Zaključci sa skupa „Položaj srpskoga jezika u savremenom društvu: izazovi, problemi, rešenja”\nNa skupu su razmatrani različiti problemi i rizici koje nosi upotreba „rodno osetljivog jezika“, ali i druge nepovoljne i izrazito zabrinjavajuće odredbe sadržane u Zakonu.\nMatica srpska - najstarija književna, kulturna i naučna institucija srpskog naroda\nPOLOŽAJ SRPSKOGA JEZIKA U SAVREMENOM DRUŠTVU: IZAZOVI, PROBLEMI, REŠENJA\nNavedeni problemi mogli bi se sistematizovati na sledeći način:\n(1) Nedopustivo je donošenje Zakona čiji je neodvojiv element obavezna upotreba „rodno osetljivog jezika“, propisana bez valjane javne provere njegove opravdanosti i bez konsultovanja i saglasnosti struke i njenih organa, koji deluju na prostoru širem od Republike Srbije: Odbora za standardizaciju srpskog jezika (koji su osnovale tri akademije nauka, Matica srpska, Institut za srpski jezik SANU, sve katedre srpskog jezika i Srpska književna zadruga), Matice srpske, kao i stručnjaka- srbista iz oblasti derivatologije s morfofonologijom i akcentologijom, leksikologije, semantike, morfologije, sintakse, istorije srpskog književnog jezika, standardologije, sociolingvistike. Opštepoznata činjenica u nauci i praksi uređenih država jeste da se jezička politika kao značajan činilac ukupne nacionalne politike vodi u tesnoj vezi s jezičkom strukom. Ovde je taj segment u potpunosti izostavljen i uzurpirana je matičnost srbistike u domenu njene brige o standardnom srpskom jeziku, koji je u službenoj upotrebi u Republici Srbiji. Po tradiciji i ustaljenoj praksi Matica srpska izdaje normativne priručnike, a Odbor za standardizaciju srpskog jezika, na osnovu stručnih analiza, nadzire razvoj standardnog srpskog jezika.\n(2) Nedopustiva je obligatornost u upotrebi „rodno osetljivog jezika“, propisana Zakonom u ime ideologije i suprotno mišljenju nauke o srpskom jeziku, uz uvođenje cenzure, verbalnog delikta i drakonskih kazni. Time je uveden jezički totalitarizam i prekršeno je ustavno pravo svakog građanina Republike Srbije – pravo na slobodu mišljenja i izražavanja (čl. 46 Ustava). Da nije reč o projekciji evropskih vrednosti u pogledu upotrebe „rodno osetljivog jezika“, nego o individualnom rešenju jedne ideologizovane grupe, svedoči i pravilnik GENDER-NEUTRAL LANGUAGE in the European Parliament,1 gde se navodi da se upotreba rodno osetljivog jezika preporučuje i to u onoj meri u kojoj se ne narušava struktura datog jezika, pri čemu se posebna pažnja obraća na uvažavanje stava svakog pojedinca o tome kako želi da se deklariše.2 Takođe, u izveštaju Evropske komisije iz 2019. godine o zakonskoj regulativi vezanoj za rodnu ravnopravnost u Evropi i prenošenju evropskih pravila u nacionalne zakone, gde se daje detaljan pregled situacije u 28 zemalja Evropske unije, na Islandu, u Lihtenštajnu, Norveškoj i četiri zemlje kandidata – uopšte se ne pominje jezik kao polje ostvarivanja rodne ravnopravnosti, koju bi trebalo regulisati zakonom. Predlagači Zakona tako su obmanuli i Narodnu skupštinu i predsednika države pošto su preporuku predstavili kao obavezu, koja je potom pretočena u zakonsku normu.\n(3) Ustav Republike Srbije ne poznaje pojam „rodne ravnopravnosti“: „Država jemči ravnopravnost žena i muškaraca i razvija politiku jednakih mogućnosti“ (čl. 15). U tom smislu, jedini opravdan naziv Zakona bio bi „Zakon o ravnopravnosti polova“, odnosno „Zakon o ravnopravnosti žena i muškaraca“ ili „Zakon o ravnopravnosti muškaraca i žena“. Pojam roda, u vrednosti navedenoj u Zakonu3 ne može se neupitno prenositi na gramatički rod u jeziku, pa se, stoga, i da nije drugih razloga, ne može Zakonom ugrađivati u pojam „rodno osetljivog jezika“ i dalje kao takav koristiti s posledicama u lingvistici.\n(4) Standardni jezik nije i ne može biti opšte i zakonom regulisano polje na kojem će se ostvarivati ravnopravnost među polovima. Jezik ima svoje zakonitosti, koje nije moguće podrediti pravnim okvirima, a koji su jednoznačni i dosledni na svima lako uočljiv način. Osim toga, logika jezika i logika mišljenja različiti su fenomeni među kojima ne postoji apsolutno preslikavanje. Jezičke zakonitosti bitne su samo proučavaocima jezika, lingvistima, u konkretnom slučaju – srbistima. Obični govornici jednoga jezika služe se jezikom bez svesti o njegovim zakonitostima. Skretanje pažnje na jezičke zakonitosti može da izazove probleme u komunikaciji, kojoj je neophodna relativno automatizovana upotreba jezika. S druge strane, u domenu potrebnog, država može uređivati društvene odnose na način na koji se to u civilizovanim društvima i čini – donošenjem zakona i drugih propisa u skladu s demokratskom procedurom, uz saglasnost većine stanovništva, bez ugrožavanja prava onih koji ostaju u manjini. To se, međutim, ni na koji način ne sme ticati jezika i njegovih zakonitosti, jer država ne propisuje ni zakonitosti u fizici, hemiji, astronomiji, geografiji, biologiji itd.\n(5) Zakonom se pod plaštom antidiskriminacije sprovodi diskriminacija jednog dela stanovništva Republike Srbije, po svemu sudeći većine (onog dela koji ne želi da se deklariše kao nosačica, govornica, rukovoditeljka, farmerka, padobranka, geodetkinja i sl.). Prisila se odnosi na osobe oba pola (osobe ženskog pola ne mogu da biraju svoj identitet, tj. sopstveno samoodređenje; osobe obaju polova koje se ne slažu s „novogovorom“ prinuđene su da ga primenjuju). U obrazloženjima iz Zakona smatra se normalnim da se menja svest ljudi koji drugačije misle, onih koji upotrebu „rodno osetljivog jezika“ mogu smatrati ili smatraju diskriminatornom,4 što je neprihvatljivo u demokratskom društvu 21. veka. Ako zakonsko nametanje „rodno osetljivog jezika“ nije deo evropskih propisa i vrednosti, niti njegova upotreba ima uporište u postojećoj normi srpskog jezika (onako kako se propisuje Zakonom), postavlja se pitanje na osnovu kojih vrednosti, kriterijuma i standarda zakonodavac ovo nameće.\n(6) Konkretna realizacija zakonskih odredaba dubinski i masovno ponižava i degradira nosioce i poznavaoce srpskog jezika, izvrgavanjem ruglu izgrađenog sistema vrednosti. Propisani izrazi i jedini moguć način njihove upotrebe u oktroisanom jeziku uvode u javni prostor reči s potencijalnim ili već naglašenim kolokvijalnim, žargonskim, vulgarnim, pa čak i opscenim značenjem, koje je sadržano u nataloženom i svakodnevnom jezičkom iskustvu i bogatoj mreži neprimerenih asocijacija zbog potpuno promašene i nepromišljene strategije sastavljača Zakona, uzrokovane njegovom nekompetencijom u oblasti srbistike. Pod izgovorom uklanjanja diskriminacije uklanjaju se gotovo sve postojeće ograde u jeziku – masovnim uvođenjem neprimerenih leksičkih rešenja – i ozvaničava se nekontrolisano vređanje i urušavanje dostojanstva velikog dela stanovništva. Iako već postoje oni koji su, nošeni ideologijom, verovatno u afektu prigrlili pomenutu seriju nakaradno građenih ili preosmišljenih postojećih naziva (npr. sociološkinja, vojnikinja, rukovodilica, dizačica, istraživačica, sastavljačica, zamenica, poslanica itd.), ne obazirući se na stvarno značenje i konotativno-asocijativni potencijal ovih reči, većini populacije ove su forme s razlogom neprihvatljive i izazivaju spontani otpor. One su jednako uvredljive i muškom delu stanovništva jer vređaju njegovo jezičko osećanje kao neodvojivi deo kolektivnog jezičkog senzibiliteta. Nametnuto rešenje uzrokuje raskol u srpskoj kulturi i izaziva dubok osećaj nacionalne degradacije, obezvređenosti i poniženosti. Zadiranje u intimnu sferu – insistiranjem da se obelodani polnost pojedinca (čak i onda kada on ne bi želeo da se izjasni) – povređuje njegovo lično dostojanstvo i izvrgava ruglu društvo u celini, jer je suštinski suprotno tradicionalnom moralu, na kojem je postojeća zajednica izgrađena.\n(7) Neumitna posledica doslednog razdvajanja osoba muškog i ženskog pola bilo preko jezika, bilo instrumentima društvenog podsticaja, čime se bavi Zakon, biće dodatno i naglašeno udaljavanje muškarca od žene, i obrnuto. U društvo se unosi nepotreban jaz, koji će se s vremenom pojačavati, preteći braku i porodici. To našem društvu, koje se već suočava sa nebrojenim problemima poput depopulacije i biološkog nestajanja, sigurno nije potrebno. U ideološkim pripremama javnosti i u donošenju Zakona jasno se vidi lična ostrašćenost, koja je na ovome planu ograničila racionalnost i moć rasuđivanja donosilaca Zakona.\n(8) U Zakonu ne postoje precizne i naučno utemeljene formulacije u pogledu strukture, jasnih načela i granica u funkcionisanju „rodno osetljivog jezika“ („rodno osetljiv jezik“ definisan je samo jednom rečenicom, koja dopušta najrazličitije individualne interpretacije, što može dovesti do zabune i nesigurnosti među govornicima, a naročito među pravnicima, koji treba da primenjuju Zakon). S druge strane, u Priručniku za upotrebu rodno osetljivog jezika, objavljenom 2019. godine (u daljem tekstu: Priručnik), koji se nalazi na sajtu Vlade Republike Srbije, pri Koordinacionom telu za rodnu ravnopravnost,5 zbog čega se mora smatrati dokumentom koji su najviši organi Republike Srbije preporučili za konkretnu primenu „rodno osetljivog jezika“, nalazi se nemali broj ogrešenja o jezičku materiju. Autori ove publikacije nisu srbisti – pa nisu ni bili ni kvalifikovani za njegovo sastavljanje. To je u potpunosti nedopustivo i nije zapamćeno u našoj kulturi u poslednjem stoleću! Na primer, u Priručniku se „rodno osetljiv jezik“ definiše na drugačiji način nego u Zakonu, pojavljuju se materijalne greške, poput onih da je u srpskom jeziku ili „rečca“ (a ne veznik), da je svršetak -ka u reči lekarka „nastavak za oblik“ (što je netačno), da su nastavci za muški rod -e, -o ili suglasnik (npr. taj krevet, taj sto, taj Mile), što je opet netačno, i sl. Pored toga, u Priručniku postoji i znatan broj previda i nedoslednosti (npr. navodi se da ne postoji muški rod za reč usedelica; preporučuje se endokrinologica, ali ne i neurologica), a uočen je i nemar (npr. imenici leksikolog „odgovara“ femininativ leksikografkinja), kao i odsustvo jasnih kriterijuma (npr. „treba“ sutkinja, „ne može“ sudijka i sudinica). Sve to govori koliko sastavljači Zakona ne poznaju materiju o kojoj tako strogo sude. (A da i ne govorimo o tome da je Priručnik štampan latinicom, suprotno ustavnom određenju statusa ćirilice kao pisma u službenoj upotrebi.)\n(9) Zakonska obligatornost u doslednoj upotrebi socijalnih femininativa, navedena u formulacijama čl. 25 i 37, gde se govori o „nazivima radnih mesta itd.“, odnosno o „diplomama, klasifikacijama, zvanjima, zanimanjima i licencama“, odnosi se i na one koji ne odgovaraju tvorbenom sistemu srpskog jezika ili nisu dovoljno ustaljeni u njemu (npr. virusološkinja, trenerica, bekica, kupica i sl.), što je za bilo koji standardni jezik, pa i srpski, neprihvatljivo i nedopustivo. Imenice ženskog roda nastale od imenica muškog roda sa značenjem profesije treba upotrebljavati u odgovarajućoj jezičkoj situaciji ukoliko je njihova upotreba u skladu s postojećom normom i dobrom jezičkom praksom, i tada samo u referencijalnom, ne i u generičkom značenju. Ako je u datom kontekstu neophodno izvršiti individualizaciju iskaza, tj. naglasiti da je nosilac funkcije ženskog pola, to se, u skladu s gramatičkim sistemom i dobrim stilom, obezbeđuje i drugim jezičkim sredstvima ili navođenjem ličnog imena.6 Uopšte, ovo se pitanje rešava dugoročno, u sklopu jedne šire i dobro promišljene strategije unutar uže struke, uz saradnju stručnjaka različitih profila (v. t. 1), za šta nisu kompetentni niti nadležni pojedinci ili grupe okupljene oko nevladinih organizacija, koji su pokazali izrazito neznanje i agresivnu isključivost, zaklonivši se iza državnih institucija i pravnog sistema. Osim toga, jezik kao prirodni „organizam“ ima neprekidan razvoj, koji nikako ne može i ne sme biti ograničen i nametnut Zakonom. Uvećavanje rečnika je u jeziku trajan proces, neodvojiv od gramatičkih mehanizama (v. t. 12), koji prati, proučava i normira struka, a ne ideologija ili politika dekretima.