Quo vadis Italijo? | Evropa | DW | 10.12.2012\nNakon što je italijanski premijer Mario Monti najavio ostavku, njegov prethodnik Silvio Berlusconi izjavio je da ulazi u utrku za novog šefa vlade. Šta to znači za demokratiju u Italiji?\n"Berlusconi je ponovo izronio i sada želi da nas baci pet godina unazad". Ovo su riječi Piera Ferdinanda Casinija, predsjedavajućeg italijanskih demohrišćana. On je kao politički konkurent očekivano reagovao na Berlusconijevu najavu ponovne kandidature za premijera Italije. Pri tome su Italijani podnijeli velike žrtve da bi spriječili razvoj situacije kakav je imala Grčka, rekao je šef italijanskih demohrišćana za državnu televiziju.\nMario Monti najavio ostavku\nTokom vikenda je ponovo došlo do izmjena na italijanskoj političkoj sceni. Premijer Mario Monti, koji je bez pripadnosti političkoj partiji već 13 mjeseci bio na čelu tehničke vlade, smatra da ga je Berlusconijeva partija "Popolo della Libertà" (PdL) ostavila na cjedilu. Oni su mu u oba doma parlamenta uskratili povjerenje. Sada Monti želi da podnese ostavku i to odmah nakon što se usvoji važan zakon koji se odnosi na budžet i garanciju njegove stabilnosti. To bi se moglo desiti pred Božićne praznike, tako da bi novi izbori bili mogući tek u februaru ili martu 2013.\nSvi analitičari se međutim slažu da je malo vjerovatno da bi 76-godišnji Berlusconi peti put mogao postati premijer. Istraživanja javnog mnijenja pokazuju da bi on sa 15% glasova bio tek iza Piera Luigija Bersana iz hrišćansko-socijalne partije "Partito Democratico" (PD). Bersani bi osvojio duplo više glasova. Rudolfu Lillu, istoričaru iz Kelna i ekspertu za Italiju se Berlusconijeva namjera da se ponovo kandiduje za premijera čini iracionalna. "To mu neće uspjeti s obzirom na to šta je sve loše uradio u zemlji i šta se u međuvremenu popravilo u Italiji". Berlusconi je doduše još uvijek u stanju da fascinira dio članova svoje stranke ali njegova era je okončana, vjeruje Lill.\nRazličita poimanja demokratije\nItalijanski parlament: glasanje o povjerenju vladi u decembru 2012.\nUmjereno-lijeva partija PD održala je jednu vrstu probe - svojevrsne predizbore, na kojima su učestvovali milioni ljudi i gdje je Bersani izašao kao apsolutni pobjednik. U Berlusconijevoj partiji su predizbori ometani unutarstranačkim borbama, koje je na kraju izazvao sam Belusconi, koji se na kraju proglasio apsolutnim pobjednikom. Rudolf Lill, istoričar iz Kelna je upoređujući ove dvije partije izjavio: "Umjereno-lijeva partija sa Bersanijem na čelu je demokratski struktuirana dok je Berlusconijeva 'Popolo della Libertà' strukturirana autoritarno.\nBerlusconi je svoju Slobodarsku partiju prije nekoliko godina sam osnovao i njome predsjedava. Sada je koristi kao odskočnu dasku u izbornoj kampanji. Sada eksperti očekuju populističku izbornu kampanju Berlusconijeve medijske mašinerije. Ali mnogi drugi italijanski političari odavno su pretekli italijanskog multimilijardera. Njemački istoričar Lill smatra Bersanija, koji rado puši cigarilose i koristi originalne metafore, dobrim nasljednikom Marija Montija. Ali dok on ne dođe na vlast, Italiji prijeti paraliza. Do novih izbora Italiju bi mogli potresti neredi i politički nemiri.\nAutor: Jansen, Klaus / Jasmina Rose\nTagovi Italija, Berluskoni, Berlusconi, izbori


Visinometri - Najlepši dečiji stikeri za zid i tapete - Stikerlab - Dambo visinometar\nPočetna strana » Visinometri » Dambo visinometar\nPrelep visinometar-rastometar za sobu vaših mališana u dimenziji 150x50cm sa motivima preslatkog slona Damba. Na zabavan način pratite kako vaši mališani rastu a ujedno im dekorišite sobu Stikerlab visinometrima.\nTagovi:Dambo, slon, dumbo


