Splinter Cell | SecretLevel\nPS3 PS2 XBOX GameCube PC Splinter Cell\nOdigrao Splinter Cell kec, hard, nula alarma, nula lečenja (ima neizbežnih rokanja jbg) i minimalan broj ubistava (okliznuo sam se u petoj misiji i morao tri ubistva ali trofej podrazumeva ne više od tri ubistva po misiji tako da prošao sam, takodje zadnja meta u igri mora kill, spoiler jbg). Posebno su zadnje tri misije bile sumanuta egzibcija i jesam u par navrata razmatrao da iskoristim po koje ubistvo ali svidelo mi se to što sam uvek nalazio i najtesnije moguće solucije da to izbegnem.\nSa te strane sve pohvale.\nAko me sećanje dobro služi mislim da je Splinter Cell bio po izlasku nemoguća misija za moj PC a posle kada je to bilo izvodljivo odabrao sam da odmah uskočim na Pandoru i Chaos Theory jbg. Sećam se prezentacije igre na tv i klipova sa diskova uz gejming časopise.\nMislim da kada danas ljudi očekuju next gen verovatno je to nešto kao iskustvo kada je neko day one upalio Splinter Cell na Xbox 2002e. Ono što mi je bilo najzanimljivije i tad i danas je koliko je igra mračna pa i tih par kao dnevnih misija su neko doba dana nedefinisano ne zna se šta je to. U takvom ambijentu i dalje je fetiš pogasiti sva svetla i natrpavati onesvešćene na gomilu po najmračnijim ćoškovima tiho tiho tiho. Često su mi tri puta duže trajale misije jer sam morao da vučem svakoga na istu gomilu gde sam napravio najveći mogući mrak i onda ono tup u glavu ah its poetry. Bolesno u istoj meri u kojoj me je Hitmen navikao na presvlačenja a o Hitmenu opet nešto kasnije.\nPosebno su zanimljivi razni gedzeti i non lethal dodaci jer u kombinaciji sa namamljivanjem neprijatelja (koji bez greške reaguju) gotovo uvek daju uspešan rezultat i nisu samo gomila beskorisnih dodataka u inventaru. Takodje Night Vision i Thermal pored toga što su zauvek super kul veoma često moraju da se spretno pale i gase dok traje šunjanje medju mnogobrojnim čuvarima, vojnicima, laserima, kamerama i ta tenzija je kada je igra u teritoriji stelt savršenstva. Takodje Termal ima super kul omaž na Predator 2 a mislim naravno na deo u hladnjači gde je veoma jasno ko je Predator hehehe. Pomenuo bi ipak da je najbolja fora sa Termal Vision zadnja misija u Pandora Tommorow.\nKada bi Splinter Cell bio film to bi bio neki Mid-Tir Akcioni Triler pa ne čudi što je u jednom momentu Dag Liman reditelj Bornovg Identiteta bio ON BOARD za ekranizaciju.\nDakle iako je pretnja slična, ovo nije MGS i Splinter Cell je daleko manje Spektakularan a celu stvar dosta vadi što je priča ispričana kroz Vesti na TV i baca u senku dosta lošije sinematike sa glavnim likovima.. Kako god fora sa vestima nije uopšte loša jer obično prikazuje trenutnu situaciju koju sme da zna javnost a igrač zajedno sa Sem Fišerom zna o čemu je stvarno reč. Ono što je isto zanimljivo za 2002 iako igra ističe paranoju od napada na TLU AMERIKE dok NATO interveniše u Dzordziji zbog Genocida nad Azerbejdzanom etc. tu su takodje i CIA aseti koji fasuju na zadatku, zatim security breach u samoj CIA i generalno rekao bi da su u izvesnoj meri istakli kako i u njihovim redovima CURI NA SVE STRANE što jeste donekle aludiranje na 9.11., naravno sumljam da su smeli više od toga. Zanimljivo je da je Splinter Cell verovatno jedina veća video igra sa ovim tematikama dok na scenu nije stupio COD sa Modern Warfare a Sem Fišer je posle toga postao Dzejson Born ofc (Moram odigrati Conviction kad tad). Ful Stelt pristup neizbežno podrazumeva da će igrač naći sve tajne u igri zbog temeljnog istraživanja pa tako i ister egove. Svidelo mi se što sam u CIA prostorijama našao UFO Kancelariju gde na kompjuteru postoji šifra za sledeća vrata iza kojih je beskrajan niz polica sa fajlovima naravno ogradjen rešetkama...Mnogo jaka Referenca na X files.\nZamerio bi sve ono što sada izbija u prvi plan mnogo više nego tad a to je katastrofalno loše skakanje, nepotrebno sakrivanje GDE IĆI DALJE u par misija pred kraj i u suštini cela filozofija igre sada može delovati monotono posebno jer opcija za direktnu akciju ne postoji. Tu je recimo Hitmen daleko superiorniji na planu opcija pa i samog level dizajna uvek bio medjutim nije nikada bio next gen koliko je bio Splinter Cell (makar ovaj prvi). Recimo površine koje su osetljivije na hodanje postoje i u Hitmenu 2, ali prosto Sem Fišer je fluidniji, konciznija je tematika i sve se DEŠAVA u minut do 12, uglavnom u potpunom mraku što je svakako nesvakidašnje iako je sad jbg ta tenzija dosta teža da se upije.\nKao igra Splinter Cell je jedna osnova koja je poslužila da je posle dopune kvalitetniji i nadrkaniji nastavci pa je moguće da sad izgleda sporo i bajato. Ali kao Relic jedne Epohe Video Igara i Pop Kulture vredi više.\nReactions: Maxa, Necro, Wahad and 13 others\nDakle iako je pretnja slična, ovo nije MGS i Splinter Cell je daleko manje Spektakularan a celu stvar dosta vadi što je priča ispričana kroz Vesti na TV i baca u senku dosta lošije sinematike sa glavnim likovima.. Kako god fora sa vestima nije uopšte loša jer obično prikazuje trenutnu situaciju koju sme da zna javnost a igrač zajedno sa Sem Fišerom zna o čemu je stvarno reč. Ono što je isto zanimljivo za 2002 iako igra ističe paranoju od napada na TLU AMERIKE dok NATO interveniše u Dzordziji zbog Genocida nad Azerbejdzanom etc. tu su takodje i CIA aseti koji fasuju na zadatku, zatim security breach u samoj CIA i generalno rekao bi da su u izvesnoj meri istakli kako i u njihovim redovima CURI NA SVE STRANE što jeste donekle aludiranje na 9.11. i naravno sumljam da su smeli više od toga. Zanimljivo je da je Splinter Cell verovatno jedina veća video igra sa ovim tematikama dok na scenu nije stupio COD sa Modern Warfare a Sem Fišer je posle toga postao Dzejson Born ofc (Moram odigrati Conviction kad tad). Ful Stelt pristup neizbežno podrazumeva da će igrač naći sve tajne u igri zbog temeljnog istraživanja pa tako i ister egove. Svidelo mi se što sam u CIA prostorijama našao UFO Kancelariju gde na kompjuteru postoji šifra za sledeća vrata iza kojih je beskrajan niz polica sa fajlovima naravno ogradjen rešetkama...Mnogo jaka Referenca na X files.\nZamerio bi sve ono što je sada izbija u prvi plan mnogo više nego tad a to je katastrofalno loše skakanje, nepotrebno sakrivanje GDE IĆI DALJE u par misija pred kraj i u suštini cela filozofija igre sada može delovati monotono posebno jer opcija za direktnu akciju ne postoji. Tu je recimo Hitmen daleko superiorniji na planu opcija pa i samog level dizajna uvek bio medjutim nije nikada bio next gen koliko je bio Splinter Cell (makar ovaj prvi). Recimo površine koje su osetljivije na hodanje postoje i u Hitmenu 2, ali prosto Sem Fišer je fluidniji, konciznija je tematika i sve se DEŠAVA u minut do 12, uglavnom u potpunom mraku što je svakako nesvakidašnje iako je sad jbg ta tenzija dosta teža da se upije.\nOnaj deo misije iz keca u mesari gde se nalaze dva čuvara ili tri i na kraju hodnika turet...\nČoveče teži deo igre ne postoji, mora da sam jedno 20 puta ponavljao tu deonicu koju realno za 20 sekundi možeš preći...\nInače sva tri dela sam odigrao na xbox klasiku. Jedino double agent na 360 iako postoji xbox klasik verzija.\nReactions: Chodex and JackRaid04\nE ja sam Double Agent na Odvratnoj PS3 verziji ali zabo sam dobar kraj ipak. Omiljeni mi je to deo zbog koncepta dvostruke uloge u toku misija genijalno\nPrebacena dva posta u novu temu jer ovo sto je @JackRaid04 napisao zasluzuje posebnu temu, ne ide da se ovakvi utisci zatrpaju u moru drugih kracih i suvoparnijih komentara.\nDodato nekoliko slicica cisto da bude 'zivopisniji' utisak, sva ostala editovanja Raidovog posta ostavljam njemu ili ostatku moderacije.\nReactions: Undenis, eufrat and cipak\nТреба пребацити тему у Retro подфорум са таговима за Xbox Classic, PC, PS2, GC и PS3. Игра има нативне верзије на тим платформама, не на Xbox One и PS4.\nОво је игра коју сам хтио играти по други пут у задњих годину дана (прешао када је тек изашла) али ме нешто зеза на овом OS-у, блокира чим кренем New Game. Мада када ставим други OS сигурно ћу опет одиграти читаву оригиналну трилогију, коју сам већ играо.\nXbox Classic верзија Double Agent-a је знатно боља од оне на Xbox 360. Прву је радио Ubisoft Montreal, док су другу радили људи из Ubisoft Shangai.\nОво је игра коју сам хтио играти по други пут у задњих годину дана\nJa hoću prve tri već neko vreme pa sam se nakanio ispade da yold na ps3 i nije neki problem lol\nНешто начух да PS3 верзија није технички најсрећнија, исто као и Prince of Persia Sands трилогија. Међутим немој ме држати за ријеч. Интересантно да су изашле те колекције за тројку, а нису за Xbox 360, вјероватно због тога што је предходник му имао технички супериорне верзије, а и капацитет BluRay-а је помогао.\nНешто начух да PS3 верзија није технички најсрећнија\nOdvratno je , pada fps jako. Ne očekujem da je mnogo bolje sa Pandorom i Chaos Theory al to mi je dostupno da se odigra, nije katastrofa svakako. Inače jesu u pitanju PC/Xbox verzije. Ništa od bonus misija koje su se mogle skinuti na Xbox za prvi deo doduše...\nСвака част. Само промјени 360 таг у обични Xbox.\nE ja sam Double Agent na Odvratnoj PS3 verziji\nЧисто моје мишљење - ја ту верзију не бих ни играо. Грозна је, гори примјер од CoD 3. Мислим да оригинална SC трилогија ради на свему од Pentium 4 па наовамо, немаш прилику да играш на тако нечему?\nЧисто моје мишљење - ја ту верзију не бих ни играо.\nNe planiram da dokucavam koje sam godine šta odigrao ali disclaimer double agent na ps3 sam više manje kad sam uzeo PS3 2008. Pre toga mi nije radio na pc i uzeo sam ps3 verziju na slepo za male pare. Nisam tad imao apsolutno nikakvu informisanost kakva je koja verzija, sećam se jedino da su uvek naglašavali po recenzijama da su xbox 360 multi plat igre bolje. Na sve to naglasio sam da je verzija užasna i nisam je palio opet otkako sam je prešao. Igra je odlična i prešao sam preko tih problema prosto dok mi je COD 3 i na ps2 bio mediocore pa ne znam šta bi bio povod da ga palim na PS3 i sa top perf.\nTakodje rekoh i za ovu PS3 Trilogiju da je užas ko očekuje 60 fps. Ipak je ovo forum gde se ljudi žale na Uncharted 4 u 30 fps pa kao aj da napomenem a bolje da nisam ispade da sam se nešto mučio. Dakle pada fps u nekim situacijama kad se koristi night vision , nije neigrivo. To važi za prvi i Pandora Tommorow dok Chaos Theory radi bez ikakvih problema. Svakako kad njih odigram znaću detaljnije.\nRazmatrao sam pre par meseci da uzmem Xbox i prva tri dela odigram baš na njemu al bkv ne želim više da vidim jednu konzolu u kući, smeta mi haos. Kad stigne PS5 , PS4 se sklanja itd.\nSutra cu se ukljuciti u pricu, mrzi me sada da kucam, pokusavam da spavam godinama


Dimitrov: Rezultati ključni za proširenje Otvorenog Balkana – Krstarica\nBEOGRAD – Suviše dugo smo bili udaljeni i ne sme tako da bude u budućnosti da ne bismo dospeli u ćorsokak EU, izjavio je danas zamenik premijera za evropske poslove Severne Makedonije Nikola Dimitrov na konferenciji „Otvoreni Balkan – Put ka stabilizaciji, saradnji i prosperitetu regiona“:\n„Treba da šaljemo poruku da smo kao region stabilni i da nalazimo rešenja, a ne probleme, da budemo usmereni ka budućnosti a da ne budemo zarobljenici prošlosti. Otvoreni Balkan je glavni korak u tom pravcu“, ocenio je Dimitrov obraćajući se skupu putem video linka.\n„To će nam pomoći na putu ka EU. Većina preporuka EK se uopravo odnosi na to. Kada smo bliski, onda to donosi rast, stabilnost, prosperitet i jačanje“, istakao je Dimitrov.\n„Vlasnici kompanija kažu da im nedostaje radna snaga i da to smanjuje ekonomski razvoj. Za sve je važno da se barijere uklone, što će poboljšati sliku o regionu pred stranim investitiorima. Zato regionalna saradnja nije alternativa evrointegracijama, već je u skladu sa njima“, kazao je Dimitrov.\n„Oni idu jer žele evropski način života. Ako želimo da ostanu, moramo da im omogućiomo to kod kuće“, rekao je Dimirtov.


