PREDSEDNICA DSS U LAJKOVCU | LAJKOVAC NA DLANU\n“Mislim da je ovo jedna od najprljaviljih kampanja u istoriji Srbije i da opozicija nema dovoljno prostora da ukrsti svoju politiku sa politikom vladajućih stranaka , nego se ide na diskreditaciju stranaka, odnosno celih koalicija”, rekla je danas u Lajkovcu, u punom jeku predizborne kampanje, dr Sanda Rašković Ivić, predsednica DSS-a.\nPredsednica DSS-a je naglasila i da su reakcije na Patriotski blok dosta dobre, jer je to nešto potpuno novo i drugačijje na političkom tržištu Srbije.Istakla je i da su Lajkovac i Kolubarski okrug poslednjih decenija bili važno uporište DSS-a.\nKomentarišući oslobađajuću presudu dr Vojislavu Šešelju u Hagu, napomenula je, da bi ona mogla bitno da promeni odnos snaga na političkoj scen i Srbije, pod uslovom da je sam Šešelj pametno iskoristi i počne opoziciono da deluje.\nOpštinski odbori DSS-a će na lokalu imati punu slobodu u pravljenju postizbornih koalicija, rekla je Sanda Rašković Ivić, jer su lokalne teme komunalne teme i nemaju mnogo veze sa osnovnim smernicama politike stranke koja se ogleda u političkom i ekonomskom patriotizmu.Dodala je takođe, da je program stranke dopunjen važnim a izostavljenim socijalnim temama, što je, kako je naglasila, važno jer je dve trećine stanovništva u socijalnom riziku.\nNakon sastanka sa lokalnim rukovodstvom stranke, predsednica DSS- je provela sat vremena na štandu postavljenom u pešačkoj zoni , razgovarajući sa građanima Lajkovca .\nDr Sanda Rašković Ivić je danas posetila i pogon za preradu drveta “Sunny Bee” i domaćinstvo Dobrivoja Stefanovića u Rubribrezi.\n← POZORIŠNA PREDSTAVA\nVAŽNE ODLUKE SKUPŠTINE →


MD CODES | Reedukacija perineuma\nMD Codes™ su niz preciznih injekcionih tačaka na licu,koje koristimo, u manjoj meri za tretiranje estetsko - kozmetičkih problema,već se fokusiramo na uzrok I simptome problema starenja lica pacijenta.\nCeo proces predstavlja jedan holistički pristup problemu starenja.\nPacijent dobija daleko bolje I optimalnije rezultate: dogotrajnost oko 18 meseci,efikasnost,mala invazivnost za pacijenta kao I jedan zdrav, prirodan I ulepšan izgled\nU našem Kabinetu za FACE LIFTING koristimo proizvode firme Allergan (Juvederm, Vistabel – Botox).\nJedan novi opseg firme Allergan je The Vycross™ range :\nJuvederm® program takođe sadrži blagi lokalnog anestetik - lidokain, koji omogućava nežno I manje bolno iskustvo ubrizgavanja. Ukoliko imate bilo kakvih zabrinutosti zbog igle, biće Vam ponuđena anesteticka krema koja ublažava svaku potencijalnu bolnu neprijatnost.\nDakle, šta su MD Codes™ ?\nMD Codes™ je niz definisanih I formulisanih tačaka na licu indikovani za Hijaluronske - Dermal filere - Juvederm,za koje je dokazano da podižu, poboljšavaju, podmlađuju I zatežu lice.\nRezultat je ulepšan, prirodan izgled prilagođen individualnim potrebama.\nKoji su MD Codes™?\nMD Codes™ uzimaju u obzir celo lice pacijenta, obraćajući pažnju na posebne delove lica na jedan individualno - strateški način:\nRegija donje vilice.\nMD Codes™ imaju za cilj opservaciju celog lica ali I pojedinačnih zona lica kao I optimizacije najboljeg estetskog ne- hirurškog zahvata, radi dobijanja najboljih estetskih rezultata za pacijenta.\nOni predstavljaju sinergiju između,praktičnog fiziološko – anatomskog poznavanja lica pacijenta i neposrednog uticaja određenih oblasti lica,kao I estetsko injekcionog zahvata, radi dobijanja idealnog estetskog ishoda.\nKako će tehnika MD Codes™ da koristi pacijentu?\nRanije, više zastarele tehnike, sama jurnjava linija bora ili ubrizgavanje direktno u ciljano područje, može da stvori više neprirodni izgled, jer ne uzima u obzir fiziološko - anatomski izgled pacijenata,kao i jedinstven obrazac starenja, i umesto toga se tretirali simptomi starenja, a ne uzrok starenja.\nUzimanjem više fiziolosko - anatomskog pristupa, kao i identifikacija znakova starenja, pacijent se uvodi u proces anamnestičke konsultacije,kao I upoznavanje sa injekcionom tehnikom ali I ocekivanim esteskim rezultatima.\nMD codovi™ omogućavaju dobru analitičku, stratešku i jedinstvenu injekcionu tehniku koja nam pomaže u lečenju uzroka starenja lica.\nŽeljeni rezultat je zdrav, prirodan, zategnut I osvežen izgled - kao posle spavanja ili odmora.\nNe - dramatično menja Vaš izgled lica, ali zadržava Vaš autentični izgled.\nKljučna poruka u primeni ovog koncepta je za razumevanje kako naše lice fiziološko - anatomski evoluira, to jest kako starimo, ali I kako se pravilno, na jedan prirodan vrlo malo invazivan način borimo protiv toga.\nOva napredna injekciona veština nam omogućava ,sa puno simpatija,podmlađivanje ,lifting I revitalizaciju lica na jedan prirodan uravnotežen I harmoničan nacin.\nU Našem Kabinetu možete dobiti besplatnu konsultaciju,analizu lica kao I mogućnosti u skladu stvaranja Vašeg idealnog estetskog ishoda.\nA safer alternative to PRP\nAQ Skin Solutions GFIT Technology Intensifies Benefits of Growth Factors\nGrowth Factors Prove Effective for Regeneration and Rejuvenation\nAQ Skin Solutions Introduces Growth Factor Induces Therapy\nRenowned Immunologist and Inventor\nGrowth Factors - Dermatology\nPonedeljak - Petak 09 - 20\nSubota 09 - 20\nNedelja 09 - 17\nSrbija Phone:063 763 21 14 Skype:reedukacija Facebook:Vladan Milošević Instagram:AntiAging dr Vladan Milosevic Email:vladan.t.milosevic@gmail.com\nPowered by Normasoft © Copyright 2021


Uticaj interneta na svakodnevni život u Americi - 2003-01-29\nDa li je ovo poredjenje sa Gutenbergom možda preterano? Uostalom, pronalazak štamparske prese oznaèio je poèetak èitave ere intelektualnog razvoja nazvane ”period prosveæenosti.“ 1995. godine procenjivalo se da u svetu oko 16 miliona ljudi svakodnevno upotrebljava internet. Do 2002. godine ta procena je uveæana za više od 30 puta, na oko pola milijarde svakodnevnih korisnika, ukljuèujuæi mnoge od vas koji se javljate Glasu Amerike preko svojih kompjutera. Ako internet bude rastao po istoj stopi, kroz osam godina svaka osoba na svetu imaæe svoju internet adresu. U Sjedinjenim Državama veæ 60 odsto stanovnika ima pristup internetu od kuæe, sa posla, u obližnjoj biblioteci ili internet kafeu. Istraživaèki centar Pju kaže da je svakodnevna upotreba interneta u Americi sada pravilo, a ne izuzetak. Ova pojava ima mnoge implikacije, neke od njih negativne. Na primer, porast jaza izmedju onih koji se bez po muke snalaze sa kompjuterima i internetom i onih koji èak ne dolaze u dodir sa njima. Ili podela izmedju onih koji znaju engleski - na kome se odvija devedeset posto saobraæaja na internetu - i onih koji ne znaju taj jezik. Viši analitièar u Istraživaèkom centru Pju, Džon Horigan, kaže da su Amerikanci sada navikli da informacije dobijaju skoro trenutno:\n”U dalekosežnom smislu, dva su aspekta interneta koja imaju snažne posledice. Jedan je komunikacija svakog sa svakim. Ljudi mogu da šalju poruke jedni drugima ili mnogima odjednom. Drugi je informativna upotrebljivost interneta. U nekim stvarima, internet je potpuno zamenio telefon i druga sredstva za pribavljanje informacija. Tu dolaze do izražaja pretraživaèi. Ljudi obožavaju da se prikljuèe na internet i pronalaze informacije koje ih interesuju.“\nKerolajn Hejtorntvejt, koja predaje informativnu tehnologiju na Univerzitetu države Ilinois, kaže da proseèan korisnik interneta u Americi provodi na vezi 11 sati nedeljno, a iskusniji i 16 sati nedeljno. To su dva puna radna dana, koja su ranije trošena na druge stvari. Da li je u tome poèeo da se gubi koncept humanosti?\n”Za mene je to naèin za komunikaciju sa ljudima. Kada smo zapoèeli prelazak sa telefona na i-mejl da li smo nešto izgubili? Statistike pokazuju da se manje gleda televizija i da se manje spava. Ali ovaj podatak o spavanju možda ukazuje na to da su ljudi koji se bave internetom obièno aktivni i ambiciozni ljudi.“\nZa mnoge Amerikance, kompjuterska mreža je sada osnovno sredstvo za saznavanje informacija. Ali ono se takodje koristi za kupovinu, pravljenje rezervacija za putovanja, nalaženje novih romantiènih veza, za kopiranje muzike... pa èak i za slušanje radio stanica kao što je Glas Amerike.


Asfaltni letači na vršačkoj pisti - PLUMRACE\n24. 05. 2012. Comments (0) Views: 476 Brzinski, Motociklizam\nSezona takmičenja najboljih dvotočkaša koje naša zemlja ima, nastavlja se drugom trkom sezone, i to na pisti aerodroma Pilotske akademije u Vršcu. Organizator takmičenja je AMKK Dijamant iz Aranđelovca, pod pokroviteljstvom Opštine Vršac. U pet propisanih klasa, očekuje sa oko 100 takmičara, i to ne samo iz Srbije. S obzirom da se radi o otvorenom Šampionatu, očekuje se da će se na pisti Akademije naći i vozači iz Hrvatske, Rumunije i Bugarske. Pored „regularnih“ takmičara, očekuje se i veliki broj učesnika Moto- klasik šampionata, koji najavljuju spektakl za ljubitelje starovremenskih mašina.\nLjubitelji „letača“ na dva točka najviše očekuju od okršaja u najjačoj klasi, 1.000 kubika. Imena Miloša Milovanovića, Željka Staničića, Dragoslava Kuleta Perišića i momaka iz „mlađe garde“ obećavaju žestoke borbe u najavi. U klasi 600 kubika SS, izraziti favorit je Nenad Cvrle Stojanović, koji je minulog vikenda zabeležio fantastičan rezultat na trci Istočnoevropskog šampionata u Bugarskoj.\nSlobodni i zvanični treninzi u Vršcu počinju u subotu od 12.00 časova, a start nedeljne trke zakazan je tačno u podne. S obzirom da meteorolozi prognoziraju lepo vreme za ovaj deo Banata, ostaje da se nadamo da že gledaoci u velikom broju posetiti ovu manifestaciju.\n» Brzinski, Motociklizam » Asfaltni letači na vršačkoj pisti