Slađana Milinković Magister linguae artis\nKlasični filolog, književni i stručni prevodilac, predavač, istraživač i\nstalni sudski tumač za latinski jezik\n2015. godine objavila je novo III prepravljeno i dopunjeno izdanje rečnika OMNIBUS – kao samostalni projekat, namenjen svim đacima gimnazija i srednjih stručnih škola, čiji je sadržaj leksikografske građe usklađen sa planom i programom koji propisuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije. Nakon decenije postojanja, iz ovog su rečnika očišćene štamparske, gramatičke i ostale naknadno uočene greške koje se opstale isključivo s razloga odluke prethodnog izdavača da II izdanje objavi bez mogućnosti prethodnog pregleda.\nOvaj rečnik je prerađeno novo izdanje prvog savremenog Standardnog latinskog-srpskog, srpsko-latinskog rečnika, jer je srpski pojmovnik na kraju priručnika zamenjen srpsko-latinskim rečnikom. Osim toga, standardni školski vokabular latinskog jezika obogaćen je odrednicama iz medicine, veterine, biologije i pravnih nauka ali i dodatno osavremenjen rečima novolatinskog jezika, kao odgovor savremenom pristupu metodici nastave latinskog jezika, te motivacija za dodatni rad i približavanje klasičnih sadržaja savremenom shvatanju nastave stranih jezika.\nSlađana Milinković je jedan od osnivača, a od 2018. godine i predsednik Udruženja stalnih sudskih prevodilaca i tumača Srbije. Kao urednik i jedan od autora potpisuje Višejezični leksikon pravnih i ekonomskih termina, vodič za sudske prevodioce i ostale nepravne struke na 6 jezika: engleskom, nemačkom, italijanskom, grčkom, ruskom i mađarskom jeziku.\nTokom protekle dve decenije sarađivala je sa velikim medijskim kućama, uglednim univerzitetima u zemlji i inostranstvu, renomiranim srednjim školama, velikim izdavačkim kućama i mnogobrojnim književnim časopisima.\nSarađivala je sa naučno-istraživačkom stanicom Petnica, na naučnim projektima za Maticu srpsku i Arhiv Vojvodine. Stalni je saradnik književnih časopisa: Pismo, Koraci, Stanje stvari, i član nekoliko uglednih prevodilačkih udruženja u zemlji (Udruženja naučnih i stručnih prevodilaca Srbije, Registar stalnih sudskih tumača od 2010, Udruženje književnih prevodilaca Srbije od 2004, Srpska asocijacija za klasične studije od 2000.) i inostranstvu (Proz.com community since 2010, Translatorsbase.com since 2007).\nKao član tročlanog tima Slađana Milinković je sarađivala na sastavljanju prvog savremenenog standardnog latinsko-srpskog rečnika, a 2009.godine na čelu tima klasičara potpisuje prvi dvosmerni latinsko-srpski, srpsko-latinski rečnik, prvi put objavljen kod nas.\nSlađana Milinković potpisuje pedesetak bibliografskih jedinica među kojima su prevodi, esejistički pasaži, stručne redakture, kao i knjige dvojezično objavljeniih prevoda sa latinskog i grčkog jezika, autorska dela i prevodi sa engleskog i italijanskog jezika. Sarađivala je sa nekoliko izdavačkih preduzeća, među kojima su Stylos, Službeni glasnik, Akademska knjiga, i Trio.


Huawei P Smart 2019 - 3GB/64GB/OC/13+2+8mpix/dual-sim - Limundo.com\nTrenutna ponuda: 9.498 RSD\n9.498 RSD minimum Dozvoljen je samo unos celih brojeva\n9 dana, 11 sati 30.01.2022. u 11:17 0 ponuda\nCena: 9.499 RSD\n1.426 pozitivnih ocena\nStanje telefona je prikazano na slikama.\nKao nov, bez tragova korišćenja.\nTelefon je potpuno ispravan, radi besprekorno, baterija odlicna, dual-sim, oba slota su sim free.\nU pitanju je verzija sa 3GB RAM i 64GB interne memorije, Kirin 710 octa-core procesor, glavna dual-kamera 13+2mpix, selfi kamera 8mpix, Android 10, otisak prsta, itd.\nTelefon se prodaje bez punjaca i druge opreme.\nPitanje vezano za predmet: Huawei P Smart 2019 - 3GB/64GB/OC/13+2+8mpix/dual-sim.