Pet godina zatvora bivšem pripadniku vojske bosanskih Srba zbog silovanja kao ratnog zločina u BiH | Kamenjar\nSud Bosne i Hercegovine u ponedjeljak je pravomoćno osudio bivšeg pripadnika vojske bosanskih Srba Sašu Ćurčića na pet godina zatvora zbog silovanja kao ratnog zločina.\nPotvrdivši petogodišnju zatvorsku kaznu koja mu je izrečena u prvostupanskom postupku, prizivno vijeće Sud BiH utvrdilo kako je nepobitno dokazano da je Ćurčić kao pripadnik vojske bosanskih Srba sudjelovao u kampanji masovnih progona i zločina nad osobama nesrpske nacionalnosti na području Foče.\nPritom je utvrđeno kako je višekratno silovao jednu Bošnjakinju koja je bila zatočena u logoru pod nadzorom srpskih paravojnih postrojbi.\nĆurčić je proglašen krivim za kazneno djelo zločina protiv čovječnosti.\nUdruga “Žena -žrtva rata”, koja okuplja preživjele žrtve silovanja, prikupila je podatke o tome da je na širem području Foče počinjeno više od 20 tisuća slučajeva seksualnog nasilja koje su počinili pripadnici jugoslavenske vojske te vojske i policije bosanskih Srba.\nŽrtve su bile starosti od 11 do 65 godina.\nPred međunarodnim i sudovima u BiH za ove je zločine do sada izrečeno nešto više od trideset presuda.\nPresudom koju je 2001. Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju (ICTY) izrekao pripadnicima vojske bosanskih Srba Dragoljubu Kunarcu, Radomiru Kovaču i Zoranu Vukoviću utvrđeno je kako seksualno ropstvo u ratu predstavlja zločin protiv čovječnosti. (Hina)


Recimo da treba da dodate vrednosti za dve različite vremenske zajedno da biste dobili ukupno. Ili, treba da oduzimanje jednu vrednost vremena od drugog da biste dobili ukupno vreme rada na projektu.\nKao što ćete videti u odeljcima ispod, Excel olakšava sabiranje i oduzimanje vremena.\nOvo je jedan način da podesite u na radnom listu.\nU ćeliji B4, unesite = B2 + B3 i pritisnite taster Enter.\nRezultat je 16:15 – 16 časova i 15 minuta – za završetak dve zadatke.\nSavet: Takođe možete da dodate puta koristeći funkciju automatskog zbira za sabiranje brojeva. Izaberite ćeliju B4, a zatim na kartici Početak odaberite stavku Automatski zbir. Formula će izgledati ovako: = SUM(B2:B3). Pritisnite taster Enter da biste dobili isti rezultat, 16 časova i 15 minuta.\nDa biste sabrali vreme duže od 24 časa:\nRezultat je 4:15, što je što možda očekivali. Ovo je jer je vreme za zadatak 2 na 24-časovni vreme. 15:30 je isto kao 3:30.\nU polju tip , na vrhu liste formata, otkucajte [h]: mm; @ , a zatim odaberite stavku u redu.\nObratite pažnju na dve tačke nakon [h] i tačku i zarez posle mm.\nEvo drugog primera: recimo da vi i vaši prijatelji na početku i kraju puta na volonterski projekta i želite da saznate koliko vremena u ukupnu vrednost.\nPratite ove korake da biste dobili proteklo vreme – koja je razlika između dva puta.\nU ćeliji B2, unesite vreme početka i obuhvatajuu” za pre podne ilip” za PM. Pritisnite taster Enter.\nU ćeliji C2, unesite vreme završetka, uključujućiza” ilip” po potrebi, a zatim pritisnite taster Enter.\nU ćeliji D2, oduzmite vreme završetka od vremena početka tako što ćete uneti formulu = C2-B2, a zatim pritisnite taster Enter.\nOduzimanje vremena koje je duže od 24 časa:\nNije neophodno da biste kreirali formulu da biste izračunali razliku između dva puta ukupno na više od 24 časa.\nPratite dolenavedene korake:\nObratite pažnju na prazan prostor na kraju yyyy i na kraju mm.\nU ćeliji B1 otkucajte datum početka, uključujući mesec/dan/godina i vreme koristećiza” ilip” za pre podne i PM.


Veliki mesečni horoskop za jul: Bikovi pod pritiskom, Rakovi iscrpljeni, Devicama napredovanje - Horoskop mesecni - Super žena - na B92.net\nVeliki mesečni horoskop za jul: Bikovi pod pritiskom, Rakovi iscrpljeni, Devicama napredovanje\n| sreda 1.07.2020. | 09:34\nJul bismo slobodno mogli nazvati sudbinskim mesecom jer će u njemu doći do nekih značajnih promena, na poslovnom, emotivnom, životnom planu kod svakog od nas. Donosimo vam veliki mesečni horoskop, pa saznajte šta su vam zvezde pripremile ovog meseca.\nJul je sudbinski mesec: Sve horoskopske znake čekaju velike promene


Dodatna slušalica za bežični fiksni telefon Siemens Gigaset SL56: Bežični telefoni: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Dodatna slušalica za bežični fiksni telefon Siemens Gigaset SL56\nSiemens Gigaset SL56 - dodatna slusalica\nDodatna slušalica za DECT/GAP telefone\nPrebacivanje adresara za 250 unosa (po 3 broja na ime) sa mobilnog telefona pomoću Bluetooth-a\nBluetooth wireless headset konekcija\nSinhronizacija i download-ovanje screensaver-a, sličica i melodija Bluetooth-om\nVeliki displej sa 65,000 boja i 128x160 piksela\nSMS sa 640 karaktera (kod nas još uvek nije podržano)\nMeni sa ikonama\nLED indikator - upozorava na pozive i SMS poruke\nPrikazuje trajanje razgovora\n20 polifolnih melodija + 10 standardnih, može se skidati sa PC-a\nMeni sa izborom 19 različitih jezika\nPonovno pozivanje 10 različitih pozivanih brojeva\nMemorija 250 brojeva i imena, VIP unosi specifičnih melodija\nTežina slušalice sa baterijama 110 gr\nTrajanje baterija do 200 sati u stanju mirovanja\nDimenzija slušalice 130x47x22 mm\nOpis proizvoda: Dodatna slušalica za bežični fiksni telefon Siemens Gigaset SL56\nDodatna slušalica Gigaset SL 56 je elegantan način za vaš telefonski sistem kod kuće.\nKada povežete vašu Gigaset bazu sa više dodatnih slušalica, kao što je Gigaset SL56, možete da ih smestite u različite sobe u vašem stanu - došao je kraj trčanju iz prostorije u prostoriju kako biste odgovorili na poziv.\nMeni preko koga se vrše sva podešavanja prikazuje se na više različitih jezika koje sami birate. Jednostavan je za kretanje po njemu i do svake funkcije se dolazi brzo bez preteranog kliktanja po linkovima. Pored 20 polifonih melodija signal za dolazeće pozive ili poruke emituje i LED dioda svojim treptanjem. Siemens je dodatna slušalica koja podržava DECT tehnologiju obezbeđujći visok kvalitet bežične komunikacije između slušalica i baze. Telefonski imenik, na slušalici, sadrži 250 memorija za najčešće pozivane telefone, sa tim da na svako ime možete da stavite po tri različita broja.\nRedialing funkcija ograničena je na poslednjih 10 različitih pozvanih brojeva, pored velikog broja memorijskih mesta iz imenika možete izabrati određene brojeve kojima ćete dodeliti posebne melodije i naznačiti rođendane kako bi vas telefon podsetio na isti.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 2554\nSifra 2554, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 2554, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


22.06.2018. - 18:27h 18:29h Autor: elle.rs\nOdređeni gradovi poseduju tu očaravajuću energiju. Taj puls ili ti vajb koji ih izdvaja od ostalih i koji tražimo u svim tim drugim destinacijama, piše Elle.rs. Prepoznatljivi, autentični, magični i vrlo uzbudljivi, svi ti gradovi izgradili su jedan mit oko sebe, kultni status.\nTo su sigurno Venecija - najromantičniji grad na svetu, Pariz - grad ljubavi i umetnosti, Rim - grad istorije i prošlosti, i mnogi drugi.\nMeđutim od kada postoje ovi gradovi, postoje i njihove kopije - mesta koja neodoljivo podsećaju na njih i koja se dobila prefiks ili odrednicu u skladu sa njima.\nTako je Bukurešt davno prozvan Malim Parizom na istoku Evrope, shodno činjenici da Bejrut, glavni grad Libana krasi već neko vreme nadimak "Pariz istoka".\nPogledajte u nastavku o kojim sličnim gradovima je reč:\nLista gradova koji su odavno prozvani Venecijom severa je poduža iz godine u godinu. Kao alternativa romantičnom italijanskom gradu često su predlagani Amsterdam, Briž, Kopenhagen, pomenuti Stokholm i Sankt Peterburg, ali i Strazburg.\nNeki su čak išli toliko daleko da su upoređivali engleske Mančester i Birmingem sa Venecijom. Naravno, dovoljni su kanali i pregršt mostova pa da neki grad podseti na Veneciju, ali ipak mi smo nekako najbliži Stokholmu i bivšem Lenjigradu jer oba grada imaju impresivnu arhitekturu i taj šmek istorije koje se vezuje za samu lepoticu Jadrana.\nA post shared by IG EUROPA (@_igeuropa) on Jun 20, 2018 at 10:22pm PDT\nOd novih gradića koji su najbliži toj estetici i energiji mnoge agencije i travel magazini upućuju na Anesi, grad u istočnoj Francuskoj koji leži na obali istoimenog jezera. Od Ženeve ovaj pitoreksni gradić je udaljen svega 35 kilometara a ima oko 220 000 stanovnika.\nAlpska Venecija ima dva kanala i reku Tju (Thiou).\nA post shared by Vesna Mladenovska (@vesnamladenovska) on Jun 21, 2018 at 5:41am PDT\nZanimljivo je da je Venecija našla svoje "kopije" i na Istoku.\nNa primer, indijski Udajpur zbog jezera i tajlandski Bangkok zbog plutajuće pijace. Ali znate kako: to što neki gradovi imaju kanal ili nekoliko mostova, teško da automatski znači da će asocirati na Veneciju. Britanski turisti tako su prozvali indijski Srinagar Venecijom istokagde vam nije potrebna gondola za plovidbu kanalom već shikara, drveni čamac. S druge strane, već decenijama iranski grad Basra važi za gradić sličan italijanskom jer i on sam ima mrežu kanala koji su pre godina ratovanja i sukoba bili oaza mira i prepuni splavova i kafića.\nNajbolja alternativa od novih?\nKineski Sudžou u kom živi preko milion i 500 stanovnika. Te iako grad deli kanala, očekujte milionsku vrevu ljudi, dosta prljavštine i taj specifičan puls koji kineski gradovi imaju a koji znači i vrlo jake, prodorne mirise, haotičan saobraćaj i jednu divljinu koja nije za svakog.\nA post shared by LOVES_UNITED ☆ ASIA (@loves_united_asia) on Jun 21, 2018 at 2:48am PDT\nKada pomislite na Pariz, koje slike vam prve pored Ajfelove kule prođu kroz glavu?\nRed kafea sa spretnim konobarima, bulevari, imponzantne građevine, ta nonšalancija lokalaca i Montmart? Prema jednom travel vodiču iz 2009. godine to sve možete da pronađete u Belfastu koji je uspeo da se izgradi nakon ruševina i postane top city-break destinacija sa šarmom iz 19. veka.\nIpak, samo jedan grad severnog dela Evrope zaslužuje da ga uporede sa Parizom. U pitanju je litvanska Riga. Ova lepotica nudi pregrš fantastičnih "art nouveau" zdanja, šarmantne barove, impresivnu zgradu Opere i crkve. Čak možete da očekujete i nadmene konobare kao u Parizu da sretnete.\nA post shared by Beautiful Riga (@rigainmycolours) on Mar 19, 2018 at 11:47pm PDT\nIako je Istok prilično egzotičan nekako su turisti pre upoređivali njegove gradove sa francuskom prestonicom. Među tim gradovima spominjani su Istanbul (ali teškoo, ova dva grada su takvi kontrasti), Isfahan, Đajpur, Lahor, Manila i Hanoi.\nBaku je jedan od takođe navedenih, sa svojim post-sovjetskim glamurom širokih bulevara ali sem toga ne možemo da nađemo puno sličnosti između Grada svetlosti i raskošne azerbejdžanske prestonice. Mi smo bliži ovom poređenju: Baku je Dubai Kavkaza.\nNajpribližnije i najbolje poređenje?\nMediteranska lepotica prema legendi je izdignuta iz pepela čak sedam puta, što je čini urbanim feniksom u mitologiji. Ovaj grad važi za mesto koje će živeti večno, mesto koje ima tu kosmopolitsku atmosferu, kulturu kafea i barova i veličanstvenu arhitekturu koja nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Pritom, mnoštvo ulica nosi francuska imena, a širom Bejruta noćni klubovi niču tamo gde su nekada bili bunkeri i skladišta.\nA post shared by TRAVELLING THROUGH THE WORLD © (@travellingthroughtheworld) on Jun 21, 2018 at 1:42am PDT