\n(10) Neargumentovano je insistiranje na tome da „muški rod nije neutralan, već da treba koristiti i muški i ženski rod kada govorimo o ljudima“ (Priručnik, 29), što zahteva upotrebu paralelnih formi „ukoliko se izrečeno odnosi i na muškarce i na žene“ (npr. Potrebno je da zakažete pregled kod svog izabranog/e lekara/ke tako što ćete ga/je pozvati na broj telefona 123-456, Priručnik, 74). Time se negira opšta upotreba reči u jeziku, što urušava kognitivno-komunikacijsku kompetenciju svih nosilaca srpskog jezika i istovremeno pogubno deluje na razvoj pojmovnog sistema i kognitivnih sposobnosti onih koji će taj jezik tek usvajati, dece. Na taj način urušava se i stilska i organizaciona struktura teksta, gubi se značenjska prozirnost iskaza, urušava se jezička struktura u celini. Neutralnost generičkog muškog roda u srpskom jeziku predstavlja lingvističku činjenicu: gramatike srpskog jezika u zvaničnoj upotrebi saopštavaju da imenice koje znače vrstu, zvanje ili zanimanje označavaju bića oba pola, bilo da su gramatičkog ženskog ili muškog roda, pa je tvrdnja da upotreba generičkog muškog roda predstavlja diskriminaciju – u neskladu s dokazanim i ubedljivo obrazloženim stanovištem srpske lingvističke nauke (up. t. 9). Posmatrano s aspekta formi, muški gramatički rod je neodređen, ženski rod je formalno određen, dok je srednji rod neutralan. Na planu kongruencije, što se ne ispoljava neposredno preko imenica, nego kroz slaganje drugih promenljivih reči s njima, kada se uklapaju različiti gramatički rodovi – muški rod se dosledno koristi kao opšti rod, produžavajući time mehanizam nasleđen iz prajezika, iz vremena dok nije ni postojao rod, što znači da on ovde ni u kojem smislu nije povezan s muškim polom (npr. Devojke i deca su došli).\nUdvajanje oblika u tekstu smanjilo bi, dakle, njegovu preglednost i razumljivost, što bi onemogućilo jednostavnu, jasnu i efikasnu komunikaciju. Takav model već se vrlo nepovoljno pokazao u pisanju udžbenika (npr. Ako si tačno rešio/rešila ovaj zadatak, postao si / postala si pravi jezikoznalac / prava jezikoznalka), a raširiće se na sve zvanične tekstove sastavljene u državnoj administraciji, u nauci i drugim domenima javne upotrebe jezika. Time se razgrađuje osnovna, komunikativna uloga jezika i jezik iz prirodnog stanja prelazi u veštačko, programirano, neprirodno. Nezamislive su razmere jezičkog intervencionizma: on će se naročito ispoljiti u budućim zakonima, u temeljnoj preradi postojećih zakona, kao i u svim propisima u javnoj sferi, uključujući i Ustav, koji se mora prilagoditi, zatim u zvaničnim dokumentima, udžbenicima, tekstovima u medijima, oglasima itd. (npr. Zaštitnik građana je nezavisan državni organ koji štiti prava građana → Zaštitnik/Zaštitnica građana/građanki je nezavisan državni organ koji štiti prava građana/građanki, Ustav, čl. 138). Jednom rečju, nesagledivo je polje koje će biti izloženo jezičkim izmenama po meri Zakona.\n(11) Decenijama izgrađivana društvena ravnopravnost, koja se postojano i uravnoteženo ispoljavala i u jeziku u vreme najvećeg intelektualnog napretka i razvoja ljudskih sloboda, sada se pokazuje kao ništavna. Zakonodavac tretira srpsko društvo kao neslobodno i nazadno i ne priznaje mu nikakva dostignuća. Upravo u relativno bliskom periodu za nama pojavila su se brojna zanimanja za čije je imenovanje korišćena jedna reč opšteg roda, bez obzira na gramatički rod. Po pravilu, bilo je to prihvatanjem međunarodnih izraza (internacionalizama) s minimalnim morfološkim prilagođavanjem srpskom jeziku, bez dodatnih tvorbenih zahvata, pre svega zbog složenih i izgovorno neobičnih oblika (psiholog, pedijatar, andragog itd.). Internacionalizmi, kao važna komponenta svakog savremenog standardnog jezika, pokazuju i učvršćuju uklopljenost jednog društva u svetsku zajednicu civilizovanih naroda, pa su tu, poput reči geografija, fizika, botanika, matematika, još i – sociolog, psihijatar, geolog itd. Najveći broj ovih reči uglavnom je neposredno preuziman iz engleskog ili drugih savremenih evropskih jezika (bez obzira na tvorbene elemente koji pretežno dolaze iz klasičnih jezika), bez vidljivih morfoloških obeležja roda. Reči su ulazile u sistem u jedinom mogućem obliku, a jezička i praktična racionalnost presuđivale su da se takvi oblici ne razlažu na parove, uz najvažniji razlog – nema razlike u profesionalnom obavljanju ovih zanimanja (stručne kompetencije nezavisne su od pola). To su, uostalom, samo etikete kojima se imenuju nosioci pojedinačnih zanimanja. Formalni nazivi zvanja i titula, za razliku od naziva zanimanja, svojom situacionom ograničenošću isključuju polnu ili drugu ekspresivizaciju (zato je normalno u zvaničnoj komunikaciji, bez neposrednog kontakta, u svakoj situaciji reći inženjer, magistar, master, doktor, docent, naučni savetnik, profesor, ali i kandidat itd.). S druge strane, jezik je prirodno razvio naporedne oblike za pojedine slučajeve – uz pretpostavku da te reči pripadaju svakodnevnoj upotrebi i da su referencijalnog značenja – u jednom slučaju za zanimanja ili delatnosti s razlikama u obavljanju koje zavise od pola (npr. glumac/glumica, domaćin/domaćica, odbojkaš/odbojkašica), u drugom slučaju s ličnom interakcijom u neformalnoj komunikaciji (npr. vaspitač/vaspitačica, profesor/profesorka, doktor/doktorka), uz određena ograničenja (npr. zbog dodatne konotacije nije šire prihvaćena reč fudbalerka, mada je registruju rečnici). Kao što se vidi, ovde se ide od slučaja do slučaja (za svaki slučaj, osim tvorbeno-semantičke analize, nužna je i analiza potencijalnih asocijacija i konotativnih značenja), nema serijskih rešenja, pri čemu su posebni činioci presudni da li će se gramatički markiran oblik i iskoristiti (doživljenost, određenost, individualizacija, ekspresivizacija). U Rečniku srpskoga jezika Matice srpske (Novi Sad 2007) zabeleženo je oko 2000 imenica koje označavaju ženska lica, iako je većina ovih reči donošena i bez potvrda u velikim rečnicima književnog jezika. Pripadnici feminističke ideologije obično ističu da smo mi i u prošlosti poznavali brojne femininative. Prvo, upotreba takvog termina za udaljenu ili vrlo daleku prošlost očigledan je ideološki anahronizam (nominalni parovi iz prošlosti na nižem su logičkom nivou i nisu donosili statusnu simetriju koja se danas zahteva, tj. referisali su na drugačiju stvarnost); drugo, tu se gubi iz vida – zbog nepoznavanja istorijske materije – da se u datim slučajevima uglavnom i ne radi o srpskom narodnom jeziku nego o književnom crkvenoslovenskom, u kojem je ta leksika uvođena doslednim kalkiranjem s grčkog, bez nužnog uvažavanja tvorbenih zakonitosti slovenskog jezika, pored tvorbeno valjanih izvedenica.\n(12) Insistiranje na „nazivima“ i „gramatičkom rodu“, tj. socijalnim femininativima, odnosno maskulinativima, kao osnovnim sredstvima za ostvarivanje „rodne ravnopravnosti“ u jeziku neprihvatljivo je sa stanovišta strukture srpskog jezika i načina na koji funkcioniše imenički rod i uobličavaju se imena- pojmovi. Prosto svođenje gramatičkog roda na konkretna tvorbena uobličenja, a potom i gramatičke oblike, i zahtevana kongruencija prema njima suštinski je zamena teza i primer površnog razumevanja i laičkog tumačenja načina na koji funkcioniše jezik. Ovaj mehanizam ispoljava se upravo na obrnut način: preko sintagmatskog konteksta, tj. preko kongruentnih oblika ustanovljava se rod imeničkih reči (npr. u sintagmi vesela kći zna se da je imenica kći ženskog roda ne zbog svog oblika, jer se rod kod imenica oblikom i ne izražava, nego zbog oblika vesela; u sintagmi taj sudija imenica sudija je muškog roda ne zbog svog oblika, nego zbog oblika taj itd.). Veliki je broj izuzetaka od tipičnih slučajeva koje imaju na umu zagovornici „rodno osetljivog jezika“, uprošćavajući jezički sistem. Imenički rod u srpskom jeziku, dakle, ne zasniva se kao kategorija na „oblicima za rod“, nego je on klasifikaciona kategorija – tj. neke imenice su prosto muškog, druge ženskog, treće srednjeg roda; imenice se ne menjaju po rodovima!7 Zakonodavac, dakle, suprotno nauci o srpskom jeziku, prihvata neznalačku ideju o tome da je tvorba novih reči isto što i razlika u rečima uzrokovana promenom nastavaka za oblik. Bukvalizam nametnut Zakonom mogao bi dubinski promeniti srpski jezik: doslednim izgrađivanjem parova imenica u skladu s „rodnom ravnopravnošću“ imenički gramatički rod bi od implicitne postao eksplicitna kategorija, formalizovan na isti način kao što su to kategorije padeža i broja u grupi imeničkih reči. Ovo bi za sobom povuklo čitav lanac jezičkih promena. Između gramatičkih obeležja i leksičko-semantičkog sadržaja ne vlada apsolutna podudarnost: u samom jezgru leksičkog fonda srpskog jezika nalazi se oko 3000–4000 imenica muškog roda koje se završavaju na -a ili -o/-e, i preko 7000 imenica ženskog roda na konsonant!8 Naprosto, neke imenice bez obzira na gramatički rod (što je nebitno za vanjezičku stvarnost) neposredno označavaju osobe muškog ili ženskog pola, a neke osobu bez obzira na pol, tj. ni jedan ni drugi pol, što posredno znači da se one istovremeno tiču i muškog i ženskog pola (npr. imenice vladika i papa samo su muškog pola, devojčurak samo je ženskog pola, biolog je reč-pojam koja ne sadrži podatak o polu, ali se podrazumeva da predstavlja osobu muškog ili ženskog pola). Postojanje neodređenog pola u leksičkom sistemu preduslov je za izgradnju pojmovnog sistema s logičnim hijerarhijskim odnosima (tipa čovek – muškarac/žena). U domaćoj, tradicionalnoj leksikografskoj praksi ovo se i do sada jasno prikazivalo, ali se nije posebno isticalo, što s padom opšteg obrazovanja i razumevanja jednojezičnih rečnika može biti iskorišćeno – kao da toga uopšte nema – za proizvoljne tvrdnje onih koji prihvataju feminističku ideologiju. Ipak, postoje i rečnici (npr. hrvatskog jezičkog standarda) u kojima je taj odnos jasno prikazan s posebnim naglašavanjem (npr. brkonja ž (m spol), bubalo sr (m i ž spol), budala ž (m i ž spol), muškarčina ž (m spol), mutivoda ž (m i ž spol), realizator m (m i ž spol), spadalo sr (m i ž spol), vinopija ž (m i ž spol), vojskovođa ž (m spol); u tamošnjem standardu su i ovakvi oblici, s različitim komentarima: kirurg m (ž spol + konst. rij. neob. kirurginja), lingvist m (ž spol + lingvistkinja/lingvistica), psiholog m (ž spol + konstr. psihološkinja), sociolog m (m i ž spol + ž konstr. neob. sociološkinja), ali samo leksikolog m).9\n(13) Već u trenutku donošenja, sa stanovišta globalnog društvenog razvoja, Zakon je bio zastareo. Njime se, zapravo, priprema mogućnost za uvođenje novih „gramatičkih rodova“ u srpski jezik, čime bi i druge rodne grupe, koje će se pojavljivati u budućnosti, imale svoju jezičku individualnost, što vodi ka galimatijasu nesagledivih razmera (npr., u bliskoj budućnosti moguće je „garantovanje prava“ na prepoznatljivost u jeziku onima koji ne žele da budu ni muškog ni ženskog pola, pa bi rečenica u kojoj je „uvažena polna neodređenost“ mogla da glasi: Išaola je juče u restoran jer je biola gladana). Srbistika ne može da se meša u društvene promene, ali je dužna da zaštiti svoj predmet – jezik. Ne bi trebalo izgubiti iz vida ni činjenicu da su sredine iz kojih primarno dolaze ove nove društvene ideje i ideologije u velikoj meri s engleskog govornog područja. Analitička struktura engleskog jezika može da „podnese“ mnogo više pojedinačnih intervencija ovoga tipa nego flektivni tip jezika kakav je srpski, u kojem je neuporedivo veći broj činilaca koji iziskuju međusobno uklapanje. U srpskom jeziku bilo kakav pomak na planu inventara koji zadire u mehanizme kongruencije povlači za sobom nesagledive probleme i sigurno vodi ka kolapsu, odnosno urušavanju postojeće jezičke strukture. Načela proklamovana u Zakonu koja otvaraju mogućnost i za buduća pomeranja u jezičkom sistemu bez sumnje su destruktivna za srpski jezik!\n(14) Odredbama iz Zakona i preporukama navedenim u Priručniku ili javno saopštenim u sredstvima informisanja i u medijskom prostoru urušeno je vrlo važno načelo jezičke ekonomije. Nagomilavanje izražajnih mogućnosti – direktno i indirektno (uvođenje suvišnih paronima, dubleta, tripleta itd., odnosno udvajanje oblika u kongruenciji s obeleženom naporednošću), relativizuje jezičku kompetenciju cele populacije i neprihvatljivo je za standardizovanu upotrebu jezika u jednom civilizovanom društvu. Zato se ovakav model, kao neracionalan, ne prihvata ni u Evropskoj uniji. Neprihvatljivo je terminološko šarenilo tamo gde ga ne sme biti, naročito u dokumentima, jer s pravnog, ali i lingvističkog aspekta svaka nova reč nosi novo značenje (npr. u istom tipu dokumenta (poput diploma i sl.) ne bi trebalo da piše psiholog, psihološkinja, psihologinja, psihologica ili sl.).