Miloš Vučević na Krfu sa predsednikom Grčke | Radio Delta 89.5\nMiloš Vučević na Krfu sa predsednikom Grčke\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević susreo se danas na Krfu sa predsednikom Grčke Prokopisom Pavlopulosom, i tom prilikom istakao da će prijateljske veze i saradnja dveju zemalja biti unapređene i budućim bratimljenjem Novog Sada i Krfa.\nNa ceremoniji koja je organizovana u čast proglašenja grčkog predsednika Prokopisa Pavlopulosa za počasnog građanina opštine Krf, gradonačelnik Novog Sada koji sa delegacijom grada boravi u poseti Krfu, povodom obeležavanja prisajedinjenja Jonskih ostrva Grčkoj 21. maja 1864. godine, imao je susrete i sa brojnim predstavnicima političkog i privrednog života Grčke, i opštine Krf.\nNovi Sad i Krf su na korak do potpisivanja Sporazuma o prijateljskoj saradnji, i to bi uskoro trebalo da bude ozvaničeno u Novom Sadu, istakli su prilikom razgovora gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i gradonačelnik Krfa Konstantin Nikolouzos. Osim razvijanja saradnje u oblasti turizma i kulturnih, umetničkih i sportiskih sadržaja, Novi Sad i Krf će zajedno organizovati programe koji će doprineti očuvanju sećanja na istorijske događaje koji su povezali dva naroda, na boravak srpske vojske na Krfu i Petrovaradinsku bitku kod Novog Sada.\nPrethodni članakBratislav Gašić od sutra na čelu BIA\nSledeći članakTeška nesreća kod Apatina, poginuo mladić\nMaksimalna kazna zatvora za ubicu iz Veternika


Vesti online / Sport / Fudbal / Barselona hoće Moratu na pozajmicu\nAlvaro Morata, bivši fudbaler Real Madrida\nMorata je u drugom planu kod menadžera Mauricija Sarija i Barselona mu nudi da dođe na pozajmicu od januara, ali da i u tom klubu bude rezervna opcija nedodirljivom Luisu Suarezu.\nŠpanski fudbaler trenutno je van forme, zato prednost ima Olivije Žiru, pa bi mogao da razmisli o povratku u Španiju.\nBarselona planira i da stavi otkupnu klauzulu za Moratu koja ne bi bila jeftina, pre svega jer ga je Čelsi prošle godine platio Realu 80 miliona evra.\nFUDBAL Esijen se vraća se fudbalu u dvostrukoj ulozi


MUŽLJANCI UKAZALI GOSTOPRIMSTVO SVIM LJUBITELJIMA DOBRE HRANE – Zrenjanin\n02/03/2022 07/03/2022 List Zrenjanin\nNastavak festivalske atmosfere\nProteklog vikenda tradicionalno je deseti put održan Festival čvaraka, na sportkom centru „Lehel” u Mužlji. Posetioci su mogli da probaju i rakiju jer je prvi put uvrštena ponuda ovog pića u okviru manifestacije.\nDomaćini su bili članovi Udruženja porodičnih gazdinstava „Klaster Fokus”, nekoliko civilnih organizacija i Savet Mesne zajednice Mužlja. Cilj je bio da se predstavi seoski i salaški turizam, bogata trpeza i sve što žitelji ovog mesta pažljivo čuvaju od davnina do danas.\nNAJ-ČVARAK NAPRAVILI PERLEŽANI\nOdržano je i takmičenje u pravljenju čvaraka za koje se prijavilo oko 25 ekipa iz cele Vojvodine. Žiri je ocenjivao ukus, izgled, ali i dekoraciju posluženja. Pobeda u kategoriji najukusniji čavarak je pripala ekipi iz Perleza. Udruženje ljubitelja vina „Sveti Martin” iz Mužlje je osvojilo prvu nagradu u kategoriji posluženja jela.\nPored raznovrsnih slanih i slatkih đakonija, posetici su mogli da uživaju u piću.\n– U okviru ovogodišnje jubilarne manifestacije, prvi put je održan i Festival rakije koji je bio takmičarskog karaktera. Oko dvadesetak učesnika je na licu mesta predalo uzorke svojih domaćih rakija od 0,5 litara. Prema oceni žirija, najbolju rakiju je ispekao Zoltan Makai iz Mužlje. Blizu sedam hiljada posetilaca je moglo da uživa u zimskim đakonijama – rekao je Tivadar Borbelj, član Saveta Mesne zajednice.\nSvečanom otvaranju su prisustvovali gradonačelnik Simo Salapura, potpredsednica Skupštine Srbije Elvira Kovač i predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor.\nNEGOVANJE KULTURE I OBIČAJA\nGradonačelnik Simo Salapura je pohvalio organizatore.\n– Na ovaj način negujemo kulturu starih običaja, sećamo ih se, ali gradimo i dobre međunacionalne odnose i negujemo multikulturalnost i multinacionalnost naše sredine. Ovakvi događaji reprezentuju naš grad. Veoma nam je drago to što gotovo svako naseljeno mesto u Zrenjaninu ima neku svoju specifičnost i manifestaciju – kazao je gradonačelnik.\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine je pohvalio organizatore. – Izuzetno sam radostan zbog toga što sam danas ovde, što sam od deset dosadašnjih manifestacija možda samo dve propustio. Veoma rado dolazim u Mužlju. Ova manifestacija ima zajedničkog imenitelja, a to su otvorenost, raspoloženje, radost. Izuzetno sam zadovoljan što je Mužlja zajednica koja je u prethodnih deset godina pokazala neverovatnu energiju života.\nPokazala je sposobnost da revitalizuje iskustva i vrednosti koje ima i to sigurno doprinosi ne samo kvalitetu života u Mužlji, već i Zrenjaninu i kompletnom okruženju – rekao je Ištvan Pastor i izrazo nadu pred okupljenima da se i naredne godine sretnu.