Tokom prolećne akcije prikupljeno 971 tona otpada | (Vesti - 26.06.2019) Subotica\nKomentara: 4 | Pregleda: 1305\n26.06.2019 u 11:37h\nProlećna akcija odvoženja kabastog i čvrstog otpada iz domaćinstava završena je prošlog četvrtka. Po izveštaju JKP "Čistoća i zelenilo", ovaj poduhvat je bio rekordan po prikupljenoj količini otpada, jer za četiri meseca njenog trajanja iz domaćinstava odvezeno čak 971 tona, što je za 50 tona više u odnosu na isti period prošle godine.\nPriliku da se reši viška nepotrebnih stvari iz podruma, tavana i dvorišta, ovog proleća iskoristio je veliki broj sugrađana. Od marta do juna, u svim gradskim i prigradskim mesnim zajednicama, JKP "Čistoća i zelenilo" postavilo je ukupno 868 kontejnera, iz kojih je prikupljeno oko 3.600 kubika komunalnog otpada. Ova akcija se organizuje dva puta godišnje, u proleće i na jesen, kako bi se uticalo na smanjenje stvaranja divljih deponija u gradu, kojih i pored ovih mera, ima u povećanom broju.\n- Prvenstveno je ova akcija namenjena da bi se sugrađani rešili kabastog otpada, međutim, u kontejnerima se našla i druga vrsta otpada, kao što je kućno smeće, trava, granje, otpadne gume. Ipak, to nije važno, jer je osnovna svrha ove akcije da se ne stvaraju divlje deponije, da sugrađanima izađemo u susret ovom akcijom, kao i jesenjom koja će uslediti, i pomognemo da ljudi svoj kabasti otpad odlože na adekvatan način - kaže Nikola Jovičić, rukovodilac Radne jedinice "Planiranje i razvoj" u JKP "Čistoća i zelenilo".\nSubotičani vangradskih naselja ovo proleće bili su posebno vredni, pa je upravo u mesnim zajendicama Novi Žednik, Stari Žednik i Đurđin zabeleženo najviše prikupljenog smeća, kako kabastog, tako i ono kućnog.\n- U vangradskim mesnim zajednicama, gde se odvoženje komunalnog otpada vrši putem žutih džakova, imamo povećane količine kabastog i komunalnog otpada, pošto ljudi iskoriste postavljene kontejnere zapremine pet metara kubnih da se reše svog otpada, i kabastog i kućnog smeća. Tako da su tu bile veće količne otpada nego što se očekivalo, ali pošto sprovodimo tu akciju, mi smo dužni da sav otpad koji se pojavi u kontejneru i oko kontejnera odnesemo - dodaje Jovičić.\nKontejneri su na određenim punktovima stajali dan ili dva, nakon čega su odvoženi sa lokacija, a posebne interventne ekipe JKP "Čistoća i zelenilo" slate na teren, kako bi prikupile dodatni otpad, tačnije sredile prostor oko ranije uklonjenog kontejnera. Radnici na ovoj akciji, najviše posla imali su u aprilu i maju, kada je ispražnjeno čak 483 kontejnera.\nPostavljeno pre 247 dana i 17 časova\npajo [pre 247 dana i 17 časova] Odgovori\nPokupite jos sto je ostalo na raskrsnici Velebitske i Gunduliceve. Tamo ima oko 29 tona, pa to je to.\n#277003 (1) (18)\navet [pre 247 dana i 14 časova] Odgovori\nDobro bi bilo drugi put da budete malo precizniji u informaciji, da, osim datuma kada i gde će da se sakuplja kabasti otpad, objavite i vreme, sate, dokle će kontejneri biti na označenom mestu.\nDa ne bude kao ove godine, ja pripremio i izneo moj kabasti otpad poslednji dan, poslepodne pre 15 časova, a kamion već natovario kontejner i zbrisao mi ispred nosa.\nI onda sve vraćaj kući.\n#277018 (4) (19)\nMilan024 [pre 246 dana i 22 časa] Odgovori\nAkciju bi bilo neophodno sprovoditi konstantno, tokom godine.\n#277052 (0) (0)\nIme [pre 246 dana i 21 čas] Odgovori\nBilo bi lepo da Subotica dobije fabriku za reciklazu :) sve najbolje.\n#277056 (0) (5)


Hillsup Team | HillsUp Music Festival - Zlatibor\nHome » Posts by Hillsup Team\nKoncerti su najveća predstava koju mozete doživeti\nKanda Kodža i Nebojša su na svoj put krenuli, sad već daleke, 1991. godine. Tokom tog putovanja su stvorili neke od najznačajnijih albuma i pesama srpskog rokenrola i sebi obezbedili važno mesto u istoriji ove magične muzike. Jedna od stanica na njihovom putu će biti i Zlatibor. Ovim povodom smo razgovarali sa Oliverom Nektarijevićem, frontmenom KKN i pokušali da otkrijemo kakve će duhove probuditi na HillsUp festivalu. Kanda Kodža i Nebojša postoje više od četvrt veka. Jeste li se umorili? -Prirodno je da se sa godinama umoriš, medjutim pretpostavljam da bi svi u bendu bili u dodiru sa muzikom i bez benda, jer je muzika više kao vazduh nego posao ili karijera. Dragan Ambrozić je rekao da ste nastavili tamo gde je stala Ekatarina Velika. Kako Vi gledate na tu, sad već mitsku, scenu osamdesetih? -Iz perspektive nekoga ko je dete jugoslovenskog a posebno beogradskog novog talasa, na muzički legat tog vremena gledam kao na deo sopstvenog muzičkog DNK, a prodaju magle i iluzija o boljoj prošlosti koja traje od raspada zemlje u kojoj je ta scena delovala, kao na društvenu anomaliju koja samoj muzici doprinosi u duhu onog Simovićevog stiha – «ni boljeg grožđa, ni gorih vinara». Vaša muzika predstavlja bogatu mešavinu svih uticaja, od regea do klasičnog roka. Na sve to ste stavili svoj lični pečat i stvorili originalan zvuk po kome je KKN prepoznatljiv. Šta je sve stalo u vaš rokenrol? -Kao sto pesma kaže, sve je stalo u naš rokenrol, žanrovski i stilski slobodno razmišljanje, razumevanje rokenrola kao jedne nove platforme crnih ljudi u SAD posle 2.rata koja se potom razvila u najveću kulturnu revoluciju XX veka. Kad rokenrol doživiš kao ličnu filozofiju i nacin gledanja na svet i ljude, onda je sigurno da puno onoga sto mi jesmo staje u rokenrol, ali muzika koju stvaramo i junaci i svetovi koji u njoj obitavaju već decenijama su veći od nas pojedinačno – zajedništvo benda stvara taj peti element koji mozete doživeti i kao originalan izraz, a i kao kljucni sastojak naše muzike. Nekako izgleda da se poslednji veliki rokenrol bum u svetu desio 90-ih. Obzirom na trendove, mislite li da je moguća nova rokenrol revolucija? -U smislu šou biz spektakla, teško. Tehno menadžeri su preuzeli poluge upravljanja svetom. Ali, mislim da će svaka sledeća revolucija delom biti i rokenrol revolucija, pošto te dve pojave dele puno zajedničkog – nepredvidivost, nekontrolisanost, delimičnu iracionalnost, a opet konkretne ljude koji stoje iza toga, dakle sve ono sto je tehno industrija XXI veka izbrisala u cilju sto sveobuhvatnijeg nadzora nad kompletnim čovečanstvom. Čovek medjutim ne moze biti čovek ako...\nIRIE FM – INTERVJU\nIrie Fm, nekada najbolji rege bend Evrope, svesno je odustao od hoda utabanom stazom, odbacio uske žanrovske granice i nastavio svoj put stvarajući sopstveni, originalan zvuk. Pred nastup na HillsUp festival Vukašin Marković, frontmen Irie Fm nam objašnjava kako i zašto je došlo do ovako hrabre promene, o stvarima koje ga inspirišu i povezuju članove bende. Na vašoj zvaničnoj fb stranici ste napisali da je Iri Fm bend okupljen oko jedne ideje a ta ideja je jedinstvo u stvaranju muzike za mlade ljude. Kako to da tumačimo mi, malo stariji? -Hahahaahahahah, možda najzabavnije pitanje u celoj kampanji za “Puteve”. Dragi “stari”, ko god se od vas seća mladosti i kvaliteta iskrene ljubavi prema muzici, naravno, ako ste je ikad imali, i vi se racunate u ove mlade. Pritom, to je opis benda od pre nekoliko godina, kada smo svi u bendu bili dovoljno daleko od kategorije “starijih”, ali mi pravimo muziku prevashodno za našu generaciju, ko god izvan toga čuje sta pričamo, dobrodošao je. Razlog za to je jer zelimo primarno njima da se obratimo. Uostalom, ako ste MALO stariji, nemojte nam zameriti. Bend čini desetak ljudi. Večito pitanje u takvim slučajevima je kako uspevate da se uklopite, pogotovu u današnje vreme kad svi imaju po hiljadu obaveza tokom dana? -Bend čini osam ljudi. Osam ljudi koje gradi zajednicu, i trudi se oko nje. Nemamo problem oko usklađivanja. Svima je stalo do naše priče i benda. Obaveza uvek ima, ali i ovo je obaveza, pre svega- prema sebi, jer za razliku od drugih obaveza, u ovoj se uživa. Kao neko ko je proglašen za najbolji evropski rege bend 2012. godine, vidno je da ste poprilično izašli iz te forme. Pesma Putevi i Kliziš, apsolutni hitovi, su, za razliku od Vaših ranijih pesama, na srpskom i muzički izraz je u potpunosti promenjen. Kako je došlo do takve promene, šta je to što vas je inspirisalo, pokrenulo na takav muzički preokret, sazrevanje ili možda potraga za većom slobodom? -Sazrevanje, potreba za promenom, za novim, za slobodom i jedinstvenim ličnim izrazom. Nagrada nam i dan danas puno znači, ali nam je pokazala kuda da idemo / ne idemo. To što je taj put bio suprotan od puta koji je ta nagrada “krčila”, to je samo bila smelost i rešenost jedne, međusobno iskrene grupe ljudi. Obzirom na to da je vaš opus dosta raznolik, odakle crpite ideje? Čime se vodite dok stvarate? -Vodimo se time da je dobro. Inspiraciju crpimo iz života i osećanja. Pokusavamo da napravimo slike pesmama. Ima li u Srbiji dovoljno prostora i prilika da se čuje ili pokaže nešto dobro, nešto drugačije? -Nažalost nema, ni u...\nZagrebačka hip-hop atrakcija, miljenici domaće publike, grupa Elemental, muzičku bazu ima u repu i hip-hopu, ali teško ih je svesti samo na jedan žanr. U njihovoj šarolikoj muzičkoj viziji mogu se naći tragovi različitih žanrova što njihov izraz čini jedinstvenim i originalnim. Specifičnost ovog benda su britki tekstovi i zanimljive instrumentalne podloge koji zajedno čine autentičan zvuk Elementala. Elemental nikad nije bio bend koji je svoju muziku smatrao proizvodom, nego umetničkim izrazom, a njihov iskren stav prepoznaje publika u celoj regiji. Tokom godina Elemental je nastupio u brojim gradovima Hrvatske, ali i Slovenije, BiH, Srbije i Makedonije. Iako postoji od 1998, bend koji su u početku sačinjavali tri MC-ja danas broji sedam članova. Muziku, stihove i aranžmane stvaraju sami i tokom godina su se dokazali kao vrsni autori i izvođači. Osim što su vrsni studijski muzičari, Elemental se dokazao i kao jedan od najboljih koncertnih bendova. Prioritet ovog benda je blizak odnos s publikom kroz koncertne nastupe. Elemental je jedan od retkih bendova koji sa svojim fanovima na dnevnoj bazi komunicira i putem društvenih mreža. Aktuelni dvostruki album ,,Tijelo” objavili su prošle godine, i to je prvo izdanje koje su izdali pod sopstvenom etiketom ,,383 Records” HillsUp pita Elemental: Elemental: Želimo iznenaditi sami sebe Elemental, jedan od najpopularnijih bendova u regionu nastupiće na završnoj večeri HillsUp festivala. Energični i šarmantni, “plesači na granici nemogućeg”, stvaraju osoben zvuk i pesme kojim glasno i direktno prikazuju relanost u kojoj se svi nalazimo. Mirela Priselac Remi i Luka Tralić Šot su podelili sa nama deo razmišljanja o muzici, sceni, svom viđenju života i sveta u kome živimo. Nedavno ste postali punoletni. Koliko ste sazreli od davne 1998. kada ste postali bend i možete li reci da se “ponašate u skladu sa svojim godinama”? Shot: A tko bi znao više što znači ponašati se u skladu sa svojim godinama! Danas su djeca preozbiljna a starci infantilni. Pa onda valjda smo mi negdje u sredini! No ako pitaš kako je to danas u odnosu na 1998. reći ću samo da je jednako zabavno kao i tada. Počeli smo iz hobija, a s godinama hobi je ostao ozbiljniji ali jednako ispunjava kao i onda. Imamo tu privilegiju da radimo nešto što je potpuno nepredvidivo i nikada ne upada u monotoniju. Nije li to divan posao!! Počeli ste kao hip-hop bend, kasnije ste svoj izraz obogatili različitim instrumentima. Kako biste definisali kom žanru pripada vaš zvuk ili je trpanje muzike u uskoodređene žanrove prosto besmisleno? Remi: Potpuno je besmisleno! Mi baš radimo na tome da svakim novim albumom malo redefiniramo ono što bi...\nSarkazmom štitimo sebe Kada su objavili svoj prvi album Maori i crni Gonzales bili su atrakcija koja je razdrmala tadašnju scenu. Bili su zabavni, duhoviti, sveži, a njihove pesme su postale nezaobilazni . Prošlo je od tada 24 godine, u međuvremenu, su sebi prokrčili put i od atrakcije postali pank ikone, poznate i priznate širom svetske pank scene. Atheist Rap svoju beskrajnu energiju donosi na HillsUp festival, a Radule, gitarista, pevač i jedan od osnivača benda priča o sebi, bendu i svetu koji nas okružuje. Gotovo tri decenije ste na sceni. Koliko se ona promenila u međuvremenu? Uspevate li da pratite mlađe bendove i kako vam izgleda budućnost rokenrola na ovim prostorima? RADULE: Moram da priznam da ne uspevam da propratim sve što se dešava ni na domaćoj ni na stranoj sceni, možda sam star i umoran, možda sam naslušan toliko da me nešto novo teško pomera. Kada pričamo o mlađim bendovima – većina onih koje smatram mlađim i nisu toliko mladi, neki po godinama, a neki po stažu na sceni. U svakom slučaju bendova ima, pitanje je koliko ima publike za to. Govorim o alternativi i podzemlju, naravno, tu se publika ne kupuje reklamom. Prvi album se pojavio u totalno nevreme, a ipak je prokrčio svoj put do publike. Kako to izgleda danas u eri interneta i društvenih mreža? RADULE: I tada se publici pristupalo alternativnim putevima, samo što smo umesto interneta imali pirate i neke medije koji su pratili muzička dešavanja. Na njemu ste se poigrali sa gomilom uticaja, na momente se može slušati i čitati kao dokument o svetskoj i domaćoj sceni. Šta je to Vas, potaklo i gurnulo u rokenrol? RADULE: Rokenrol u vreme mog detinjstva nije bio na medijskoj margini kao sada, iako su tada radio i tv stanice bile isključivo državne, pa sam pelcer pokupio slušajući radio. Minimaksov Tup-tup je bila od onih emisija koja je umela da iznenadi novitetima, tako da sam tamo prvi put čuo Narodnu pesmu od Parafa, necenzurisanu verziju, i shvatio da postoje i zajebaniji pank bendovi od Pekinške patke. Zamolio sam starijeg burazera mog drugara da mi snimi na dve kasete nešto po svom izboru i preko noći sam sa Azre, Buldožera, Dugmeta, Sweet, Uriah Heep, Kiss (na žalost samo Dynasty albuma) i Beatlesa uleteo u Damned, Stiff Little Fingers, Dead Kennedys i Discharge. Bend je za ovo vreme prošao svašta. Neki članovi su nas napustili zauvek, drugi su se povukli sa scene, koliko su vreme, neumitno sazrevanje i kadrovske promene uticale na vašu muziku? RADULE: Sve navedeno je imalo uticaja na to da, godine koje su protekle, promene u zemlji i svetu, rođenja, smrti, sve to utiče...\nKao tinejdžer Marko je bio fasciniram sintisajzerima, ritam mašinama i elektronskom muzikom. Kao 16-godišnjak je postao rezident u beogradskim klubovima Industrija i Omen gde je upoznao Dejana Milićevića, s kojim je započeo projekat „TTP“ (Teenage techno punks). U Industriji je brzo postao umetnički direktor i učvrstio saradnju sa Gordanom Paunovićem i drugim beogradski promoterima i didžejevima elektronske muzike. Sledeći projekat je bio promoterski tim „Teška mašinerija“. Tokom devedesetih Marko Nastić je postao sastavni deo svih važnih tehno događaja u Beogradu i Srbiji. Već do svoje 25. godine je svirao sa didžejevima poznatim u svetskim razmerama kao što su Karl Koks, Riči Hotin, Marko Karola, Kevin Saunderson, Grin Velvet, Adam Bejer, Bili Nesti i Sven Fet. Pridruživanjem timu „Recycled Loops“, kao i potpisivanjem za berlinsku didžej agenciju „Kne’Deep“, Nastućeva internacionalna karijera nastavlja da cveta. Svoju prvu vanevropsku turneju odradio je 2002. godine u Brazilu, a sada redovno nastupa u Britaniji, širom Azije i Evrope. Marko Nastić je stvorio prvu srpsku tehno izdavačku kuću pod imenom Recon Warriors, u okviru koje funkcionišu još dva lejbela – Recon Light i Traffica. Nastić je glavni akter promocije tehno zvuka u Srbiji i najaktivniji srpski didžej u inostranstvu. Set koji sasvim sigurno nećete propustiti, Marko Nastić ce imati u petak 14. Jula 2017. na Shuma stage-u u okviru HILLS UP Festival 2017! HillsUp...