\n(15) Nije precizirano na koji se jezik odnosi „rodna osetljivost“, propisana Zakonom. Ukoliko je reč o svim službenim jezicima u zemlji, postavlja se pitanje prava da se menja jezik čije se matice nalaze izvan granica Republike Srbije, a čija zvanična jezička politika ili nije dosledna primena „rodno osetljivog jezika“ ili ona nije moguća zbog strukture datog jezika (npr. mađarskog). Republika Srbija donela je Zakon o potvrđivanju Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina gde se, između ostalog, kaže: „Strane ugovornice se obavezuju da će priznati da pravo na slobodu izražavanja svakog pripadnika nacionalne manjine uključuje slobodu mišljenja, i primanja i prenošenja informacija i ideja na jeziku manjine bez mešanja javnih organa i bez obzira na granice“ (čl. 9).10 To znači da – čak i da se naloži primena Zakona o rodnoj ravnopravnosti u jezicima nacionalnih manjina, njihovim govornicima je zagarantovana sloboda da primaju (slušaju, čitaju, gledaju) vesti na maternjem jeziku preko državnih granica iz države u kojoj se, teorijski, takav zakon ne primenjuje, čime bi se Zakon u Srbiji kršio – samo u slučaju nacionalnih manjina. Ako se Zakon, ipak, odnosi samo na srpski jezik, onda je reč o diskriminaciji. Ono što važi za manjinske jezike, mora važiti i za većinski jezik, u Republici Srbiji – srpski. Isto tako, ako je u Ustavu i odgovarajućim zakonskim aktima jasno određeno koji su jezici u službenoj upotrebi – ti jezici imaju ime, a tzv. „rodno osetljiv/senzitivan jezik“ nepoznat je pravnom sistemu i može se smatrati novim entitetom pošto on sigurno ne odgovara postojećoj strukturi srpskog (mogao bi se definisati kao nekakva vrsta esperanta), ali ni strukturi nekog drugog jezika priznatog u Srbiji.\n(16) Zakonom se razbija srpski jezički korpus i stvara se nova regionalna varijantna diferencijacija standardnojezičke norme (u Republici Srbiji), što je za srpski jezik pogubno i na šta nema pravo nijedna vlast. Time se obesmišljava i poništava i Povelja o srpskom kulturnom prostoru, potpisana u Sremskim Karlovcima marta 2019. godine. Ukoliko se propisane promene jezičke strukture budu dosledno primenjivale, njima se srpski jezik ukida i bez sumnje se stvara novi jezik, „srbijanski“. Republika Srbija je dužna da poštuje celovitost, nepovredivost i autonomnost srpskog jezika bez činjenja jednostranih poteza koji bi štetili ovom naddržavnom društvenom i kulturnom dobru prvoga reda, koje je starije od nje i autohtono je šire zastupljeno u regiji i izvan nekadašnjih granica SFRJ. Bez saglasnosti svih nosilaca i korisnika srpskog jezika, u prvom redu staralaca i negovatelja njegove književne/standardne varijante, što jesu srbisti od reforme Vuka Stefanovića Karadžića u 19. veku, ne sme se ništa činiti na račun prirode ovoga jezika. Država je dužna da uvažava rad i odluke Odbora za standardizaciju srpskog jezika i Matice srpske, kao dveju organizacija koje u koordinaciji vode brigu o srpskom jeziku. Iako kod nas to još nije uređeno zakonom, niti postoje međudržavni sporazumi za celokupno srpsko govorno područje, tzv. Holandska jezička unija, međunarodna organizacija koja se bavi holandskim jezikom u Holandiji i Belgiji, uz saradnju s udaljenim državama u kojima je zadržan holandski kulturni uticaj posle raspada kolonijalnog poretka, primer je najbolje prakse u Evropskoj uniji (slične organizacije postoje za francusko, nemačko, englesko, špansko i portugalsko govorno područje).\n(17) Veštačkim promenama gramatičke strukture srpskog ili bilo kojeg drugog jezika u Republici Srbiji razara se glavni nosilac kulturnog identiteta koji Srbe čini Srbima, ali i ljude ljudima – jezik. Još je Vilhelm fon Humbolt istakao da za svaku zajednicu jezik ima egzistencijalno značenje, pa je nasilje nad jezikom – nasilje nad narodom, za koji je jezik pitanje egzistencije. Razaranjem jezičkog bića razara se i tradicionalno i prirodno razvijeno društveno uređenje, pa su na udaru ne samo Srbi, Mađari, Rumuni i dr. kao pojedinci i grupe, nego, pre svega, čovek i ukupna zajednica, sve stanovništvo Republike Srbije. Zakonom se ozvaničava subverzivno delovanje protiv postojećeg građanskog društva i ono od dosadašnje individualne misije pojedinaca koji pripadaju feminističkoj ideologiji postaje zvanična državna strategija protiv većinske zajednice koja je sačinjava („Eva Bahovec, naša predavačica iz Ljubljane, ima običaj da kaže da je feminizam subverzivno znanje koje se suprotstavljalo vladajućim idejama, i nastoji da preoblikuje ‘zvaničnu spoznaju’. Feminizam nužno dekonstruiše postojeće teorijske paradigme (…). Ono što učimo u feminističkom pristupu jeste kako primeniti subverzivne tehnike. U mom slučaju se radi o dekonstruisanju onoga što nauka o jeziku kod nas (pre svega srbistika, ali i druge grane) uči da jezik jeste.\nAko se zalažemo za preoblikovanje rodnih i drugih obrazaca, onda moramo poći od jezika, jer su oni utisnuti u jezičku upotrebu. U našem primeru to jeste politički angažman, jer su sva jezička pitanja nužno politička“11. Najstrože mora biti osuđen ovakav obračun države sa sopstvenim društvom i nasilna promena tradicionalnog kulturnog obrasca, koji, sam po sebi, nikoga ne ugrožava.\n(18) Dosadašnji model kulturnog razvoja srpskog standardnog jezika zamenjuje se direktivnim i obligatornim, a elastičnost i fleksibilnost srpske norme zamenjuje se svojevrsnim ideologizovanim purizmom, suprotnim čitavoj istoriji srpskog jezičkog standarda u poslednja dva stoleća.\n(19) Donošenje Zakona izaziva zabrinutost kako će se njegova primena odraziti na nauku (čl. 37), gde je preporučeno pružanje finansijske podrške naučnim istraživanjima posvećenim „rodnoj ravnopravnosti“, čime se u podređeni položaj stavljaju sve druge teme (čak i one koje su od presudnog značaja za opstanak srpske kulture). Već su odbranjene desetine doktorskih disertacija na temu roda u jeziku (ali i književnosti i sl.), čime je tema više obrađena nego neke neuporedivo relevantnije, koje decenijama čekaju svoju obradu. Istovremeno, u komisijama za odbranu ovih disertacija u većini naučnih sredina (npr. u Beogradu) uglavnom nije bilo nijednog predstavnika iz uže naučne oblasti Srpski jezik, čime je na akademski neprihvatljiv način izmeštena matičnost s katedara za srpski jezik, gde se ova oblast jedino obrađuje s punom kompetencijom. Na taj način se naučna politika države potčinjava jednoj ideologiji.\n(20) Ozbiljan je problem kako će se primena Zakona odraziti na nastavne planove i programe (čl. 37) iz jezika i književnosti, srpskih, manjinskih i svetskih. Dosledna primena Zakona znači uspostavljanje veštačke ravnoteže među polovima u izboru književnih dela među piscima uvrštenim u književni korpus, čak i u obradi samih dela, uz anahrono i nekorektno osvrtanje na čitave epohe, s mogućnošću isključivanja „nepoželjnih“ sadržaja, pa i samih stvaralaca – klasičnih autora. To vodi degradiranju i sakaćenju nacionalnog i svetskog književnog kanona i u krajnjem – promeni kulturnog identiteta učenika kao pripadnika srpske, ali i šire svetske kulture. Prof. Ljubiša Rajić je još 2010. godine ukazivao na sledeće: „ako krenemo zatim da izbacimo tekstove koji nisu politički ili na neki drugi način korektni, doći ćemo do toga da bi trebalo da izbacimo najveći deo svetske književne baštine“.12\n(21) Postavlja se pitanje da li će biti moguć normalan razvoj nauke u Republici Srbiji jer se Zakonom (čl. 37) predviđa „preduzimanje posebnih mera radi podsticanja uravnotežene zastupljenosti polova pri upisu na studijske programe itd.“, kao i „donošenje i sprovođenje posebnih mera u oblasti naučnoistraživačkog rada koje se finansiraju iz javnih sredstava radi uključivanja rodne perspektive u sve faze izrade, vrednovanja, izbora, sprovođenja i ocenjivanja rezultata naučnoistraživačkih projekata, kao i jednakog učešća žena i muškaraca u istraživačkim timovima i telima nadležnim za vrednovanje, izbor i ocenjivanje naučnoistraživačkih projekata.“ Studije srpskog jezika i književnosti (koje navodimo kao primer) tradicionalno pretežno upisuju (mlade) osobe ženskog pola, kao što se i u ustanove koje se bave proučavanjem srpskog jezika i književnosti uglavnom zapošljavaju osobe ženskog pola, svršeni studenti. Na primer, na Katedri za srpski jezik sa južnoslovenskim jezicima Filološkog fakulteta u Beogradu školske 2020/2021. upisano je 55 studenata, od kojih je samo 7 bilo muškog pola; u Institutu za srpski jezik SANU od 72 zaposlenih (uključujući i administrativno osoblje), samo je 15 osoba muškog pola. Dosledna primena Zakona značiće da se veštački – što je nemoguće, ali i nepotrebno – podstiče upis većeg broja (mladih) osoba muškog pola na Katedru za srpski jezik, ali i čitav Filološki fakultet, ili će se – u suprotnom – ograničiti upis (mladih) osoba ženskog pola, što će za čitave studije društveno-humanističkih nauka biti pogubno! Isto tako, Zakon će zaustaviti zapošljavanje (mladih) osoba ženskog pola u Institutu za srpski jezik SANU da bi se uspostavila „ravnoteža“! Konačno, zahtev za jednakim učešćem muškaraca i žena u naučnoistraživačkim timovima u pojedinim naučnim disciplinama rezultiraće ili nemogućnošću formiranja kompetentnih polno uravnoteženih timova ili smanjenjem kvaliteta istraživanja, a time i padom napretka nauke u celini. U oba navedena slučaja, reč je o besmislici i opasnom urušavanju institucija, ali i o ograničavanju ljudskih sloboda, s proklamovanjem diskriminacije po polu, bez uvažavanja stručnih i naučnih kvaliteta, koji su u domenu radne etike i nesmetanog obavljanja dužnosti i zanimanja jedini od značaja.\nSvaka intervencija u jeziku sa stanovišta bilo koje ideologije, što samo po sebi ne može biti u skladu s naukom o srpskom jeziku, nedopustiva je i, ukoliko se ne spreči, mogla bi imati nesagledive posledice, budući da je jezik suštinski činilac individualnog i kolektivnog identiteta. Gramatički rod kao lingvistički konstrukt, daleko složeniji nego kako se to u banalizovanoj interpretaciji Zakona predočava, zbog odsustva čvrste i dosledne korelacije s polom u vanjezičkoj stvarnosti, nije ni mogao biti predmetom pravne obrade, a naročito ne zakonskih propisa. Zakonodavac je donošenjem ovakvog neznalačkog zakona pristao na nametanje nove, proizvoljne norme koja vodi ka urušavanju jezičke strukture i omogućavanju daljih intervencija u jezičko tkivo.\nZbog svega rečenog, može se zaključiti da se Zakonom uvodi nejezik: to ne može biti ni srpski niti jedan do sada postojeći jezik u Republici Srbiji. Ukoliko se pak Zakon odnosi na srpski jezik – ne menja se samo njegova leksička struktura onim rečima koje uglavnom ne postoje u rečnicima, nego i njegovo imanentno gramatičko ustrojstvo. Pre svega, menja se priroda imeničkog gramatičkog roda, koji će (primenom Zakona) od inherentne kategorije preći u formalnu. Zatim, utiče se na radikalne izmene u kongruenciji – na planu pojedinačnih slaganja (širenje broja kombinacija s nesagledivim posledicama) i na planu kombinovanih slaganja ukoliko se gramatičkom muškom rodu „ukida“ status neutralnog roda. Sve ovo izgleda zastrašujuće i vodi kreiranju zaumne i paralelne, orvelovske stvarnosti, kojom se na Prokrustovoj postelji zakonski cenzuriše jezik u javnoj upotrebi. Imajući sve navedeno u vidu, naglašavamo da se mora zaustaviti i zabraniti inženjering na glavnom sredstvu sporazumevanja i ostvarivanja ljudske kulture i civilizacije – jeziku, bio on srpski ili bilo koji drugi u Republici Srbiji.\nPoražavajuće je da je Skupština Republike Srbije po ubrzanoj proceduri usvojila Zakon o rodnoj ravnopravnosti, a nov Zakon o upotrebi jezika i pisma, koji se dugo obećava predstavnicima srbistike, s već pripremljenim i usaglašenim nacrtom, biva odbačen i pre dolaska u skupštinsku proceduru. Isto tako, ni ozbiljno sprovedena javna rasprava o predlogu Strategije razvoja kulture Republike Srbije od 2017. do 2027. godine nije bila dovoljna da se u Skupštini Republike Srbije donese ovaj dragoceni dokument. Ne nazire se ni početak stvaranja nacionalne strategije za podizanje nivoa opšteg obrazovanja u čijem je jezgru problem jezičke kulture, uprkos apelima iz struke, uz brojne druge probleme koji proizlaze iz nerešenog statusa glavnog činioca srpskog identiteta – srpskog jezika, što je povezano s nedovoljnom državnom i društvenom brigom. Jedan od tih problema, svakako ne i jedini, jeste opšti pad interesovanja za studije srpskog jezika i književnosti, što će se vrlo negativno odraziti na kvalitet nastave u osnovnoškolskom i srednjoškolskom sistemu, a dugoročno i na postojanost i prirodu nacionalnog identiteta.\nStvarna borba za prava žena podrazumeva delanje na planu društvenih odnosa i borbe protiv diskriminacije žena u svim sferama gde ona postoji. Jezik treba da se razvija prirodnim putem, bez prisile i pritiska ideologije, a svakom govorniku, uz krajnje uvažavanje stavova drugih, treba ostaviti slobodu izbora za lično deklarisanje u domenu javne upotrebe, tj. mogućnost odabira onih jezičkih formi koje su u skladu s normom standardnog jezika.\nImajući sve navedeno u vidu, smatramo da ovaj zakon treba ukinuti i doneti nov – usmeren ka istinskom cilju zaštite ravnopravnosti, nezavisan od bilo koje ideologije, a uz saglasnost čitavog društva, jezičke struke i drugih pozvanih struka, celokupne kulturne javnosti, Srpske pravoslavne crkve i predstavnika ostalih tradicionalnih verskih zajednica.