\nErvin Palatinuš, predsednik Saveta Mesne zajednice „Mužlja” je istakao značaj događaja ovog tipa.\n– Ako ovu manifestaciju uspemo da održavamo u kontinuitetu, Mužlja će da ostane Mužlja i to je najvažnija stvar. Želimo da prenesemo sledećim generacijama kako se živelo ovde, kako su živeli naši dedovi i kako su stvarali jedinstvo. Na nama je da nastavimo to da činimo – istakao je Palatinuš.\nDomaćini su zajedno sa najmlađim meštanima, mladim bičevaocima i različitim organizacijama i udruženjima, čuvajući i negujući tradiciju ovdašnjih meštana, od centra naselja u tradicionalnim maskama i uz pratnju muzičara „ispratili” ovogodišnju zimu.\nSvi oni koji su bili u prilici da posete ovaj festival imali su mogućnost da probaju čvarke i da ih kupe, kao i kobasice, mekike i ostale domaće proizvode.\n← TOTALNA ŠTETA NIJE SPREČILA DRAGIŠU ŽIVKOVIĆA DA SE VRATI VINOGRADARSTVU\nNOVO U GRADU: Kante za odlaganje zaštitnih maski! →


Najava za medije za 18.11.2020. Rafinerija nafte Pančevo | Predsednik Republike Srbije\n17.11.2020. - 14:16\nNajava za medije za 18.11.2020. Rafinerija nafte Pančevo\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće svečanosti povodom početka rada postrojenja „Duboka prerada“, ključnog projekta druge faze modernizacije Rafinerije nafte u Pančevu, u sredu 18. novembra 2020. godine, u 12.00 časova.\nAkreditacije su obavezne i molimo vas da neophodne podatke (ime i prezime člana redakcije, broj lične karte, zanimanje i kontakt telefon) dostavite na mejl: press@nis.eu, najkasnije do srede, 18. novembra 2020. godine do 08:00 časova.\nZa novinare iz Beograda obezbeđen je prevoz do Rafinerije nafte Pančevo, kao i povratak. Polazak novinarskih ekipa do Rafinerije nafte u Pančevu zakazan je za sredu, 18. novembar 2020. godine najkasnije u 10.00 časova ispred Poslovnog centra NIS-a u Beogradu (Ulica Vladimira Popovića).\nNovinarske ekipe koje dolaze sopstvenim prevozom treba da budu na Kapiji 1 Rafinerije nafte u Pančevu u sredu, 18. novembra 2020. godine najkasnije do 11.00 časova.\nNeophodno je da svaki član ekipe nosi zaštitnu opremu (masku).\nIgor Jovanović, 064/8453215\nMarija Lazarević 064/8881725\nAleksandar Zagorac 066/8252-041\nBeograd, 17. novembar 2020. godine\nNajava za medije 17 11 2020 - Rafinerija nafte u Pančevu.pdf


Biomasa – Eko Toplane Banja Luka\nKorištenje biomase u vidu drvne sječke ispunjava standarde Energetske zajednice, koja je definisala pojam energetske suverenosti gradova kroz tri faktora. Preciznije, toplana na biomasu osigurava lokalnoj zajednici energetsku bezbjednost (ne zavisi od uvoza i čestih promjena cijena fosilnih goriva na inostranim tržištima, a drvo kao energent uvijek je dostupno), samoodrživost (drvna biomasa je domaći proizvod) i finansijsku sigurnost (novac ostaje u lokalnoj zajednici).\nDrvna biomasa predstavlja svu šumsku drvnu masu (stablo, krošnje, grane i grančice), drvne ostatke nastale iz prerade drveta, kao i sve ostale vrste drvnog otpada (otpad nastao prilikom uređenja parkova, ostaci čišćenja vodotokova i trasa dalekovoda, ostaci nastali usljed održavanja zelenih površina, hortikulturnih radova…). Drvna biomasa je jedan od najstarijih izvora, a ujedno i obnovljivi izvor energije.\nDrvo je domaći resurs\nBiomasa je domaći resurs, čime je obezbijeđena finansijska sigurnost i samoodrživost (novac ostaje unutar lokalne zajednice, nema troškova uvoza), kao i značajne uštede lokalne zajednice (drvni sortiment je jeftiniji, a cijene stabilnije u odnosu na nestabilno tržište i visoke cijene uvoznih fosilnih goriva). Korištenjem domaćeg resursa, razvija se tržište biomase kroz iskorištavanje različitih drvnih otpada koji su do sada bili neiskorišteni, a samim tim otvaraju se i nova radna mjesta.\nZašto drvna sječka?\nKorištenje fosilnih goriva iziskuje ogromne troškove lokalne zajednice, novac odlazi u inostranstvo, a uvozi se skupi energent. Grijanjem na drvnu sječku, troškovi nabavke energenta su manji, tako da cijena toplotne energije ostaje stabilnija u poređenju sa energijom dobijenom koristeći fosilna goriva ili električnu energiju.\nPrincip održivog upravljanja šumama – planska sječa\nKorištenje drvne biomase za proizvodnju energije ne predstavlja povećanje intenziteta sječe šuma radi proizvodnje energije, već prikupljanje ostataka iz šume, kao i namjensku sječu određenih tipova stabala slabijeg kvaliteta i to, isključivo u obimu koji neće narušiti prirodne procese i stabilnost šumskih ekosistema. Poštujući princip održivog upravljanja šumama, ovaj način proizvodnje energije nema negativnog uticaja na životnu sredinu, prekomjernu emisiju zagađujućih materija, kao ni povećanje posljedica klimatskih promjena.