KURTĆEHAJIĆ ZA HAYAT: RS NE MOŽE BITI TRAJNA KATEGORIJA JER JE STVORENA DJELOVANJEM RATNIH ZLOČINACA | Hayat.ba\nKURTĆEHAJIĆ ZA HAYAT: RS NE MOŽE BITI TRAJNA KATEGORIJA JER JE STVORENA DJELOVANJEM RATNIH ZLOČINACA\nIako, doduše odnedavno imamo kompletiranu državnu vlast i iako se čini da se stvari odvijaju u pozitivnijem smjeru nego prošle godine – ako ništa Parlamnet zasjeda, a Vijeće ministara ima osiguranu snažnu parlamentarnu podršku, ne može bez talasanja i upitnika.\nSvi politički faktori u našoj zemlji istrajni su u tvrdnji da žele europske integracije. Svi su saglasni da treba mijenjati Izborni zakon. Saglasja ipak nema kod vrlo važnog pitanja – kako. Da je Ustav u Bosni i Hercegovini diskriminirajući za značajan broj građana, znamo odavno. Taj ustav mora biti promijenjen, kazao je nedavno visoki predstavnik u našoj zemlji i pokrenuo niz komentara.\nO svemu tome razgovarali smo u „Dobar dan BiH“ s akademikom Suadom Kurtćehajićem, profesorom na Fakultetu političkih nauka. Profesore, dobro došli.\nČuli smo visokog predstavnika Valentina Inzka, on je konkretizirao stvari i kazao izmjena ustava.\nRekao je nešto što se podrazumijeva, jer mi imamo problem u Ustavu BiH. Konstuciona greška je da samo Bošnjak, Srbin i Hrvat mogu biti članovi Predsjedništva, kao i sa teritorijom što je greška. Odredbe sadržane u Europskoj konvenciji ljudskih prava su u direktnoj suprotnosti s odredbama u Ustavu, i ne mogu da budu isključeni ljudi koji žive ovdje a nemaju prava kao ova tri naroda – pojašnjava Kurtćehajić.\nRanije je insistirao na tome da je i sam Dejtonski sporazum dovoljan okvir za poštovanje prava svih građana, ali da je problem u selektivnoj primjeni odredbi Dejtona.\nMi moramo promijeniti ustav da bi funkcionisale odredbe. Ne postoje konstituvni narodi, i moramo mijenjati Ustav ako hoćemo u EU i moramo poštovati odredbe Suda u Strazburu. Konstituenti znači dijelovi cjeline, i ne može građanin biti diskriminiran ako ne pripada jednom od ova tri naroda. Nemaju pravo Bošnjaci, Srbi i hrvati imati prednost u odnosu na ostale narode. 28 glasova je potrebno za promjenu Ustava, i treba se izvršiti pritisak da se promijeni, to je prirodno – kaže profesor.\nNa pitanje, kako komentira izjavu Milorada Dodika o tome da RS neće biti dio Bosne i Hercegovine ako dođe do izmjene Dejtona, odgovara:\nDodik mora shvatriti da RS postoji samo temeljem Dejtona, jer entitete svijet apsolutno nije konceptirao. Znači RS ne postoji, postoji samo kao opcija, ali kao pravna tvorevina samo potpisvanjem Dejtonskog sporazuma. RS je uzrok i posljedica genocida u Srebrenici. To što Dodik priča je politička priča, ali ona pravno ne postoji. Temeljem dejtona RS postoji, ali ako bude izmjena doći ćemo do toga da RS kao odgovorna za genocid neće moći postojati.\nNema smisla da tvorevina koja je stvorena djelovanjem ratnih zločinaca još postoji. RS ne može biti trajna kategorija. Radi se o tome da je crvena linija davno pređena od Dodika, ali Inzko nije reagovo na vrijeme. Paddy Ashdown bi uradio sve da mu je Dodik nastupio kao sada prema Inzku da RS pukne, ali Inzko se povija pred njim. Ima sve mehanizme da ukloni ljude koji nanose štetu prosperitetu naše zemlje. Mi imamo na djelu razbijanje Bosne mirnim putem, a to je opcija Dodikove politike. Kod nas je Bosna osmo svjetsko čudo, jer je preživjela nenormalne udare i opstaje – navodi Kurtćehajić.\nDelegat u državnom domu naroda Zlatko Miletić danas je uputio i zvaničan zahtjev Inzku da nametne izmjene krivičnog zakona kojima će se kažnjavati negatori genocida i oni koji dodjeljuju nagrade, odlikovanja, imenuju institucije po presuđenim ratnim zločincima.\nVisoki predstavnik je obećao da će to uraditi, i treba ga pritisnuti da to uradi. Njemačka se izvukla od kolektivne odgovornosti zato što je osudila nacizam. Ako ljudi iz vrha rade da imaju dom Radovana Karadžića, onda se stvara situacija da se sve što normalni svijet poznaje, negira. S obzirom da je Sud donio takvu presudu, treba je shvatiti takvu. Sud radi na bazi dokaza, ali tvrdih dokaza, jer niko nije dobio kaznu bez takvih dokaza. Nije tačno da nema kolektivne odgovornosti, ali ako se i dalje uprkos svim dokazima negira ono što se desilo nastaje problem – kaže Kurtćehajić.\nProkomentirao je i mješanje komšija u tvorevinu naše zemlje.\nNaši političari se ne bave plaho onim čime bi trebali, dok Hrvatska zna da zaštiti svoje interese, tako Bošnjaci moraju da reagiraju. Ne može stajati Dodik i Vučić zajedno, i Vučić govori kako je za BiH, dok Dodik kaže da je BiH propala, i oni žele da budu jedno sa Srbijom. E zato ne vjerujem više Vučiću, jer ne govori istinu – zaključio je na kraju profesor.


Konačno razvrstavanje | Prenosimo\nPočetna strana > Prenosimo > Konačno razvrstavanje\nNema ovo veze više sa politikom. Na delu je kulturološka, civilizacijska, pa ako hoćemo i antropološka podela na ljude koji misle da je, zarad vlasti i koristi, apsolutno sve dozvoljeno i na one koji se sa tim pogledom na svet ne slažu. U tom smislu, ni politički život u Srbiji više nije normalan, po merilima civilizovanog sveta, gde se legitimnim sredstvima bore različite političke opcije, pa se čovek opredeli za neku od njih, a onda se možda u nekom trenutku predomisli, što da ne?\nAko vaši mediji, bez mere i elementarnih skrupula, blate vašeg političkog protivnika Olivera Ivanovića, pa on posle bude ubijen, i to pošto je državnim bezbednosnim službama upravo rekao ko ga ugrožava i odakle mu preti opasnost, vi sutradan odete na lice mesta da ljudima delite poklone, ovce, obećanja, i faktički smrt čoveka pretvorite u svoju kampanju. Da, grozno zvuči, ali još gore izgleda.\nU našoj zemlji Srbiji sve je postalo kampanja. Predsednik države, dakle formalno-pravno predsednik svih građana, i onih koji su za njega glasali i onih koji nisu, lično učestvuje u kampanji čak i za lokalne izbore. I potpuno, bez ikakvog blama, tvrdi da on tu kampanju vodi vikendom, van predsedničkog radnog vremena, a i to samo poneki put. Taj predsednik takođe hladno, bez ikakvog problema, oficira sopstvene vojske nazove „barabom" koja je „htela da bije" nejake aktivistkinje njegove stranke zato što su ga „samo pitale" za koga će da glasa. Ne pada nikome na pamet da objasni odakle aktivistima vladajuće stranke uopšte brojevi i podaci svih ljudi koje pozivaju.\nDušan Kovačev:\tBizmark sigurno nije bio Srbin, niti je imao srpsko poreklo!\nDragan Đilas:\tIli ste protiv ovog zla koje vlada, ili ga podržavate - Aleksandar Vučić je vratio klatno na jednopartijski sistem\nDavor Lukač:\tMarširao, marširao, Vulin padobranac\nZlatko Minić :\tKad telefon zazvoni\nDušan Kovačev:\tGermanizacija Severnih Srba u Bizmarkovoj nemačkoj imperiji\nDavor Lukač:\tPredsednik nas gleda, ili sliku tvoju ljubim\nAna Otašević:\tTačijeva diplomatsko-literarna ofanziva i Vučićeve Pasuljanske livade\nFigaro:\tSrbija nepravedno ponižena na komemoraciji poginulima u Prvom svetskom ratu - napravili smo s*anje\nAna Otašević:\tZastava Kosova na Notr Damu ili kako je priča o srpsko-francuskom prijateljstvu već odavno samo šuplja diplomatska fraza\nMilivoje Mihajlović:\t„Sveta reč je rejting a ne domovina“


Diversifikujte svoj portfolio investirajući u najrazličitije ETF-ove i otkrijte zašto ovaj finansijski instrument poslednjih godina sve više dobija na popularnosti\nUhvatite prednosti kratkoročnih cenovnih fluktuacija na tržištu trgujući ETF-ove jednostavno kao akcije\nInvestirajte u širok spektar akcijskih i obvezničkih indeksa na 28 berzi u 14 zemalja sveta, uključujući ETF za shortovanje i ETF sa polugom (leverage)\nETF-ovi su podržani u trgovini opcijama i short selling-u\nUživajte u većoj transparentnosti kroz svakodnevno izveštavanje o Vašim ETF pozicijama\nMogućnost trgovanja u toku dana\nFinansijska transparentnost Dnevno izveštavanje Kvartalno ili polugodišnje\nAutomatsko reinvestiranje dividendi\nUkoliko želite da vodeći svetski portfolio menadžeri upravljaju delom Vašeg kapitala, kupite investicione jedinice najpoznatijih svetskih fondova. Naša politika direktnih, niskih troškova omogućava Vam da to uradite na najjeftiniji i najefikasniji način.\nInvestirajte u više od 4.000 fondova iz 64 sektora\nKod većine investicionih fondova nema ulaznih troškova investiranja\nAktivno, profesionalno upravljanje fondovima\nElektronska isporuka prospekta kojom se detaljnije objašnjavaju ideje i strategije ulaganja fonda\nNalozi za kupovinu/prodaju investicionih jedinica otvorenih fondova se podnose tokom jednog trgovačkog dana, a ciljani fond navedene zahteve obrađuje na kraju trgovanja po njujorškom vremenu\nKompanije koje upravljaju fondovima potom prikupljaju naloge od svih brokera i određuju cenu za taj trgovački dan i potom se ta informacija o ceni vraća nazad brokeru kako bi klijent odlučio o kupovini


VIDEO – Stiže li nam proljeće: Sve oči uprte u mrmota Fila | BL Portal\nSve oči u SAD uprte su u najpoznatijeg američkog mrmota Fila, koji će danas izaći iz svoje jazbine i, u zavisnosti od toga da li ugleda svoju senku ili ne, otkriti da li se zima nastavlja ili stiže proljeće.\nNaime, svakog 2. februara, još od 1887. godine, u mestu Goblers Nob u američkoj saveznoj državi Pensilvaniji okupljaju se ljudi koji sa nestrpljenjem iščekuju da li će Fil prognozirati nastavak zime ili dolazak proljeća.\nKako običaj nalaže, ako je dan sunčan, te Fil vidi svoju senku kada izađe iz jazbine, stanovnike Sjeverne Amerike očekuje još šest nedelja oštre zime, a u suprotnom proleće stiže nešto ranije.\nVIDEO – Mrmot Fil predvidio dolazak proljeća https://t.co/gcb3Yf7pc9\nMediji podsjećaju da su taj običaj u SAD donijeli Nijemci kojima je prognozu proricao jazavac. Potomci Holanđana u Pensilvaniji su jazavce zamijenili mrmotima, koji su bili brojni u tom dijelu SAD.\nTa tradicija predviđanja kraja zime postoji širom svijeta, a u Srbiji se 15. februara gleda da li će mečka izaći iz zimskog brloga.