\nProf. dr Sreto Tanasić, dopisni član ANURS, predsednik Odbora za standardizaciju srpskog jezika\nProf. dr Isidora Bjelaković\nProf. dr Viktor Savić\nProf. dr Milan Ajdžanović\nProf. dr Milanka Babić\nDr Irinej Bulović, episkom bački\nDr Nataša Vulović\nProf. dr Jovan Delić, dopisni član SANU\nProf. dr Sanja Đurović\nProf. dr Marina Janjić\nDr Vladan Jovanović\nProf. dr Vesna Lompar\nProf. dr Ksenija Maricki Gađanski\nProf. dr Jordana Marković\nDr Ana Macanović\nProf. dr Zorica Nikitović\nProf. dr Ana Janjušević Oliveri\nProf. dr Jovanka Radić\nAdvokat Milenko Radić\nProf. dr Rada Stijović\nProf. dr Marina Spasojević\nProf. dr Boško Suvajdžić\nV. priručnik za hrvatski jezički standard Rodno neutralan jezik u Europskom parlamentu (https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/187100/GNL_Guidelines_HR-original.pdf)\n„Rod označava društveno određene uloge, mogućnosti, ponašanja, aktivnosti i atribute, koje određeno društvo smatra prikladnim za žene i muškarce uključujući i međusobne odnose muškaraca i žena i uloge u tim odnosima koje su društveno određene u zavisnosti od pola“ (čl. 6).\n„Rodno osetljiv jezik“ jeste „sredstvo kojim se utiče na svest onih koji se tim jezikom služe u pravcu ostvarivanja ravnopravnosti, uključujući promene mišljenja, stavova i ponašanja u okviru jezika kojim se služe u ličnom i profesionalnom životu“ (čl. 6).\nV. Odbor za standardizaciju srpskog jezika, Odluka br. 60; up., npr., Egon Fekete, Jezičke doumice. Knjiga prva, Beograd 2011, 142.\nV. Miroslav Nikolić, Prirodni i gramatički rod imenica, Naš jezik XXXIV/3–4 (2002/2003), 190.\nVladimir Anić, Rječnik hrvatskoga jezika. Drugo, dopunjeno izdanje, Zagreb 1996.\nSvenka Savić, Deset godina Godišnjeg priznanja u oblasti ravnopravnosti polova (2003–2013): životne priče nagrađenih, Novi Sad 2014, 28.\nPromena društvenih odnosa bitnija nego jezik. Okrugli sto na temu rodno osetljivih jezičkih politika, Beograd 2010, 93.\nPRILOG PPNS: IZVORNI DOKUMENT


083 je pozivni broj telefonskog okruga za Ho Chi Minh City. Za fiktivni broj telefona 5669709 i pozivni broj grada 083, broj za pozivanje je 083 5669709. A Ho Chi Minh City se nalazi u Vijetnam.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 5669709, pozivni broj grada 083 (Ho Chi Minh City) i Državni pozivni broj 0084, broj za pozivanje je 0084 83 5669709. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 083, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +84 (0084) ili pozivni broj grada 083 (Ho Chi Minh City).\nAko ste van Vijetnam i želite da pozovete osobu u Ho Chi Minh City, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Vijetnam je +84 (0084), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Ho Chi Minh City, morate da dodate +84 83 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 5669709, pozivni broj grada 083 (Ho Chi Minh City) i Državni pozivni broj 0084, broj za pozivanje je 0084 83 5669709.


ZAKONI I PRAVA - OSVIT - UDRUŽENJE ROMKINJA\nNasilje u porodici, u smislu ovog zakona, jeste ponašanje kojim jedan član porodice ugrožava telesni integritet, duševno zdravlje ili spokojstvo drugog člana porodice.\nNasiljem u porodici, u smislu stava 1. ovog člana, smatra se naročito:\nvređanje, kao i svako drugo drsko, bezobzirno i zlonamerno ponašanje\nČlanovima porodice u smislu stava 1. ovog člana smatraju se:\nlica koja žive ili suživela u istom porodičnom domaćinstvu;\nOvim zakonom uređuje se sistem zdravstvene zaštite, organizacija zdravstvene službe, društvena briga za zdravlje stanovništva, opšti interes u zdravstvenoj zaštiti, prava i obaveze pacijenata, zdravstvena zaštita stranaca, osnivanje Agencije za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije, nadzor nad sprovođenjem ovog zakona, kao i druga pitanja od značaja za organizaciju i sprovođenje zdravstvene zaštite.\nZdravstvena zaštita, u smislu ovog zakona, jeste organizovana I sveobuhvatna delatnost društva sa osnovnim ciljem da se ostvari najviši moguči nivo očuvanja zdravlja građana i porodice. Zdravstvena zaštita, u smislu ovog zakona, obuhvata sprovođenje mera za očuvanje i unapređenje zdravlja građana, sprećavanje, suzbijanje i rano otkrivanje bolesti, povreda i drugih poremečaja zdravlja i blagovremeno i efikasno lečenje i rehabilitaciju.\nGrađanin Republike Srbije (u daljem tekstu: Republika), kao i drugo lice koje ima prebivalište ili boravište u Republici, ima pravo na zdravstvenu zaštitu, u skladu sa zakonom, i dužnost da čuva i unapređuje svoje i zdravlje drugih građana, kao i uslove životne i radne sredine.\nUčesnici u zdravstvenoj zaštiti\nU obezbeđivanju i sprovođenju zdravstvene zaštite u Republici učestvuju građani, porodica, poslodavci, obrazovne i druge ustanove, humanitarne, verske, sportske i druge organizacije, udruženja, zdravstvena služba, organizacija za zdravstveno osiguranje, kao i opštine, gradovi, autonomne pokrajine i Republika\nII DRUŠTVENA BRIGA ZA ZDRAVLJE STANOVNIŠTVA\nDruštvena briga za zdravlje stanovništva ostvaruje se na nivou Republike, autonomne pokrajine, opštine, odnosno grada, poslodavca i pojedinca.U okviru društvene brige za zdravlje iz stava 1. ovog člana obezbeđuje se zdravstvena zaštita koja obuhvata:\nočuvanje i unapređenje zdravlja, otkrivanje i suzbijanje faktora rizika za nastanak oboljenja, sticanje znanja i navika o zdravom naćinu života;\nsprećavanje, suzbijanje i rano otkrivanje bolesti;\npravovremenu dijagnostiku, blagovremeno lečenje, rehabilitaciju obolelih i povređenih;\ninformacije koje su stanovništvu ili pojedincu potrebne za odgovorno postupanje i za ostvarivanje prava na zdravlje.\nDruštvena briga za zdravlje, pod jednakim uslovima, na teritoriji Republike ostvaruje se obezbeđivanjem zdravstvene zaštite grupacija stanovništva koje su izložene povečanom riziku oboljevanja, zdravstvenom zaštitom lica u vezi sa sprečavanjem, suzbijanjem, ranim otkrivanjem i lečenjem bolesti od večeg socijalnomedicinskog značaja, kao i zdravstvenom zaštitom socijalno ugroženog stanovništva.\ndecu do navršenih 15 godina života, školsku decu i studente do kraja propisanog školovanja, a najkasnije do 26 godina života, u skladu sa zakonom;\nžene u vezi sa planiranjem porodice, kao i u toku trudnoče, porođaja i materinstva do 12 meseci nakon porođaja;\nlica starija od 65 godina života;\nosobe sa invaliditetom i mentalno nedovoljno razvijena lica;\nlica koja boluju od HIV infekcije ili drugih zaraznih bolesti koje su utvrđene posebnim zakonom kojim se uređuje oblast zaštite stanovništva od zaraznih bolesti, malignih bolesti, hemofilije, šečerne bolesti, psihoze, epilepsije, multiple skleroze, lica u terminalnoj fazi hronične bubrežne insuficijencije, cistične fibroze, sistemske autoimune bolesti, reumatske groznice, bolesti zavisnosti, obolela odnosno povređena lica u vezi sa pružanjem hitne medicinske pomoći, kao i zdravstvenu zaštitu u vezi sa davanjem i primanjem tkiva i organa;\nmonahe i monahinje;\nmaterijalno neobezbeđena lica koja primaju materijalno obezbeđenje po propisima o socijalnoj zaštiti i zaštiti boraca, vojnih i civilnih invalida rata, kao i članove njihovih porodica ako nisu zdravstveno osigurani;\nkorisnike stalnih novčanih pomoći po propisima o socijalnoj zaštiti kao i pomoći za smeštaj u ustanove socijalne zaštite ili u druge porodice;\nnezaposlena lica i druge kategorije socijalno ugroženih lica ćiji su mesečni prihodi ispod prihoda utvrđenih u skladu sa zakonom kojim se uređuje zdravstveno osiguranje;\nkorisnike pomoći članova porodice ćiji je hranilac na odsluženju vojnog roka;\nlica romske nacionalnosti koja zbog tradicionalnog naćina života nemaju stalno prebivalište, odnosno boravište u Republici. Vlada Republike Srbije (u daljem tekstu: Vlada) uređuje sadržaj i obim, naćin i postupak, kao i uslove za ostvarivanje zdravstvene zaštite lica iz stava 2. ovog člana, ako zakonom nije drukčije uređeno.\nžrtve nasilja u porodici;\nžrtve trgovine ljudima.\nZdravstvena zaštita za lica iz člana 11. ovog zakona koja su obuhvaćena obaveznim zdravstvenim osiguranjem obezbeđuje se iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nAko zakonom nije drukćije uređeno, sredstva za ostvarivanje zdravstvene zaštite iz člana 11. stav 3. ovog zakona za lica koja nisu obuhvačena obaveznim zdravstvenim osiguranjem obezbeđuju se u budžetu Republike i prenose se organizaciji za obavezno zdravstveno osiguranje.\n2. Prava pacijenata\nSvaki pacijent ima pravo na dostupnu zdravstvenu zaštitu u skladu sa zdravstvenim stanjem, a u granicama materijalnih mogućnosti sistema zdravstvenezaštite. U postupku ostvarivanja zdravstvene zaštite pacijent ima pravo na jednak pristup zdravstvenoj službi bez diskriminacije u odnosu na finansijske mogučnosti, mesto stanovanja, vrstu oboljenja ili vreme pristupa zdravstvenoj službi.\nSvaki pacijent ima pravo na sve vrste informacija nezavisno od stanja zdravlja, zdravstvene službe i naćina kako je koristi, kao i na sve informacije koje su na osnovu naućnih istraživanja i tehnoloških inovacija dostupne.\nPacijent ima pravo da od nadležnog zdravstvenog radnika blagovremeno dobije obaveštenje koje mu je potrebno kako bi doneo odluku da pristane ili ne pristane na predloženu medicinsku meru. Obaveštenje treba da obuhvati:\nkratak opis, cilj i korist od predložene medicinske mere, vreme trajanja i moguće posledice preduzimanja odnosno nepreduzimanja predložene medicinske mere;\nvrstu i verovatnoču mogućih rizika, bolne i druge sporedne ili trajne posledice;\nmoguće promene pacijentovog stanja posle preduzimanja predložene medicinske mere, kao i moguće nužne promene u naćinu života pacijenta;\nObaveštenje iz st. 1. i 2. ovog člana nadležni zdravstveni radnik dužan je dati i bez pacijentovog traženja. Obaveštenje daje nadležni zdravstveni radnik usmeno i na naćin koji je razumljiv pacijentu, vodeći računa o njegovoj starosti, obrazovanju i emocionalnom stanju. Ako pacijent ne poznaje jezik koji je u službenoj upotrebi na teritoriji zdravstvene ustanove, mora mu se obezbediti prevodilac u skladu sa propisima o službenoj upotrebi jezika i pisma, a ako je pacijent gluvonem, mora mu se obezbediti tumač. Pacijent se može odreći svog prava na obaveštenje, osim obaveštenja o tome da je predložena medicinska mera potrebna i da nije bez znatnog rizika, odnosno da je rizićno njeno nepreduzimanje. Nadležni zdravstveni radnik može izuzetno prečutati dijagnozu, tok predložene medicinske mere i njene rizike, ili obaveštenje o tome umanjiti, ako postoji ozbiljna opasnost da će obaveštenjem znatno naškoditi zdravlju pacijenta. U tom slučaju obaveštenje se može dati članu porodice pacijenta. Pacijent ima pravo na obaveštenje i uvid u troškove lečenja. U medicinsku dokumentaciju nadležni zdravstveni radnik unosi podatak da je pacijentu, odnosno članu porodice dao obaveštenje o podacima iz st. 1. i 2. ovog člana.\nSvaki pacijent ima pravo na slobodan izbor doktora medicine, odnosno doktora stomatologije i zdravstvene ustanove, odnosno slobodan izbor različitih medicinskih procedura, u skladu sa zakonom, na osnovu odgovarajućih informacija o mogućim rizicima i posledicama po zdravlje pacijenta\nSvaki pacijent ima pravo na poverljivost svih ličnih informacija koje je saopštio nadležnom zdravstvenom radniku, uključujući i one koje se odnose na njegovo stanje zdravlja i potencijalne dijagnostičke i terapijske procedure, kao i pravo na zaštitu svoje privatnosti tokom sprovođenja dijagnostićkih ispitivanja, posete specijalisti i medicinsko-hirurškog lečenja u celini.\nZabranjeno je da nadležni zdravstveni radnik saopšti drugim licima lične podatke o pacijentu iz stava 1. ovog člana. Pregledu pacijenta i preduzimanju medicinskih mera nad njim smeju prisustvovati samo zdravstveni radnici odnosno zdravstveni saradnici. Pacijent može dati saglasnost i za prisutnost drugih lica prilikom pregleda i preduzimanja medicinskih mera nad njim.\nPacijent ima pravo da slobodno odlučuje o svemu što se tiće njegovog života i zdravlja, osim u slučajevima kada to direktno ugrožava život i zdravlje drugih lica.\nMedicinska mera protivno volji pacijenta, odnosno zastupnika poslovno nesposobnog pacijenta, može se preduzeti samo u izuzetnim slučajevima koji su utvrđeni zakonom i koji su u skladu sa lekarskom etikom.\nPacijent može dati pristanak na predloženu medicinsku meru izrićito (usmeno ili pismeno), odnosno prečutno (ako se nije izrićito protivio).\nPristanak kome nije prethodilo potrebno obaveštenje u skladu sa članom 28. ovog zakona ne obavezuje, a nadležni zdravstveni radnik koji preduzme medicinsku meru u tom slučaju snosi rizik za štetne posledice.