Bonus bez uslova na poklon od kladionice Meridian - za idealan start Serije A i Bundeslige | LovaLova\nBonus bez uslova na poklon od kladionice Meridian – za idealan start Serije A i Bundeslige\n19. septembra 2020. nebojsa.studio24 Sport\nNova sezona 2020/21 Bundeslige zvanično je počela juče, utakmicom Bajern Minhena i Šalkea, a danas će se odigrati i preostali mečevi u okviru prvog kola jedne od najjačih svetskih liga.\nTakođe, startuje i Serija A, pa je pred vama odličan povod da stavite opklade na svoje favorite i omiljene evropske klubove u kladionici Meridian.\nSjajna vest je i ta da sve nove igrače koji se registruju na sajtu meridianbet.rs očekuje i BONUS dobrodošlice – 1.000 RSD bez uslova, a pruža vam se i prilika da učestvujete u TOP PETARDA takmičenju koje vam može doneti vredne nagrade. Više od tome saznajte na OVOM LINKU.\nEkipa koja je prednjačila u dominaciji na svim takmičenjima prošle sezone bez ikakve sumnje je Bajern Minhen. Ali, tu su i drugi nemački klubovi koji svake godine pretenduju na titulu – bilo na evropskoj sceni, bilo u Bundesligi ili Kupu Nemačke.\nNa prvom mestu, to je Borusija Dortmund, kao aktuelni vicešampion Bundeslige. Iz tih razloga, Dortmund ćemo ponovo gledati u novoj sezoni Lige šampiona.\nSve u svemu, derbi meč Borusija Dortmund – Menhengladbah mnogo obećava za početak nove sezone Bundeslige. Utakmica se igra danas, sa početkom u 18:30 na Signal Iduna parku u Dortmundu.


[es] - Šta je Web portal?\n28.08.2003. Izrada sajta.\n16.09.2003. Web portal\n06.04.2004. Oglasna mesta ???\nŠta je Web portal?\n[es] :: E-Marketing :: Šta je Web portal?\n[ Pregleda: 36018 | Odgovora: 36 ] > FB > Twit\nŠta je Web portal? 17.11.2002. u 11:11 - pre 237 meseci\nNeverovatno je koliko se koristi izraz portal za sve i svašta. Hajde onda da na ovom mestu probamo da definišemo šta je to što neverovatan broj osoba koristi kao termin, a u stvari nema čistu pretstavu o tome šta je to?\nDakle, po vašem mišljenju šta je Web portal, i da li toga ima kod nas?\nRe: Šta je Web portal? 17.11.2002. u 13:15 - pre 237 meseci\nWeb Portal - web site koji plasira informacije i pruza mnoge, uglavnom besplatne servise krajnjim korisnicima, sve to u cilju informisanja, druzenja, zabave, komunikacije medju ljudima itd....\nWeb portala ima kod nas. Na primer www.serbiancafe.com\nili hrvatski www.monitor.hr\nRe: Šta je Web portal? 18.11.2002. u 02:46 - pre 237 meseci\nBas hoces da navuces gnev naseg "jedinog" portala :)\nMislim da se ne moze dati precizna definicija sta je Web portal, ali moglo bi se reci da postoje opsti i specijalizovani portali. Opsti portali su sajtovi na kojima se obicno nalazi direktorijum sajtova, dnevne vesti, puno azurnih informacija (vremenska prognoza, kursevi, ...), razni servisi, forumi, ... Mnogo toga jos mogu da sadrze i ne sadrze opsti portali. Specijalizovani portali su nesto slicno, samo sto je sve sto nude vezano za neku konkretnu temu i uglavnom pokusavaju da temu kojom se bave pokriju u potpunosti.\nKod nas svakako ima portala. Mozda jos uvek nema puno velikih portala, ali vremenom ce ih biti sve vise a postojeci ce biti sve razvijeniji. Gore navedeni SerbianCafe je dobar primer opsteg portala. Primer specijalizovanog portala (u razvoju) je recimo www.economy.co.yu.\nRe: Šta je Web portal? 18.11.2002. u 08:40 - pre 237 meseci\nPortal je mesto na Internetu (webu) odakle postoji mogućnost počinjanja bilo koje online aktivnosti korisnika. Postoje generalni, idustrijski (vertikalni portali - vortali) i tematski portali.\nZa razliku od nekog sajta koji po definiciji može imati jednu ili više Web stranica koje su međusobno povezane linkovima, portal (kapija) mora u startu imati osobinu da se bilo koja aktivnost (novine, email, forumi, chat, oglasi, pretrazivanje, personalizacija... pogledajte yahoo) može obaviti u punoj meri. To znaci da kada sajt ima sve moguće tehničke aspekte, a nema dovoljno oglasa, osoba na chatu, tj. ne postoji dovoljna aktivnost posetilaca i količina sadrzaja na sajtu, to je samo sajt, a ne portal.