Nokia predstavila Lumiu 720 i Lumiu 520 | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Hi Tech » Gedžeti » Nokia predstavila Lumiu 720 i Lumiu 520\nNokia je predstavila dva nova Windows Phone uređaja u svojoj ponudi. Reč je o modelu Lumia 720, koji donosi najtanje kućište u kompanijinoj ponudi, i Lumia 520 koja će biti Nokijin najjeftiniji Windows Phone uređaj.\nLumia 720 koristi gigahercni procesor Snapdragon S4, ima 512 MB ugrađenog RAM-a, kao i 4,3-inčni IPS ekran rezolucije 800 x 480 piksela. Ekran je zaštićen od udaraca i ogrebotina Gorilla Glassom, ima tehnologiju prikaza ClearBlack, a kao i kod naprednijih modela, osetljiv je na dodire ne samo prstom, nego i kada imate i na primer rukavice na rukama telefon se može koristiti. Uređaj je opremljen sa 8 GB memorije koju je moguće proširiti microSD memorijskim karticama. Kamera ima rezoluciju od 6,7 megapiksela. Preporučena prodajna cena uređaja za evropsko tržište iznosi 250 eura.\nLumia 520 će biti Nokijin najjeftiniji Windows Phone uređaj. Mobilni telefon je takođe opremljen 1-gigahercnim dvojezgričnim procesorom, ima 4-inčni ekran rezolucije 800 x 480 piksela i kameru rezolucije pet megapiksela. Ugrađeno je 512 MB radne memorije, kao i 8 GB trajne flash memorije koja je proširiva microSD memorijskim karticama. Preporučena prodajna cena ovog uređaja za evropsko tržište je 140 eura.


Kuca od drveta | www.samsvojmajstor.com\nKuca od drveta\nSun, 18/10/2009 - 13:25\nPre svega mi je zelja da sirokom clanstvu i posetiocima naseg foruma pokazem izgled jednog objekta od drveta .\nNaime rec je o kuci koja ima zidani suteren i 2 sprata u cistom drvetu .\nNa srecu vlasnika ovaj objekat je odradjen gotovo perfektno .\nKuca ima priblizno 300 kvm i i 3 etaze a nalazi se na obronku Tornika ( Zlatibor )\nSun, 18/10/2009 - 13:45\nRe: Kuca od drveta\nOvo obećava Nadam se da si uslikao više detalja i u različitim fazama izgradnje.\nSun, 18/10/2009 - 13:53\nNe da obecava nego je to kuca od drveta kakvi ih ima mozda jos jedna do dve u krugu od 1000 km .\nSva gradja je od crnog bora i to bez okorka i srca utroseno je blizu 100 m3 njkvalitetnije gradje . A drvenarija na kuci je nesto nevidjeono . Drvena gradja za prozore je troslojni rezorpcijski borov laminat sve u cpc klasi , a izrada je VRHUNSKA\nTue, 20/10/2009 - 16:56\nTenzore, zahvaljujem. Obzirom na trud uložen u sve ovo, pohvale zaista prijaju. Još ako to dolazi od urednika foruma, nekoga ko se razume u građevinu i ko je verovatno bio na mnogim gradilištima, predstavlja pravo zadovoljstvo. Inače, kuća je skoro gotova, treba mi još 15-tak radnih dana da pozavršavam finalne radove, ali me je sneg omeo u finišu. Iskoristio bih priliku da zahvalim svim forumašima, naročito onima, koji su mi raznim savetima pomogli da se što bolje i lakše izborim sa nizom izazova, koji su bili predamnom. Baveći se ovom izgradnjom, stekao sam mnogo iskustva, koja ću rado podeliti sa svima kojima je to potrebno. Naravno, biću još prisutan na forumu, jer već imam planove i za druge "projekte". A saveti su uvek dobrodošli. Hvala još jednom!\nTenzore, ja u svojoj arhivi imam oko hiljadu slika, u svim fazama gradnje, a ove što si ti napravio imaće posebno mesto u njoj. Ove tvoje doživljavam kao potvrdu kvaliteta radova, kao i afirmaciju svega što je bilo neophodno, da bi ova kuća bila gotova. Da napomenem i to da sam prezadovoljan radovima, koje si izveo na ovom objektu.\nTue, 20/10/2009 - 21:20\nKuce od drveta su predivne, imao sam prilike da vidim par na Tari i bile su prelepe, od mirisa, "ugodjaja" u njima i estetike ma savrseno.\ninace da ne bude kao da sam postovao kao super ..bla ..bla, svakog ko zanima tema, da preporucim dogadjaj\nU organizaciji proHolz Austrija, Agencije za drvo i Inženjerske komore Srbije, održaće se\nu četvrtak, 29. oktobra 2009. godine na Novom Beogradu\nSava centar - predvorje kongresne dvorane\nod 9,30 - 14,30 časova\nNa Konresu će se predstaviti preduzeća iz oblasti drvne industije:\nToplica Drvo d.o.o. - Beograd - Trstenik - www.toplicadrvo.rs\nPiramida d.o.o. - Sremska Mitrovica - www.piramidasm.rs\nLKV Centar d.o.o. - Beograd - www.lkvcentar.com\nVučićevići d.o.o. - Arilje - www.vucicevici.com\nUčesnici Kongresa će imati priliku da od naučnika i stručnjaka iz prakse prikupe najaktuelnije informacije o višestrukosti primene drveta u različitim područjima graditeljstva.\nPodršku Kongresu su dali Univerzitet u Beogradu - Građevinski fakultet, Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski faultet, Univerzitet u Beogradu - Šumarski fakultet, Tehnički fakultet u Graz-u, Institut za nosive konstrukcije.\nPrisustvovanje Kongresu je besplatno uz obaveznu prethodnu prijavu. Prijavu za učešće na Kongresu možete da pošaljete najkasnije do 23. oktobra 2009. godine, preko formulara za prijavu koja se nalazi na Internet stranici: www.gradimo-drvetom.rs ili na fax: +381 11 3217 494 (Agencija za drvo).\nProf. dr. Zdravko Popović\n09.30 Registracija, izdavanje slušalica\n10.00 Uvodni pozdrav\nProf. Dr. Dragoslav Šumarac, dipl. građ. inž., predsednik Inženjerske komore Srbije\nIzvor: Inženjerska komora Srbije\nP.S. ako sam prekrsio neko pravilo sa objavom linkova ili reklamiranjem vi recite editovacu (ne radim u inzenjerskoj komori, mada se nadam da cu za par godina postati clan )\nTue, 20/10/2009 - 21:39\nOvo prelepo izgleda. Ja imam u dugoročnom planu jednu na Juhoru ali videćemo šta će biti od toga...\nU svakom slučaju kvalitetna građa i dobri majstori su najbitnija stvar. Bigser, gde si ti nabavljao građu? Čuo sam da ima vrhunske preko Drine...\nOni tamo prave ta čuda za dosta kišnih i snežnih dana\nTue, 20/10/2009 - 22:16\nU pravu si Mijate, preko Drine. Tačnije, kod Sokolca. Taj region je poznat po borovini, ali ima i jele, smrče (mi to zovemo čamovina). U svakom slučaju, na raspolaganju sam ti za svaki savet, pomoć, kontakt, bilo šta. Samo opiši šta bi radio, kojim drvetom i slično. Imam i majstore da ti preporučim za sve potrebne radove. Znači, ako nešto treba, tu sam.\nThu, 12/11/2009 - 22:41\ndivna stvar, svaka cast interesuje me koja je debljina daske (zida) kako si resio izolaciju na krovu i zidova. i jedna zamerka mada o ukusima se ne raspravlja da li si mogao umesto ovog crepa uraditi drveni crep vidim da imas dobar nagib krova. Pozzzz\nThu, 12/11/2009 - 23:36\nImas sve na forumu podopolagacki radovi-hoblovanje.....\nFri, 13/11/2009 - 01:15\nZaista predivan objekat,a i biće funkcionalan, nadam se.Nažalost,većina nas pravi svoje domove od čvrstog materijala koj je mnogo skuplji od drveta,izrada komplikovanija i duže traje,a funkcija je ista,medjutim kuće od drveta su bolje izolovane.Dok sam mozgao o montažnoj kući za odmor i tražio naj povoljniju cenu, slučajno sam na netu pronašao\nIma li nešto jeftinije, a da pruža približno isti prostor?\nFri, 13/11/2009 - 03:25\nZa Božu-Va i Dencu: ko što reče Pace24, pogledajte temu na podopolagački radovi-hoblovanje brodskog poda. Čudno je da je na tom forumu, ali, postavio sam neko pitanje u vezi brodskog poda i tako je počelo.\nFri, 13/11/2009 - 10:16\nNa tom forumu dato je upustvo za gradnju i sve potrebne slike, zahvaljujucu bigser-u!!!!!\nSun, 27/06/2010 - 19:26\nSun, 24/05/2020 - 13:01\nPremestio sam stari vajat (magazu) koju planiram da koristim kao vikendicu. Obzirom da se od stare (1937) i nakrivljene babe ne može napraviti devojka, posle rasklapanja i sklapanja, ponegde su se između greda i dasaka pojavili zazori od nekih 0,5 do 1 cm, (manji hego što su bili pre rasturanja ) ...Većina mi savetuje da popunim PUR penom, ali sam odlučio da na ovom objektu koristim samo prirodne materijale. Da li neko ima proveren recept za masu od gline i drugih dodataka koju bih koristio kao ispunu? Nalazim da se koristi pleva, pesak, kreč, jaje, pepeo...itd. Za izolaciju je predviđena trska.\nTue, 26/05/2020 - 09:43\npleva se meša sa\npleva se meša sa zemljom\npesak kreč to je krečni malter koji živi\njaje pepeo znao sam neku varijantu ali zaboravilo se\npleva zemlja mi se najviše sviđa to bude ko kamen kad se osuši


Novi filmovi u bioskopima: Tajne koje čuvamo - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Novi filmovi u bioskopima: Tajne koje čuvamo\nU središtu radnje je Maja koja je posle Drugog svetskog rata, zajedno sa suprugom Levisom započela novi život u Americi.\nJednog dana nailazi na jezivo poznatu osobu iz prošlog života – ali, da li je on zaista ta osoba za koju ona misli da jeste? Uverena da jeste, Maja uzima stvari u svoje ruke i kidnapuje ga, pokrećući niz sećanja i događaja koji će promeniti celu percepciju istine.\nOriginalni naslov i prevod na srpski: The Secrets We Keep / Tajne koje čuvamo. Početak prikazivanja filma: 4. februar 2021. Dužina trajanja filma: 98 minuta. Država i godina proizvodnje: SAD / 2020. Žanr: kriminalistički, misterija. Uloge: Joel Kinnaman, Noomi Rapace, Amy Seimetz. Reditelj: Yuval Adler.\nTagoviamerički film bioskopi film izlasci kriminalistički film misterija novi filmovi triler u bioskopima\nPrethodni Sedam dana u Beogradu, 4-10. februar 2021. (izlasci + online programi)\nSledeći Tradicionalna sadnja novogodišnjih jelki sa busenom


Vesti Autor:N1 Beograd04. dec. 202110:45 > 10:5010 komentara\nNenad Čaluković, glavni i odgovorni urednik magazina Karakter, kaže da se proteklih godina moglo čuti da predsednik Srbije i SNS Aleksandar Vučić valda strahom, i da mu se čini da taj strah popušta. "Vučić je onom akcijom prošle nedelje koju smo videli pokušao da podigne tu dozu straha, koja očigledno opada i to je rezultat što se sve veći broj ljudi odlučuje na proteste", dodao je.\nDemostat je u novembarskom istraživanju došao do podatka da 14 odsto glasača vladajuće stranke podržava proteste, a komentarišući to, Čaluković kaže da je reč o sasvim solidnoj cifri, ali i da je pitanje koliko će ti ljudi, kada budu vagali na izborima, birati čist vazduh, zemlju i vodu, a koliko politiku koju podržavaju.\nKomentarišući proteste i to što Vučić još nijepotpisao zakon o eksproprijaciji, Čaluković navodi da on odlaganjem stavljanja potpisa „praktično kupuje vreme, konsultuje se sa svojim pravnim timom“.\nZakon o eksproprijaciji nije pisan za Rio Tinto, rekla je juče premijerka Ana Brnabić. Čaluković kaže da opoziciona javnost, pre svega, ne veruje u taj stav i da su ubeđeni da se taj zakon donosi zbog Rio Tinta ali i nekih budućih investicija. Podsetio je da je predsednik DPS Milo Đukanović otišao sa vlasti zbog zakona o veroispovesti, a navodi da mu se čini da je zakon o eksproprijaciji „religijski“ za većinu Srba, „jer se tiče otimanja njihove zemlje, a znamo da je zemlja kod većine Srba neka svetinja“.\n04. dec. 2021 34\n04. dec. 2021 69\nDemostat: Ekološke proteste podržava 14 odsto pristalica SNS i stranaka vlasti\n08. dec. 2021 60\nDobili prekršajne prijave zbog učešća na protestu, iako nisu legitimisani\n03. dec. 2021 36\nKomentarišući današnje proteste i blokade, navodi da je najvažnije da ljudi ostanu hladne, nerazbijene glave, da protest bude miran, da ne bude većih incidenata i provokacija. Sve što smo videli prošle subote, u Šapcu recimo, i svo podizanje tenzija tokom nedelje, ukazuje da nas očekuje svakako uzbudljiv dan, dodao je.\nČaluković kaže da očekuje slične provokacije kao prošle subote od stane vlasti, i zato je jako bitno, ističe, da građani u protestu ostanu mirni koliko je u njihovoj moći. Nervoza sve više raste i kod jednih i drugih, dolazi do kulminacije netrpeljivosti i tolerancije, a i vlast pokazuje neki vid nervoze zbog ovih protesta, ocenjuje gost Novog dana.\nSmatra daće Vučić još meriti oko potpisivanja Zakona o eksproproprijaciji, a mišljenja je da će današnji protest biti jedan od kriterijuma njegove odluke da li da potpiše taj zakon ili ne.\nMi smo naivni ako mislimo da on polako posustaje i da će se tako lako predati, opozicija mora da nastavi ovako ozbiljno da radi, kao što ostavlja utisak u proteklih dvadesetak dana, navodi gost Novog dana. Kaže da se čini da se u proteklih pet godina ništa nije dešavalo, od Saše Jankovića i njegove kandidature za predsednika, a da se sada polako javlja neka energija kroz ove proteste. Čini se da ćemo do izbora biti svedoci teške kampanje, naslušaćemo se svega po medijima, dodao je.\nUrednik „Karaktera“ navodi da ovi protesti pokazuju da raste nervoza onog dela ljudi čije stavove vlast uopšte ne prihvata, kritikuje i omalovažava. Ta polarizacije koje su stvorene, navodi, uništiće ovu zemlju i ostaviće dalekosežnije posledice nego bilo šta.\n„Slušali smo u proteklih devet godina da Vučić vlada strahom građana i da je strah od promene dominantan, da je to njegov glavni adut. Čini se da taj strah polako popušta i da je Vučić onom akcijom prošle nedelje koju smo videli pokušao da podigne tu dozu straha, koja očigledno opada i to je rezultat što se sve veći broj ljudi odlučuje na proteste“, ocenjuje Čaluković\nVrlo je teško predvideti zbog čega će otići Vučić jednom otići sa vlasti, a ekologija se očigledno nametnula kao tema koja bi mogla značajno da poljulja njegov ugled, kaže gost N1. Komentarišući prognoe istraživača javnog mnenja, navodi da je Beograd drugačiji od cele Srbije i da opozicija zato ima neke šanse u Beogradu, dok je poverenje u unutrašnjosti u nju manje – možda iz zbog toga što ljudi u Beogradu brže probijaju medijsku blokadu i brže dolaze do informacija. „U Beogradu ima veće šanse da se promeni ta vlast, ali ne treba zanemariti i veće centre u Srbiji, jer odatle je krenula promena vlasti Slobodana Miloševića“, dodao je.\nSmatra da treba probati i sa ženom kandidatom, navodeći „u Srbiji postoji toliko jakih žena koje su u drugom planu i koje bi sjajno vodile ovu zemlju“.\nAleksandar VučićGornje Nedeljicejadarnenad čalukovićprotestrio tinto