Kako biti bolji |\nTime: 22 Minute Read\ndesignlab | taboo broj 68-69\nU životu većine normalnih lјudi dođe ovo vreme godine kada se nekako po navici, zamalo i po obavezi, svi osvrću, gledaju preko ramena, onako iskosa, zamišlјenog pogleda u kome dominira matematika – gde sam bio, šta sam (u)radio, koliko sam postigao, da li sam mogao… pitanja mnogo, odgovora još više.\nU mom slučaju, s obzirom da se ne bih ubrojio u sasvim normalne, ova i beskonačan niz drugih pitanja od kojih velika većina ima futur kao vremensku odrednicu predstavlјaju svakodnevnu moru sa kojom se borim. Lakše u onim danima kada sam zatrpan poslom i nešto složenije onda kada je obaveza nešto manje.\nIzmeđu dva Taboo-a bio je onaj period kada je jedna od veština na glasu ona kako neke rokove, obećanja i obaveze rastegnuti na onu poslednju moguću granicu elastičnosti. I ovaj tekst pišem na kolenima i sa ogromnim osećanjem krivice da tamo negde nešto stoji i čeka 🙁 jer sam se baš počastio, onako poklonio sam sebi ceo dan van studija, da odslušam neke druge lјude koji će mi/nam nešto reći… nešto što ne znam(o)… ustvari, nešto što ne uobličavamo sasvim jasno.\nVeliki broj puta kada sam bio na nekim predavanjima, konferencijama, skupovima, dešavalo mi se da se razočaran vratim kući – to što su nam govornici prezentovali zapravo su u većini slučajeva bili njihovi portfoliji koje, u ovom ili onom obliku, možemo videti na njihovim sajtovima. Retko se dešava da dobijemo nešto što govori o samom procesu, metodama, načinima…\nI tako, sedim sa osećanjem griže savesti, gledam neke, istina lepe, sličice. Delimično su mi poznate jer sam ih već video na www.nešto kada sam prolazio program konferencije i listu njenih govornika. Dakle, sedim, nerviram se jer posao čeka i stoji dok se ja nadam da će u sledećoj rečenici ili sledećem predavanju biti nešto što je krucijalno drugačije. I tako, normalno, odlutam – šta bih uradio da dobijem glavnu premiju na LOTO-u… ne, ne, ne, to je maštanje za sastanak sa klijentom u trenucima dok te ubeđuje u apsolutnu i neprikosnovenu vrednost svojih idejnih rešenja… ne, ne, ne, ovo je sasvim druga projekcija – šta bih ja sad, baš ovog momenta kad bi me moderator pozvao da govorim, šta bih rekao publici u kojoj je velika većina nekog mladog sveta koji tek počinje ili je započeo da radi ovo od čega ja živim.\nDakle, deco moja…\nNema pravila (ako ih ima, rušite ih)\nStudio čiji sam (su)vlasnik ima svoj headline baš kao što ga imaju velike i velike svetske kompanije i firme iako mi nismo ni veliki ni svetski. Davno smo ga smislili i zaštitili – no rules, only guidelines. Iako je život uređen različitim pravilima mislim da se kroz njega/njih mnogo lakše ide ako se ona dožive kao usmerenja a ne ograničenja. Konačno, ko sme/može da kaže koja su to dizajn pravila. Ima li ih? Da li treba da postoje? Ne! Samo je mašta granica a okviri su tu da bi se kretali ka postojanju nekih cilјeva, da ne zalutamo i sasvim ne skrenemo sa puta.\nNikada se ne poredite sa drugima\nKoliko god da sam/si/ste dobri, uvek će negde postojati neko ko je drugačiji. Tačka. Ostanite apsolutno svoji kakvi god da ste i kakve god poslove i projekte da radite – ovo je veći ideal nego se truditi da se dosegne neko projektovano savršenstvo. Konačno, šta je merilo dobrog dizajna, čime ga vrednujemo, imamo li precizne kvalitativne mehanizme kojima ćemo dokazati da je neko bolјi od nekog drugog? Bavite se sobom a ne drugima, trudite se da budete dobri i sve će biti uredu.\nStalno uživajte u onom što radite\nSama činjenica da živite od posla koji se obavlјa glavom a ne snagom u uslovima koji su uglavnom kontrolisani onako kako to vi želite već je dovolјan razlog za sreću. Ostatak bi trebalo da bude samo produženo zadovolјstvo bez obzira da li neki trenutni posao deluje (i jeste) neinspirativan i neuzbuđujuć. Imate dar koji svakodnevno usavršavate i neko vam za to plaća… dakle, uživajte, i u poslu i u životu.\nNi onda kada se čini da nema rešenja koja zadovolјavaju nekoga drugog ili, još gore, nema rezultata koji zadovolјavaju vas. Uvek postoji svetlo, samo ponekad ima situacija u kojima je ono nekako daleko ili naizgled slabo ali je uvek tu, žmirka na vas iz tame. Zastanite, presaberite se i pregrupišite pa iznova – pravo ka svetlu.\nMislim da je neznanje problem svih problema, izvor svih zala. Ako ne znate dovolјno o nečemu teško da ćete moći da dođete do kvalitetnog rešenja. Na današnjem nivou tehnologija i dostupnosti svakakvih i bilo kakvih informacija i znanja nema stvari o koji se ne može znati (gotovo) sve… Ne tragati za znanjem (informacijama) je ravno opštoj nekulturi… slično je ne-pranju zuba ili ne-menjanju čarapa i veša, rekao bih. Dakle, saznajte sve o onome na čemu radite jer kada izučite svoj problem sa svih strana onda mu tako možete i pristupiti – sa svih strana. Ako verujete samo u ono što vam neko drugi kaže onda ste osiromašeni, uskraćeni, zaostajete…\nNeprestano uočavajte detalјe\nZapanjićete se sa koliko ste lјudi dnevno okruženi koji ne zapažaju sitne, naizgled nevažne, detalјe. A celina, šta god i kakva god da jeste, takva je upravo zbog toga što je skup detalјa… savršeno ukloplјeni sitni delovi čine mehanizam složenim i omogućavaju da on funkcioniše. Zahvalјujući detalјima sagledava se šira slika pa čak i one individue koje detalјe ne primećuju svesno, bolјe reaguju na rešenja koja su kreirana od suptilnih sitnica.\nTeško da se išta u životu može postići bez istraživanja, izučavanja i proučavanja. Ono jedino što nas gura unapred, subjektivno i globalno, je to traganje za odgovorima, stalno pokušavanje da se odgonetnu neke tajne, nemirenje i nezadovolјstvo postignutim.\nKrhko je znanje a sećanje i pamćenje su još nepouzdaniji. Ali to, čak, nije ni pola problema. Nacrtane ili napisane ideje, na papiru ili na ekranu sasvim drugačije izgledaju nego kad se preturaju po glavi. Jasnije su i mogu se isprobati.\nRazlikujte bitno od nebitnog\nAko dovolјno rano savladate ovu vežbu, posle određenog broja ponavlјanja bićete u mogućnosti da brzo donosite odluke i presuđujete šta je zaista važno a oko čega ne treba trošiti vreme. Osim što će vam to obezbediti bolјe mesto u timu, kod klijenta ili već negde, omogućiće vam da kreativnije upotrebite višak vremena.\nSvaki put uradite i nešto što je drugačije, različitije i novije od onog što ste izveli prethodni put. Nema veze ako i ne prođe i ako ga ne usvoje. Bićete srećniji, zadovolјniji i ispunjeniji… normalno i kreativniji. Svaki put sve više i više. Konačno, vaša baza projekata će se uvećavati i u jednom momentu raspolagaćete sa pregršt (polu)spremnih rešenja a što reče jedan prijatelј – krasti od sebe samog ne čini te lopovom.\nSvako, osim onih zaista malicioznih i samim tim nevažnih lјudi voli da dobije više od onoga što je dogovoreno ili plaćeno. Taj mali ili veliki, svejedno, dodatak se uvek ceni i uvek neprocenjivo više donosi… na različite načine ali sigurno donosi.\nKad god je moguće radite jednu po jednu stvar čak i kada radite više poslova u jednom istom danu. Usmerite svu pažnju i sav fokus na jednu konkretnu stvar i prepustite i posvetite joj se potpuno i bez rezerve.\nNaučite da postavlјate pitanja\nAko ste analizirali ono što vam je zadatak, ako ste o njemu razmišlјali i njime se bavili onda ćete lako artikulisati ono što vam je nejasno i za šta vam treba objašnjenje. Uzgred, skoro da ne postoji projekat gde je sve potpuno jasno i gde nema šta da se dodatno razjasni.\nU svemu što čujete možete pronaći ideju, inspiraciju, pouku ili značenje. U svemu i od svakog, čak i od onih na prvu loptu nebitnih i nevažnih lјudi. Više nagomilanog iskustva samo je pozitivno.\nNe znači da ćete promeniti ideje ili rešenje ali spremno čujte šta neko drugi misli o onome što radite. Iz druge vizure, izmeštenom optikom, pomerenim pogledom, stvari se sasvim drugačije percipiraju, sagledavaju i doživlјavaju… onako kako vi, zasleplјeni genijalnošću rešenja ideje, ne vidite.\nPrihvatite da su promene neizbežne\nIako vam se čini ili vam se može učiniti da ste dotakli samu večnost i da je ono što ste uradili ili radite apsolutno savršenstvo, budite sigurni da će nekih izmena biti. Sigurno. „Da, ali…” je uvek tu, spremno čeka da pomuti radost trenutka. Prihvatite to kao neminovnost i biće svima bolјe i lakše. U retkim slučajevima kada se „da, ali” ne dogodi, proslavite i zapamtite.\nNe apatični, ne mrtvo puvalo, ne bez temperamenta… ono, mirni, smireni, bez nervoze.\nIako deluje da je srpski kojim se danas govori u našoj ili nekim manje ili više bliskim ili potpuno nebliskim strukama baš onako super, savremen, u trendu i cool – nije… takav je zahvalјujući onima koji ga ne znaju baš isto onoliko koliko ne znaju poslove koje rade i od kojih žive. Tu svoju nesigurnost ovi i ovakvi lјudi kompenzuju jezikom koji je besmislen i teško razumlјiv. Jednostavnost je, međutim, univerzalni jezik koji svako i svuda razume. Eh, da – kad pišete/kucate koristite naše slovne znakove, izbeći ćete mogućnost da dođe do nerazumevanja.\nModerne tehnologije, koje inače apsolutno obožavam, učinile su nam živlјenje mnogostruko jednostavnijim nego samo pre deset godina. Potrebno je samo par sekundi da saznamo gotovo sve što nas interesuje o gotovo bilo čemu… jednako lako možemo preneti i podeliti informacije o sebi samom. I to je potpuno fenomenalno. Ipak, ona malo bolјa iskustva i saznanja još uvek su napolјu. Pomešajte se sa živim svetom, opažajte kako reaguje na ambalažu u rafovima, kako prima poruke sa bilborda, kako komentariše sadržaj flajera, kako… kako zaista diše konzument onoga što radite… iznenadićete se… svakako i na obe strane.\nKad mislite da radite mnogo, baš mnogo, pročitajte naslov ponovo i nastavite dalјe još više, jače i bolјe.\nBudite dobri prema lјudima\nKoliko god da su oni loši prema vama, vi budite dobri prema svima jer će vam se ta investirana dobrota negde, jednom i sigurno vratiti – iako deluje kao prazna priča ili navod iz Biblije, istina je… govorim iz iskustva a i znam za iskustva.\nDružite se sa kreativnim lјudima\nŠto uopšte ne znači da su oni isklјučivo vaše kolege. Naprotiv, svaki čovek koji svoj mozak koristi stalno, neprekidno i mnogo nužno je kreativan. U interakciji sa takvim lјudima podstičete širenje vidika, razmenu ideja, otvaranje kutija, spajanje nekih tačaka a, opet, ne govorim samo o dizajnu ili samo o poslu… mislim na sveukupni život a što nas dovodi do poslednje poruke za danas:\nMnogo. Često. Od srca. Toliko je manje ili više sivog okolo. Toliko je situacija koje deluju neperspektivno i bezizlazno. Toliko mnogo toga na šta ne utičemo utiče na nas. Toliko toga trudi se da nas učini nesrećnim. Nema predaje. Ne. Samo srećom možete pobediti, sve možete pobediti – i rok i šefa i klijenta i sebe samog… Sreću, taj sveopšti lek, ne morate da kupujete a ne treba vam ni recept, tu je negde u vama u nekom samo vama znanom, jedinstvenom obliku – uzimajte je u redovnim prekomernim dozama i svakako i svima ćete biti bolјi… sebi najviše.\nPuf. Rasplinu se misaoni oblačić. Govornik se promenio… i sličice takođe… ali forma je ostala ista. I suština. Ali ja nisam – pozitivniji sam nego pre, svašta sam nešto proturio kroz glavu, ukrstio i sredio neke misli, pojasnio i objasnio sebi nešto što je bilo skrajnuto negde u neku fioku. Sve u svemu, dobro je, nisam uludo potrošio vreme… a biće i ovde, siguran sam, bar nekoliko rečenica koje će, kasnije, negde naći svoje mesto.


Location Cache | Srbodroid\nObjavila goldie u Aplikacije 27/04/2011 u 21:00\nOvih dana se vodila polemika oko saznanja da iPhone odaje informacije o lokaciji korisnika, pa se tako govorilo i da Android telefoni takođe odaju lokaciju. Pisali smo o ovom i objasnili da vas zapravo Google uvek pita da li želite da odate lokaciju. Pa ukoliko otkačite opciju u telefonu i na pitanja o lokaciji kažete da želite da podelite lokaciju, telefon će keširati vašu lokaciju u telefonu. Ukoliko ste ipak pomalo paranoični ili bi možda želeli da sakrijete podatke o vašoj lokaciji, preporučujem vam onda aplikaciju pod nazivom Location Cache. Da bi ste koristili ovu aplikaciju, morate imati rutovan telefon.\nLocation Cache je jednostavna aplikacija koja vam može pokazati šta je ukeširao od lokacija vaš telefon. Ove podatke o lokaciji možete videti u obliku liste kao i na mapi. Pored toga, možete obrisati sve podatke o lokacijama na kojima ste bili, a što je još bolje, možete i blokirati ponovni upis novih lokacija. Opcija blokiranja ponovnog upisa, samo promeni privilegije pristupa, pa je stoga neophodno da je vaš telefon rutovan za korišćenje ove aplikacije. Možete vaše podatke o lokacijama i eksportovati na karticu a potom obrisati cache lokacija.\nZapravo možete i bez ove aplikacije samo odštiklirati opciju “Use wireless networks” pod opcijama “Location & Security settings” ali onda morate da prihvatite da će vas telefon sporije utvrđivati vašu lokaciju na mapi. Ipak ukoliko imate rutovan telefon i koristite ovu aplikaciju, ne morate isključivati pomenutu opciju i telefon će vam raditi sa podjednakim performansama.\nAplikacija koristi internet pristup prlikom prikazivanja mapa. Besplatna je i možete je skinuti sa marketa a možete i skenirati QR kod u tekstu.


Austrijskim iskustvima do unapređenja stočarstva - Stočarstvo | Agroklub.rs\nAustrijskim iskustvima do unapređenja stočarstva\nSrbija je s Austrijom potpisala Memorandum o razvoju i saradnji u oblasti stočarstva, što predstavlja nastavak dobre saradnje dve zemlje u oblasti poljoprivrede.\nIzmeđu Srbije i Austrije danas je potpisan Memorandum o razvoju i saradnji u oblasti stočarstva. U ime Srbije potpisala ga je ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine, Snežana Bogosavljević Bošković, dok je austrijski potpisnik bio savezni ministar za poljoprivredu šumarstvo vodoprivredu i životnu sredinu, Andrej Ruprehter. Memorandum je potpisan na 82. međunarodnom poljoprivrednom sajmu, na kojem je danas održan Dan stočara.\nMinistarka je ovom prigodom istakla da potpsani Memorandum predstavlja nastavak dobre saranje u oblasti poljoprivrede između dve zemlje i mogućnost da se ta saradnja unapredi u obostranu korist, dodajući da je Austrija među zemljama koje su najvažniji partner Srbije, posebno kada je reč o poljoprivredi, o čemu svedoči podatak da je obim razmene roba između dve zemlje 105 miliona evra, od čega Srbija izvozi u Austriju poljoprivrednu robu u vrednosti od 70 miliona evra, a uvozi robe za 35 miliona evra.\nAustrija - lider Evrope u stočarstvu\nPotpisivanje Memoranduma o razvoju i saradnji\n"Osim što je Austrija jedan od lidera Evrope, kada je u pitanju stočarstvo, Austrija je lider i u proizvodnji organskog mleka u Evropi, a više od polovine proizvedenog mleka plasira na tržište Nemačke. 20 odsto ukupnih obradivih površina u Austriji koristi se za organsku proizvodnju.\nMi želimo da u okviru međusobne saradnje takođe, koristeći njihova iskustva i savete, unapredimo našu organsku proizvodnju i sektor stočarstva", dodala je ministarka.\nSa Austrijom je dogovorena razmena eksperata u oblasti veterine i zajedničko organizovanje seminara i drugih naučnih skupova iz oblasti poljoprivrede, posebno stočarstva.\nStočarstvo je u obe zemlje značajna oblast poljoprivrede\nSnežana Bogosavljević Bošković i Andrej Ruprehter\nAustrijski ministar poljoprivrede, šumarstva, vodoprivrede i životne sredine, Andrej Ruprehter je rekao da Srbija predstavlja značajnog partnera za Austriju, kao i značajnog partnera za EU kao budući član te unije.\nDodatno je istakao da u Austriji, kao i u Srbiji, stočarstvo predstavlja značajnu oblast poljoprivrede i dodao da će Austrija na sve načine pomoći da se stočarstvo još više razvije u Srbiji, a potpisivanje Memoranduma biće iskorišćeno za proširenje i produživanje saradnje i u drugim oblastima poljoprivrede, a ne samo u stočarstvu.\nVelike mogućnosti Evropskih fondova\nPosebno je istakao značaj Evropskih fondova koje, kako je rekao, Srbija treba da koristi, a kao primer naveo je IPA programe, preko kojih bi Srbija mogla da dobije značajna sredstva koja bi iskoristila da se bolje pripremi za sve ono što nude fondovi EU. Austrijski ministar je, nakon potpisivanja Memoranduma, saopštio i da je njegovo ministarstvo odlučilo da pet srpskih studenata pozove na veliki međunarodni poljoprivredni forum- Alpah, koji se održava krajem leta, a za koje su plaćeni svi troškovi boravka.\nOdmah potpisan i ugovor\nNakon potpisivanja Memoranduma, odmah je potpisan i poslovni ugovor i to između generalnog uvoznika goveda iz Austrije Save Vrbanjca i predstavnika austrijskog izvoznika stoke Klinger Kristijana Klingera. Nakon toga, potpisan je ugovor između Vrbanjca i gradonačelnika Zrenjanina, Čedomira Janjića o kupovini goveda.\nSrbija Austrija Evropa Organska proizvodnja Organsko mleko Oblast poljoprivrede Razmena Andrej Ruprehter Snežana Bogosavljević Bošković Memorandum Razvoj stočarstva Razmena eksperata Veterina