\nPristanak na predloženu medicinsku meru pacijent može usmeno opozvati sve dok ne započne njeno izvođenje, pod uslovima propisanim ovim zakonom.\nPacijent ima pravo da odredi lice koje će u njegovo ime dati pristanak, odnosno koje će biti obavešteno umesto pacijenta o preduzimanju medicinskih mera, u slučaju da pacijent postane nesposoban da donese odluku o pristanku.\nPacijent ima pravo da predloženu medicinsku meru odbije, čak i u slučaju kada se njome spasava ili održava njegov život.\nNadležni zdravstveni radnik dužan je da pacijentu ukaže na posledice njegove odluke o odbijanju predložene medicinske mere i da o tome od pacijenta zatraži pismenu izjavu koja se mora čuvati u dokumentaciji o lečenju, a ako pacijent odbije davanje pismene izjave, o tome će se saćiniti službena beleška.\nU medicinsku dokumentaciju nadležni zdravstveni radnik upisuje podatak o pristanku pacijenta na predloženu medicinsku meru, kao i o odbijanju te mere.\nNad pacijentom koji je bez svesti, ili iz drugih razloga nije u stanju da saopšti svoj pristanak, hitna medicinska mera može se preduzeti i bez njegove saglasnosti.\nAko je pacijent bez svesti, ili iz drugih razloga nije u stanju da saopšti svoj pristanak, medicinske mere nad njim u zdravstvenoj ustanovi mogu se preduzeti na osnovu konzilijarnog nalaza.\nAko je pacijent maloletan ili je lišen poslovne sposobnosti, medicinska mera nad njim može se preduzeti uz obaveštenje i pristanak njegovog zakonskog zastupnika (roditelj, usvojitelj ili staratelj).\nNadležni zdravstveni radnik koji smatra da zakonski zastupnik pacijenta ne postupa u najboljem interesu deteta ili lica lišenog poslovne sposobnosti dužan je da o tome odmah obavesti organ starateljstva.\nDete koje je navršilo 15. godinu života i koje je sposobno za rasuđivanje može samo dati pristanak na predloženu medicinsku meru. Poslovno nesposoban pacijent treba i sam da bude uključen u donošenje odluke o pristanku na predloženu medicinsku meru, u skladu sa njegovom zrelošću i sposobnošću za rasuđivanjem.\nPacijent ima pravo uvida u svoju medicinsku dokumentaciju.U slučaju kada je pacijent novorođenče ili maloletno lice, pravo uvida u medicinsku dokumentaciju imaju roditelji, staratelj, odnosno zakonski zastupnik. Nadležni zdravstveni radnik dužan je da uredno vodi medicinsku dokumentaciju, u skladu sa zakonom, i da evidentira sve medicinske mere koje su preduzete nad pacijentom, a posebno anamnezu, dijagnozu, dijagnostičke mere, terapiju i rezultat terapije, kao i savete date pacijentu. članovi porodice pacijenta imaju, izuzetno, pravo uvida u medicinsku dokumentaciju svog člana porodice ako su ti podaci od značaja za njihovo lečenje.\nPodaci iz medicinske dokumentacije spadaju u lične podatke o pacijentu i predstavljaju službenu tajnu. Službenu tajnu iz stava 1. ovog člana dužni su da čuvaju svi zdravstveni radnici i zdravstveni saradnici, kao i druga lica zaposlena u zdravstvenim ustanovama, privatnoj praksi, odnosno organizaciji zdravstvenog osiguranja kod koje je pacijent zdravstveno osiguran, a kojima su ti podaci dostupni i potrebni radi ostvarivanja zakonom utvrđenih nadležnosti. Službenom tajnom smatraju se i podaci o ljudskim supstancama na osnovu kojih se može utvrditi identitet lica od koga one potiču. Dužnosti čuvanja službene tajne nadležni zdravstveni radnici I zdravstveni saradnici, kao i druga lica iz stava 2. ovog člana, mogu biti oslobođeni samo na osnovu pismenog ili drugog jasno i nedvosmisleno izrećenog pristanka pacijenta ili odlukom suda. Ako je pacijent dao pristanak nadležni zdravstveni radnik može saopštiti podatke o zdravstvenom stanju pacijenta punoletnom članu porodicepacijenta. Nadležni zdravstveni radnik može saopštiti podatke o zdravstvenom stanju pacijenta punoletnom članu porodice i u slučaju kada pacijent nije dao pristanak a saopštavanje podataka o zdravstvenom stanju pacijenta je neophodno radi izbegavanja zdravstvenog rizika člana porodice. Podaci iz medicinske dokumentacije pacijenta, odnosno iz zdravstvene evidencije, mogu se dostavljati na uvid, kao i u obliku zapisa, odnosno izvoda iz medicinske dokumentacije, samo na zahtev sudskih organa, organa starateljstva, organizacije zdravstvenog osiguranja, organa nadležnog za poslove statistike kada je to propisano zakonom, druge zakonom ovlašćene zdravstvene ustanove, kao i na zahtev drugih organa i organizacija kada je to propisano zakonom. Podaci iz stava 7. ovog člana dostavljaju se kao službena tajna. Lica iz stava 2. ovog člana, kao i druga lica koja neovlašćeno, odnosno bez pristanka pacijenta ili punoletnog člana porodice pacijenta, raspolažu podacima iz medicinske dokumentacije iz st. 1. i 3. ovog člana i neovlašćeno iznose u javnost te podatke, odgovorna su za odavanje službene tajne u skladu sa zakonom.\nMedicinski ogled može se preduzimati samo nad punoletnim poslovno sposobnim pacijentom i samo uz njegov pristanak. Pacijent pristanak mora dati u pismenom obliku, nakon što je dovoljno obavešten o smislu, cilju, postupcima, oćekivanim rezultatima, mogućim rizicima, kao i o neprijatnim pratećim okolnostima ogleda. Pacijent mora biti posebno upozoren da je slobodan da ogled odbije i da pristanak na ogled u svako vreme opozove. Izuzetno, medicinski ogled može se preduzeti i nad maloletnim I drugim poslovno nesposobnim pacijentom, ali samo radi njegove neposredne koristi i uz pismeni pristanak njegovog zakonskog zastupnika koji je prethodno obavešten u smislu stava 2. ovog člana.\nNadležni zdravstveni radnik koji vrši medicinski ogled dužan je da void računa o tome da zaštita života i zdravlja pacijenta uvek ima prednost u odnosu na interes društva i nauke. Pacijent koji zbog medicinskog ogleda pretrpi štetu na svom telu ili zdravlju ima pravo na naknadu štete u skladu sa zakonom, bez obzira na krivicu. Zdravstvena ustanova dužna je da pre početka medicinskog ogleda osigura pacijenta koji je podvrgnut medicinskom ogledu, za slučaj nastanka štete po zdravlje tog lica koja je izazvana medicinskim ogledom, u skladu sa zakonom, kao I da zakljući ugovor sa pacijentom kojim se određuje iznos neophodnih troškova koji pripadaju pacijentu koji učestvuje u medicinskom ogledu. Pacijent ima pravo da učestvuje u kliničkom ispitivanju lekova I medicinskih sredstava, u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast lekova I medicinskih sredstava. Etički odbor zdravstvene ustanove, pre početka medicinskog ogleda, donosi odluku o preduzimanju medicinskih ogleda nad pacijentima u zdravstvenoj ustanovi. Zabranjeno je preduzimanje medicinskih ogleda u privatnoj praksi.\nPacijent kome je uskraćeno pravo na zdravstvenu zaštitu, odnosno pacijent koji nije zadovoljan pruženom zdravstvenom uslugom, odnosno postupkom zdravstvenog ili drugog radnika zdravstvene ustanove, može podneti prigovor zdravstvenom radniku koji rukovodi procesom rada ili licu zaposlenom u zdravstvenoj ustanovi koje obavlja poslove zaštite pacijentovih prava (u daljem tekstu: zaštitnik pacijentovih prava). Zdravstvena ustanova dužna je da organizuje rad zaštitnika pacijentovih prava. Direktor zdravstvene ustanove određuje zaštitnika pacijentovih prava. Prigovor se podnosi usmeno na zapisnik ili pismeno. Po prigovoru iz stava 4. ovog člana zaštitnik pacijentovih prava,odmah a najkasnije u roku od pet dana od dana podnošenja prigovora, utvrđuje sve bitne okolnosti i ćinjenice u vezi sa navodima iznetim u prigovoru. O svom nalazu, odmah a najkasnije u roku od tri dana, zaštitnik pacijentovih prava obaveštava rukovodioca organizacione jedinice, direktora zdravstvene ustanove, kao i podnosioca prigovora. Pacijent koji je nezadovoljan nalazom po prigovoru može se, u skladu sa zakonom, obratiti zdravstvenoj inspekciji, odnosno nadležnom organu organizacije zdravstvenog osiguranja kod koje je pacijent zdravstveno osiguran. Zaštitnik pacijentovih prava podnosi mesečni izveštaj o podnetim prigovorima direktoru zdravstvene ustanove, a šestomesečni i godišnji izveštaj upravnom odboru zdravstvene ustanove i Ministarstvu. Zaštitnik pacijentovih prava samostalan je u svom radu i director zdravstvene ustanove, odnosno drugi zdravstveni radnik ne može uticati na njegov rad i odlućivanje.\nPacijent koji zbog stručne greške zdravstvenog radnika, odnosno zdravstvenog saradnika, u ostvarivanju zdravstvene zaštite pretrpi štetu na svom telu ili se stručnom greškom prouzrokuje pogoršanje njegovog zdravstvenog stanja ima pravo na naknadu štete prema opštim pravilima o odgovornosti za štetu.Pravo na naknadu štete ne može se unapred iskljućiti ili ogranićiti.\n3. Obaveštavanje javnosti\nGrađani Republike imaju pravo na informacije koje su potrebne za očuvanje zdravlja i sticanje zdravih životnih navika, kao i informacije o štetnim faktorima životne i radne sredine, koji mogu imati negativne posledice po zdravlje. Građani Republike imaju pravo da budu obavešteni o zaštiti svog zdravlja za slućaj izbijanja epidemija i drugih većih nepogoda i nesreća (opasnost od jonizujućeg zračenja, trovanja i dr.). Nadležna zdravstvena ustanova i privatna praksa dužne su da o izbijanju epidemija i nepogodama iz stava 2. ovog člana blagovremeno i istinito dostavljaju podatke nadležnim organima opštine, grada, autonomne pokrajine I Republike, koji o tome obaveštavaju javnost.\nVI DUŽNOSTI PACIJENATA\nZa vreme lečenja i ostvarivanja zdravstvene zaštite u zdravstvenim ustanovama pacijenti su dužni da se pridržavaju opštih akata zdravstvene ustanove o uslovima boravka i ponašanja u njoj. U slučaju da pacijent zahteva da prekine lečenje i pored upozorenja doktora medicine, odnosno doktora stomatologije na moguće posledice zbog ovakve odluke, dužan je da o tome da pismenu izjavu. Ako pacijent iz stava 2. ovog člana odbije da da pismenu izjavu, o tome će se saćiniti službena beleška, koja se upisuje i čuva u medicinskoj dokumentaciji pacijenta.\naktivno učestvuje pri zaštiti, očuvanju i unapređenju svog zdravlja;\nu potpunosti informiše nadležnog zdravstvenog radnika o istinitim podacima o svom zdravstvenom stanju;\npridržava se uputstava i preduzima mere propisane terapije od strane nadležnog zdravstvenog radnika. Ako se pacijent ne pridržava obaveza iz stava 1. ovog člana, nadležni zdravstveni radnik može otkazati pružanje dalje zdravstvene zaštite pacijentu izuzev hitne medicinske pomoći, o ćemu je dužan da obavesti direktora zdravstvene ustanove, odnosno osnivaća privatne prakse, kao i da u medicinsku dokumentaciju pacijenta unese razloge za odbijanje pružanja zdravstvene zaštite.\nDEKLARACIJA O DEČIJIM PRAVIMA\nPrava se radi pregleda mogu sažeti u 10 tačaka:\nSva deca i mladi imaju ista prava. Nijedno dete ne sme biti oštećeno zbog svog pola, boje kože, jezika ili religije.\nDeca i mladi imaju pravo na najveću moguću meru zdravlja kao i zdravstvne preventive i medicinske brige.\nDeca i mladi imaju pravo na besplatno osnovno obrazovanje. Osim toga im se mora obezbediti poseta i školama koje bi ih mogle dalje obrazovati.\nDeca i mladi imaju pravo na odmor, slobodno vreme, igru i učešće u kulturnim i umetničkim manifestacijama.\nDeca i mladi imaju pravo da se informišju, da slobodno kažu svoje mišljenje i da budu saslušani.\nDeca i mladi imaju pravo na dobar odgoj. Njihovi roditelji ili vaspitači ne smeju primenjivati silu i zloupotrebu, zlostavljanje je zabranjeno.\nDeca i mladi imaju pravo da u ratu i bekstvu prime posebnu pomoć i zaštitu.\nDeca i mladi imaju pravo na zaštitu od rada kojim bi bili iskorišteni i od seksualnog zlostavljanja.\nDeca i mladi imaju pravo da žive sa svojim roditeljima i da imaju kontakt sa oba roditelja ukoliko oni žive razdvojeno.\nDeca i mladi invalidi, imaju pravo na posebnu podršku i unapređenje kao i na aktivno učešće u društvenom životu.\nGrad Niš može osnovati preduzeća,ustanove i druge organizacije koje vrše javnu službu u skladu sa zakonom i Statutom, radi ostvarivanja svojih prava i dužnosti i za zadovoljavanje potreba lokalnog stanovništva.\nGrad Niš je, u skladu sa Ustavom i zakonom, nadležan da obavnja sledeće poslove:\nStvara uslove za unapređivanje, ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava;\ndonosi strategije i usvaja posebne mere u cilju otklanjanja nejednakosti i stvaranja jednakih mogućnosti ostvarivanja ljudskih i manjinskih prava\ndstara se o ostvarivanju, zaštiti i unapređenju ljudskih prava i individualnih i kolektivnih prava pripadnika nacionalnih manjina i etničkih grupa; stara se o ostvarivanju, zaštiti i unapređenju ravnopravnosti žena i muškaraca, usvaja strategije i posebne mere usmerene na stvaranje jednakih mogućnosti ostvarivanja prava i otklanjanje neravnopravnoisti;\nimenuje i razrešava upravni i nadzorni odbor, imenuje i razrešava direktore javnih preduzeća, ustanova, organizacija i službi čiji je osnivač i daje saglasnost na njihove statute, u skladu sa zakonom;\nZAKON O ZAŠTITI PRAVA NACIONALNIH MANJINA