Tradicionalna jela često kriju i lepe priče - Recepti - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Recepti » Tradicionalna jela često kriju i lepe priče\nPredgovor knjige Tradicionalni recepti doma'e srpske kuhinje\nTradicionalna jela često kriju i lepe priče\nDr Slađana Šobajić10.06.2018. 11:12\nTradicija i običaji imaju važnu ulogu u kulturnoj identifikaciji svakog naroda.\nBez obzira na to da li se radi o zapisima ili usmenim predanjima, informacije o načinu života u prošlim vremenima omogućavaju da se zaštite autentičnost i identitet zajednica usko povezanih istim geografskim poreklom, da se sačuvaju tradicionalna znanja i veštine koje možda više nisu neophodne, ali predstavljaju deo istorijskog nasleđa. Tradicionalna hrana, kao proizvod okruženja, prirodnih resursa, ali i kulture, istorije i načina života na određenom području, ima važnu ulogu u sveukupnoj tradiciji svakog naroda. Svi narodi, zemlje, etničke zajednice imaju specifične navike u ishrani koje se u većoj ili manjoj meri razlikuju od navika drugih zajednica. One se prenose sa jedne generacije na drugu, imaju važnu ulogu u folkloru i običajima određenih regiona stotinama, pa i hiljadama godina i doprinose sveukupnom kulturnom diverzitetuss\nRazmišljajući o hvale vrednom projektu Miodraga Ilića, koji je odlučio da uloži veliki napor i prikupi tradicionalne recepte srpske kuhinje, shvatila sam, na žalost, da se danas mnogo više zna, priča, divi i piše o kulinarskim umećima drugih zemalja, nego o sopstvenim. Da znamo ko, gde i kada je prvi put napravio saher tortu, ali da nam nije poznata istorija i lepa ljubavna priča koja se krije iza Vasine torte osmišljene i prvi put napravljene u Beogradu. O italijanskom nacionalnom jelu od testa – pici (pizza), skoro da sve znamo, ali nam zato izmiču tajne priče i tradicije vezane za pripremu belmuža (jelo iz istočne Srbije od kukuruznog brašna i sira), samse (jelo iz južne Srbije od kora, belog luka i kiselog mleka), bungura (jelo od pšenice). Današnje generacije samo se iz detinjstva sećaju ukusa domaće spremljenih jela kao što su cicvara, popara, ravanija, čomlek, mamaljuga, gomboce, a nove generacije neće znati kako su njihove bake i deke odrastale uz trpezu na kojoj su svakodnevno bila jela za koje oni nisu ni čuli. Ukoliko se ne potrudimo, u zaborav će pored naziva i recepata jela otići i mnoge reči vezane za kuhinju, kuvanje, namirnice – stotine reči će nestati iz rečnika, iz sećanja, a sa njima i deo prošlih epoha, deo naše tradicije i istorije. I danas se kaže „kakvi bakrači“ za nešto što je nevažno, ali ako pitate šta je to bakrač, retko ko će znati da je to turska reč odomaćena u srpskom jeziku za kazan, kotao. Danas se hleb kupuje u prodavnicama, a ukoliko domaćica želi da pokaže svoju umešnost u kuhinji umesiće domaći hleb, ali će retko ko od ukućana znati šta znači izraz „umesila pune naćve testa“, iako su pre samo 100 godina sve kuće u Srbiji u kuhinji imale svoje naćve (drvene posude) za mešenje hlebnog testa.\nNaša tradicionalna jela često kriju i lepe priče, neke istinite, neke izmišljene. Poznato je, npr. da je Karađorđe uvek za pojasom nosio posudu sa papulom – jelom od zgnječenog belog pasulja, a danas skoro niko ne zna šta je papula. Za kralja Milana Obrenovića se priča da je često, kao slučajno, svraćao na ručak kod svog ministra Gligorija Geršića i to uvek kad je ministrova supruga pravila punjene tikvice, koje je kralj obožavao. A Evlija Čelebija, putopisac iz 17. veka, opisao je beogradske baklave „velike kao točak od kola“ kao najbolje koje je ikad probao.\nNe samo Srbiji, već celom svetu preti opasnost od zaborava tradicionalnih namirnica, tradicionalne hrane, tradicionalnih načina pripreme jela. Globalizacija je doprinela raznovrsnosti ponude hrane, ali je doprinela i ubrzanoj promeni načina života, preuzimanju tuđih dijetarnih navika i dovela do tzv. „nutritivne tranzicije“ ka pojednostavljenoj ishrani lošijih nutritivnih karakteristika. Epidemija gojaznosti, „skrivena glad“ ili nevidljivi deficiti minerala i vitamina, porast broja obolelih od hroničnih nezaraznih bolesti, posledice su promenjenog načina života i izmenjenog načina ishrane. Tradicionalna ishrana, pored svog mesta u istoriji i tradiciji, vekovima je zadovoljavala nutritivne potrebe stanovništva, omogućavajući njegov opstanak i to zahvaljujući sastavu, kvalitetu i nutritivnim karakteristikama koje odgovaraju određenom geografskom regionu. Za pripremanje tradicionalnih jela uglavnom se koriste lokalno uzgajane sirove namirnice, te je očuvanje tradicionalne hrane istovremeno doprinos očuvanju diverziteta lokalne tradicionalne poljoprivredne proizvodnje.\nZbog značaja koji tradicionalna hrana ima u očuvanju kulturnog nasleđa jedne zemlje ili zajednice, ali i zbog očuvanja raznovrsnosti ishrane i dijetarnih navika i postizanja adekvatnog nutritivnog statusa, veoma je važno dokumentovati tradicionalnu hranu, sačuvati stare recepture i stare načine pripreme hrane. Proučavanje tradicionalne hrane daje važan uvid u način ishrane i u to kako se on menjao kroz vreme. Ovoj temi je bilo posvećeno nekoliko velikih evropskih projekta, kao što su TRUEFOOD, BaSeFood i EuroFIR.\nKnjiga Tradicionalni recepti domaće srpske kuhinje predstavlja istraživački poduhvat koji je u skladu sa trendom ponovnog otkrivanja tradicionalne hrane u svetu. Ovom knjigom Miodrag Ilić pokušava da identifikuje jela sa kojima su vekovima rasli i opstajali naši preci na teritoriji Srbije, a kojima preti zaborav. Detaljni zapisi recepata tradicionalnih jela u Srbiji doprinose njihovoj revitalizaciji, ali se time postiže i standardizacija sastava i kvaliteta jela i omogućava njihovo lakše uključivanje u savremenu ishranu. Ovo je takođe način da se očuva nasleđe naših predaka za nove generacije.\nKnjiga Tradicionalni recepti domaće srpske kuhinje predstavlja riznicu podataka koji ne govore samo o sastavu jela, već i o jednom načinu života koji polako, ali nepovratno nestaje. O načinu života kad se kuvalo za porodicu, kad je postojalo vreme za dugu pripremu jela, kad je cela porodica sedela za stolom i kad se nije znalo za zamrznute ili podgrejane obroke. Listajući knjigu, čitajući recepte skoro da ćete osetiti miris ovih sveže pripremljenih i ukusnih jela, a nadam se da ćete poželeti da sebi i sebi dragim ljudima neka od tih jela i spremite, i tako zajedno sa Miodragom Ilićem učinite korak ka očuvanju domaće kulinarske tradicije od zaborava.\nDr Slađana Šobajić je redovna profesorka na Katedri za bromatologiju Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Magistrirala 1991. godine na Farmaceutskom fakultetu u Beogradu. Doktorat je odbranila 1996. godine na Farmaceutskom fakultetu u Beogradu, za koji je dobila nagradu Galenike za najbolju doktorsku disertaciju.\nNa Katedri za bromatologiju dr Slađana Šobajić učestvuje u realizaciji nastave na integrisanim akademskim studijama na oba smera u okviru predmeta Bromatologija, Kontrola zdravstvene ispravnosti namirnica 1 i 2 i Dijetetika, kao i u okviru poslediplomskih studija – akademskih specijalističkih studija, zdravstvene specijalizacije i doktorskih studija.\nOd 1996. godine dr Slađana Šobajić učestvuje u projektima Ministarstva nauke, tehnologije i razvoja Republike Srbije. Koautorka je 132 naučna i stručna rada, od tog broja 26 radova nalazi se u časopisima sa SCI liste sa impakt faktorom, a 35 radova u nacionalnim časopisima. Koautorka je jednog univerzitetskog udžbenika. Članica je Etičkog komiteta za klinička ispitivanja, zatim Saveta fakulteta i Komisije za doktorske studije.\nDr Slađana Šobajić je predsednica Društva za ishranu Srbije od 2008. godine.\nIstraživački interes dr Šobajić nalazi u oblastima hemije hrane i dijetetskih proizvoda, fizioloških, biohemijskih, zdravstvenih efekata sastojaka hrane, proceni unosa nutrimenata, aditiva i kontaminanata, u lipidologiji.\nŠta je to što Istru izdvaja od ostalog primorja, po čemu su Istrijani toliko jedinstveni da zaslužuju poseban (krunu čak) nastavak gastronomskog putovanja po bivšoj državi.\nLepa lagana letnja kombinacija namirica za pretople dane koji...\nRecepti • 25.06.2022. 06:34


Dogodilo se 9. juna | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nDogodilo se 9. juna\n- Kristina Savić - Jun 9, 2013 0 Značajne ličnosti, rođene na današnji dan su (1781.) Džordž Stivenson, engleski inženjer i izumitelj, konstruktor lokomotiva, (1892.) Kol Porter, američki kompozitor, autor popularnih šlagera, (1933.) Dr Aleksandar Marinčić, akademik, profesor Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu, (1963.) Džon Kristofer Dep poznatiji kao Džoni Dep, američki glumac, (1967.) Dejan Tršić, srpski snimatelj i montažer, autor mnogih popularnih obrazovnih i dokumentarnih filmova, dok su (1870.) Čarls Džon Hafem Dikens, engleski pisac i (2000.) Džordž Sigal, američki vajar i pop-arta umetnik, na ovaj dan preminuli.\nDogađaji, koji su obeležili 9. jun, kroz istoriju:\n68. – Rimski car Neron izvršio samoubistvo pošto ga je Senat proglasio neprijateljem naroda i osudio na smrt.\n518.- Istočnorimski (vizantijski) car Justin I stupio na presto. Njegova vlada bila je uvod u sjajno doba njegovog sestrića i naslednika Justinijana I.\n1357. — U Pragu na Vltavi počela gradnja kamenog mosta koji je dobio naziv Karlov most po imenu tadašnjeg imperatora Nemačko-rimskog carstva i češkog kralja Karla IV. Prema predanju, datum početka gradnje odredili astrolozi.\n1462. — Poslednji bosanski kralj Stjepan Tomašević, uzdajući se u pomoć hrišćanske koalicije, otkazao danak turskom sultanu Mehmedu II i priznao vrhovnu vlast ugarskog kralja Matije I Korvina. Turci 1463. osvojili Bosnu i pogubili Stjepana.\n1815. — Završen Bečki kongres, koji je zasedao od septembra 1814, kada su ga sazvale velike sile da bi otklonile posledice Francuske revolucije i Napoleonovih ratova u evropskim zemljama. Predstavnik Srba u Beču, prota Matija Nenadović, pokušao preko ruskog cara Aleksandra I da zainteresuje Kongres za srpsko pitanje, ali nije uspeo zbog protivljenja Austrije i Engleske.\n1875. — Na brdu Gradac kod Nevesinja izbio jedan od prvih većih sukoba Hercegovaca s Turcima u Bosansko-hercegovačkom ustanku. „Nevesinjska puška“ se brzo širila i za mesec dana zahvatila i Bosansku krajinu.\n1898. — Potpisan sporazum kojim je Kina Velikoj Britaniji Hong Kong ustupila na 99 godina. Hong Kong vraćen Kini 1. jula 1997.\n1914. — U Beogradu svečano otkriven spomenik srpskom prosvetitelju Dositeju Obradoviću, rad vajara Rudolfa Valdeca. Spomenik postavljen na ulaz u Kalemegdan, a posle Prvog svetskog rata prenet u park na Studentskom trgu.\n1923. — U Bugarskoj državnim udarom oborena vlada Aleksandra Stamboliskog, lidera Zemljoradničkog narodnog saveza Bugarske. Nekoliko dana posle prevrata Stamboliski i njegovi saradnici ubijeni.\n1928. — Engleski mikrobiolog Aleksander Fleming pronašao penicilin. Njegovo otkriće iskorišćeno tek 10 godina kasnije kada su ga Hauard Flori i Ernst Čejn primenili kao prvi antibiotik. Njih trojica 1954. podelila Nobelovu nagradu za medicinu.\n1934. — Nastao Paja Patak, jedan od najpopularnijih likova u stripovima američkog crtača, filmskog animatora i producenta Volta Diznija.\n1943. — Prilikom nemačkog bombardovanja partizanskih položaja na Milinkaldama, bitke na Sutjesci, renjen Vrhovni komandat NOVJ Josip Broz Tito. Tom prilkom su poginuli: Đuro Vujović, pratilac Vrhovnog komandata i narodni heroj, član britanske vojne misije kapetan Bil Stjuart i još nekoliko partizana.\n1945. — Predsedništvo Antifašističkog veća narodnog oslobođenja Jugoslavije donelo Zakon o konfiskaciji imovine i izvršenju konfiskacije, na osnovu kojeg je država preuzela imovinu Trećeg rajha i jugoslovenskih državljana koji su sarađivali sa okupatorom.\nJugoslavija s Velikom Britanijom i SAD postigla sporazum kojim je Julijska krajina podeljena na dve okupacione zone, A i B. Prva pala pod savezničku, druga pod jugoslovensku vojnu upravu.\n1972. — Američki bombarderi napali Hanoj i Hajfong. To je bilo najžešće bombardovanje Severnog Vijetnama od početka Vijetnamskog rata.\n1991. — Od posledica erupcije vulkana na planini Pinatubo na Filipinima poginulo stotinak ljudi, 250.000 ostalo bez domova.\n1995. — Kolumbijska policija uhapsila vođu kartela Kalija Hilberta Rodrigesa Orehuelu, šefa najvećeg svetskog sindikata droge.\n1999. — Predstavnici Vojske Jugoslavije i NATO-a potpisali u Kumanovu potpisali Vojno-tehnički sporazum o povlačenju jugoslovenske vojske i policije sa Kosova. Time okončani vazdušni udari NATO-a na Jugoslaviju, a na Kosovu, na osnovu rezolucije 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, raspoređene međunarodne snage, među njima najveći broj vojnika iz zemalja-članica NATO-a. S povlačenjem vojske i policije sa Kosova masovno počeli da odlaze i Srbi i Crnogorci.\nPrema izveštajima državnih medija, više od 2.000 ljudi ubijeno, a oko 5.000 ranjeno u napadima NATO-a na Jugoslaviju, koji su počeli 24. marta. Teško oštećeni infrastruktura, privredni objekti, škole, zdravstvene ustanove, medijske kuće i spomenici kulture.\n2000. — SB UN produžio mandat mirovnim snagama UN na Kosovu, ne obazirući se na zahtev Jugoslavije da se te snage povuku.\n2001. — Pakistanski sud osudio je bivšeg premijera Benazir Buto na tri godine zatvora zbog odbijanja da se pojavi u sudu pred kojim je optužena za korupciju.