Bluetooth zvučnik sa ulazom za microSD karticu Kettz BTK-890/SIL - Prodaja, Cena\nKarakteristike proizvoda: Bluetooth zvučnik sa ulazom za microSD karticu Kettz BTK-890/SIL\nBluetooth zvučnik sa ulazom za microSD karticu\nBaterija: Litijumska, 3.7 V / 450 mAh\nVreme rada: 3 h\nPriključci: Micro USB ulaz, ulaz za microSD karticu\nDimenzije: 80x80x42 mm (uređaj), 45 mm (zvučnik)\nOpis proizvoda: Bluetooth zvučnik sa ulazom za microSD karticu Kettz BTK-890/SIL\nBluetooth prenosivi zvučnik sa ugrađenom punjivom baterijom. Odličan za opuštanje, putovanje ili posao. Poseduje funkciju odgovaranja na pozive (ima ugrađen mikrofon), pa ga možete koristiti i kao hands-free uređaj. Zvučnik ima i ulaz za micro SD memorijsku karticu.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 81025\nSifra 81025, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 81025, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


SAD-Iran: „Vidjet ćemo“ nije strategija | Politika | DW | 08.05.2019\nIran više neće ispunjavati dio obveza iz atomskog sporazuma, priopćilo je Ministarstvo vanjskih poslova u Teheranu točno godinu dana nakon što su Sjedinjene Države jednostrano napustile taj sporazum i počele uvoditi drakonske sankcije. Teheran je o tome obavijestio ostale partnere – Njemačku, Francusku, Veliku Britaniju, Kinu i Rusiju.\nIstovremeno je američki šef diplomacije Mike Pompeo iznenada posjetio Bagdad, gdje je upozorio na „neposrednu prijetnju" od iranske agresije. Pompeo je inače prethodno otkazao planirani posjet Berlinu izgovarajući se „hitnim poslovima".\nGodinu dana nakon što je SAD praktično sahranio sporazum o iranskom nuklearnom programu, odnosi Washingtona i Teherana su ponovo dakle „hitan posao". Washington i dalje zahtijeva od Irana da smanji svoj utjecaj u Siriji ili da prestane podržavati Hezbollah, da ponovo pregovara o atomskoj energiji i konvencionalnom naoružanju.\nIz Amerike je nedavno došlo upozorenje i Rusiji: tvrtke koje pomažu Iranu da dogradi postojeći atomski reaktor mogu biti izložene sankcijama. To stoji u jednom priopćenju američkog Ministarstva vanjskih poslova. Trumpova administracija ima strategiju maksimalnog pritiska na Iran.\nTa strategija, prema riječima političkog analitičara Alija Vaeza, trebala bi uskoro oboriti Iran na koljena: „Jednostrane sankcije SAD-a imaju snažan učinak. Iranska ekonomija je u nevolji. Ona osjeća posljedice sankcija", kaže Vaez.\nOn je direktor „Projekta Iran" u Međunarodnoj kriznoj skupini (ICG). Baš je gostovao kao predavač u Americi u vrijeme kada su istjecali rokovi za ukidanje posljednjih izuzetaka u sankcijama, kao što su bili iranski izvozi nafte u Tursku, Kinu i Indiju. Hoće li sankcije uroditi plodom? Tu postoje različita mišljenja.\nPolitiologinja Dina Esfandiary je u diskusiji u Washingtonu rekla da sankcije nisu dovele do promjene iranskog ponašanja: „I dalje slijede svoje interese u regiji. Zemlja i dalje ulaže u svoj raketni program. Iran djeluje čak i protiv interesa nekih novostečenih prijatelja u Europi nekim akcijama."\nProsvjedi ispred američkog veleposlanstva u Teheranu u studenome 2018.\nDanska je prošlog listopada optužila Iran da je planirao ubojstvo oporbenog aktivista u Europi. Teheran je te optužbe odbacio. Ali prema izvještajima inspektora Ujedinjenih naroda, Iran i dalje poštuje odredbe Sporazuma o atomskoj energiji. Izgleda da Teheran želi mirno dočekati kraj konflikta s Washingtonom.\nTeheran smatra da je u pravu. Ministar vanjskih poslova Zarif optužuje Trumpovu administraciju, Izrael i Saudijsku Arabiju da u stvari žele promjenu vlasti u Iranu.\n„Vidjet ćemo što će biti…"\nTrumpov savjetnik za nacionalnu sigurnost John Bolton, koji je godinama zagovarao upravo tu opciju, morao je na televiziji Fox odgovoriti na to pitanje: „Nema sumnje da Iranci zaslužuju bolju vladu. Ali ne radi se samo o vjerskoj diktaturi već i o vojnoj diktaturi. Okolnosti su veoma teške. Vidjet ćemo što će biti."\nStručnjak za Iran Vaez na to kaže da „vidjet ćemo" – nije strategija.\nIzmeđu Washingtona i Teherana ne postoje otvoreni komunikacijski kanali. Pokušaj SAD-a da bliskoistočnom konferencijom u Varšavi pridobije nove saveznike nije uspio. Vremena je malo. Sve što Washington može učiniti je da pojača pritisak. Razgovor je izgleda nemoguć.\nPrije nekoliko tjedana Washington je iransku revolucionarnu gardu proglasio terorističkom organizacijom. Dina Esfandiary smatra da SAD pokušava prisiliti Iran da odbaci ili prekrši atomski sporazum: „Ako bi se to dogodilo, Iran bi izgubio međunarodnu podršku i opravdao kampanju Trumpove administracije."\nOstaje da se vidi hoće li novo priopćenje Teherana da neće poštovati neke odredbe sporazuma biti na cijelom Zapadu uračunato kao grub prekršaj. Do sada su Berlin, Pariz i London u ovoj stvari bili protivnici Trumpove politike i pokušavali održati aranžman s Iranom na životu.\nVelika konfrontacija prema mnogim analitičarima nije vjerojatna, bar ne u skorije vrijeme. Politički analitičar Ali Vaez ipak podsjeća da je Iran sposoban pogoditi Ameriku i njene saveznike: „Smatram da će vršiti odmazdu u regiji, gdje imaju utjecaja i gdje lakše mogu negirati odgovornost."\nRichard Grenell ne želi biti diplomat, već sebe vidi kao provokatora i produženu ruku američkog predsjednika u Njemačkoj. Onda bi se prema njemu tako trebalo i odnositi, smatra Oliver Sallet. (23.03.2019)\nKljučne riječi Iran, SAD, Washington, Donald Trump, Teheran, Bliski istok, svijet, sirija\nRakete za smanjivanje napetosti? 09.01.2020


Kragujevački Centar za bioinženjering poklanja vizire medicinskim radnicima | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\n13:30 | Ponedeljak, 23 03 2020\nNaučinici i istraživači u Centru za bioinženjering Fakulteta inženjerskih nauka kragujevačkog Univerziteta izrađuju vizire namenje zdravstvenim radnicima koji rade sa pacijentima zaraženim Korona virusom. Centar je do sada poklonio oko 40 vizira Kliničkom centru Kragujevac i Kliničko-bolničkom centru “Dr Dragiša Mišović – Dedinje”.\nU cilјu sprečavanja širenja Korona virusa među zdravstvenim radnicima i pružanja pomoći u borbi protiv epidemije, naučnici i istraživači u Centru za bioinženjering Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu izrađuju vizire namenjene zdravstvenim radnicima koji rade sa zaraženim pacijentima. Iz Centra za bioinženjering poručuju da, s obzirom na to da se za sada viziri izrađuju na istraživačkoj opremi, ne može se postići velika produktivnost.\n“Trenutno imamo tri 3D štampača koji rade non-stop i jedan laser. Sa tim kapacitetima dnevno možemo da proizvedemo 30 do 40 vizira. Potrebne su daleko veće količine, jer nam vizire traže medicinski radnici, pored kragujevačkih, i iz Beograda, Novog Sada i Niša, a potencijalni korisnici su iz zaposleni u trgovinama. Zbog toga se radi na tome da se uspostavi saradnja sa privredom kako bi se postigla veća proizvodnja”, kaže upravnik Centra bioinženjering Fakulteta inženjerskih nauka i rektor Univerziteta u Krfagujevcu, Nenad Filipović.\nPrema njegovim rečima, Centar za bioinženjering do sada je poklonio desetak vizira Kliničkom centru Kragujevac i oko 30 Kliničko-bolničkom centru „Dr Dragiša Mišović - Dedinje’’. Dodaje i da je u toku izrada nove količine vizira koju će pokloniti medicinskom osoblјu koje dolazi u kontakt sa pacijentima zaraženim Korona virusom.\n“Pink” poklonio kragujevačkom Kliničkom centru vizire - Mitrović Sazdanoviću: “Zovi šta god ti treba” 17:30


Sofisticirana elegancija za luksuzni event | Moda | Stil\nSofisticirana elegancija za luksuzni event 0 Podijeli PODIJELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSofisticirana elegancija za luksuzni event\n10.05.2017. / 09:29\nMiranda Kerr i Sienna Miller na Cartierovu zabavu došle su u besprijekornim izdanjima\nLansiranje Panthere de Cartiera, novog luksuznog sata čuvenog brenda privuklo je brojne zvijezde. Među brojnim modelima, glumicama i zvijezdama, našu pažnju privukle su dvije besprijekorno odjevene dame.\nMinimalistička elegancija za ovu večer bila je zajednički nazivnik Mirandi Kerr i Sienni Miller.\nKerr je odabrala mini haljinu i sako u istoj, krem nijansi s potpisom Augusta Gettyja. Jednostavan look iskombinirala je s jednostavnim sandalama - srebrne cipele s remenčićima dale su dašak elegancije profinjenom looku.\nSienna Miller odabrala je minimalno drukčiju, svijetlosrebrnu nijansu za svoj look. Duge, svilene hlače i minimalistički top uz raspuštenu kosu savršena su definicija effortless stila po kojem je Sienna i poznata.\nmiranda kerr Sienna Miller


Evropski parlament pozdravio napredak Crne Gore u pristupanju EU • SENAT.me\nⓈ > Ekonomija Crna Gora > Evropski parlament pozdravio napredak Crne Gore u pristupanju EU\nEvropski parlament pozdravio napredak Crne Gore u pristupanju EU\n- 30/01/2016 29/10/2017\nDržavni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović imao je danas u Briselu izlaganje pred članovima Radne grupe za Zapadni Balkan u Evropskom parlamentu, kojom predsjedava Eduard Kukan.U radu sastanka, u ime Radne grupe za Zapadni Balkan EP, su učestvovali predstavnici Evropske narodne partije (demohrišćani) E. Kukan i Kristijan Dan Preda, Progresivne alijanse socijalista i demokrata (socijaldemokrate) Knut Flekenštajn, grupe evropskih konzervativaca i reformista Čarls Tanok i predstavnica Zelenih Ulrike Lunaček.\nAmbasador Pejović je u svom obraćanju predstavio tekuće i planirane aktivnosti crnogorskih institucija usmjerene na otvaranje pregovora u preostalih 11 poglavlja, kao i rad na privremenom zatvaranju pregovora u već otvorenih 20 poglavlja. Posebno je ukazao na napore koji se ulažu u održavanje dobrog tempa napredovanja u sprovođenju reformi u oblasti vladavine prava. U tom dijelu je informisao o ostvarenim rezultatima i daljim planovima u oblasti pravosuđa, borbe protiv korupcije, temeljnih prava i borbe protiv organizovanog kriminala.\nPoslanici Evropskog parlamenta su ocijenili da se Crna Gora, temeljnim sprovođenjem sveobuhvatnih reformi kvalitetno priprema za buduće članstvo u EU. Pozdravili su dosadašnje napore i rezultate i prenijeli očekivanje da će se dobar ritam nastaviti i u narednom periodu. Posebno su istakli značaj dalje posvećenosti evropskim obavezama, s akcentom na potpunu primjenu izbornog zakonodavstva.\nTokom izlaganja, Čarls Tanok je pozitivnim ocijenio ukupan napredak Crne Gore koji prati veoma kvalitetan pregovorački proces, a što je i prepoznato u nacrtu ovogodišnje Rezolucije EP. Poslanik Lunaček je izrazila interesovanje za presjek stanja i dinamiku kojom će Crna Gora preuzimati pravnu tekovinu u oblasti životne sredine i u tom kontekstu iskazala podršku Evropskog parlamenta daljem radu na otvaranju ovog poglavlja.Predsjedavajući Kukan je posebno istakao činjenicu da je Crna Gora lider u integraciji na Zapadnom Balkanu i da u tome ima punu podršku evropskih parlamentaraca, dok je poslanik Preda ukazao na važnost održavanja pozitivnog trenda u integracijama i značaj ostvarivanja rezultata na polju vladavine prava sa što većim fokusom na konkretnim rezultatima.\nOznake Crna Gora EP European Commission napredak Pregovori reforme


Pozivni broj 3148 / +433148 / 00433148 / 011433148, Austrija\nPozivni broj 3148 (+433148 / 00433148 / 011433148)\nPozivni broj: 3148 (+43 3148)\n3148 je pozivni broj telefonskog okruga za Kainach bei Voitsberg. Za fiktivni broj telefona 9376564 i pozivni broj grada 3148, broj za pozivanje je 3148 9376564. A Kainach bei Voitsberg se nalazi u Austrija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9376564, pozivni broj grada 3148 (Kainach bei Voitsberg) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 3148 9376564. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 3148, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +43 (0043) ili pozivni broj grada 3148 (Kainach bei Voitsberg).\nAko ste van Austrija i želite da pozovete osobu u Kainach bei Voitsberg, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Austrija je +43 (0043), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Kainach bei Voitsberg, morate da dodate +43 3148 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9376564, pozivni broj grada 3148 (Kainach bei Voitsberg) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 3148 9376564.


