životu.\nAlgol je sposoban ne samo da uništi samog čoveka, već i da ga učini oružjem zla i uništenja, dok istovremeno može dati uspeh u karijeri i poslu.\nU konjunkciji sa Suncem ukazuje na tendenciju ka vođstvu, vojnom ili sportskom polju. Može doći do komplikacija sa autoritetima i zakonom. U nekim slučajevima, sve zavisi kojom kućom vlada Sunce i u kojoj kući se nalazi konjunkcija, dovodi do neprirodne smrti ili teške bolesti.\nU konjunkciji sa Merkurom ukazuje na upornost i smirenost koji podstiču preduzetničku karijeru, ali i sklonost uspostavljanja nepoželjnih poslovnih veza koje vode u komplikacije sa zakonom. Osoba nije u stanju da ćuti u situacijama kada je bolje zadržati mišljenje za sebe.\nSa Marsom ukazuje na odlučnost, hrabrost, ali i tvrdoglavost. Često se hoda tamo gde mnogi strahuju da hodaju. Prisutna je hrabrost da bi se delovalo u skladu sa svojim ubeđenjima. Međutim, postoji tendencija ka rasipanju, kršenju zakona i vrlo rizičnim postupcima. Opasnosti po život, posebno ako je Mars vladar 1. kuće, ali ako su Jupiter i Venera u trigonu sa Marsom, onda ovaj uticaj može da se nautrališe.\nAko je Algol na MC-u, osoba može biti „zavodljivi demon“, ali može imati i veliku slavu.\nO Džej Simspon, američki sportista i glumac, rođen je u vreme vrhunca Aloga, jer je ova fiksna zvezda bila u konjunkciji sa njegovim MC-om. Njegov primer služi i kao primer uticaja tamne strane ove zvezde. Optužen je za brutalno ubistvo svoje žene, pa iako je oslobođen, ostaće upamćen po tom zločinu.\nAlbert Ajnštajn je imao Algol u konjunkciji sa Plutonom i postavio je temelje razvoja atomske fizike. U natalnoj karti Džona Kenedija, Jupiter je u konjunkciji sa Algolom, ali i sa Marsom, i to u osmoj kući.\nNepovoljni uticaj Algola sa prirodom Jupitera, povezuje se sa negativnim osobinama ove planete: preterivanje i previše. Algol se često pojavljuje u katastrofalnim incidentima, gde je smrt vrhunac i pojavljuje se tamo gde se najviše bojimo.\nIpak, nemoguće je opisati životne događaje koristeći samo fiksne zvezde, jer su uvek potrebne druge potvrde u horoskopu. To bi značilo da osoba koja u horoskopu nema naznaka za nesreće i opasnosti, neće imati nesreće samo zbog Algola.\nS obzirom na to da sve ima svoje dve strane, tako je i sa Algolom, a od njega mogu imati koristi samo oni koji su na putu duhovnog razvoja. Čak i tada ovi ljudi mogu imati poteškoća i prepreka na svom putu i moraju koristiti mnogo energije da bi ih savladali.\nPrethodni članakNega bez skupih preparata: Efikasan lek za suva stopala i ispucale pete\nSledeći članakRang lista najerotičnijih TV serija 2021. godine (gde je seks glavni junak)


Zamena konektora punjenja Lenovo A2010 – servis Doktor Mobil\nEfikasna i pouzdana profesionalna asistencija veoma je značajna da biste se uspešno i bez nepotrebnih muka izborili sa problemom pokvarenog konektora napajanja na mobilnom uređaju. Operaciju zamene ili popravke konektora punjenja na Lenovo A2010 pametnom telefonu u servisu mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu vršimo veoma sigurno, bezbedno i u najkraćem roku.\nLenovo A2010 je jedan od najjeftinijih 4G modela pametnog telefona, a dolazi sa podrškom za Dual SIM, Androidom verzije 5.1 (Lollipop) i 4.5-inčnim ekranom osetljivim na dodir u rezoluciji 480 x 854 piksela. Ima četvorojezgarni procesor maksimalne brzine 1.0 GHz, sa 1 GB RAM i 8 GB interne memorije za skladištenje podataka i aplikacija (ona se microSD karticom može povećati do 32 GB).\nPrilično skromne kamere ovog smartfona imaju senzore od 2 MP (prednja) i 5 MP (leđna, sa LED blicem), a napaja se, ako mu je sasvim ispravan konektor punjenja, preko izmenjive baterije kapaciteta 2000 mAh.