Web stranica Vlade TK - Uvid u proces vakcinacije u domovima zdravlja u Čeliću, Gradačcu i Srebreniku\nU nizu planiranih obilazaka domova zdravlja na području Tuzlanskog kantona predstavnici Ministarstva zdravstva TK ukazali su na neophodnost da se proces imunizacije približi svakom stanovniku TK.\nOd predstavnika domova zdravlja ovom je prilikom zatraženo da kroz timove porodične medicine pozovu sve osiguranike koji do sada nisu vakcinisani uz sugestiju da se i vakcinacija provodi u svim timovima porodične medicine.\nU cilju dodatne promocije vakcinacije i približavanja ove medicinske usluge svim građanima našeg kantona predstavnici Ministarstva zdravstva TK nastavili su sa obilaskom domova zdravlja na području Tuzlanskog kantona.


Grijanje plastenika. | Poljoprivredni Forum\nEvo pošto je to tema za sebe da čujemo šta radite, šta ste sve radili, šta vam pada na pamet i kako najmanje para uložiti, a da biljke uživaju u obilju toplote.\nedit: usput, mislim da će topic dobro doći jer sezona upravo počinje.\nodlično da si otvorio temu,zanimaju me iskustva drugih.Osobno se zadnjih dvije godine patim sa podnim grijanjem.Dogrijavam do 6000m2 plastenika,Peć na biomasu,15km narebranih cijeva,a ti?\n'ajd ja ću prvi. Rasad do pikiranja grijem u klijalištu koje je zapreminski pet puta manje od plastenika (obloženo stiroporom i pokriveno folijom) tako da ide i pet puta manje energije do pikiranja. Kasnije grijem toplu vodu u kotlu (kojeg sam pravio sam) i puštam pumpom kroz cijevi.....E. da mi je što više cijevi i da su što jeftinije i da dobro rade :mrgreen: il' je to k'o ono; da je babi k..bila bi djed.:weedman:\nEvo jednog aktualnog spota-parodije na temu poreza na imovinu na\ndonjem linku. Predobro je....\nznam da se ovo nesmije ali predobro je za pogledati.Isprika!!!!!!!!!!!!!\nJa za sad grijem samo rasad. Prije sam grijao i nešto proizvodnje. Planiram grijati malo više ove sezone pa...\nVidiš, za 6000m2 se vremenom isplati (dio po dio) ići na metalne cijevi. Najbolje ti je iskorištenje i svi ostali faktori.\nJa sam nakon eksperimentiranja sa različitim cijevima i alkatanima kupio narebrane cijevi i to mi je najpametnija stvar u životu(naravno uz kupovinu kotlovnice).Grijem na otpad i to me zaista vrlo malo košta tako da ću u narednim danima posijati krastavce koje ću saditi u prvoj polovici 12 mj.Cilj mi je da sa 15,01, počnem brati kako bih sa početkom 3,mj. bio u punoj berbi.Ovakvim sistemom grijanja manje trošim na grijanje svih plastenika nego što sam prije trošio na grijanje rasadnika.Koliko god to nemoguće zvučalo.\nNiti jedan faktor nije bolji sa grijanjem metalnim cijevima koje su puno skuplje i prevelik su problem u plasteniku.Nisam napomenuo da dio cijevi ide u zemlju za grijanje tla.Metalne cijevi su prevelika glavobolja osim u hidroponiji gdje se po njima voze kolica a oni neobrađuju tlo ,niti ga griju pa im nesmetaju


Nedostaje nam 90 vatrogasaca - BH REPORTER\n– Potpisali smo sporazum o saradnji s Građevinskim fakultetom, Fakultetom za sport i tjelesni odgoj, Fakultetom za kriminalistiku i kriminologiju. Potom smo radili na jačanju saradnje s MUP-om KS. A nije izostao ni rad sa Zavodom za izgradnju KS, naročito na sanaciji klizišta – rekao je Džihić.\n– Radit ćemo, također, na primjeni evropskih standarda i smjernica u radu naše službe. Radit ćemo i na uspostavljanju centra 112, nabavci neophodne oprema za rad naših uposlenika s ciljem da BiH postane dio mehanizma Evropske unije za CZ – dodao je Džihić kazavši da su finansirali saniranje svih klizišta u KS te da će s tim projektom nastaviti ubuduće.\nPrevious Na meksičkoj granici sa SAD pronađeno 20 leševa, od kojih je 17 spaljeno\nNext Američka vojska uklonila dio opreme iz Sirije


DELIJE ZOVU NA MARAKANU: Zanimljiv transparent navijača Zvezde pred proslavu titule (KURIR TV) | Sport | Kurir\n15.05.2019. 18:19h 15.05.2019. 18:19h\nNavijači Crvene zvezde su transparentom u Lučanima najavili duel poslednjeg 37. kola plej-ofa Superlige Srbije prtotiv Napretka.\nDelije su tokom revanš meča polufinala Kupa Srbije protiv Mladosti razvile transparent sa natpisom:\n"Titula, 30. godina, 19. maj".\nDelije će naime na meču sa Našretkom proslaviti novu, 30. titulu Crvene zvezde i tri decenije od osnivanja navijačke grupe sa tim imenom.\nZbog toaga će ulaz biti besplatan, a navijači su na Marakani stvorili redove u želji da preuzmu ulaznicu za završi mrč, koji dr igra u nedelju od 19 časova i proslavu titule, koja je zakazana sat ranije.\nUŽIVO, VIDEO UZBUDLJIVO U LUČANIMA: Mladost - Crvena zvezda (0:0)\nfudbalCrvena zvezdaMladost LučaniDelije


12.07.2017. 11:39 > 13:39\nNovi snimak tuče na Zakintosu u kojoj je ubijen američki student Bakari Henderson, i na kome se vidi da ga je više mladića za samo dvadesetak sekundi pretuklo do smrti objavljen je u grčkim medijima. U ovom trenutku, kako "Blic" saznaje, pred istražnim sudijom u Grčkoj upravo je završeno je saslušanje dvojice glavnoosumnjičenih Amira Omerdžića (32) i Jorgosa Skijadopulos, izbacivača i brmena kafića u kome je započeta kobna tuča.\n- Sad počinje saslušanje uhapšenih mladića iz Srbije, ali to saslušanje ide sporo zbog prevođenja, kaže za "Blic" Ranko Ilić, otac uhapšenog Miloša Ilića.\nSajt "Proto Tema" objavio je danas snimak sigurnosne kamere jednog kafića u blizini lokala u kome su prethodno sedeli Henderson i grupa srpskih mladića. Kroz izlog ovog lokala snimljen je veći deo tuče, uključujući poslednje trenutke, koji su po Hendersona završeni tragično.\nSnimak koji je danas objavljen, ustvari je i prvi snimak tuče na Zakintusu.\nKako se ispostavilo, snimak koji su poslednjih dana objavljivali grčki mediji u izveštajima o ubistvu na Zakintosu, a naši mediji prenosili je u stvari arhivski snimak tuče jedne grupe mladića na Zakintosu, ali od pre nekoliko godina.\nNa sada prvom snimku tuče u kojoj je ubijen Henderson vidi se trenutak kada on istrčava na ulicu, a zatim ga obara jedan mladić.\nUz video snimak, grčki list je objavio, kako prenosi portal B92, i izjavu "srpskog izbacivača" sa saslušanja.\n- Te večeri je bila gužva u klubu. Hostesa, koja je bila srpskog porekla imala je slobodan dan, ali je tu noć došla u klub gde se družila sa grupom Amerikancima među kojima je bio i Henderson. Pričala je sa njima, šalila se i dobro zabavljala. U klubu je u tom trenutku bilo i puno mladića iz Srbije, od kojih je jedan prišao devojci i pretećim tonom rekao: "Zašto se družiš sa Amerikancima".\nAmerikanac je na to reagovao verbalno, ali ga je Srbin tada udario u lice.\n- Amerikanac je onda uzeo flašu i udario Srbina u glavu. Tada je sve počelo. Devojka je počela da ih razdvaja, a Amerikanac je slučajno udario devojku laktom i njoj je počela da curi krv. Došla je da mi traži pomoć i ja sam uleteo da ih razdvajam. Počele su da lete pepeljare, a Amerikanac je izašao iz lokala i počeo da trči, a za njim su krenuli momci iz srpske ekipe, ja i grčki barmen. Sećam se da sam ga udario jednom pesnicom u lice i dva-tri puta po telu, ali ne po glavi. Kada sam ja otišao, masa mladića iz Srbije je nemilosrdno nastavila da ga tuče po celoj glavi i telu - rekao je srpski izbacivač za sajt protothema.gr.\nNo Djani No Party Ne bi ti prepoznao autosovinizam ni da ti je pred ocima, nacuo si negde taj termin, a verovatno pritom nemas ni 20 godina. Neki su pocinili zlocin u stranoj zemlji, bice kaznjeni nadam se adekvatno pravnom sistemu te zemlje. Cinjenica je da je nase pravosudje a sa njim i kaznena politika katastrofalna zbog toga i opravadano ljudi izrazavaju bes i gadjenje zbog ovakvog gnusnog zlocina koji je delom prouzrokovan cinjenicom da mladi ljudi u ovoj zemlji niti znaju sta je sistem, odgovornost niti znaju za postojanje granica. U ozbiljnom sistemu takvi ispadi se kaznjavaju drakonski, u Srbiji uz nanogicu. Pametnome dosta.\nsrbin E moji klinci ubili ste decaka, ubili ste sebe i vase porodice sramotite sve nas. I sta ste mislili u tom trenutku da ste heroji? Zdrav razum ce vam proraditi u zatvoru umesto da zivite radite i stvarate porodicu cisticete zatvorski klozet u Grckoj ko zna koliko godina. Tako treba i tako mora ovo treba biti primer u skolama sta moze da se desi i kako se zivot unistava u sekundi i vlastit i tudj.\nmozga bez Svi su jaki dok droga i alkohol rade... A sad placu u grckom zatvoru i pricaju kako su fini. Zao mi ih je samo zato sto su povodljivi i glupi, ostalo nek bude za nauk drugima kad pomisle koliko su silni u coporu. A to se moglo i ovde desiti i desavalo se. Jer je to sve neizivljeno i besno, puno negativizma. Bolest. Kad krenu lupaju ne da bi ubili, nego da bi se ispraznili. A gde je kozak tu?? Nema ga. Sad neka se misle...\nRobija Za sve ucesnike tuce zatvor,za sve,bio Srbin,Grk,Amerikanac nije bitno... Ko tebi daje za pravo da vijas nekog po ulici I udaras,sta si ti??Bili nasi ili ne,e njih 15 udara jadnog momka,sramota.Jos sto se ovi zalecu da ga sutnu dok lezi velike junacine.Niko tu nevin nije uhapsen,svi su jaki u gomili,sad je kasno da se kaju I opravdavaju.Svi koji su ga udarili su saucesnici u ubistvu I nema tu nekog posebnog objasnjavanja.\nJohn Meier Sve ih treba osuduti na dozivotnu robiju kada je njih toliko nasrnulo divljacki na jednog coveka sa namerom da ga ubiju sto su i uradili tipicno sad se oni pravdaju ali postoje na srecu video kamera hajde da su se malo izvredjali i manji konflikt to jos ide ali tako divljastvo nasih to treba rigorozno Grci da kazne i nikako da se dozvoli da im se sudi u Srbiji jer to bi bilo nista obicna lakrdija kako to kod nas se U Srbiji radi oni su zlocin napravili u tudjoj zemlji i podlezu zakonima te zemlje normalno jer su zlocinci\nMaja Ja bih tebe molila da pogledas i snimak iz kluba, pa da vidis da je udarac Amerikanca bio izazvan, jer je on prvi bio udaren od strane jednog naseg deteta. Nigde nije bilo nikakve flase. Verovatno bi imao opravdanje i za ovog dobricinu, sto danas zadavi sopstveno dete i zakla bivsu zenu. Mi Srbi smo zlatni, samo nas niko ne voli. Zbog takvih kao ti deca nama i jesu agresivna i zlostavljaci, jer uvek ima nadjete opravdanje.\nSlika govori 1000 reči Na osnovu ovog snimka je očigledno ko je tu glavni i najagresivniji! Tip koga drže trojica, koji se na 0:30 sekundu snimka probija iz grupe i ide da se obračuna sa likom koji je sprečavao tuču, koga čak i udara negde na 0:46. Ćelav, brada, crno-bela majica, desna ruka u zavoju (pitam se od čega?)... 100% fin momak!\nBjanka Zločin je počinjen u Grčkoj,dakle tamo su remetili javni red i mir,neka im tamo i sude,najbitnije jeste da to nije u asrbiji. Znamo kako je traljavo bilo kad je ubijen Bris Taton. Kod nas je bezzakonje na vlasti a obesni ološ se namnožio. Svako ko je akter u ovom zločinu,treba da bude strogo kažnjen. Ubijen je nečiji sin,nisu samo ovi uhapšeni neciji sinovi!\nDusan A roditelji su jedva skupili da im deca odu da se "odmaraju".Rezultat "odmora" je vidljiv.Kabadahisanje,bancenje po skupim rupama od kafica,pijancenje.Neka.Deca mnogo radila(sta to?),premorena pa zasluzuju odmor.Sad im je zagarantovan malo duzi odmor,posle kog im nadam se nece pasti naum da dele pravdu po bircuzima.Ostace sa mamom i tatom da odmaraju.\nzasto O deco kako ste ludi samo. Vi resavate politiku zemalja a i toga ko ce sa kim da se druzi. Niste u stanju kuci sestrama, devojkama pa i zenama danas sutra da to zabranite a zabranili bi ste tamo nekoj devojci. Na snimku se lepo vidi i jedan i drugi momak u crnim majicama da najvise udaraju momka a onda odo se lepo sa mesta dogadjaja.