Treba ponekad i očistiti - Ozonpress :: internet portal\nTag: Fontana, održavanje, vlast\nPred lokalne izbore juna ove godine čačanski naprednjaci odštampali su u hiljadama primeraka luksuzan stranački pamflet u kome su u slici i reči podsetili građane šta su sve u prethodne četiri godine kao stub lokalne koalicione vlasti uradili za Čačak.\nJedna od investicija koju je lokalna vlast platila iz gradskog budžeta parama građana Čačka bio je rogobatni, do zla Boga prizeman i kičerast, od limenih slova skelpan, natpis „Čačak“ instaliran na sred Gradskog trga, sa detinjastim „umetničkim“ rešenjem srca u sredini natpisa, kako bi se valjda i bukvalno dočarala poruka da je gradskoj vlasti Čačak u srcu.\nSličnu skalameriju lokalne naprednjačke vlasti postavile su po mnogim gradovima u Srbiji, a dobavljač ovog „umetničkog dela“ bila je jedna ista firma interesno povezana sa SNS.\nUpravo fotografiju ovog srcastog natpisa čačanski naprednjaci stavili su na naslovnu stranu svog predizbornog biltena sa porukom „Gradili smo … obnavljali … čuvali …“, što bi trebalo da nas uvede u priču šta je sve lokalna čačanska naprednjačka vlast uradila za četiri godine svog mandata od 2016. – 2020.\nU tom predizbornom biltenu pohvalili su se i izgradnjom fontane na lokalitetu koji su nazvali Rimski trg. Rimski valjda po tome što je to prostor ispred ulaza na lokalitet Rimskih termi. Nažalost ne i po tome što je u zemlji ispod modernističke fontane, koja ni po čemu ne podseća na rimsko doba, ostao zatrpan arheološki nalaz originalnog izgleda prostora ispred nekadašnjih termi.\nFotografija fontane na Rimskom trgu kada je izgrađena pre godinu dana\nFontana je napravljena, a posle nepunih godinu dana počelo je izlivanje vode na plato celog Rimskog trga.\nOd tada je prošlo svega nekoliko meseci i evo kako fontana danas izgleda.\nSada smo shvatili i pravo značenje onoga „Gradili smo… obnavljali…čuvali“. Gradili smo da bismo se hvalili pred izbore. Obnavljali bi trebalo da znači da ono što čačanska vlast izgradi ove godine, već naredne mora da se obnavlja. To je valjda karakteristika kvaliteta gradnje.\nNepoznanica je samo ono „čuvali“.\nOdatle i poruka gradonačelniku i njegovim saradnicima. Da bi nešto čuvali i sačuvali treba i da se održava, da vam investicija koju ste uradili o trošku građana ne bi izgledala ovako posle samo godinu dana.\nKada su Rimljani, po kojima ste dali naziv trgu, nešto gradili, to je trajalo stotinama godina. Valjalo bi da i vaša fontana potraje makar deset godina.\nGrdana 08/09/2020 u 14:25 Odgovorite\nKAKVA VLAST,TAKVA I FONTANA! CISTA ZABOKRECINA!!!\nObavešten 08/09/2020 u 21:08 Odgovorite\n@Grdana Aj nemoj lupati idi radi pametija posla nego što pišeš po ovom portalu.\nkobaz master slajser 09/09/2020 u 18:27 Odgovorite\nGrdana je potpuno u pravu, sta tebi nije jasno?\nPODRSKA ZA GRDANU!\nistina 08/09/2020 u 15:28 Odgovorite\nFontana se izlila i izgleda ovako zbog seljaka i idota koji zive u ovom gradu a ne zbog gradonacelnika. Nije on bacao kanenje i smece u fontanu.\nVelibor 08/09/2020 u 21:09 Odgovorite\n@Istina Pa jeste dok su bili vaši iz Nove Srbije na vlasti samo su krali nisu stigli da urade ništa pametno.\nSTOKA DOSLJACKA PODIVLJALA 09/09/2020 u 18:28 Odgovorite\nPA MOZDA I NIJE ON BACAO SMECE U FOTNANU, ALI NAM JE DOVUKO SVOJE ERCEZANE I POLUPISMENE BAHATE I NEVASPITANE U GRAD\nUNAKAZISTE SVE KO TERMITI\nRobin 08/09/2020 u 16:31 Odgovorite\nKakva opozicija, takva i vlast. To se i iz ove objave vide.\npsihijatar 08/09/2020 u 17:17 Odgovorite\nOdlično je sve to 😀\nGlas razuma 08/09/2020 u 18:26 Odgovorite\nFontana je ok ali bi gradjani koji svašta bacaju u istu trebali da povedu računa kako se ponašati.\nGLASNO I JASNO 09/09/2020 u 18:29 Odgovorite\nGRADJANI VODE RACUNA, ALI POLUTANERI NE ZNAJU NI OSNOVNE NORME PONASANJA VAN RODNE IM PRIPIZDINE\nLola 08/09/2020 u 18:56 Odgovorite\nProblem je u ljudima i njihovoj kulturi, a ne u gradonacelniku. Pa nece Milun Todorovic stajati pored fontane i edukovati ljude i decu da ne bacaju u fontanu svasta i tako je prljaju. Kultura ide iz porodice!\nMilunčica 08/09/2020 u 19:04 Odgovorite\nBravo botovi naprdnjački, vidi sed da ne spavate i da ste na braniku lika i dela druiga gradonačelnika.\nSamo što niko nije ni rekao da gtradonačelnikn treba da čisti fontanu i menja vodu.\nAli vi ne bi bili trutovi naprednjački kada ne biste napadali građane i hvalili gradonačelnika.\nSad su građani krivi što Milun nije angažovao nikoga ko treba da se stara o fontanama.\nU fontanu niko ništa nije bacio, toi kamenje je natrpano unutra kad je pravljena fontana, takav projekat dao projektant koga je Milun izabrao.\nSamo voda mora da se prečišćava i povremeno menja, ali ko to vama tutumaljima naprednjačkim da objasni.\nDragan Petković 08/09/2020 u 21:11 Odgovorite\nMnogo pričaš idi radi pametija posla nemoj pisati gluposti na portalu. Gradonačelnik je dosta uradio za ovaj grad dok ste vi iz opozicije samo krali i radili svašta.\nVera 08/09/2020 u 20:16 Odgovorite\nSve sto je uradjeno je novo i lepo, a na nama je da se ne ponasamo kao stoka i sve zagadjujemo i unistavamo. Cacani cuvajte zbog vas, zbog vase dece!!!\nsreski špijun 08/09/2020 u 22:23 Odgovorite\nA dosta je više i ovih što samo pričaju „gradonačelnik je uradio dosta…“\nAman ljudi, nije gradonačelnik niti bilo ko iz gradske uprave bilo šta radio, oni su samo prerasporedili NAŠ novac od koga je plaćeno nekim privatnim firmama da urade taj posao, a pre toga je isto plaćeno autoru rešenja koje je proglašeno za najbolje na nekom konkursu ako je takvog konkursa bilo.\nRazlika između jedne i druge vlasti je samo u tome KOLIKO novca su imali na raspolaganju i ŠTA su tim novcem radili.\nRecimo, u vreme Velja je urađen „plavi most“, ali ne zaboravimo i da su mašine za gradnju mesecima stajale na obali Morave, a znamo i da se zakup tih mašina plaćao po danu ili čak po satu, dakle neko je odlučio da angažuje mašine nekoliko meseci pre nego što je mogla da krene izgradnja mosta. Vlasniku mašina je možda bilo svejedno, jer nije imao angažovanje na drugom mestu, ali nije svejedno nama građanima jer je od tog novca moglo još nešto da se uradi.\nI eto, NS osim tog mosta i onog tunela u Ovčar Banji ništa pametno ne uradiše, „popločali“ su trg, ali tako što su ga asfaltirali pa preko asfalta stavili pesak i ploče… ja ne znam nijednog domaćina koji je umesto da uradi asfalt ILI behaton kocke po dvorištu uradio OBOJE, tj. prvo stavio asfalt pa potom preko ploče. To je recimo primer nepotrebnog trošenja novca.\nAli, nekim ljudima je nemoguće dokazati, oni samo pričaju kako je ova ili ona vlast nešto URADILA – pa, narode, njima je POSAO da RADE, ako su 5 stvari uradili kako treba, a 1 stvar nisu, onda za tu 1 treba da budu KRITIKOVANI, a ne da se pravimo blesavi i hvalimo ih jer su onih 5 uradili kako treba.\nJovaš 11/02/2021 u 20:15 Odgovorite\nSvaka vlast pravi po fontanu, Velja na gradskom trgu, Milun kod parkinga ..,, a za taj Rimski trg prvi put čujem da postoji?! Žao mi je Čačka, beše to lep i mio gradić, imao je neku svoju draž do 1990…. sada je dosta toga nestalo, a koliko vidim tek će se rušiti…. nek vam je Bog u pomoć da se dozovete pameti.


Još dok je Palestina bila sastavni deo Turske, na Prvom cionističkom kongresu u Bazelu u Švajcarskoj, 1897. godine, odlučeno je da na svaki način treba nastojati da se u Palestini stvori novi dom jevrejskom narodu. Tada nije bila dovoljno jaka podrška za realizaciju ovog plana i tek je Prvi svetski rat otvorio ovo pitanje.\nPalestina kao turski posed došla je u sferu interesovanja Britanije kada je planirano oduzimanje ostataka osmanske imperije. I tačno dve decenije nakon kongresa u Bazelu u svom pismu lordu Valteru Rotšildu, vođi britanske jevrejske zajednice, Artur Džejms Balfur je naveo: "Dragi lorde Rotšilde, imam veliko zadovoljstvo da u ime vlade Njegovog veličanstva prenesem sledeću Deklaraciju o podršci jevrejskim cionističkim aspiracijama koje su bile podnete kabinetu i od njega odobrene. Vlada Njegovog veličanstva gleda sa blagonaklonošću na stvaranje nacionalnog ognjišta u Palestini za jevrejski narod i uložiće najveće napore kako bi olakšala postizanje tog cilja pri čemu treba jasno razumeti da neće biti učinjeno ništa što bi moglo kršiti građanska i verska prava postojećih nejevrejskih zajednica u Palestini, ili prava i politički položaj koji Jevreji uživaju u ma kojoj drugoj zemlji. Bio bih Vam zahvalan ako biste ovom deklaracijom upoznali cionističku deklaraciju“.\nPismo Džejmsa Balfura\nA kako je došlo do toga da Kraljevina Srbija bude prva država koja je podržala Balfurovu deklaraciju?\nVelika uloga se pripisuje Davidu Albali, pobožnom sefardskom Jevrejinu, rođenom u Beogradu 1886. godine. On se nakon završenih studija medicine u Beču, vratio u Srbiju i pristupio vojsci Kraljevine Srbije u čijim redovima je kao lekar učestvovao u Prvom i Drugom balkanskom ratu, te u Prvom svetskom ratu gde je dospeo do čina kapetana. Posle povlačenja preko Albanije i dolaska na Krf, izložio je Nikoli Pašiću želju da ide u vojnu misiju u Ameriku gde od septembra 1917. do novembra 1918. godine radi na pridobijanju jevrejske javnosti za borbu Kraljevine Srbije i dobijanje finansijskih sredstava. Nakon što je izdata Balfurska deklaracija, Albala je sugerisao srpskoj vlasti da je podrži i tako je 27. decembra 1917. Srbija postala prva država na svetu koja je otvoreno podržala ovu deklaraciju.\nAlbala na naslovnici američkih novina\nPredstavnik Srbije u Vašingtonu Milenko Vesnić je u pismu Albali između ostalog naveo: "Želeo bih da poručite svojoj jevrejskoj braći, simpatije naše Vlade i našeg naroda prema pravednom nastojanju da ožive svoju voljenu zemlju u Palestini, koje će im omogućiti da zauzmu svoje mesto u budućem Društvu naroda (preteča Ujedinjenih nacija), u skladu sa svojim brojnim kapacitetima i neosporivim pravom. Sigurni smo da to neće biti samo u njihovom interesu, već istovremeno u interesu čitavog čovečanstva. Vi znate, dragi kapetane Albala, da na svetu nema nacije koja ima veće simpatije prema ovom planu od Srbije".\nKada je Društvo naroda odobrilo mandat za Palestinu 1922. godine, time je i formalno primenjena Balfurska deklaracija, a novembra 1947. godine, Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila je rezoluciju o podeli na dve države, jednu jevrejsku i jednu arapsku te je Izrael, u maju 1948. godine, proglasio nezavisnost.