\nGeneralni portal može biti globalni, internacionalni, nacionalni, regionalni... U našem slučaju Serbiancafe i Krstarica pokušavaju da dođu u situaciju da postanu nacionalni portali. Pretraživač.com je takođe bio u trci, ali g. Marjanović je u međuvremenu shvatio da je to ipak suviše ulaganja sredstava za trenutno veoma male efekte\nIndustrijski portal ili vortal predstavlja portal preko kojeg se može ostvariti bilo koja online aktivnost u nekoj industrijskoj grani. To znači da npr. u slučaju zdravstva, medicinski portal se obraća korisnicima od nabavljača stolica za zubare, do naučnika koji pronalaze članke na temu novih vrsta operacija moždane kore :) I vortali se mogu deliti po geografskoj osnovi kao i generalni portali.\nTematski portali, kako im ime kaže mogu biti npr. za internet marketing, web dizajn, php...\nOsnovni razlog zašto mnogi proglašavaju svoj sajt portalom je činjenica da ne poznaju potrebu da sajt ima puno korisnika i sadržaja da bi bio portal, kao što rekoh, pored tehničkih predispozicija. Jer, složićete se, šta je problem tehnički napraviti portal? Možda je malo teže napraviti dobru personalizaciju i sistem raznorodnih pristupa jednog korisnika?\nRe: Šta je Web portal? 18.11.2002. u 09:39 - pre 237 meseci\nPo meni portal je gomila raznih dzidza-bidza na kom svako po defaultu moze nesto naci za sebe. Ja recimo te generalne portale ne volim. Takodje cinjenica je da takva mjesta relativno brzo propadaju. Na srpskom govornom podrucju odrzala su se samo dva - Krstarica i SerbianCafe. Licno mislim da infrastruktura na portalu nije toliko vazna koliko je vazan sadrzaj. Uglavnom za portal je potreban tim kreativnih ljudi koji svakodnevno osvjezuju sadrzaj temama zanimljivim za posjetioce. Zarada se svodi na banere, a ako se u uzme obzir razvijenost domaceg e-marketinga, vrlo je tesko naci sponzore. Znaci pored urednika sajta, potreban je i tim menadzera, a oko se uz to racunaju dizajneri, programeri, sys admini za jedan profesionalni portal dobije se ugrubo cifra od\n15-20 angazovanih ljudi sto je veoma velika cifra u odnosu na zaradu od reklama. O sistemima naplate sadrzaja se ne smije ni razmisljati, jeli ko ce u Srbiji i kako ce (ako uzmemo u obzir da ne postoji CC placanje) platiti Internet sadrzaj. I da li je taj sadrzaj vrijedan toga.\nMislim da industrijski portali mogu veoma fino poslovati. Oblasti je gomila: madicina (gledao sam prije par mjeseci cini mi se PlivaZdravlje - plivini portal o medicini), djeciji portal, biznis i ekonomija, auto-moto-tuninig (mada su u ovoj oblasti rijetki svjetli primjeri), sport, kompjutere, kulinarstvo, i jos mnogo toga - to je prvih par sto mi "pade na pamet".\nRe: Šta je Web portal? 18.11.2002. u 09:50 - pre 237 meseci\n"Osnovni razlog zašto mnogi proglašavaju svoj sajt portalom je činjenica da ne poznaju potrebu da sajt ima puno korisnika i sadržaja da bi bio portal, kao što rekoh, pored tehničkih predispozicija."\nMislis da ne poznaju? Mnogo si brate "strog", ljudi se ipak trude.\n"Jer, složićete se, šta je problem tehnički napraviti portal?"\nUmes li ti?\nRe: Šta je Web portal? 18.11.2002. u 10:36 - pre 237 meseci\nAko se sajt proglasi portalom, trebalo bi da ima njegove karakteristike. Ovako se i dešava da svako kome padne na pamet, svoj sajt proglasi portalom. To je razlog zašto pravim razliku između klasičnih sajtova i portala. Imati portal nije mala stvar, kako i Mungos kaže.\nDa li ja umem da napravim portal? Ja nisam programer Znam da osmislim kvalitetnu mogućnost kreiranja portala za koji neko mora da zalegne sredstvima da bi organizovao aktivnosti i sadržaje na zadovoljavajućem nivou.