Izvor: B92, Tanjug, Beta/AP sreda, 12.09.2018. | 16:25\nZnaci pripilo se momcima pivo pa dosli u Salisberi iz rusije...Putin kaze da su nevini...kao oni "nevini rusi" sto ih je FBI uhapsio i sa vodjom gospodjicom Anom Cepmen proterao iz SAD...rusi su tvrdili da su amerikanci uhapsili sopstvene gradjane...medjutim amerikanci su ih proterali u rusiju i gle cuda Putin ih primio a gospodjica Cepmen je vazna persona u KGB...sada muva Snoudena hoce da se uda za njega ali ni Snouden nije lud?\n(pprvi dan skole u Svedskoj, 13. septembar 2018 09:31)\nKoji dokaz po tebi treba da iznesu Englezi da bi bio dokaz? Ono sto je dostupno javnosti, istraga je jos u toku pa nije sve, je sasvim dovoljno za osnovanu sumnju. Tu je rekonstrukcija njihovog kretanja, snimci nadzornih kamera, dokazi iz stana koji su iznajmili.... Ili je neka cudna koincidencija, ili su ljudi pratili i proucavali kretanje Skripalja i iz nekog razloga koristili opremu za transport hemijskih agenasa. Po tuziocu previse stvari da bi bila slucajnost.\nJos nesto, Rusiji je trebalo nekoliko dana da ih identifikuje. Zar drzava ne moze da nadje svoje gradjane po imenu, prezimenu, slici i broju pasosa za 5 minuta? Tu su i otisci prstiju da pomognu posto se ostavljaju kod uzimanja vize.\n(jasdf, 13. septembar 2018 09:17)\nDruze nisi razmueo tekst!\n(Disleksija, 12. septembar 2018 19:29)\nzašto bi Rusija uopšte tako nešto uradila?\nPlus još tako traljavo...\nInscenirano da bi se mogle opravdati sankcije. Ali džaba su kreèili, Rusiju Evropa više ne zanima\n(obi van, 12. septembar 2018 16:42)\nKakvo ponizenje za Putina, Rusiju i sve koji su se podsmevali pricama o ruskim agentima. Od prica o podmetacini i reziji zlog zapada, Putin dosao do price o ruskim ubicama koji nemaju veze sa drzavom.\nПрочитао сам текст и изјаву Путина. Он није рекао да су ова двојица убили било кога. ТАкође, ни Британци још нису изнели ни један доказ да су ова двојица убили или отровали било кога. Све што се зна јесте да су путовали у Енглеску, а то, још увек, није доказ да су криви за нешто.\n(Професор Атлагић, 12. septembar 2018 16:25)\nBritanija: "Amerikanci su se spustili na Mesec".\nRusija: "Ako vi tako kazete".\n(Komunikator Kosta, 12. septembar 2018 16:11)\nA kako to ruski drzavljani jednog imena putuju sa pravim, ne falsifikovanim, pasosima koji glase na drugo ime?\n(T, 12. septembar 2018 15:41)\nNetacno. Jedina drzava koja je proizvodila novicok je SSSR i Rusija kao pravna naslednica. Rusija nikome nije prodala licencu za taj agens niti je dala dozvolu za njegovu proizvodnju bilo gde drugde. Tvrdnja da se on pravi negde drugde je pokusaj predstavljanja Rusije kao neozbiljne zemlje koja ne moze da sacuva svoju intelektualnu svojinu.\n(jasdf, 12. septembar 2018 15:37)\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Supalie, 12. septembar 2018 14:05)\nNisi razumeo kao ni vecina komentatora. Putin ne prica o ruskim ubicama koji nemaju veze sa drzavom vec kaze da su identifikovali onu dvojicu koje Britanci optuzuju da su otrovali Skripalje i za njih kaze da su obicni ljudi koji nemaju nikakve veze sa celim slucajem. I dalje su cvrsto na stanovistu da su Britanci iskonstruisali ceo slucaj. Kakvi crni zrtveni jarci, kakvi bakraci.\nNe spinujte vec citajte sa razumevanjem.\n(a vi kako te?, 12. septembar 2018 15:35)\nZa ruske drzavljane koji putuju u Velikoj Britaniji potrebna je viza koja se izdaje u Britanskoj abasadi u Moskvi gde svakom trazijocem vize za Velikoj britaniji uzima se i otisak svih prstiju tako da nije bas to tako jednostavno kao sto neki misle.\n(Pera, 12. septembar 2018 14:18)\n(Supalie, 12. septembar 2018 14:05)\nНепобитни доказ да то НИЈЕ урадила СЛУЖБА је тај да су "отровани" ПРЕЖИВЕЛИ.\nКад то ради служба - то се не дешава.\n(1244, 12. septembar 2018 12:26)\nNovicok je proizvodilo najmanje 15 država na svetu ukljuèujuæi USA i Britaniju. Nauènici koji su stvorili ovaj nervni agens su prebegli na zapad svojevremeno. Bazirati optužbu na tome da se proizvodi “samo” u Rusiji je glupo. Ono sto nikako ne mogu da javno kažu jeste zašto bi ga Rusi otrovali. Verovatno ima razlog, ali nije za javnost i tièe se nekih tajni ili informacija koje je prebegli agent imao.\n(Ono, 12. septembar 2018 12:13)\nШупље приче, прво са једне, а сад и са друге стране.\n(sempervivum, 12. septembar 2018 12:04)\nI dalje mi nije jasno ko je mogao da poveruje da bi jedna zemlja ubila nekoga nervnim gasom koji se iskljuèivo proizvodi u toj zemlji. I to upotrebiti protiv osobe koja nema neku zaštitu i mogao si da je ubiješ bilo kojim neregistrovanim pištoljem, kad si hteo i gde si hteo.\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Lav, 12. septembar 2018 10:13)\nLave...barem 10 drzava je proizvelo ili proizvodi novicok,a USA imala direktan pristup laboratoriji gdje se izmialio;ljudi koji su ga izmisljali su prebjzi na Zapad.\n(BLuka, 12. septembar 2018 11:38)\nI dalje mi nije jasno ko je mogao da poveruje...\n(Lav, 12. septembar 2018 10:13)\nPoverovali su svi koji imaju bistru sliku u glavi,\nnepomucenu ljubavlju prema liku i delu V. Putina.\n(Reyident, 12. septembar 2018 11:32)\nobicni gradjani sa radioaktivnim materijalom...ma da kupuje se na buvljaku;)\n(mikula, 12. septembar 2018 11:26)\nÈekaj, zar ne beše prièa da to nema veze s Rusijom i da to samo 'zapad' koristi kao izgovor za sankcije Rusiji? Tako nam bar bejahu govorili ovdašnji borci za "rusku stvar"... Kako sad ovo?\n(Aleksandar, 12. septembar 2018 11:21)\nHahhaha pa ko ovom vise ista veruje? Ovo je deseta ruska verzija trovanja.\n(Xman, 12. septembar 2018 10:44)\nZnaèi... dvojica "obiènih ruskih graðana", nisu imali šta da rade u životu, bilo im je dosadno, pa su odluèili da skoknu do Londona. Tamo su, opet iz èiste dosade, rešili da se malo "poigraju" i igrom sluèaja otrovali baš dvostrukog agenta i njegovu æerku. Naravno, sasvim je normalno da "obièni ruski graðani" imaju kod sebe odreðenu kolièinu nervnog agensa kojeg iz èiste dosade koriste da tu i tamo otruju po nekog èoveka, obièno više hiljada kilometara daleko od njihove postojbine...\nZnaèi, objašnjenje za nevericu...\n(Treæa Armija, 12. septembar 2018 10:37)\nTa dvojica, koja su zaista otrovala, koji su radili za službu i koje je britanija otkrila , njih je rusija davno uklonila sa ovog sveta.\n(Air Mosvak, 12. septembar 2018 10:28)\nDa obicni gradjani uzmu Novichok i lete u UK i otruju ljude, smesno.\n(Toxic_Pr, 12. septembar 2018 10:21)\nCudno je da nijedan srpski medij nije objavio naslovnu vest brojnih svetskih medija. Britanija je identifikovala imenom i prezimenom pre 2 nedelje dvojicu ruskih drzavljana na osnovu 11000 sati pregledanih snimaka sa kamera. Rekonstruisali su cetvorodneve aktivnosti ove dve osobe, koji su snimljeni dva puta u Salsberiju, dva dana pre trovanja i na sam dan trovanja. Kao dokaze objavili su javno brojne snimke i fotografije, jedna od fotografija sa kamere 200 jardi od kuce bivseg ruskog agenta. Dosli su u London i vratili se u Rusiju putnickim avionom (Aerpflot). Ruski odgovor je bio da ovo nisu agenti, nego verovatno kriminalci. Danasnja akcija Rusije je nastavak price.\n(C3P0, 12. septembar 2018 10:18)\nPa kako, zar nisu tvrdili da nemaju veze sa tim i da je sve propaganda zapada.\n(si, 12. septembar 2018 09:58)\nMalo vise informacija? Da li su isti koje je optizilo tuzilastvo Britanije? Ili su druge osobe? Na osnovu cega su identifikovani? Ko su? I jos gomila pitanja u zavisnosti od odgovora na ova.\n(jasdf, 12. septembar 2018 09:45)\nI to je sve?!?\nA pa s obzirom da je od bivšeg kagebeovca, dovoljno je..... Više ništa necemo saznati.....\n(wisdom...., 12. septembar 2018 09:26)


Podnesena dopuna krivične prijave protiv Dragana Lukača, Darka Ćuluma i Darka Ilića - Antikorupcija\nPodnesena dopuna krivične prijave protiv Dragana Lukača, Darka Ćuluma i Darka Ilića\nPomenuti trojac tereti se za zloupotrebu službenog položaja ili ovlaštenja, u vezi krivičnih djela otmice i teškog ubistva Davida Dragičevića.\nRoditelji ubijenog mladića Davida Dragičevića podnijeli su Tužilaštvu BiH dopunu krivične prijave protiv ministra unutrašnjih poslova Dragana Lukača, direktora SIPA Darka Ćuluma i bivšeg načelnika Uprave za organizovani i teški kriminalitet Darka Ilića.\nU prijavi koja je poslata glavnom tužiocu Tužilaštva BiH navodi se da postoji osnovana sumnja da su pomenuta lica izvršila krivično djelo Izvršenje krivičnog djela u sastavu kriminalnog udruženja, u vezi krivičnih djela Pomoć učinitelju poslije učinjenog krivičnog djela.\nPomenuti trojac, navodi se dalje u prijavi, tereti se i za Zloupotrebu službenog položaja ili ovlaštenja, sve u vezi krivičnih djela otmice i teškog ubistva, izvršenih na štetu Davida Dragičevića.\nDavor Dragičević, otac ubijenog mladića je još u avgustu 2018. podnio prijavu protiv Lukača, Ćuluma i Ilića, kao i protiv direktora Zavoda za sudsku medicinu RS Željka Karana,kao i tužilaca Želimira Lepira i Dalibora Vreće.\nU dopuni ove prijave, stoji i da je Ifet Feraget punomoćnik roditelja Davida Dragičevića više puta razgovarao sa glavnim tužiocem Tužilaštva BiH sa molbom da ovo Tužilaštvo preuzme na pregled predmete koji se odnose na otmicu i ubistvo Davida Dragičevića.\nNavodi se i da je nakon što je Tužilaštvu BiH dostavljen predmet na pregled, postupajući tužilac Dalibor Vrećo intenzivirao istražne radnje na način što je proširio istragu protiv Alena Kukića, kao i da je pozvan na saslušanje Đorđe Rađen.\nIsto tako, u dopuni krivične prjiave dodaje se da je riječ o licima koja su od početka involvirana u zataškavanje otmice i ubistva Davida Dragičevića, zajedno sa ostalim prijavljenim licima, uključujući postupajućeg tužioca Dalibora Vreću.\nPodsjećamo, Gerila je objavila da je prije nekoliko dana otvorena nova istraga u predmetu “David Dragičević”, protiv diplomiranog inžinjera elektrotehnike Alena Kukića iz Banjaluke koga sada terete za krivično djelo sprječavanje dokazivanja.\nKukiću je nedavno uručen poziv za saslušanje u svojstvu osumnjičenog u predmetu Okružnog javnog tužilaštva broj T 13 0 KT 0045212 18, a tužilac koji vodi novu istragu isti je onaj koji je vodio i prethodnu “propalu” istragu protiv Kukića, odnosno Dalibor Vrećo.\nIsto tako, prema informacijama našeg portala, i Đorđe Rađen iz Banjaluke, takođe je zvanično osumnjičen u predmetu „David Dragičević“ i to za krivično djelo sprečavanje dokazivanja.\nOvo je ujedno i prvi put da će Rađen biti saslušavan zvanično zbog predmeta „David Dragičević“.\nRađen je, inače, vlasnik kuće koju je prema ranijim izjavama policijskih službenika u noći nestanka navodno opljačkao David Dragičević, što do danas uopšte nije jasno i nedvosmisleno dokazano.\nPorodica Davida Dragičević, navodi da je zbog činjenice da je i sam tužilac Vrećo involviran u zataškavanje slučaja i da je zbog toge trebao biti izuzet od bilo kakvog postupanja u ovom predmetu, kao i da postoji opravdana sumnja da na ovaj način dodatno opstruiše istragu.\nOznakeKrivična prijava Pravda za Davida\nTri godine od pronalaska tijela Davida Dragičevića


Partizanovo iznenađenje za navijače! - Sportske.net\nMalo pozitivne energije danas iz Partizana, bez obzira na sinoćnji poraz.\nOstoja progovorio o treneru i potvrdio - Partizan odbijao transfere i bolje finansijske uslove!Zašto Partizan ''nema ekipu sa napadačkim kvalitetima''?Sad je Šćepanoviću jasno - lažni ''patriotizam'' u Partizanu?Tužni Partizan...Poluvreme - Šta se dešava sa Partizanom?! (TVITOVI)\nPartizan je potvrdio na svom zvaničnom sajtu - prvi zvanični paket Partizanovih Viber stikera od danas je dostupan za preuzimanje!\nKlub ističe da navijači crno-belih, preuzimanjem ovih stikera, postaju deo Viber zajednice kluba, novog kanala komunikacije kroz koji će biti deljeni brojni zanimljivi sadržaji u vezi crno-bele porodice.\nI na ovaj kreativni način se pruža prilika navijačima da iskažu svoja osećanja, a je autor stikera je Ilija Sarmeš.\n''Usled pandemije virusa Kovid 19, navijači su na neodređeno vreme ostali uskraćeni za mogućnost da svoj Partizan gledaju uživo. Naša želja je da im na ovaj način pružimo još jedan kanal komunikacije kroz koji ćemo se dodatno povezati, sa nadom u bolje dane kada će naša Arena ponovo biti puna. Verujemo da će im se stikeri dopasti, a mi ćemo se polako okrenuti pripremi novog, specijalnog paketa stikera koji želimo da predstavimo na proleće'', istakao je PR menadžer KK Partizan NIS, Ivan Ivković.