\nZamena ili popravka konektora napajanja na Lenovo A2010\nOštećenje ili kvar konektora punjenja (napajanja) na mobilnom telefonu, do kojeg najčešće dolazi nepažljivim rukovanjem prilikom priključivanja uređaja na punjač, prouzrokovaće i nefunkcionalnost telefona, pošto neće biti u stanju da redovno i nesmetano puni svoju bateriju.\nDo ovog problema može doći i usled kvašenja tog dela smartfona i nagle promene napona na električnoj mreži (prilikom punjenja uređaja), a ponekad se dešava da konektor otkaže „sam od sebe“ (najverovatnije zbog neke fabričke greške).\nKvar konektora napajanja primetićete po tome što uređaj otežano (ili nikako) puni bateriju, a postoji mogućnost da uopšte i ne „prepozna“ da je prikačen na punjač, što su ubedljivi razlozi da se javite profesionalnom servisu mobilnih telefona, kao što je naš servis Doktor Mobil, kako bi se nastali problem što pre otklonio.\nStručnu operaciju zamene ili popravke konektora punjenja na Lenovo A2010 mobilnom telefonu naši iskusni serviseri za Vas će obaviti pouzdano, bezbedno i u najkraćem roku koji realno bude moguć.\nCena zamene ili popravke konektora punjenja na Lenovo A2010\nCena zamene ili popravke konektora napajanja na Lenovo A2010 smartfonu u našem servisu je povoljna. U slučaju da Vam zatrebaju detaljnije informacije o ceni ili roku za popravku uređaja, samo nas pozovite na telefone Doktor Mobil servisa ili nam pošaljite pisani upit kroz formular koji ćete pronaći u nastavku teksta.\nZnajte da je servis mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu uvek tu za Vas i slobodno nam se obratite ako imate bilo kakav problem sa pametnim telefonom, a osim opisane operacije, kvalitetno i efikasno radimo i dekodiranje Lenovo telefona, kompletan servis Lenovo mobilnih telefona i zamenu baterije na mobilnom telefonu.\nTagovi: lenovo a2010 konektor punjenja problem servis, pokvaren konektor punjenja lenovo a2010, zamena popravka konektora napajanja lenovo a2010\notkljucavanje telefona mts dekodiranje telenor telefona dekodiranje lg optimus telefona dekodiranje vip telefona samsung galaxy s9 zamena polomljenog stakla otkljucavanje htc telefona otkljucavanje htc one m9 Lumia 900 dekodiranje telenor Android lenovo dekodiranje galaxy s4 dekodiranje dekodiranje telenor smart otkljucavanje telefona telenor sony xperia dekodiranje dekodiranje mts telefona Windows Phone 8 samsung s9 puklo napuklo staklo Windows Phone 7 galaxy s9+ zamena displeja otkljucavanje huawei iphone 4 otkljucavanje open source otkljucavanje iphone 4 htc one dekodiranje Nokia lumia 719 dekodiranje Alcatel Pop C7 zamena baterije -Samsung Galaxy J6+ Windows Phone Apolo otkljucavanje LG L5 HP otkljucavanje sony xperia Alcatel Pop C7 otključavanje webOS telenor smart dekodiranje dekodiranje telefona sa mts-a Alcatel Pop C7 dekodiranje 4G mreze LG dekodiranje Tango one m9 dekodiranje samsung galaxy s9+ polomljen ekran nokia c3 dekodiranje Linux Samsung Note N7000 staklo zamena


Šar planina ili u narodu poznata kao Šara, predstavlja prostrani planinski masiv na jugu Srbije koji jednim delom zalazi i na teritoriju Makedonije. Pripada Šarsko-pindskom planinskom sistemu odnosno Dinaridima, čiji vrhovi prelaze visinu od 2.500 m, zbog čega ima dominantan položaj na celoj teritoriji Balkanskog poluostrva.\nPlanina se pruža od Lepenca na istoku do albanske granice na zapadu u dužini od 85 km. Na severu je ograničena Kosovskom i Metohijskom kotlinom, a na jugu Pološkom i Mavrovskom u Makedoniji. Brojni vrhovi prelaze visinu od 2.500 m, od kojih su najznačajniji Titov vrh (2.748 m), Mal Turčin (2.707 m), Borislavec (2.675 m), Velika Rudoka (2.658 m), Peskovi (2.651 m), Crni Vrh (2.585 m), ispod čijih grebena leže lednička jezera poznata kao „Gorske oči“. Po nekim podacima ima ih preko 60, a najznačajnija su Bogovinsko, Crno, Livadičko, Veliko jažinačko, Golemo, Veliko šutmansko...