\nŠto se tiče same izrade, pa na samom ES-u postoji nekoliko desetina firmi i pojedinaca koji bi to napravili manje ili više dobro\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 00:05 - pre 237 meseci\nMlo mi je nejasna Varagiceva definicija, ako je portal orjentisan kakorisniku (na taj nacin sto mu omogucuje da ga podesi i prilagodi svojim potrebama) kakve veze ima ko su drugi korisnici portala i koliko ih ima.\nZar nije osnovna stvrha portala da korisniku sluzi kao mesto odakle ce otici na druga mesta gde se nalaze informacije koje su mu potrebne? Ta mesta mogu biti na sajtu portala ali i van njega.\nPo meni pored prilagodjenja korisniku, scenografija koriscenja portala je sledeca: dodjes, zatris odredjene informacije i dobijes gomilu linkova vezanih za to sto te zanima...\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 02:22 - pre 237 meseci\nOvo sa brojem posetilaca je malo diskutabilno, tj. mislim da je Dragan tu delimicno u pravu. Kao sto broker rece, sto bi nekog posetioca zanimali drugi posetioci sajta - dodje, dobije informacije koje trazi i ode zadovoljan; sajt je imao svoju funkciju bez obzira da li je ovaj posetilac bio jedini posetilac u toku citavog dana. Sa druge strane, posetilac koji dodje i usmeri se na chat, diskusije, koji zeli da pogleda komentare na neki dogadjaj, ocene nekog filma, neku top listu ili bilo sta slicno, ostace uskracen ako sajt nema veci broj korisnika (jer ovi servisi zavise bas od broja korisnika). U ovom drugom slucaju sajt nije dorastao ulozi portala bas zbog posecenosti.\nLjudi proglasavaju svoj sajt portalom ne samo iz neznanja, vec iz jos nekih razloga. Jedan od glavnih razloga je cesta potreba za kategorizacijom sajta koja se namece u raznim situacijama. A kako kategorizovati sajt koji je zamisljen kao portal, projektovan kao portal i trudi se da postane portal - ali jos nije pravi portal (po broju posetilaca, pa i po razvijenosti)? Tesko je u par reci opisati ovakav sajt - ne mozete reci "sajt o svemu i svacemu, a bice portal jednog dana".\nGore sam upotrebio izraz "portal u razvoju" jer mislim da je ipak najbitnije da je neki sajt zamisljen i projektovan kao portal, a da ce svoju punu funkcionalnost dostici ako postigne dovoljnu posecenost.\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 09:05 - pre 237 meseci\nUpravo je Dacha odgovorio zašto za portal vezujem posećenost. Ako se pod portalom podrazumeva sajt odakle se može započeti bilo koja aktivnost korisnika, sajt mora da ima delove koji isključivo zavise od dnevne posećenosti, kako ih je i Dacha naveo.\nPo mom mišljenju, za portal je potrebno da ima sve interaktivne delove sajta kao sto je primer chat i forum servisa. Praktično nema sajta ovog tipa koji ne dodaje ovakve delova, kao i oglase i sl. Razlog za to je jednostavan - ovi delovi sajta, kada je velika posećenost, dodatno je uvećavaju.\nI ovo ima veze s korisničkim aspektom, jer samo pronalaženje nekih podataka radi pretraživač, a kod interaktivnih servisa (naročito chat) tačno se vidi posećenost i od nje zavisi zadovoljstvo korisnika.\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 09:16 - pre 237 meseci\nMislim da je mnogo mudriji poslovni potez da sto vise sadrzaja za koji pretpostavis da su od interesa potencijalnim posetiocima generises i smestas unutar portala, iz jednostavnog razloga sto tvoja zarada (reklame. affilate, on-line kupovine itd.) direktno zavisi od boravka posetioca unutar portala. "traffic is all".\nZa ovako nesto bitna su istrazivanja potreba i navika posetilaca.\nKako se sadrzaj ne generise automatski, prema profilu svako pojedinacnog posetioca, dolazi do "osrednjavanja" pa dobijamo mesta gde preovladavaju MP3, seks, vesti, horoskopi itd. Kod portala opste namene naravno.