Hrvatska: Uhapšen šef albanske mafije – Balkanekspresrb.rs\nZAGREB.-Hrvatska policija objavila je šturo saopštenje o hapšenju 60-godišnjaka osumnjičenog za preprodaju marihuane i heroina.\nEuropol navodi da je u pitanju operacija kodnog naziva Borderline tokom koje su istražitelji, nakon nekoliko meseci uspjeli da lociraju Muratijevo glavno skladište u Zagrebu. Osim marihuane i heroina, pronađeno je i 6,8 kilograma punila kojim se povećava masa droge\nEuropol je potvrdio da je u pitanju šef albanske organiziovane kriminalne grupe koja se bavila međunarodnim švercom droge, piše zagrebački portal “Net.hr”.\nRadi se o Dautu Muratiju, 60-godišnjaku. Policija je tokom hapšenja zaplenila 38 kilograma marihuane i 4,5 kilograma heroina u nekoliko poslovnih prostora i garaža što ih je iznajmio u Zagrebu. Drogu je skrivao u paketima nakon što je nabavio veće količine koje je preprodavao dilerima u Hrvatskoj. Deo droge bio je skriven u ventilaciji iznajmljenog prostora. Policija ju je pronašla nakon što je nekoliko meseci pratili Muratija i nadzirala jednu od njegovih prodaja.\nEuropol navodi da je u pitanju operacija kodnog naziva Borderline tokom koje su istražitelji, nakon nekoliko meseci uspjeli da lociraju Muratijevo glavno skladište u Zagrebu. Osim marihuane i heroina, pronađeno je i 6,8 kilograma punila kojim se povećava masa droge.\nU ovoj su akciji uz hrvatsku, učestvovle su i policije iz Nemačke, Austrije i Slovenije, uz podršku stručnjaka iz Europola. Svima njima, Muratijev ilegalni biznis bio je već dobro poznat, kao i njegova kriminalna prošlost. Zato je sada uspešno raskrinkan, potvrđeno je iz europske policijske organizacije. Koliko je Murati kotirao u međunarodnim kriminalnim krugovima potvrđuje i činjenica da je u akciji učestvovao europolov tim zadužen upravo za borbu protiv najjačih kriminalnih organizacija (Europol’s Top Organised Crime Groups Team). On je istražiteljima, još na početku istrage osigurao ključne informacije i mogućnost za brzu razmenu operativnih podataka.\n“Naši analitičari omogućili su istražiteljima u Nemačkoj, Austriji, Sloveniji i hrvatskoj dovoljne informacije na osnovu kojih su poteze tokom akcije mogli pravilno da usmeravaju”, objašnjavaju iz Europola ovaj zajednički policijski uspjeh.♦\nTagsalbanska mafija Daut Murati


Revolucionarni zakon o photoshopu – kazne i do 37.000 eura! - Elegant.hr\nRevolucionarni zakon o photoshopu – kazne i do 37.000 eura!\nMarko Stipić 09. svibnja 2017.\nU Francuskoj je izglasan novi zakon o fotošopiranju slika u časopisima, odnosno zakon koji izdavače prisiljava na transparentnost o uporabi uređenih slika.\nNa snagu bi trebao stupiti već 1.10. a njime su jasno definirane obveze koje časopisi i ostale publikacije moraju ispoštovati. Uz svaku objavljenu sliku koja je fotošopirana mora stajati jasna oznaka čitatelju.\nIdeja za donošenje zakona je sve veći porast poremećaja u prehrani i problema sa samopouzdanjem koji se očituju kod mladih. Te moderne pošasti prouzročene su postavljanjem nerealnih standarda od strane izdavačke, modne i pr industrije.\nOvo su velike promjene za Francusku izdavačku scenu, a ako se trend održi, ubrzo i svjetsku. Navodna svota koju će časopis koji zanemari zakon i ne istakne kako se radi o uređenoj fotografiji platiti iznosi 37000 eura.\nFrancuska vlada ozbiljno je pristupila problemu uporabe photoshopa, ali i korištenju anoreksičnih modela u kampanjama i revijama modnih brendova. Ranije donesenim zakonom određeno je naime kako će svaki model prilikom bookiranja posla za obavljanje istog trebati potvrdu liječnika. Tako se planira spriječiti glorificiranje anoreksije i poremećaja u prehrani. U slučaju ne pridržavanja pravila predviđena kazna za agencije je vrtoglavih 75000 eura, a moguća je i kazna zatvora.


UVREDE U VIRTUELI - Karike.com blogovi\nUVREDE U VIRTUELI\nnapravljeno: Ponedeljak, 19. Mart 2012 Vreme 19:53.\nizmenjeno: Sreda, 21. Mart 2012 Vreme 14:37.\nOni koji me redovno čitaju znaju da sam na uvrede u virtueli oguglala.Jasno je potpuno da postoje ljudi koji se hrane vređanjem i kojima net služi za to.\nSada ne pišem o onima koji ide kod svakog i istresaju se ili čak onima koji šire pamet i pismenost i kojima su svi glupi a oni su samo pametni.Koji ti se okače o vrat pa nikako da se otkače id tebe sve dok te ne zadave.\nNe,nije sada reč o njima.\nPoslednjih nekoliko dana ja uporno dobijam na mail od svojih poznanika ovde da pišem o uvredama najgore vrste.Htedoh nekako da upakujem ali ne mogu.\nUglavnom sve te uvrede dolaze od žena.Žene su te koje nemaju nikakvo dostojanstvo.\nDa li je i jedan muškarac na ovom svetu toliko važan pa da odemo i na najgori način izvređamo neku osobu koju ne poznajemo?\nDa li je i jedan važan da rušimo vezu nekome i smišljamo smicalice?\nIli je i jedna žena vredna toliko da večito i samo o njoj pišemo?\nIzgleda da su pjuvanja i uvrede postali visoko popularni-Što je najgore ti što pljuju se zamišljaju da su neko i nešto.Nadobudni.Puni sebe.\nMa ko smo mi uopšte da sudimo ma kome i da se smatramo boljima od drugih?\nKo smo čak i da svavetujemo ili ne znam šta?\nKo smo da vređamo?\nŠta mi uopšte znamo o nekome ovde.I da li mislimo da smo najharbriji ovde pred monitorom?\nDa nekoga vređamo zbog muškarca,pozitivnih,negativnih...\nI samo mi govore ako me primiš u prijatelje biće problema.Kakvih bre problema?Ko će kome i šta da određuje?\nDovoljno je što ni maliove ovde ne smemo da pišemo jedni drugima a da ne osvanu javno.\nJasno je da je pijaca ovo.Svako nudi i potražuje šta želi a svi potražujemo pažnju.Sve je to jasno.\nAli vredi li pažnja i popularnost uvreda izrečenim nekome?\nI kao svi su divni.Doktori nauka,sveštena lica,bogataši a ovamo vređaju sačuvaj Bože.\nTuđe nas suze uvek sustignu.Bez obzira što je sve kao virtuelno to smo mi.A ima ko vidi sve i sudi o svemu.\nOsobe koje neprestano vređaju zaista imaju nekakav problem same sa sobom.Možda bi bilo najbolje da ga razreše prvo pa da onda pređu na druge.\nJer ići u naokolo i vređati samo i jedino znači da imamo problem.\nNemoguće da smo svi baš glupi,jadni,mašinerija,net ljudi....\nPa šta će onda ovde toliko pametni?\nManite se ljudi uvreda.One ništa i nikome dobro donele nisu.Ne možemo promeniti svet njima.Čak znate i sami da se uvredama postiže totalno suprotan efekat.\nNeki ljudi nisu ni svesni koliko se lepim može postići.\nA onda kada te napadnu i braniš se ti ispadneš napadač i tako u krug.\nTreba svako da radi na sebi.Jedino tako se jednom možda nešto promeni.\nUvrede su neizostavan i zaista veliki deo virtuele.Java nam je odavno svima u ovoj zemlji pukla i tako.\nOvo treba da služi kao razbibriga a ne kao pražnjenje ili psihijatrijska ustanova.\nA još mi je smešnje što ti što vređaju ne poznaju one koje vređaju.To je apsurd tek.Pa se vređa na osnuvu godina,slike,toga što se nema slika bla bla bla\nPočeli smo da komuniciramo uvredama.\nUostalom šta će nam sve to?Te osobe niti ćemo videti nitu čuti niti nešto...\nUpamtite...vređanje drugih ili napadi se nepogrešivo ubrzo okreću ka nama.\nZnam ,znam...sada ćete reći jel može neka vedrija tema...\nMože evo sada ću da pišem :))\nprosečna ocena: 79 | pregleda: 70\nZivot je kratak. Pusti te gluposti.\nKrajnje je vreme da ispunis obecanje dato u zadnjoj recenici bloga. Pozdavlja te cika Milun.\n#7, 20.03.2012 - 17:37\nOvo nije post o onima koji mene pljuju\nAli poslušala sam te naravno\n21.03.2012 - 10:22\nLeti svoj let.....Blok je uvek pri ruci za nepodobne\n#6, 20.03.2012 - 00:06\nNe pomaže blok\nIkoće sa drugim nikom...tj malogom ali nema veze\nODLICNO. HVALA...RAZUMNI LJUDI PRICAJU AKO POSTOJI NEKI NESPORAZUM, PROBLEM A ISKOMPLEKSIRANI I NESIGURNI U SEBE, NAPADAJU UVREDAMA..PA LEPO SAM NAPISALA POST, DRUGARICE MOJA..TAD, NISAM ZNALA KOJA JE..ALI PRONASLA ME JE.. VISE JE SEBE I NJENU MLADOST PODCENILA..IPAK ON I JA IMAMO JOS MALO PEDESET. LJUBIM TE NEUSTRASIVA MOJA DRUGARICE..\n#5, 19.03.2012 - 22:36\nPrijateljice ma nema ovo veze sa mladošću\nAko je iko korektan ovde ti si\nNaravno da se priča.Napadaju i vređaju samo oni koji imaju problem\nAli problem sa sobom\nUostalom...sve se jednom sazna.A najpre se sazna ko je ko...\nVerovatno će ti se i ona sama javiti i reći da si bila u pravu,ma koliko nemoguće sada zvučalo\n19.03.2012 - 23:33\nma samo veselo i pozitiva ..sve lose kisa opere i uvredljive reci vetar oduva ..zato osmeh i veselo ..\nDobro...slažem se Leno\nOduva ali se vrate i ne prestaju ali nema veze\nBarem nam je tvoja priča za primer\nPa uvek zene vredjaju, to je cudo koju kulturu imaju, onda kada izvredjaju blokiraju te da im nemozes odgovoriti, ali ja bih na sve te koje ce se prepoznati porucila javno da se mene skinu sa k.....a jel sam jako uporna i pronacicu ih bilo kada, kao sto ce me onaj Misko53 zapamtiti samo li dodjem u Srbiju, a i ona njegova pacenica, pa kada im moderatori nece nista ja cu se licno potrudim da ih obidjem, da ih pitam sta im to toliko zanimljivo na mom profilu, moj znas ko si i koliko vredis, ima nas tu koji te obozavamo i volimo sve sta pises, pa i na nas racun da se nasmeju svi koji znaju i kapiraju salu\n#3, 19.03.2012 - 22:09\nZa prvi deo komentara\nA za drugi...znam\nJa sam tu isključivo zbog vas\n19.03.2012 - 22:15\nSve se vraća....kao bumerang....\n#2, 19.03.2012 - 20:26\nSlažem se Budo u potpunosti!\n19.03.2012 - 20:26\nevo ja cu ti narediti sa kim da se družiš sa ljudima koji znaju da se šale i na svojo racun ako treba šire pozitivu u ova šugava vremena kada nam je potreban osmeh da bi pregurali negativne uticaje koji šire oni o kojima si pisala .ovde mi pojedinci nismo došli da se vređamo vec da se družimo šalimo razmenimo lepe reci i savete ako neko ti žatraži od nas .niko nije vredan da se u njegovo ime nešto radi ma koja stvar jer svi smo mi jednaki pred bogom on ne pita ko je bogat koje zvanje imaš nego šta si u životu uradio po njegovim zapovestima koliko si dobrote pružio nekome\n#1, 19.03.2012 - 20:15\nSlažem se sa svakom napisanom reči!\nSa takvima se uvek družim\n19.03.2012 - 20:20