Blic Online | Ubistva bez kazne\nUbistva bez kazne Željka Jevtić\t| 10. 07. 2012. - 02:00h | Komentara: 1\nU Prištini još niko nije poručio: „Mora se naći ubica“. Posle ubistva Srba se čuje: „Niti imamo osumnjičenog, niti imamo motiv“. Tako je bilo i ovih dana nakon ubistva povratničke porodice kraj Uroševca i tako je već 13 godina naočigled međunarodnih vojnih i civilnih snaga. Ubistva na Kosovu i Metohiji prolaze bez osude.\nNekažnjeno, i to je dovoljno onima koji mogu da ubiju drugog čoveka da isto učine iznova. Ali ovo nije priča o onima koji povlače okidač, već o onima koji snose odgovornost za tragedije na KiM - međunarodnim predstavnicima. Kosovski stranci umesto misije - zakon i multikulturalno Kosovo, poverovali su u definiciju koja im se na terenu plasira - zavera ćutanja stanovništva. Iako sposobni, opremljeni, plaćeni, to će upravo odgovoriti na pitanje o istrazi dece ubijene usred dana u Goraždevcu 2003. Pobegao im je čak iz baze Bondstil, osumnjičeni za napad na autobus „Niš ekspresa“...\nDefinicija stvarnosti od 1999. zvuči grubo, ali istinito - ispada da je najlakše da Srba na KiM i nema jer onda nema ni nerazjašnjenih ubistava, ni opomene međunarodnim snagama da je misija neuspela.\nMeđutim, danas su Srbi mete, sutra će to biti Albanci među sobom. Recept da se ubistvima dolazi do cilja ne odgovara nijednom narodu. I Srbi i Albanci upravo od stranaca očekuju da obave svoj zadatak i međunarodne snage su najodgovornije za budućnost Kosova. Dovoljno je pronaći za početak jednog ubicu, biće opomena svima. A misije makar malo opravdati svoje postojanje na KiM. Najčitanije SADA: Ostale i važne vesti: Povezane teme: Komentar, Kosovo, Pravosuđe, Ubistvo, Željka Jevtić\tOstavite Vaš komentar\nOstali komentari (1) Poslednji komentari\tPssst\nUtorak, 10. 07. 2012. 14:07h\nŽeljka, potpuno ste u pravu. Možda bi trebalo ovaj članak, iako blag mada u sebi nosi mnoge istine, poslati direktno, u prevodu naravno, na adrese Evropske Unije i svih "snaga" na Kosovu koje se tobož bave mirom, odnosno sprečavanjem nemira a jedini produkt im je nevine civilne žrtve, čisto ubijanje, lov na čoveka, na Srbe...\nSport\tŠtampano izdanje\tBlic najnovije vesti\t09:57\tRijana na lečenju od seksualne zavisnosti


Ispala je iz takmičenja, ali je presrećna! Ivana Bogićević zapevala novinarima: Odrekla sam se svega (VIDEO)\n23:53 >> 00:10\nAutor: N. M., M. G.\nKandidatkinja Ane Bekute veoma je raspoložena, pa je otkrila šta planira nakon takmičenja\nIvana Bogićević, 24sedam/ M. G.\nVečeras se održava finale aktuelne sezone muzičkog takmičenja “Zvezde Granda”, a osim što je atmosfera vesela, veoma je napeta i neizvesna. Produkcija je ove godine rešila da pobednika pored statue, nagradi i automobilom, kao i da mu pokloni dve pesme i kompletan marketing u okviru Grand produkcije.\nIvana Bogićević, koja je inače poslednjih dana boravila kod svoje mentorke Ane Bekute, iako je ispala veoma je bila vesela. Ona je i zapevala pred novinarskim ekipama, priznajući da obožava šoubiz.\nAna Bekuta, ATAImages/ Antonio Ahel\n– Ko god da pobedi… Imala sam samo tremu kad je bilo proglašenje. Nije mi žao, uspeh je ući i u finale. Želela bih da svi mi uspemo jer su ovo divni ljudi. Zaista toliko druželjubive osobe, niko nema predrasude… – rekla je Ivana i dodala da je Ana Bekuta najbolji mentor.\n– Videli ste kako me je pazila, uživala sam. Ana mi je samo pokazivala da se smejem. Planovi su mi za dalje da snimim pesmu, posle ovog haosa. Imamo dva i po meseca da se pokažemo najbolje, jer posle dolaze novi kandidati. Svoj život sam posvetila pevanju i karijeri, odrekla sam se mnogih stvari zarad ovog – istakla je pred kraj.\nVanju Knežević su izbacili, a finale “Zvezda Granda” kaže da ne prati! Ipak, ima svog favorita!\nMarija Šerifović će za sve svoje kandidate slati po 20 poruka! Veliko uzbuđenje zbog “Zvezda Granda”\nTucakovićeva je za nju napisala poslednji tekst, videle su se pre mesec dana: Nije to više bila ta Marina...\nEvo, da se i ja oglasim! Ivana Bogićević iskreno o „Zvezdama Granda", Bekuti i planovima za budućnost\nAna Bekuta finale Ivana Bogićević Zvezde Granda


Polovno Eco Log 580 harvesteri oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nNalazite se ovde: Mascus Crna Gora > Šumarska oprema > Eco Log > Eco Log 580\nPolovni Eco Log 580 harvesteri\nPregledajte trenutno dostupnu ponudu u kategoriji polovnih harvesteri za prodaju na Mascus. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu strane. Mozete sortirati oglase po cenim godini proizvodnje, radnim satima ili zemlji. Takođe mozete videti ostale polovne Eco Log 580, 580 C, 580 B, 580 D harvesteri ili pregledati sve Eco Log 580, 580 C, 580 B, 580 D harvesteri grupisane po modelu.\nŠvedska, Inkommande/Incoming: 2022-06-15\nOvde je kompletna lista lista polovnih Eco Log 580, 580 C, 580 B, 580 D harvesteri za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


NOVI HLADNI RAT: Ruski ratni brod pristao u Havani\nNa pragu SAD\nNOVI HLADNI RAT: Ruski ratni brod pristao u Havani!\n27.02.2014. 22:19h 08.04.2017. 22:06h\nBrod "CCB-175" je opremljen naprednom opremom za elektronsko osmatranje, kao i protivazdušnim oružjem\nAMERIČKI GENERAL PRIZNAO: NATO i SAD nemaju spreman odgovor na eventualnu rusku intervenciju!\nPUTIN PODIGAO SILNU VOJSKU: Ruski lovci stavljeni u stanje borbene gotovosti\nHAVANA - Ruski vojni brod pristao je danas u luku u Havani, dan pošto je ruski ministar odbrane najavio planove za veće vojno prisustvo Rusije širom sveta.\nObaveštajno-izviđački brod "Viktor Leonov CCB-175" privukao je pažnju stanovnika kubanske prestonice. Sa jarbola su se viorile ruska i kubanska zastava.\nMoskva je saopštila da je tražila dozvole da ruski brodovi koriste luke na Kubi i u drugim latinoameričkim zemaljama i Aziji. Brod "CCB-175" je opremljen naprednom opremom za elektronsko osmatranje, kao i protivazdušnim oružjem.\nNi Rusija, a ni Kuba nisu dale nikakvo objašnjenje povodom pristajanja ovog ratnog broda, koje kako se navodi u zapadnim medijima podseća na doba Hladnog rata. Bar za sada brod Viktor Leonov, koji ima posadu od 200 vojnika, nalazi se u delu gde pristaju brodovi sa krstarenja.\nKuba i Sovjetski Savez su gajile bliske vojne i ekonomske veze tokom Hladnog rata, ali su one oslabile posle pada "gvozdene zavese".\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu izjavio je da Rusija planira da proširi stalno vojno prisustvo izvan svojih granica otvarajući vojne baze u nekim stranim zemljama, uključujući i Kubu.\nOn je naveo da se na listi tih zemalja nalaze i Vijetnam, Venecuela, Nikaragva, Sejšeli, Singapur i još nekoliko država, prenela je ruska agencija RIA Novosti.\nŠojgu je dodao da se pregovori odnose ne samo na vojne baze, već i na posete lukama u tim zemljama, kao i na otvaranje punktova za dopunu goriva za ruske strateške bombardere u patroli.\nMoskva trenutno ima samo jednu pomorsku bazu izvan bivšeg Sovjetskog Saveza, i to u Tartusu u Siriji, ali je sudbina ove baze neizvesna zbog građanskog rata koji i dalje traje u toj zemlji, navodi ruska agencija.\nPostsovjetska Rusija je zatvorila veliku pomorsku bazu u Vijetnamu i jednu radarsku bazu na Kubi 2002. godine zbog finansijskog pritiska. Međutim, Rusija je počela da obnavlja svoju pomorsku i stratešku avijaciju od sredine prošle decenije, smatrajući to pogodnim načinom da projektuje sliku o sebi u inostranstvu i da zaštiti svoje nacionalne interese širom sveta.\nUPOZORENJE SAD: Ruska vojna intervencija u Ukrajini bila bi teška greška\nhavanakubarusijaratni brodvojna baza\nNEKA JE SLAVA BOGU I SVETOM ZOSIMU: Nakon isceljenja sina (9) u manastiru Tumane roditelji odlučili da obnove crkvu u rodnom selu 5\t829\nKRITIČNO: Prelazimo 1.000 zaraženih dnevno, mogu li bolnice sve da prime 6\t489


PRVI ČIN - Roman koji nas ne štedi brutalnosti • GLE - KULTURNI RADAR\nPRVI ČIN – Roman koji nas ne štedi brutalnosti\nWeb Redakcija 24/07/2019 2 min čitanja\n/ Književnost / PRVI ČIN – Roman koji nas ne štedi brutalnosti\nMalo romana dobije naslov kakav ga suštinski opisuje. „Prvi čin“ Aleksandra Bećića u izdanju Ammonite Books-a je upravo dvorečna misao koja upućuje da će se, pri čitanju poslednjih redova knjige, poželeti još.\n„Šta je sledeće?“, bila je moja prva misao.\nNačin na koji sakupljamo pokidane strune nekadašnjih ideala, lične tragedije koje smo preživeli, a koje nas nisu uništile već otvrdnule kožu da bi sačuvale srce, Bećić je opisao toliko plastično, da sam bila i toj redakciji, u malom stanu, na Adi usred rikošeta, i pred nervnim slomom.\nMesta sa kojih probijaju boje autobiografije čine skladan spektar sa sivilom svakodnevnice, iznikle iz teških životnih krahova ljudi koji su najviše obećavali.\nNisam sigurna jesam li pročitala krimi triler ili psihološku dramu. Znam samo da sam u par navrata pomislila: “Bože, ovo se sigurno zaista desilo!“\nNa stranu moja subjektivna naklonost prema surovoj stvarnosti iz pera pisca, jer mi smo tu da svedočimo, ne da ulepšavamo, posebno me je dotakla lična drama svakog od junaka, njihovi misaoni procesi i delanja u skladu sa tragedijama i besmislom koje ublažava iskonska borba za opstanak koju ne doživljavam u etimološkom smislu, već kao borbu za opstanak smislenosti, ne samo pukog preživljavanja.\nDrago mi je da nas Bećić nije štedeo brutalnosti, kao što nas nije štedeo ni pobeda.\nMožda novinar Saša (glavni lik romana) jeste osovina priče, ali svi ostali, uključujući i nepoverljivog inspektora, smešteni su upravo na ona mesta koja im pripadaju i bez kojih prvi čin ne bi mogao da se završi…\nNamerno stavljam tri tačke. Ovim romanom, kao i samim naslovom i on ih je napisao nevidljivim mastilom. Bravo, Bećiću!\nU iščekivanju „drugog čina“, ma kakav mu naslov dao…\nAleksandar Bećić | ammonite books | Prvi čin\nPalić – praznik evropskog filma