Otirači za stepenice-clear | Antiklizne trake | za Stepenice,gazista\n+381 065-2729003 ili 065-3350008\nO nama Unnix-Safety\nPodloga za stolicu Safety\nAnti klizne trake\nAnti slip zaštita-Safety\nGumena zastita za stepenice-\nOtiraci za kuhinje Restorane\nOtiraci za Kuhinje\nOtiraci za Restorane i Barove\nindustrijski pvc pod-Forte\nIndustrijski PODOVI Vinil\nPodovi za Garaze\nGumeni podloge za Teretane\nGumeni podovi za Sport\nGumeni podovi industrijski\nGumeni podovi za Tov\npodovi za decije vrtice\nIndustrijski otiraci ESD\nUgaona zidna zastita\nZaštitni zidni PVC odbojnici\nDekorativni zaštitni odbojnici\nRukohvati za Zid-Safety\nVezni profili za podne obloge-EKO\nNavigacijaPočetnaO nama Unnix-SafetyOtiračiOtiraci UlazniPodloga za stolicu SafetyAntiklizne Trake-OtiraciGrip-Gazista RešetkastaAnti klizne trakeAnti slip zaštita-SafetyGumena zastita za stepenice-Antiklizne FolijeOtiraci za kuhinje RestoraneOtiraci za KuhinjeOtiraci za Restorane i BaroveIndustrijski Podoviindustrijski pvc pod-ForteIndustrijski PODOVI VinilProfesionalni SistemiPodovi za GarazeGumeni podloge za TeretaneGumeni podovi za SportPodloge GumeneGumeni podovi industrijskiGumeni podovi za Tovpodovi za decije vrticeIndustrijski OtiračiErgonomske podloge-SafetyIndustrijski otirači-SafetyIndustrijski Otirači-ErgooIndustrijski otiraci ESDZidna zaštitaUgaona zidna zastitaZaštitni zidni PVC odbojniciIndustrijski odbojniciDekorativni zaštitni odbojniciRukohvati za Zid-SafetyVezni profili za podne obloge-EKOKontaktTRENDOVI\nOtirači za stepenice-clear\nPutanja: Početna / Safety-Protivklizne Trake / Stepenice u kući / Otirači za stepenice-clear\nAntilzne trake otirači-clear\nCLEAR zaštitne kape na stepenicama služe dve funkcije : da zaštiti i zaštiti površine od ogrebotina , i štiti od slučajnog klizanja . Transparentni prekrivač činiboja i tekstura od stepenica su vidljivi . Efekti koji su sertifikovani otpor klizanje .Jednostavna i brza instalacija pruža snažnu sloj lepka . Posle uklanjanja klipa , lepljivi slojne ostane na stepenicama stepenicama .Takođe se može koristiti tokom izgradnje ili renoviranja u cilju zaštite stepenice .\ndebljine 0,2 mm\nŠirine 25cm/30cm /35cm\nDužine 65 cm\nKategorije: Antiklizne Folije, Protivklizne trake, Safety-Protivklizne Trake, Stepenice u kući.\nOtirači za stepenice-clear su idealna zaštita drvenih stepenica od proklizavanja,Postojeće stepenice u kuci ili poslovnom objektu uvek stvaraju opasnost da se neko oklizne ,u cilju da se doprinese rešenju ovih problema postavljaju se zastitni otirači na stepenice\nGumena gazišta Safety\nZastitna-Folija za tvrdi pod\nProtivklizne Trake za -Podove\nUnnix-Safety.rs - Sva prava zadržana


Trnić: Da se vratimo u pobednički ritam | OK Crvena Zvezda\nTrnić: Da se vratimo u pobednički ritam\nOdbojkašice Crvene zvezde u subotu 7. februara očekuje gostovanje TENT-u u sportskoj dvorani u Ubu.\nTri dana nakon ubedljivog poraza od Vizure u odloženoj utakmici 11. kola, crveno-bele očekuje novi težak zadatak. Gostovaće ekipi koja je uz lidera šampionata jedina uspela da pobedi Crvenu zvezdu u “Šumicama” u prvenstvu ove sezone.\nZvezda je pre poraza od Vizure ostvarila dva trijumfa, protiv Železničara (3:1) i Kraguja (0:3). Naše dame se nalaze na drugom mestu na tabeli sa 30 bodova koliko ima i trećeplasirani NIS Spartak.\nObrenovčanke su od početka godine imale težak raspored utakmica. Posle pobede nad Dinamom od 3:0, usledili su porazi od Vizure (3:0) i NIS Spartaka (1:3). U prethodnom kolu TENT je slavio na gostovanju Železničaru sa 2:3. Trenutno je peti na tabeli sa 24 boda, 9 pobeda i 5 poraza.\nU prvom delu sezone Crvena zvezda i TENT su odigrali vrlo neizsvetan meč u “Šumicama” koji je pripao gošćama rezultatom 2:3, po setovima 25:17, 25:18, 22:25, 22:25, 12:15.\n– Trebalo bi da se malo trgnemo posle ovih za nas teških utakmica, pre svega mislim na mečeve protiv Vizure i Spartaka. Imali smo nekoliko sastanaka i razgovarali smo međusobno u potrazi za boljom igrom i koncentracijom na utakmicama. Moramo da se vratimo u pobednički ritam jer nam predstoji Finalni turnir Kupa Srbije i mislim da bi trebali da odigramo predstojeće mečeve najbolje što možemo da bi stekli neku sigurnost. Ako želimo da odbranimo pehar Kupa Srbije ne smemo da nastavimo sa lošim igrama i porazima – rekla je Jelena Trnić, bloker Crvene zvezde.\nObrenovački TENT će biti organizator finalnog turnira Kupa Srbije, pa će naše odbojkašice iskoristiti priliku da se naviknu na sportsku dvoranu u Ubu.\n– Nama ne znači toliko gde igramo, već kako uđemo u utakmicu. Kako počnemo meč tako ćemo i odigrati do kraja. Nismo do sada nikad igrale u Ubu, videćemo kako je tamo i iskoristićemo priliku da se naviknemo na halu pošto se tamo igra i Finalni turnir Kupa Srbije – istakla je Trnićeva.\nUtakmica 15. kola između TENT-a i Crvene zvezde igra se u subotu 7. februara od 20 časova u sportskoj dvorani u Ubu. Meč će suditi Goran Gradinski i Svetlana Simić.