\nSvojim izgledom i prostranstvom koji dopunjuju brojne reke, kanjoni, klisure, vodopadi i jezera, kao i specifična flora i fauna, Šara ima veliki značaj zbog čega je 1993. godine proglašena Nacionalnim parkom površine 22.805,43 ha. Nacionalni park pripada opštinama Kačanik, Štrpce, Suva Reka i Prizren, a u srpskom delu najviši vrh ima visinu od 2.641 m - vrh Bistre.\nVegetaciju planine čini oko 2000 biljnih vrsta, od kojih su mnoge reliktne i endemične, a samim tim i ugrožene od nestajanja. Najpoznatije lekovite biljke su: hajdučka trava (Achillea Millefolium), kantarion (Hypericum prforatum), jagorčevina (Primula veris), matičnjak (Melissa officinalis), malina (Rubus idaeus), kupina (Rubus ulmifolius), petrovac (Agrimonia eupatoria). Neke biljke poznate su po tome što rastu samo na ovom području: Hajdučica kralja Aleksandra (Achillea alexandri regis), šarska divizma (Verbascum scardicolum), šarplaninski šafran (Crocus scardicus), šarplaninski karanfilić (Dianthus scardicus), šarska ptičja trava (Cerastium neoscardicum). Životinjski svet čini oko 150 vrsta leptira, 200 vrsta ptica, 32 vrste sisara i 5 vrsta vodozemaca i gmizavaca, po čemu se ovo područje ubraja u najbogatije u Evropi.\nZahvaljujući povoljnim klimatskim uslovima i velikoj količini padavina, sneg se na planini zadržava i do 9 meseci što omogućuje dugu skijašku sezonu. Ski centar Brezovica izgrađen je na nadmorskoj visini od 900 do 2.500 m i u njemu je izgrađeno 5 žičara, 5 ski lifta i 3 mašine za tabanje snega. Pored toga postoje i 5 ski staza:\nSki staza “Piribreg”– teška staza\nSki staza “Velika livada” – srednja staza\nSki staza “Crvena karpa” – srednje-teška ski staza\nSki staza “Berevačke rupe” – laka staza\nSki staza “Molika” – laka staza.\nPlanina pruža odlične mogućnosti za organizovanje raznih sportova poput: alpskog skijanja, slalom, veleslalom. Tokom proleća i leta turisti mogu da učestvuju u drugim aktivnostima kao što je organizovano pešačenje, branje lekovitog bilja, izleti, lov i ribolov i poseta brojnim kulturno-istorijskim spomenicima koji se nalaze na planini (manastir Sv. Petra Koriškog, crkve Sv. Bogorodice, crkve Sv. Petke, Sv. Đorđa i Sv. Bogorodice Odigitrije, manastir Sv. arhangela, manastir Sv. Trojice).


NIKADIŠTE (NIKADIŠTE 1) - Džesika Taunsend | Urban Reads - Different is OK\nserijaligirl powerfantazija3 za 499\nMorigan Vrana je ukleta. Pošto je rođena na Pomračje, najnesrećniji dan za rađanje dece, dežurni je krivac za sve lokalne nezgode, od oluja do srčanih udara – a, najgore od svega, njena kletva znači da je Morigan osuđena da umre na svoj jedanaesti rođendan u ponoć. Ali dok Morigan iščekuje svoju sudbinu, pojavljuje se čudan i izvanredan čovek po imenu Jupiter Sever. Dok je progone psi od crnog dima i senoviti lovci na konjima, on je odvlači na bezbedno, u tajni, magični grad po imenu Nikadište...\nMorigan Vrana je ukleta. Pošto je rođena na Pomračje, najnesrećniji dan za rađanje dece, dežurni je krivac za sve lokalne nezgode, od oluja do srčanih udara – a što je najgore od svega, ta kletva znači da je Morigan osuđena da umre u ponoć na svoj jedanaesti rođendan. Ali dok iščekuje svoju sudbinu, pojavljuje se čudan i izvanredan čovek po imenu Jupiter Sever, i malo pre nego što će Morigan ugrabiti psi od crnog dima i senoviti lovci na konjima, odvlači je na bezbedno ‒ u tajni magični grad po imenu Nikadište.\nMorigan tada otkriva da ju je Jupiter prijavio na takmičenje za mesto u najprestižnijoj organizaciji toga grada: Čudesnom Društvu. Kako bi mu pristupila, moraće da učestvuje u četiri različita i opasna iskušenja, takmičeći se sa stotinama druge dece, koja sva do jednog imaju neki neverovatan talenat koji ih izdvaja – dar za kakav je Morigan potpuno sigurna da ga nema.\nKako bi zauvek ostala u bezbednom okrilju Nikadišta, Morigan će morati da smisli kako da prođe kroz ta iskušenja – inače će morati da napusti grad i suoči se sa svojom kobnom sudbinom.