Bolonjska deklaracija je potpisana 1999. godine od strane ministara nekoliko evropskih zemalja zaduženih za visoko obrazovanje. Potpisivanjem Bolonjske deklaracije otpočeo je Bolonjski proces koji ima za cilj kreiranje jedinstvenog evropskog sistema univerzitetske nastave i istraživanja do 2010. godine, uz istovremeno priznavanje izadržavanje raznolikosti nacionalnih specifičnosti (kultura, jezik, tradicija, itd). Na taj način se teži stvaranju fleksibilnijeg i efikasnijeg sistema visokog obrazovanja Evrope, koji bi bio kompetitivan i na globalnom svetskom tržištu znanja.\nDo danas, Bolonjsku deklaraciju potpisalo je preko 40 zemalja Evrope, među kojima je i naša.\nNajvažnija konkretna opredeljenja (mere) u okviru Bolonjskog procesa su:\n- uvođenje Evropskog Sistema Prenosa Bodova (ESPB ili na engleskom ECTS)\n- usvajanje nove strukture studija, koju čine 3 ciklusa\n- promovisanje mobilnosti studenata i nastavnika\n- usvajanje sistema uporedivih diploma.\n2005. godine u Skupštini Republike Srbije usvojen je novi Zakon o visokom obrazovanju, koji je usaglašen s principima Bolonjskog procesa.\nOsnovni pojmovi u vezi sa Bolonjskom deklaracijom\nEvropski sistem prenosa bodova (ESPB)\nDodatak diplomi (Diploma Supplement)\nVrste i ciklusi studija\nMobilnost i Bolonjski proces\nEvropski sistem prenosa bodova (ESPB) ili na engleskom European Credit Transfer System (ECTS), predstavlja jedinstven sistem kvantitativnog vrednovanja uloženog rada studenta u sticanje znanja, sposobnosti i veština (ishodi učenja) predviđenih kako studijskim programom, tako i svakim predmetom u okviru tog programa.\nBodovi su vrsta zajedničke „valute" u Evropskom sistemu visokog obrazovanja, pri čemu se ona zasniva na radu studenta koji je verifikovan ispitom.\nOsnovne karakteristike ESPB sistema:\nukupno opterećenje studenta sastoji se od pohađanja predavanja i vežbi, konsultacija, priprema za nastavu, seminarskih radova, projekata, diplomskog - master rada i dr.\nuvedena je konvencija da 60 bodova predstavlja kvantitativnu meru opterećenja prosečnog studenta u jednoj akademskoj godini, odnosno 30 bodova u jednom semestru\njedan bod odgovara 25-30 sati rada studenta\nstudent u proseku radi 40 sati nedeljno\nbodovi se dodeljuju svakoj nastavnoj komponenti studijskog programa (predmet, modul, studijski program, diplomski rad, disertacija itd.)\nstudentu se bodovi za pojedini ispit dodeljuju tek nakon što je taj ispit položio\nbodovi nisu ocene, niti ih zamenjuju.\nESPB pospešuje pokretljivost/mobilnost studenata u Evropskom prostoru visokog obrazovanja uz mogućnost prenosa i akumulacije bodova stečenih u različitim institucijama, olakšava priznavanje diploma među zemljama Evrope i na taj način promoviše evropsku dimenziju visokog školstva. Bodovi se ne priznaju automatski, već podrazumevaju potvrđen kvalitet i programa i institucije koja ih dodeljuje.\nOvaj sistem omogućava sakupljanje bodova tokom studija, sve dok se ne stekne dovoljan broj za određeno zvanje. Taj broj bodova je predviđen studijskim programom koji ste upisali.\nU našem visokoškolskom sistemu akademska godina traje od 1. oktobra do 30. septembra naredne godine i sastavljena je iz dva, vremenski ujednačena, dela - semestra, koja nose po 30 bodova. Godina se može podeliti i na tri dela -trimestre, ali to još nije uobičajena praksa na našim Univerzitetima.\nBroj predmeta koje student sluša u jednom semestru varira i zavisi od studijskih programa i fakulteta. Pojedini predmeti nose različit broj bodova u zavisnosti od obaveza koje student treba da ispuni da bi ih položio, tačnije od opterećenja studenta izraženog u vremenskim jedinicama koje utroši da bi ispunio sve ispitne obaveze. Manji broj bodova ne znači da je neki predmet manje važan, nego samo da iziskuje manje vremena za potpuno sticanje ishoda učenja. S druge strane, broj bodova nije direktno zavisan od broja časova predavanja i vežbi.\nU tabeli je dat primer dodele ESPB bodova pojedinim predmetima u jednom semestru.\nBroj časova predavanja i vežbi\nBodovi se dodeljuju pojedinom predmetu nakon detaljne analize ukupnog vremena potrebnog za uspešno savladavanje gradiva i polaganje ispita.\nIshodi učenja predstavljaju kompetencije, veštine i/ili stavove koje student stiče tokom određenog perioda učenja. Ishodi učenja se ne odnose na sadržaj ili metodologiju nastave, već na ono što se očekuje da student stekne ili razvije tokom učenja. Ishodi učenja se definišu za ceo studijski program i za pojedinačni predmet. Smatra se da je student koji je položio ispit, bez obzira na to koju je ocenu dobio, stekao definisane kompetencije, odnosno ishode učenja i „zaradio" predviđene bodove.\nPo završetku studija studenti, pored diplome, dobijaju i zvaničan dokument koji se zove Dodatak diplomi (na engleskom Diploma Supplement). Ovaj dokument sadrži standardizovan opis prirode, nivoa, sadržaja i statusa studija koje je student uspešno završio. U njemu su navedeni detalji studijskog programa i postignute ocene. U dodatku diplome bi, pored svih ispita koje je student položio, broja ESPB bodova za svaki predmet i dobijene ocene, mogla da budu navedena i imena profesora, kao i vannastavne aktivnosti studenta tokom studija: članstvo u studentskim organizacijama, sportske i kulturne aktivnosti, pohađanje kurseva i seminara koje organizuje fakultet, znanje stranih jezika i dr.\nDiploma i Dodatak diplomi izdaju se za sva 3 ciklusa studija i to na srpskom i engleskom jeziku. Dodatak diplomi je izuzetno važan dokument i sa aspekta mobilnosti studenata, kao i prilikom budućeg zapošljavanja, jer pored zvanja navedenog u diplomi, daje i pregled sadržaja savladanog studijskog programa.\nPogledajte i preuzmite primer dodatka diplome:\nDiploma.pdf (147.5 Kb)\nDodatak diplomi 1.pdf (145.1 Kb)\nDodatak diplomi 2.pdf (137.4 Kb)\nDodatak diplomi 3.pdf (102.3 Kb)\nU našoj zemlji postoje dve vrste studija:\nAkademske studije koje imaju za cilj da osposobe studente za razvoj i primenu naučnih, stručnih i umetničkih dostignuća. One su više teoretske i izvode se na Univerzitetu; i\nStrukovne studije koje imaju za cilj da osposobe studente za primenu znanja i veština potrebnih za uključivanje u radni proces. One su više vezane za rešavanje praktičnih problema, a izvode se u nekadašnjim višim školama (današnje visoke škole strukovnih studija), ali se mogu izvoditi i na univerzitetu.\nViše o vrstama studija možete pogledati ovde.\nJedan od osnovnih ciljeva Bolonjskog procesa je omogućavanje i podsticanje mobilnostistudenata i nastavnog osoblja unutar Evropskog prostora visokog obrazovanja. Može se reći da većina mera koje Bolonjski proces uvodi, kao što su ESPB, nova struktura studija, dodatak diplomi itd, ima za cilj omogućavanje lakše i sigurnije mobilnosti studenata, nastavnog osoblja i istaživača unutar evropskog prostora visokog obrazovanja.\nMobilnost podrazumeva međuuniverzitetsku pokretljivost studenata, nastavnog osoblja i istraživača kako u zemlji, tako i u inostranstvu bez obzira na to da li se radi samo o jednom delu studija (semestar, akademska godina) ili o nastavku celokupnih studija.\nMobilnost studenata jejedan od prioriteta Evropske unije u oblasti obrazovne politike i to se najbolje očitava kroz finansijska sredstva investirana u programe mobilnosti kao što su Erasmus, Erasmus Mundus i drugi.\nIspit se polaže usmeno i/ili pismeno, odnosno praktično, što je najčešće praksa na umetničkim i medicinskim fakultetima. Ispitni rokovi prema Zakonu o visokom obrazovanju su sledeći: januarski, aprilski, junski, septembarski i oktobarski.\nStudent neposredno nakon završetka predispitnih obaveza, predviđenih za svaki predmet posebno, polaže ispit. Prema novom sistemu studija, student ima pravo da polaže ispit najviše tri puta, a ukoliko ni tada ne uspe da ga položi, moraće ponovo da pohađa taj predmet i ponovi sve predispitne obaveze.\nOcene na ispitu se kreću od 5 do 10, pri čemu 5 nije prolazna ocena, a 10 je najviša ocena. Ocena studenta formira se tokom ukupnog rada na predmetu, u toku celog semestra.\nZakon o visokom obrazovanju obavezuje nastavnike da kontinuirano prate rad studenta tokom semestra. Ako se svaki predmet vrednuje sa 100 poena, najmanji obim predispitnih obaveza koje se mogu ispuniti tokom semestra je 30, a najviše 70 poena. Naravno, poeni se stiču samo ukoliko se, na način kojije predviđen programom, uspešno ispune predispitne obaveze.\nU ukupan broj od 100 poena ulaze poeni za: aktivnost i rad na predavanjima i vežbama,seminarski radovi, samostalni radovi, praktični i rad na terenu, kolokvijumi i ispit. Koliko konkretno svaka od navedenih aktivnosti nosi poena, nastavnik bi trebalo da prezentuje studentima na početku pohađanja predmeta.\nStudent svojim predispitnim obavezama i polaganjem samog ispita može ostvariti maksimalno 100 poena. Statutom fakulteta i studijskim programom određuje se način ocenjivanja, koji zavisi od broja stečenih poena. Ukoliko je student položio predmet, bez obzira na to koju je ocenu dobio, on je prikupio tačno onoliko ESPB bodova koliko je za taj predmet predviđeno, što se vidi na primeru u tabeli.\nUkopno osvojeni poeni\nBroj ESPB poena\nU tabeli je dat primer odnosa osvojenih poena, ocene i ESPB bodova\nU svakom studijskom programu određeni su obavezni predmeti, koje student mora savladati tokom studija. Pored toga, naročito na višim godinama studija, svaki studijski program predviđa i izborne predmete koje će student izabrati u zavisnosti od sopstvenih interesovanja. Ono što je važno jeste to da ukupan broj bodova obaveznih i izbornih predmeta iznosi 30 bodova u jednom semestru odnosno 60 za celu akademsku godinu.\nU novom sistemu studija predviđeno je da se određen broj studenata finansira iz budžeta, a da preostali broj sam finansira svoje studije. Studenti koji su studije upisali o teretu budžeta, u toku godine moraju se opredeliti za onoliko predmeta koliko je potrebno da se ostvari najmanje 60 ESPB bodova. Ukoliko student koji se školuje o teretu budžeta u toku školske godine prikupi najmanje 60 ESPB bodova on zadržava svoj status za narednu školsku godinu. Ukoliko student ne uspe da tokom akademske godine prikupi 60 bodova, narednu godinu upisuje sa statusom studenta koji sam finansira svoje studije.\nStudent koji sam finansira studije opredeljuje se za predmete koji u zbiru imaju najmanje 37 ESPB bodova, pri čemu gornja granica nije određena. Postoji mogućnost da, ukoliko samofinansirajući student prikupi najmanje 60 ESPB bodova tokom jedne školske godine, narednu godinu studira o teretu budžeta. Ovo pravo student može ostvariti ukoliko u okviru predviđenog broja studenata koje finansira država postoje slobodna mesta. Rangiranje se vrši na osnovu ukupnog uspeha studenta, a pravila se utvrđuju statutom univerziteta i fakulteta.\nCelokupan tekst bolonjske deklaracije možete pronaći na našem odeljku Dokumenti.


Evropska komisija za Indoneziju izdvaja 1,5 miliona eura - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Evropska komisija za Indoneziju izdvaja 1,5 miliona eura Printajte Veličina slova - + 28.10.2010 Evropska komisija odobrila je danas 1,5 miliona eura za pomoć ugroženima u Indonziji, koji su preživjeli udar cunamija koji je prije tri dana pogodio indonezijska ostrva i erupciju vulkana "Merapi".Novac koji je Brisel odobrio omogućiće pružanje neophodne pomoći za oko 87 000 ljudi, od čega 65 000 žrtava cunamija na ostrvima Mentavaj, navodi se u saopštenju Evropske komisije."Indonezija se trenutno suočava sa više urgentnih situacija", izjavila je Kristalina Georgijeva, evropski komesar za humanitarnu pomoć .Zemljotres, jačine 7,7 stepeni Rihterove skale, pogodio je u ponedjeljak uveče ostrva Mentavaj, zapadno od Sumatre, i pokrenuo talase visoke tri metra koji su poplaviili deset sela.Prema najnovijim podacima, u naletu cunamija na Sumatri poginulo je 375 ljudi, a više od 400 je povrijeđeno, dok se 378 lica još vode kao nestala.Potres se dogodio pod vodom, na dubini od 14,2 kilometra, 280 kilometara južno od Padanga, saopštio je američki Institut za geologiju.Poslije glavnog potresa uslijedili su naknadni udari snage 6,1 i 6,2 stepena Rihterove skale.Najmanje 32 lica su poginula kada je 26. oktobra registrovana erupcija vulkana "Merapi", jednog od najaktivnijih u Indoneziji.