posted on May. 28, 2011 at 1:43 pm\nVolkswagen, Muzej savremene umetnosti (Musem of Modern Arts – MoMA) i MoMA PS1  su sklopili dogovor o sveobuhvatnom višegodišnjem partnerstvu. Centralni tema ovog strateškog partnerstva objavljenog u Njujorku leži u projektu sa radnim nazivom „Međunarodno otkriće“, odnosno razvoju međunarodne izložbe savremene umetnosti. Dalji stubovi partnerstva su proširenje MoMA edukativnih programa na internetu, donacija dva dela Fransisa Alisa (Francis Alÿs) i sponzorstvo serije instalacija u „Abby Aldrich Rockefeller Sculpture Garden“. Ova saradnja sa Volkswagen-om je prvo partnerstvo u ovakvom obimu između prestižne kulturne institucije u Njujorku i vodeće internacionalne korporacije.\nPravljenje inovacija dostupnih širokom broju ljudi i preuzimanje odgovornosti za sredinu i društvo, su osnovne korporativne vrednosti grupe Volkswagen. Kompanija promoviše održivi razvoj u svim sferama života sa svojom „Misli plavo“ inicijativom. Saradnja grupe Volkswagen sa MoMA to najbolje pokazuje. „Umetnici nam daju povode za razmišljanje i omogućuju da vidimo svet iz drugačijih uglova. Muzej savremene umetnosti je jedna od vodećih institucija u oblasti savremene umetnosti. Sa njenim ubedljivim iskustvom i edukativnim ciljevima, ona je naš najbolji izbor za partnera. Ovo partnerstvo pre svega je znak posvećenosti naše korporacije preuzimanju odgovornosti za životnu sredinu i društvo“ rekao je prof dr Martin Vinterkorn (Martin Winterkorn), izvršni direktor Volkswagen Aktiengesellschaft, opisujući partnerstvo u kulturi.\n„Zadovoljni smo što imamo tako snažnog partnera u Volkswagen-u, čija posvećenost inovaciji i edukaciji se u potpunosti slaže sa muzejom i njegovim ciljevima“ rekao je direktor muzeja Glen D. Lovri (Glenn D. Lowry). „Ovo partnerstvo omogućava muzeju i MoMA PS1 da ostvare dugoročne ciljeve i ambiciozne izložbe i programe.”\n“Dok MoMA PS1 ima dugu tradiciju predstavljanja radova savremenih umetnika na međunarodnom nivou, ova saradnja nam daje slobodu da istražujemo, procenjujemo i predstavljamo najširi mogući spektar originalnih umetnika koji rade na celoj Zemaljskoj kugli” rekao je Klaus Bizenbah (Klaus Biesenbach), direktor MoMA PS1 i glavni kustos u Muzeju savremene umetnosti.\nPartnerstvo između Volkswagen-a, muzeja i MoMA PS1 je postavljeno na četiri stuba, sa posebnim fokusom na međunarodnu potragu za novim umetničkim delima koja mogu biti predstavljena u MoMA PS1 u 2013 godini. Sa „Međunarodnim otkrićem“ (radni naslov), Klaus Bizenbah će spojiti inovativne radove koji se bave temama kao što su zaštita životne sredine, socijalna pravda, ograničenost resursa ili rast populacije, a koje stvaraju umetnici širom sveta da bi se dobio svetski pregled nove umetnosti.\nDrugi stub je proširenje edukativnog programa muzeja na internetu. Od svog osnivanja 1929. jedna od centralnih misija muzeja je bila pomoć široj publici da razume modernu i savremenu umetnost. U tom kontekstu, tokom 2010. godine muzej je pokrenuo uspešnu inicijativu digitalnog učenja. Uz Volkswagen-ovu podršku, program će biti značajno proširen, dajući ljudima širom sveta pristup kursevima. Još jedna komponenta ove saradnje jesu „labaratorije“ na internet prezentaciji, koje direktno uključuju posetioca u proces stvaranja umetničkog dela i koncepta.\nVolkswagen takođe podržava muzej kroz donacije umetničkih dela i sponzorstva izložbi. Kompanija je muzeju donirala i dva video snimka Francisa Alisa. Dela pod naslovom „Tornado“ i “Fatamorgana” su trenutno izložena kao deo izložbe “Francis Alis – Priča o prevari” u Muzeju i MoMA PS1 do 1. avgusta 2011 godine.\nČetvrta komponenta partnerstva je podrška instalacijama u muzeju, u “Ebi Oldrič Rokfeler bašti skulputra”, jednoj od najomiljenijih javnih površina u Nju Jorku.\nParalelno sa saradnjom sa Muzejom, Volkswagen je pokrenuo i svoju “Misli plavo” inicijativu u SAD. Sa ovom akcijom, brend namerava da da povod za razmišljanje u vezi održivih akcija u svim sferama društva. U isto vreme, Volkswagen nastavlja sa razvojem proizvoda i tehnologija koje ne zagađuju životnu sredinu u okviru svoje “Blue Motion” marke. XL1 prototip, koji je Volkswagen premijerno prikazao u januar 2011, nudi kratak uvid u održivu mobilnost budućnosti. Sa potrošnjom od samo 0.9l/100 km, serija XL-1 emituje samo 24g/km C02. Volkswagen takođe osvaja nova mesta u proizvodnji pod kišobranom “Misli plavo”. Nova fabrika u Čatanugi, Teksas – SAD, koja je otvorena 24. Maja 2011 je jedna od “najzelenijih” automobilskih fabrika na svetu.\nTags:MoMAMuzej savremene umetnostiVolkswagen


Bajden se dogovorio sa svojom desnom rukom u Ervopi, Brisel i Vašington imaju nove planove za Balkan! - alo.rs\nAUTOR: Tanjug; D.K. DATUM I VREME: 06.03.2021. 07:56\nDžo Bajden, Foto: EPA/ Anna Moneymaker\nBajden je u telefonskom razgovoru sa fon der Lajen naglasio da podržava Evropsku uniju i da je posvećen poboljšanju i oživljavanju partnerstva između SAD i EU, navodi se u saopštenju iz Bele kuće i dodaje da su se lideri saglasili da četiri meseca suspenduju tarife povezane sa sporovima u Svetskoj trgovinskog organizaciji i da rade na njihovom rešavanju, prenosi Glas Amerike.\n"Lideri su razgovarali o značaju bliske saradnje SAD i EU na suzbijanju pandemije Kovida 19 i jačanju bezbednosti globalng zdravlja, postizanju održivog globalnog ekonomskog oporavka, rešavanju klimatskih promena i snaženju demokratije. Takođe su se saglasili da se koordinišu u pogledu pitanja od zajedničkog interesa, među kojima su Kina, Rusija, Belorusija, Ukrajina i Zapadni Balkan", zaključuje se u saopštenju.\nUrsula von der Lejen, Ursula gon der Lejen, , Foto: EPA/Francisco Seco\nBajden je od preuzimanja dužnosti predsednika najavio obnavljanje odnosa sa evropskim partnerima i povratak multilateralnoj diplomatiji.\nU nedavnom intervjuu za Glas Amerike, zamenica pomoćnika američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Moli Montgomeri poručila je su Sjedinjene Države posvećene saradnji sa Evropskom unijom, naročito kada je reč o dijalogu Beograda i Prištine.\nPredsednik Srbije dao intervju o kojem bruji region: Uz dogovor tri naroda sve može da se promeni\nDAN D ZA OBRAČUN SA MAFIJOM Danas se održava istorijska sednica Saveza za nacionalnu bezbednost\nRaspoređivanje ruskih snaga NAJVEĆE U ISTORIJI - 150.000 naoružanih "Kozaka" samo čeka Putinov mig i kreće\nHoće da sravne rusku ambasadu sa zemljom!\nNemačka u sve većem problemu, postoji samo jedan izlat, ali je potrebna ŽRTVA!\nZvezda podelila nagrade najvernijim članovima\nStarleta nasrnula na zadrugarku i otkinula joj pola kose, javnost je bila zgrožena zapomaganjem učesnice!\nAleksandra Subotić pokazala kakav odnos ima s ocem i zapušila usta svima, prizor dede i unuke će vas raznežiti (FOTO)\nPredrag Kon: Zakasnili smo sa donošenjem mera!\nPlava kosa, plave oči, odmah su me prozvali nacistom\nGUBE PODRŠKU MOĆNIH SAVEZNIKA SAD poslale poruku Prištini: Spremite se!\nZUBAR KOD KOJEG DECA DOLAZE BEZ STRAHA Svaki mališan iz Ljiga kojem se izvadi zub, dobije nešto na poklon\nOd naredne nedelje besplatna CarGo usluga do punkta za vakcinaciju


Misle da je Makedonac biće bez srca i mozga samo sa debelim crevom, pa zato dva miliona „rešava stvar“. Ispostaviće se — ne rešava ništa - Balkanska\nMisle da je Makedonac biće bez srca i mozga samo sa debelim crevom, pa zato dva miliona „rešava stvar“. Ispostaviće se — ne rešava ništa\nMisle da je Makedonac biće bez srca i mozga, samo sa debelim crevom pa zato dva miliona „rešava stvar“. Ispostaviće se — ne rešava ništa\n„Zbogom, Makedonijo“! Brutalna akcija Zapada prelazi na sledeću zemlju\nIlustracija Balkanska, Foto: Screenshot\nFoto: Tanjug/AP/Boris Grdanoski\nPanos Kamenos, grčki ministar odbrane, napisao je: „Ko bi mogao da pomisli da u evropskom sistemu vrednosti i demokratiji oni koji ne glasaju po naređenjima bivaju uhapšeni, a poslušni za glasanje dobijaju bonus od dva miliona evra prljavog novca“.\nNa kraju, u poslednjoj etapi, odluka o promeni imena države, naroda i brisanju dela istorije košta toliko: dva miliona evra. Za Amerikance i njihove EU prijatelje — to su smešne pare. Za naše uslove, a s obzirom na važnost donete odluke, ništa spektakularno.\nObavešteni izvori kažu da su neki od osam „preletača“ zahvaljujući kojima je namaknuta većina u skopskom Sobranju prošli bolje, zgrabili veći deo od tog dvomilionskog kolača. Neki su prošli lošije, kupljeni su simboličnim svotama, ali su zato amnestirani. Neće se vraćati u zatvor. Protiv njih će biti obustavljene dalje krivične istrage.\nJeftini vodvilj — vrhunsko delo\nAmerički ambasador u Skoplju demantovao je navode da je sedeo u zgradi parlamenta i dirigovao celim procesom glasanja, ali ne treba da začudi i ako je ta informacija tačna. U referendumsko „preumljenje“ Makedonaca uloženo je daleko više od dva miliona, a Zoran Zaev nije uspeo da završi posao. Ovoga puta ništa nije smelo da se prepusti slučaju.\nNaravno, sa Zapada stižu čestitke. Razni zvaničnici čestitaju, praveći se da nisu pročitali šta je Kamenos napisao. Jeftini vodvilj proglašava se vrhunskim delom. Na tom talasu je i nekoliko telegrama podrške iz Beograda, poslatih pod naslovima kao što su „Putuj, Makedonijo“ ili „Makedonska lekcija za Srbiju“. Zaboravile se kolege, pa propustile da napišu „Putuj, Severna Makedonijo“ i „Severnomakedonska lekcija za Srbiju“.\nMakedonije više neće biti. Neće biti ni Makedonaca. Već Severne Makedonije i Severnomakedonaca. I nemojte se sa tim igrati.\nNagrada — tapšanje po ramenu\nGrci će ozbiljno braniti svoju poziciju, kao i prethodnih decenija, reagovaće na svaku zloupotrebu pojma Makedonija. Vreme će pokazati, i to pre nego što možemo i zamisliti, da Severna Makedonija nigde „ne putuje“, niti da je Srbija očitana bilo kakva „severnomakedonska lekcija“. Zapravo, i pre severnomakedonizacije Makedonci su pristajali na sve što je od njih traženo. Od gluposti poput uspostavljanja diplomatskih odnosa sa Tajvanom, preko ozbiljnih stvari kakvo je implementiranje Ohridskog mirovnog sporazuma, do samoubistvenih, poput sekvencijalne primene „tiranske platforme“, koja se pred našim očima odigrava.\nŠta su time dobili? Tapšanje po ramenu i evropsku perspektivu! Napetost u Makedoniji raste iz godine u godinu, stanovništvo se iseljava, mladi i obrazovani beže tempom koji je čak i za balkanske pojmove zabrinjavajući, ekonomske prilike su teške, socijalni ambijent nezadovoljavajući. Beleži se i latentna radikalizacija islamskog faktora, ne tako očigledna kao na Kosovu i Metohiji, ali ipak postojeća. Poluzvanične informacije su da je dosad u Siriji poginulo oko 30 makedonskih državljana, dok ih se iz DAEŠ-a vratilo sedamdesetak. Nezvanično, ove brojke su nešto veće.\nVeliki udar na naciju\nNa svu tu neizvesnost i nesigurnost, sada treba dodati novo, oštro sukobljavanje oko identitetskog pitanja. Jasno je da većina građana neće prihvatiti severnomakedonsko određenje. Neoliberalizam potcenjuje čoveka. Misli da je to biće bez srca i mozga, samo sa debelim crevom. Zato dva miliona „rešava stvar“. Ispostaviće se — ne rešava ništa. U simulakrumu se može živeti kratko. Nekada ni toliko.\nOvo je veliki udar na Makedonce i makedonsko, to je pitanje dostojanstva i integriteta za svakog pojedinca. Ako na ovo pristanu, onda bi trebalo napisati: „Zbogom, Makedonijo“. U svakom pogledu. I toga su ljudi u Makedoniji svesni.\nSa druge strane, jasno je i da su ljudi na vlasti spremni na sve da posao zbog kog su dovedeni na vlast privedu kraju. Ako predsednik Đorđe Ivanov ne želi da potpiše odluku, oni će ga uhapsiti. Pre toga ekspresno sprovesti proceduru opoziva. Ili će ga istovremeno držati u zatvoru i organizovati impičment. Više nema mere. Sada je sve dozvoljeno, ne postoje nikakve barijere, moralni obziri ili institucionalne brane. Legitimizovana je brutalnost. A kao i u svakoj sličnoj situaciji, akcija će poroditi reakciju. Kako unutar društva, tako i u međunarodnim odnosima u celini. Dešavanja u Makedoniji problematizuju stanje u ovoj zemlji. Ali, istovremeno je stvoren i opasan presedan.\nOdnosi između država počivaju na upoređivanju. Sada, pošto je ovakva brutalnost legitimizovana u Makedoniji, treba očekivati da se primenjuje i dalje.\nKažu u Srbiji: ne kara majka sina što se kladi, već što se vadi. Umesto da se posle „klađenja“ na referendum, kada je ubedljiva većina Makedonaca poslala poruku šta misli o Severnoj Makedoniji, međunarodna zajednica malo zamisli i pokrene novi krug konsultacija, zapadne zemlje su htele da se „vade“. I napravile veliki presedan. Kao i kada su preporučile kosovskim Albancima da jednostrano proglase nezavisnost.\nIma još kandidata za „makedonski presedan“\nZa svega deset godina, kosovski presedan je poslužio kao pravna osnova za slične odluke u Južnoj Osetiji, Abhaziji, Iračkom Kurdistanu, na Krimu i u Kataloniji. Koliko će se tek koristiti makedonski presedan?\nKandidata je onoliko, ne možemo ih ni prebrojati. Jer, više nema veze da li je većina stanovništva izašla na referendum, nema više veze ni ako ne postoji kvalifikovana parlamentarna većina, sve se to može urediti kreativnim tumačenjem propisa i sa dva miliona nečega. Nije bitno ko će se na makedonski presedan prvi pozvati, Kinezi, Rusi, Iranci, Indijci, Turci ili neko šesti, ali se već sada može pretpostaviti da će Amerikanci i Evropljani tada pričati na sav glas kako je to jeftino, bedno i jadno.\nSamo, za takve jadikovke biće kasno. Ako se legitimizacijom brutalnosti dozvoljava stvaranje nove političke realnosti od strane SAD i EU, treba očekivati da se slično ponašaju i ostali akteri.\nIzvor: Sputnjik, Dušan Proroković\nMickoski: Pobedili smo, Gordana Siljanovska Davkova budući predsednik Makedonije!\nČobanin Marjan Trajčev, kandidat za predsednika Makedonije: „Ako vas predam ubijte me, ako vas izdam raskomadajte me i bacite psima!“\nTabla sa nazivom Severna Makedonija stigla na granični prelaz Bogorodica\nDanas zvanično stupila na snagu upotreba novog imena – Severna Makedonija\nZAEV PROMENIO IME A SADA UNIJATI MAKEDONIJU! – Put do konačnog nestanka Makedonije\nTags: MAKEDONIJA, SEVERNA MAKEDONIJA\nRat Nemačke protiv “dizelaša”, dok Angela mulja, isto kao i automobilska industrija\nPucnjava u sinagogi, desetoro mrtvih, napadač vikao “svi ovi Jevreji treba da umru”


Lažne aplikacije obećavaju da će ažururati vaš Android a umesto toga vas bombarduju reklamama - Topličke Vesti | Topličke Vesti\nPretrage poput „Ažuriraj Android P“ rezultiraju ponudom takvih aplikacija, a većina njih tvrdi da mogu da preuzmu i instaliraju Android P, čak i ako proizvođač uređaja nije objavio ažuriranje.\nOcene i utisci korisnika o ovim aplikacijama govore sami za sebe – da je većina korisnika na teži način saznala da je njihova svrha zapravo prikazivanje reklama na njihovim uređajima.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=463313