Mileta Prodanović – Galerija Lucida\nRođen u Beogradu 1959. godine. Studirao arhitekturu i slikarstvo. Završio Fakultet likovnih umetnosti u Beogradu 1983. godine u klasi profesora Stojana Ćelića i na istom fakultetu magistrirao 1985. godine. Specijalizirao u Londonu, na Royal College of Arts 1989-90. Tokom studija radio je na arheološkim terenima (neolitski lokalitet Gomolava) i na restauraciji fresaka (Ramaća, Koporin). Godine 2009. stekao zvanje doktora likovnih umetnosti na FLU u Beogradu.\nOd 1990. radi kao asistent, potom docent, vanredni i redovni profesor na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu.\nIzlagao (od 1980. godine) na više samostalnih i grupnih izložbi u nekadašnjoj Jugoslaviji i u više evropskih gradova (Rim, Tibingen, Tuluz, Karkason,Venecija, Beč, Grac, Prag, Regensburg, Kijev…). Predstavnik Jugoslavije na Venecijanskom bijenalu 1986. godine.\nOd 1983. objavljuje prozu, esejističke tekstove iz oblasti vizuelnih umetnosti i publicistiku. Bio je stalni likovni kritičar Književne reči, Književnih novina i dnevnog lista „Borba“. Tokom devedesetih objavljivao je eseje na temu „rat-kultura-politika“ u više jugoslovenskih i evropskih dnevnih i periodičnih listova i časopisa. Bio je član redakcije časopisa „Beogradski krug“ i „New Moment“ (časopis za vizuelne medije). Član je ULUS-a, SKD-a, srpskog PEN centra i AICA-e, međunarodne asocijacije likovnih kritičara. Učestvovao na više međunarodnih skupova iz oblasti studija kulture i iz te tematike održao predavanja na nekoliko univerziteta u SAD (University of Iowa, Iowa City, Clark University, Wocester, Massatchussets, University of South Carolina), na Varšavskom univerzitetu kao i na Kijevsko-Mogiljanskom univerzitetu u Kijevu. Eseji iz oblasti vizuelnih umetnosti i studija kulture objedinjeni su u nekoliko knjiga (STARIJI I LEPŠI BEOGRAD, Beograd 2001, POVORKA ČUDESA, Beograd 2008 i TRANZICIONA GALANTERIJA, Zrenjanin 2011). Knjigu o srpskom zidnom slikarstvu XIII veka (u koautorstvu sa Svetlanom Pejić) pod nazivom RUKA, BOJA, HRAM objavio je u Beogradu 2010. godine. U izdavačkoj kući „Stubovi kulture“ radi kao urednik edicije velikih monografija u kojoj su izašle kapitalne studije o slikarstvu Lesnova (Smiljka Gabelić), Arilja (Dragan Vojvodić), kao studija Vujadina Ivaniševića o novčarstvu srednjovekovne Srbije. U istoj izdavačkoj kući bio je ko-urednik knjige „Kapija Balkana“ Svetlane Velmar Janković zadužen za vizuelni sadržaj knjige.\nBavio se opremom knjige (edicije „Foruma pisaca“, časopis „Anali Borislava Pekića“) i scenografijom. Tokom devedesetih bio je urednik likovnog programa u Galeriji „Sebastijan-Art“ i Galeriji Medija centra.\nDobitnik je nekoliko nacionalnih i regionalnih nagrada iz oblasti likovnih umetnosti (najvažnije – Nagrada SANU iz Fonda Ivana Tabakovića, Nagrada „Sava Šumanović“, Nagrada Oktobarskog salona), nagrade „Lazar Trifunović“ za likovnu kritiku, kao i nagrade iz Fonda „Todor Manojlović“ za moderni umetnički senzibilitet.\nBEOGRAD, Galerija SKC, Crteži, promena, tlo\nBEOGRAD, Galerija SKC, ambijent Gradual (sa Blagotom Pešićem)\nBEOGRAD, Galerija Doma omladine, Canticum canticorum\nTÜBINGEN, Galerija Studio D\nROMA, Nuova Galleria Internazzionale, Viaggio\nBEOGRAD, Galerija SKC, Viaggio B\nOSIJEK, Galerija SC\nBEOGRAD, Galerija SKC i Galerija FLU, In Africisco\nTÜBINGEN, Galerija Ingrid Dacić, Legende vom unechten Kreuz\nLJUBLJANA, Galerija ŠKUC, Sigilum Templi\nNOVA GRADIŠKA, Galerija Kerdić – Mali likovni salon, slike i crteži\nSOMBOR, Galerija Doma JNA,\nSMEDEREVO, Galerija Doma kulture, slike, objekti i crteži\nSARAJEVO, Collegium artisticum, izložba u ciklusu samostalnih postavki Jugoslovenska dokumenta\nVARAŽDIN, Galerija „Sebastian“\nBEOGRAD, Salon muzeja savremene umetnosti\nČAČAK, Umetnička galerija „Nadežda Petrović“\nNIKŠIĆ, Galerija „Forum“\nDUBROVNIK, Galerija „Sebastian“\nPERAST, Gospa od Škrpjela, Galerija „Pomirdbena dvorana“, Hijerarhije\nBEOGRAD, Galerija“Sebastian“, Hijerarhije\nSARAJEVO, Galerija Doma mladih, Pedeseti dan\nBEOGRAD, Srećna galerija SKCa, Logos (kolaži)\nPANČEVO, Savremena galerija Centra za kulturu, Prefiguracije\nSREMSKI KARLOVCI, Galerija Kulturnog centra, Prefiguracije II\nBEOGRAD, 34.Oktobarski salon, Galerija SKC, „Bez nade, bez straha“ autorska izl. Marine Martić (Jelenković, Prodanović, Tomić)\nLUČANI, Dom kulture, kolaži i akvareli\nPRIBOJ, Galerija Pribojske banke dd., kolaži i akvareli\nBEOGRAD, Narodni muzej, sam.izl. u ciklusu Na iskustvima memorije, Darovi – zlatni presek\nBEOGRAD, Galerija ULUS, Tama\nSOMBOR, Galerija Kulturnog centra „Laza Kostić“, Tama\nVRŠAC, Konkordija, Stance\nBEOGRAD, Galerija Srpske Akademije nauka i umetnosti, Pohvala ruci\nUŽICE, Gradska galerija, Pohvala ruci\nZRENJANIN, Savremena Galerija Zrenjanin, „…kao leptir“\nKRUŠEVAC, Umetnička galerija, Početak suđenja\nBEOGRAD, Prodajna galerija “Beograd”, Rolling Skies\nREGENSBURG, Kunstknoten – Atelier Am Wiedfang, Visitations\nSKOPLJE, Muzej na sovremenata umetnost, Brandopolis\nNOVI SAD, Muzej savremene (likovne) umetnosti, Brandopolis\nBEOGRAD, Galerija SKC i Galerija OZON, Brandopolis\nKRUŠEVAC, Umetnička galerija, Brandopolis\nBEOGRAD, Salon muzeja savremene umetnosti, Godina lava\nKIEV, Kul’turno-mistec’kij centr NaUKMA, Angel i levi\nBANJA LUKA, Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske, 29 radova\nBEOGRAD, Galerija Arte, Vaspitavanje dečaka u Srbiji\nKRALJEVO, Kulturni centar Ribnica, Duh (s)tvari – kolaži i fotografije 2006-2010\nBEOGRAD, Likovna galerija Kulturnog centra Beograda, Altera Pars\nGORNJI MILANOVAC, Muzej Rudničko-takovskog kraja, Posmatranje umetnosti\nNIŠ, Galerija „Srbija“, Tri poglavlja\nMONTECASTELLO DI VIBIO (Pg), Galleria Isa, Works on Paper\nPODGORICA, Perjanički dom – Centar savremene umjetnosti Crne Gore, Iza stakla / Kunstspotting\nKOLUMBIJA (Južna Karolina-SAD), University of South Carolina, McMaster Gallery, Works on Paper\nNOVI BEOGRAD, Galerija Blok, Moya Sesstra\nNOVI SAD, Spomen zbirka Pavla Beljanskog, Moya Sesstra\nSMEDEREVO, Galerija savremene umetnosti, Ekfraze – razumeti konačne stvari i posetiti tajna mesta, maj – jun\nBEOGRAD, Galerija SKC, Likovna radionica studenata Akademije iz Dusseldorfa i FLU iz Beograda\nDUSSELDORF, Kunstmuseum, Likovna radionica SKC\nLJUBLJANA, Galerija ŠKUC, Likovna radionica SKC\nBEOGRAD, Galerija Pinki – Zemun, NewNow\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, Let bez naslova\nBEOGRAD, Salon Muzeja savremene umetnosti, Mladi ’82\nKOPER (Obalne galerije), LJUBLJANA (Cankarjev dom), CELJE (Likovni salon),MARIBOR (Razstavni salon Rotovž), ZAGREB (Galerija suvremene umjetnosti), OSIJEK (Umjetnička galerija), BEOGRAD (Galerija Doma omladine), Novi evropski i američki crtež\nBEOGRAD, Muzej savremene umetnosti, Umetnost osamdesetih\nRIJEKA, Moderna galerija, XII Biennale mladih\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, 24. Oktobarski salon\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, Komunikacije ’83, II urbanistički konkurs-izložba za mlade\nBANJA LUKA, Umjetnička galerija, Ka postmodernoj umjetnosti, XI jesenji salon\nMARIBOR, Razstavni salon „Rotovž“, II jugoslovanski trienale „Ekologija in umetnost“\nROMA, Nuova galleria internazionale, Il Viaggio\nNEW YORK, YAVA Gallery, 3rd Biennal of Yugoslav art\nRIJEKA, Moderna galerija, IX međunarodna izložba originalnog crteža\nCHELTENHEIM, Axiom Art Center (preneto u London i Dublin), Highligts From IX Rijeka Biennal\nBEOGRAD, Galerija SKC, Arhitektura srca\nSARAJEVO, Umjetnički paviljon „Collegium artisticum“, Pogled na osamdesete\nKOPRIVNICA, Muzej grada Koprivnice, Postizmi – Beogradska scena\nBEOGRAD, Salon Muzeja savremene umetnosti, Beograd 1999.\nKARLOVAC, Galerija V.Karas, 4.BAJ – Biennale akvarela Jugoslavije\nZAGREB, Kabinet grafike JAZU, Zagrebačka izložba jugoslavenskog crteža\nRIJEKA, Moderna galerija, XIII Biennale mladih\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, 26. Oktobarski salon\nDUBROVNIK, Umjetnička galerija, Dubrovački salon\nNURNBERG, Kunsthale, (LINZ, Neue Galerie der Stadt Linz – 1986), 3. Internationale Trienale der Zeichnung\nBUDAPEST, Liget Galeria, 1st International day 1 exhibition\nFERRARA, Sala Boldini, Pittura fresca – immagini di transavanguardia Jugoslava\nROMA, Galleria SALA 1, Lo spazio: Belgrado, (Bajić, Krnajski, Stevanović, Prodanović)\nSARAJEVO, Umjetnički paviljon „Collegium artisticum“, Umjetnost-kritika usred osamdesetih\nNAMUR (B), La peinture contemporaine de Belgrade\nRIJEKA, Moderna galerija, X međunarodna izložba originalnog crteža\nVENEZIA, Jugoslovenski paviljon, XLII Biennale di Venezia\nSOMBOR, Galerija savremene umetnosti „Likovna jesen“, XXVI Likovna jesen\nBEOGRAD, Muzej savremene umetnosti, AKVIZICIJE 1980-85\nGRAZ (Kunstlerhaus und Neue Galerie am Landesmuseum Joanneum), WIEN(Hochschule fur Angewandte Kunst), KLAGENFURT(Kunstlerhaus), SALZBURG (Salzburger Kunstverein), Junge Kunst aus Jugoslawien\nBRATISLAVA, PRAHA, Mlade juhoslovanske umenie\nDUBROVNIK, Umjetnička galerija, Mlada jugoslavenska umjetnost\nSARAJEVO, Olimpijski centar „Skenderija“, Jugoslovenska dokumenta ’87\nBEOGRAD, Muzej savremene umetnosti, Mlada jugoslovenska umetnost\nRIJEKA, Moderna galerija, XIV Biennale mladih\nZAGREB, Galerija suvremene umjetnosti, Mlada jugoslavenska umjetnost\nATHINAI, Nacionalna galerija, Savremeno jugoslovensko slikarstvo i skulptura\nBEOGRAD, Hala III Beogradskog sajma, Šesti beogradski trijenale jugoslovenske likovne umetnosti\nBEOGRAD, Galerija ULUS, Ka integralnoj slici\nPANČEVO, Savremena galerija Centra za kulturu „Olga Petrov“, 5.PIJS, Pančevačka izložba jugoslovenske skulpture\nSARAJEVO, Olimpijski centar „Skenderija“, Jugoslovenska dokumenta ’89\nBEOGRAD, Muzej savremene umetnosti, Akvizicije 1987-88 iz Salona Muzeja savremene umetnosti\nCANNES, OMACC, Palais des Festivals, Premiere biennale internationale jeune peinture\nCARCASONNE, Musee des Beaux-Arts, (LES SABLES D’OLONNE. Musee de l’Abaye Sainte-Croix, TOULON, Musee d’Art), Avant-gardes Yougoslaves\nBEOGRAD, Likovna galerija Kulturnog centra Beograda, Kritičari su izabrali\nZAGREB, Gliptoteka JAZU, 25. zagrebački salon lijepih umjetnosti\nGRAZ, Neue Galerie am Landesmuseum Joanneum, XXV Internationale Malerwochen in der Steiermark\nSPLIT, Art ljeto ’90, Trajanja Mediterana, suvremeni umjetnici za Dioklecijanovu palaču\nSIEGEN, Kunstverein, KUNST-EUROPA\nRIJEKA, Moderna galerija, XVI Biennale mladih\nTUBINGEN, Galerie Ingrid Dacić, Kunstler fur den Freiden\nGRAZ, Neue Galerie am Landesmuseum Joanneum, Kunstlerhaus, TRIGON ’91 – „8X2 aus 7“\nAARAU (CH), Aargauer Kunsthaus, „8X2 aus 7“ Kunstlerinen und Kunstler aus Ost-und Westeuropa\nPRAHA, Vytvarny sin Manes, „8X2 aus 7“, Umelcy z Evropy\nLEIPZIG, Specks Hof, „8X2 aus 7“\nKIKINDA, Savremena galerija Narodnog muzeja, 11. internacionalni simpozijum skulpture TERRA, izložba STUB\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, 33. Oktobarski salon\nBEOGRAD, Muzej „25 maj“, 2. međunarodni bijenale ilustracije ZLATNO PERO BEOGRADA 1992\nSOMBOR, Galerija savremene umetnosti „Likovna jesen“, XXXII Likovna jesen – bijenale savremenog jugoslovenskog crteža\nBEOGRAD, Muzej savremene umetnosti, AKVIZICIJE 1986-92.\nNOVI SAD, Velika galerija Kulturnog centra, Čari dvojstva – slika i skulptura (preneto u VRŠAC, Narodni muzej)\nBEOGRAD, Galerija Doma omladine i plato ispred DOB-a, LED-ART, ZAMRZNUTA UMETNOST\nPANČEVO, Savremena galerija centra za kulturu, 7. PIJS (Pančevačka izložba jugoslovenske skulpture)\nBUDAPEST, Budapest Galeria III Lajos utca 158, Jugoszlavia kotars kepzomuveszek – Contemporary art from Yugoslavia\nBEOGRAD, Muzej „25. maj“, 34. Oktobarski salon\nKREMS, Kunsthalle Krems, Das Geschlossene System, projekat austrijske umetnice Johane Kandl\nBEOGRAD, Galerija ’73, Priče o arhetipima (autorska izl. Gordane Stanišić-Ristović)\nBEOGRAD, Srećna galerija SKC i NEW MOMENT, Benjamin u Beogradu\nSEJNY (PL), Fundacija „Pogranicze“, Izložba likovne kolonije u okviru centralnoevropskog foruma kulture\nVRŠAC, Konkordija, Prvi jugoslovenski bijenale mladih\nLJUBLJANA, Galerija ŠKUC, DIBIDON-beogradska scena\nBEOGRAD, Muzej „25. maj“, 35. Oktobarski salon\nBEOGRAD, Galerija Doma omladine, Trideset godina Galerije Doma omladine, IV deo\nBEOGRAD, Galerija Doma omladine, Soba sa mapama (aut.izl. B.Anđelković i B.Dimitrijević)\nPRIJEPOLJE, Dom revolucije, Izložba 21. saziva Mileševske likovne kolonije\nBEOGRAD, Galerija Grafički kolektiv, Povratak minijaturi II (kolekcija Zorana Božovića)\nZRENJANIN, Savremena galerija, Drugo bijenale akvarela Jugoslavije\nSOMBOR, KIKINDA, BOR, ŠABAC etc., Slikarstvo u Srbiji, osma i deveta decenija (putujuća izložba iz kolekcije Muzeja savremene umetnosti)\nBEOGRAD, Narodni muzej, Na iskustvima memorije – aut. izl. Irine Subotić i Gordane Stanišić-Ristović – završna grupna izložba\nGORNJI MILANOVAC, Muzej Rudničko-takovskog kraja, Savremena srpska umetnost posle 1960, godine (iz kolekcije Galerije „Nadežda Petrović“ u Čačku)\nBEOGRAD, Muzej primenjene umetnosti, Intimni program za studiju predmeta u enterijeru, (koncepcija izl. Gordana Kaljalović)\nTHESSALONIKI, Vafopoulio cultural center, Painting, Sculpture and Engraving Exhibition by the Professors from the Faculty of Visual Arts from Belgrade, okt-dec.\nSKOPLJE (Makedonija), Umetnička galerija Daut-pašin amam, Sovremeno jugoslovensko slikarstvo, 19. XII-13. I 1997. (prikazano i u Beogradu, Muzej savremene umetnosti, proleće 1997.)\nBEOGRAD, Bioskop REX, Strah, Druga godišnja izložba Centra za savremenu umetnost Fonda za otvoreno društvo, april\nVERVIERS (Belgija), Musee des Beaux-Arts, Du bon usage de l’embalage (minijature iz kolekcije Zorana Božovića), april-jun\nTHESSALONIKI, Helexpo (Paviljon 1) – Evropska prestonica kulture, Orato/Aorato (Vidljivo-nevidljivo, savremena jugoslovenska umetnost), april-maj\nBEOGRAD, Kompozicija na peronu 1. železničke stanice – međunarodni projekat „De Valigia“\nČAČAK, Umetnička galerija „Nadežda Petrović“, 20. memorijal Nadežda Petrović- Umetnost i angažovanost devedesetih (selektor Jovan Despotović)\nBEOGRAD, Muzej „25. maj“, 39. Oktobarski salon\nBEČ (WIEN) – Museum fur Angewande Kunste und Akademie der bildenden Kunste, Stop the Violence\nDIDYMOTEICHON (Grčka), 6th International Meeting of Young Artists\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, 40. Oktobarski salon\nNOVI SAD, Galerija „Zlatno oko“, II međunarodni bijenale skica i projekata\nBEOGRAD, Salon Muzeja savremene umetnosti, Volite li osamdesete\nREGENSBURG, KunstKnoten, 1. Internationalen DonauKonferenz fuer Kunst und Kultur, Ars Danubiana 2001. – sept-okt.\nBEOGRAD, Galerija „Remont“, Remont Review 7 (Bajić, Vasic, Dragojlović, Prodanović) – decembar\nPANČEVO, Savremena galerija, Ukrštanja, 10. bijenale vizuelnih umetnosti – jun\nBEOGRAD, Muzej istorije Jugoslavije – Muzej “25. maj”, 43. Oktobarski salon, “Zum in Zum aut”\nPARIZ, Espace Auteiuil, 2002 Salon d’automne, Invites internationaux – Serbie, novembar-decembar\nLJUBLJANA, Ars Fra-ma, Poslovni centar Merkator, Begić, Pašić, Prodanović, Vrkljan, decembar 2002- januar 2003.\nNIŠ, Galerija savremene likovne umetnosti Niš, “6+6”, umetnici biraju, maj\nBEOGRAD, Galerija “Zepter”, Vreme bez iluzija (izložba koja prati knjigu Slobodana Ristića)\nBEOGRAD, Galerija Kulturnog centra Beograda, Kritičari su izabrali 2004, “Old Now”, Jovan Despotović, januar\nBEČ (WIEN), Secession, Belgrade Art inc. – Momente des Umbruchs\nBEOGRAD, Muzej 25 maj, Kontinentalni doručak – 45. Oktobarski salon\nBEOGRAD, Muzej savremene umetnosti, O normalnosti – Umetnost u Srbiji 1989-2001. – septembar-oktobar\nMARIBOR, Umetnostna galerija, Prostori prehoda – Places of Transition (Continental Breakfast Maribor)\nNOVI SAD, Muzej Vojvodine, Jedna moguća reminiscencija: Warhol\nNOVI SAD, Muzej savremene likovne umetnosti, Zvezda i njena senka, ikonografse predstave zvezde petokrake u umetnosti socijalističkog i postsocijalističkog društva.\nARTA TERME (UDINE), Fondazione culturale Lozer, Incontri Balcani\nBEOGRAD, Muzej 25 maj, Mikronarativi – 48. Oktobarski salon\nNOVI SAD, VISART – asocjacija za vizuelnu umetnost i kulturu i Muzej savremene likovne umetnosti: Skulptura/objekti/instalacije/ambijenti/intervencije u urbanom prostoru (autorska izl. Svetlane Mladenov)\nNOVI SAD, Novosadski sajam, 13. Međunarodna izložba umetnosti ARTEXPO, Dobitnici Nagrade „Sava Šumanović“ 1999-2008.\nSAINT-ETIENNE, Musee d’art moderne Saint-Etienne metropole, Micro-naratives, Tentation des petites réalités\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, Kolekcija TELENOR (prikazano i u Novom Sadu)\nČAČAK, Likovni salon Doma kulture, XII prolećni anale, Grad/lice grada (selektor Julka Marinković)\nSAINT-ETIENNE, Musee d’art moderne Saint-Etienne metropole, REVELATION / Mémoire Soulignée, Un regard sur l’art contemporain serbe (kustos Aleksandra Estela Bjelica Mladenović)\nGYUMRI (Jermenija), VI International Biennial of Fine Arts\nŠID, Galerija Sava Šumanović, 14. memorijal Sava Šumanović (autor izložbe Sava Stepanov), 22. novembar – 6. decembar.\nSKOPLJE, Mala stanica – Nacionalna galerija na Makedonija, Razotkrivanje/Podvlečeno sećavanje\nBANJA LUKA, Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske, Razotkrivanje/Podvuečeno sećanje,\nSOLUN, 2. Thessaloniki Biennale of Contemporary Art – The State Museum of Contemporary Art – Costakis Collection, Disclosure/Underlined Memory\nGORNJI MILANOVAC, Moderna galerija, Izložba radova XV saziva Likovne kolonije „Mina Vukomanović Karadžić“ Savinac 2008. 12-31. jul.\nBEOGRAD, Pedagoški muzej, Knjiga umetnika (autorska izl. Vesne Lakićević Pavićević), decembar\nPARIZ, UNESCO House, Salle des pas perdus, Parchment Serbia (projekat Leposave Milošević Sibinović)\nBEOGRAD, Likovna galerija Kulturnog centra Beograda, Moje iskustvo u svesci\nBEOGRAD, Umetnički paviljon „Cvijeta Zuzorić“, Umetnici o krizi slikarstva (autorska izložba Milorada Belančića i Ješe Denegrija), septembar\nSKOPLJE, Muzej na sovremenata umetnost, Srpska kolekcija vo Muzejot na sovremenata umetnost – Skopje, septembar\nBANJA LUKA, Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske, Multioriginali\nNOVI SAD, Galerija Matice srpske, Sekvence modernizma – Vujičić kolekcija srpske umetnosti XX veka\nREGENSBURG, Städtische Galerie „Leerer Beutel“, Donumenta 2011 – Serbien, Views:Visions – Sketches of Serbian art after 2000\nČAČAK, Dom kulture (i drugi prostori), Biblioteka – Otvorena knjiga Balkana / Hram – knjiga – zastava, novembar\nBEOGRAD, Muzej „Zepter“, Novi prostor nove akvizicije\nBEOGRAD, Muzej istorije Jugoslavije, Kolekcija Trajković: Lična svita\nRIM, Associazione culturale Atelier, Happy New Art 2012\nGORNJI MILANOVAC, Muzej Rudničko-takovskog kraja, 11. međunarodni bijenale umetnosti minijature.\nBEOGRAD, Galerija Osmica/Galerija Doma omladine, U novom kontekstu (autorska izložba Vesne Pavićević i Miroslava Karića),\nBEOGRAD, Muzej „Zepter“, Kuća legata i UP „Cvijeta Zuzorić“, Fakultet likovnih umetnosti u Beogradu 1937 – 2012\nBEOGRAD, Galerija Podroom, Kulturni centar Beograda, Kolekcija 1\nČAČAK, Likovni salon Doma kulture, XVII prolećni anale, O identitetima (selektor Milica Todorović)\nNIŠ, Galerija „Srbija“, Susretanja, dela iz fundusa kolonija Mileševa, „Sopoćanska viđenja“ i „Jelena Anžujska“\nBEOGRAD, Muzej „Zepter“, Znakovi, bez mikrofona, (autorska izložba koja prati knjigu Save Ristovića)\nHOUSTON – CLEAR LAKE, UHNC Art Gallery, A Snapshot of Serbia, Faculty and Student Photography from the University of Arts in Belgrade\nPANČEVO, Galerija savremene umetnosti /Narodni muzej / Hol gradske uprave / etc… Linije vremena, Dokumenti 1981 – 2012 – 16. bijenale umetnosti, sept – okt.\nBEOGRAD, KCB/Muzej grada Beograda, Stvari koje nestaju – 55. Oktobarski salon.\nŠUMEN (Bugarska), Galerija Univerziteta „Episkop Konstantin Preslavski“, Savremena grafika Srbije iz kolekcije Centra za grafiku i vizuelna istraživanja AKADEMIJA Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu (Съвременна графика Сърбия от колекцията на Център за графично изкуство и визуални изследвания АКАДЕМИЯ – Факултет за изящни изкуства Белград) septembar – oktobar\nBEOGRAD, Kuća legata/MSU, 50 umetnika iz zbirki Muzeja savremene umetnosti – jugoslovenska umetnost od 1951. do 1989. (okt – dec)\nBEOGRAD, Kuća Kralja Petra I, Umetnici i njihovi profesori – Generacija 1993-1998 Fakulteta likovnih umetnosti\nBEOGRAD, Galerija Doma omladine, Umetnička kolekcija 2014 – Work in Progress\nBEOGRAD, Likovna galerija Kulturnog centra Beograda, Bonton, dobro održavanje i lepo ponašanje, Kolekcija Oktobarski salon, april\nNAGRADE I PRIZNANJA (za likovnu umetnost)\n1983. Beograd, UP. „Cvijeta Zuzorić“ II urbanistički konkurs „Komunikacije ’83.“, nagrada žirija\n1984. Rijeka, Moderna galerija, IX međunarodna izložba originalnog crteža, otkupna nagrada\n1986. Sombor, XXVI likovna jesen, otkupna nagrada za slikarstvo\n1993. Beograd, Nagrada „Lazar Trifunović“ za likovnu kritiku\n1995. Čačak, Mali prolećni anale, nagrada časopisa „Gradac“\n1996. Beograd, SANU – Nagrada iz fonda „Ivan Tabaković“ za likovnu umetnost.\n1999. Beograd, UP. „Cvijeta Zuzorić“, 40. Oktobarski salon, nagrada salona\n1999. Novi Sad, Galerija „Zlatno oko“, Grand Prix na II međunarodnom bijenalu skica i projekata,\n2006. Novi Sad, Nagrada „Sava Šumanović” za izuzetne domete u likovnom izrazu u 2005. godini\n2011. Zrenjanin, Nagrada za moderni umetnički senzibilitet iz fonda „Todor Manojlović”


Blinken: SAD rešene da osiguraju stabilnost i bezbednost ZB\nTanjug 9. juna 2021. 07:24\nVAŠINGTON – Američki državne sekretar Entoni Blinken izjavio je povodom uredbe predsednika SAD Džozeva Bajdena o proširenju opsega sankcija pojedincima i organizacijama sa Zapadnog Balkana, da su SAD posvećene tome da osiguraju stabilnost i bezbednost tog regiona, što bi omogućilo državama u regionu „da ispune svoj potencijal kao slobodne i prosperitetne demokratije“.\nU saopštenju Stejt departmenta navodi se i da je posvećenost SAD promovisanju demokratije, transparentnosti i odgovornosti širom Zapadnog Balkana čvrsta i „u skladu sa standardima koje države u regionu moraju da ispune da bi postigle svoj cilj napredovanja na evropskom putu“.


Vika i Li u finalu! - Sportske.net\nVika i Li u finalu!\nAzarenka uspela da i pored povrede savlada Stivens, Li Na eliminisala Šarapovu.\nBeloruskinja Viktorija Azarenka i Kineskinja Li Na igraće u subotu finalu ženskog singla na Otvorenom prvenstvu Australije.\nAzarenka se plasirala u finale, pošto je u polufinalu savladala Amerikanku Sloan Stivens sa 2:0, po setovima 6:1, 6:4. Posle dva seta slavila je i Li Na, koja je pobedila Ruskinju Mariju Šarapovu sa 6:2, 6:2.\nBeloruskinja, koja brani titulu na na prvom gren slem turniru u godini, propustila je pet meč lopti u devetom gemu drugog seta, da bi potom tražila medicinski tajm aut, zbog bolova u ledjima ili ramenu. Ranije tokom seta povredila je levi članak.\nPosle pauze u kojoj joj je ukazana pomoć, Azarenka je iskoristila šestu meč loptu, napravivši brejk.\n19-godišnja Amerikanka Stivens do polufinala je došla posle iznenadjujućeg trijumfa nad Serenom Vilijams u četvrtfinalu.\nLajović eliminisan u Antverpenu, Kecmanović pobedio u Kelnu\nWTA - Bez promena u vrhu, samo jedna Srpkinja u prvih 100\nATP - Novak nedodirljiv, veliki skok Đerea i Petrovića!\nNovakovi uslovi za Beč, direktor izvukao keca iz rukava!


SRBI SU GA ZA ŽIVOTA PROGLASILI SVECEM: Ovo je 10 malo poznatih detalja iz života PATRIJARHA PAVLA! Evo kako je ...\nPRE 105 GODINA RODIO SE PATRIJARH PAVLE, ZA SRBE NIKADA NIJE UMRO! Dešavaju se čuda na njegovom zemaljskom grobu: ...\nNavršilo se 105 godina od rođenja veličanstvenog Patrijarha Pavla. Sam njegov život, svedoci smo koji smo živeli u njegovo vreme, bio je čudo. A čuda su nastavila da se dešavaju i posle njegove smrti. Vernici se sa posebnom smirenošu i dubokom verom mole na njegovom grobu u ...\nLjudi koji su se za Vrbicu mogli zateći u manastiru Rakovica kunu se da im je molitva nad moštima našeg patrijarha pomogla pri ozdravljenju U porti manastira Rakovice, po ličnoj želji, sahranjen je srpski patrijarh gospodin Pavle.\nPRE 105 GODINA RODIO SE PATRIJARH PAVLE - ZA SRBE NIKADA NIJE UMRO! Na njegovom zemaljskom grobu dešavaju se ČUDA, a ...\nDanas se navršava 105 godina od rođenja veličanstvenog Patrijarha Pavla. Sam njegov život, svedoci smo koji smo živeli u njegovo vreme, bio je čudo. A čuda su nastavila da se dešavaju i posle njegove smrti. Vernici se sa posebnom smirenošu i dubokom verom mole na njegovom grobu ...\nLjudi se kunu da im je molitva nad njegovim moštima pomogla pri ozdravljenju Navršilo se 105 godina od rođenja veličanstvenog Sam njegov život, svedoci smo koji smo živeli u njegovo vreme, bio je čudo. A čuda su nastavila da se dešavaju i posle njegove smrti.\n“Pozvani smo da činimo saglasno svome zvanju, onoliko koliko možemo i koliko nam je Bog dao. Ni manje, ni više, a ono što mi ne uspemo da učinimo, to ostaje da učini Gospod i nadopuni naše nedostatke.“ Kad bismo samo ovu od mnogih poruka patrijarha Pavla upamtili, učinili bismo ...\nVerovatno najomiljeniji srpski patrijarh Pavle rođen je na današnji dan davne 1914. godine kao Gojko Stojčević u slavonskom selu Kućanci. Za života smatran svecem , patrijarh Pavle još čeka tu potvrdu crkvenih vlasti.\nPatrijarh Pavle rođen je 11. septembra 1914. godine, 44. vrhovni poglavar Srpske pravoslavne crkve, koji je na tom mestu bio od od 1990. do 2009. godine. Možda ga je najbolje opisao akademik Matija Bećković koji je u jednom intervjuuu rekao: - Niko nije tiše govorio a da se ...


U aprilu ove, u poređenju sa istim mjesecom prošle godine, industrijska proizvodnja u BiH, kalendarski prilagođena, bilježi pad od 5,6 odsto.\nProizvodnja energije u aprilu manja je za 4,6 odsto u odnosu na mart, kapitalnih proizvoda manja za 4,2 odsto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 2,7 odsto, te intermedijarnih proizvoda manja za 1,3 odsto, dok je proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju veća za 13 odsto.\nU aprilu ove, u odnosu na isti mjesec lani, proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju veća je za osam odsto, kapitalnih proizvoda veća za šest odsto, intermedijarnih proizvoda veća za 3,4 odsto, dok je proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 1,3 odsto, a energije manja za 20,7 odsto. Srna\nTagovi: agencija za statistiku bihdesezonirana industrijska proizvodnjapadvazno