\nTime dolazimo do pitanja da li je za uspesnu realizaciju ideje o portalu presudno programersko umece (koje je svakako neophodno) ili razvijen sistem obezbedjivanja sadrzaja od interesa posetiocima i naravno promocija.\nMislim da je za uspeh ovakvog posla neophodan harmonicno ukomponovan tim uz jak menadzmen koji zna sta hoce i kako to da postigne. I sredstva za pocetak posla.\nVec sam pisao na ovom forumu da "jedini domaci portal" opsluzuje tim od bar 20 ljudi od kojih 2/3 radi na sadrzaju.\nPoucan primer se nalazi na www.portal.co.yu\nMomak je to sjano gurao nekih 6 meseci a onda je izgubio dah.\nZadnja vest je iz maja.\nPotpuno cyber pricu slusao sam od prof. Starcevica. Tema je bio portal na koji se prijavite i izrazite svoje zelje za sadrzajem a on onda pusta parcice softvera (portleti se zovu ili tako nekako) koji rove po web-u i skupljau sadrzaje koje vam serviraju. U tehnicki deo kojim je predavanje obilovalo nisam ulazio ali me totalno oborila s' nogu prica o mesto koje je potpuno prilagodjeno mojim zeljam i potrebama.\nTakav bi portal zeleo.\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 13:34 - pre 237 meseci\nSlažem se s Mićom da je veoma bitno imati saobraćaj unutar portala. S tog aspekta priča o portalu koji po Webu skuplja sadržaje s jedne strane može biti personalizovani pretraživač kao što je www.24sata.com, a ako se takvi sadržaji nalaze unutar samog portala, onda ovde imamo problem kršenja autorskih prava.\nAko vi nečiji sadržaj bez dozvole prikazujete na sopstvenim stranicama, to je čisto kršenje autorskih prava. Da li možda Yahoo ne plaća svim novinama koje predstavlja u svom news delu sajta? Zna se da je Yahoo nedavno platio silne pare za šire korišćenje Google-ovog pretraživačkog mehanizma.\nZna se da je na Zapadu vlasništvo sve, a tako bi trebalo da bude i kod nas. Ne zbog stranih firmi, nego zbog zaštite domaćih interesa autorskih prava. Iz tog ugla, priča o pukom preuzimanju sadržaja s Interneta sigurno nije OK.\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 13:47 - pre 237 meseci\nDefinitivno nije OK.\nNa taj aspekt sam upozorio i prof. Starcevica koji na zalost nije imao kompletan odgovor i za pitanja autorskih prava me uputio na prof. Drakulic.\nTreba uzeti u obizr da je covek prvenstveno tehnicki orijentisan.\nOno u cemu smo se slozili je da se verovatno radi o varijanti kad vlasnici portala sklapaju ugovore sa firmama koje generisu sadrzaje potencijalno interesantne posetiocima portala (recimo vesti, vremenske prognoze) a posetilac bira koji tip sadrzaja i iz kog izvora zeli da mu se servira.\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 14:47 - pre 237 meseci\nNe treba zaboraviti na par "sitnica" kao sto je velicina investicije\nko moze i ko treba da pokrece ovakvu vrstu projekata.\nKod nas to uglavnom pokrecu (ambiciozni) pojedinci i iza tih projekata uglavnom ne stoji\nnikakav novac. Ti ljudi znaju sta je Portal i znaju sta sve on mora da sadrzi etc..ali nemaju resurse\nkojim bi mogli da u potpunosti realizuju ideju. Nije to nista lose, rekao sam,ljudi se trude i ne treba biti strog prema njima jer sem svog vremena i znanja\nne trose moj i vas novac (za razliku od recimo Studija B ili Yu Info koji 'em ne umeju da zarade pare em trose nase pare -jer su na budzetu- em su u gubicima do guse).\nIza popularnih stranih portala stoje velike pare i to ne stotine hiljada vec milioni dolara i jebiga ne mozemo da poredimo babe i zabe.\nKod nas bi portale morale da pokrenu firme kao sto je Eunet, Politika, Mobtel, Kon Tiki, Telekom, Tehnicom , ....etc\na pogledajte samo kako im izgledaju sajtovi. To su veliki projekti koji mogu da donesu novac gde bi se zaposlio veliki broj ljudi raznog profila (a ne ovako da je bolja obrazovna struktura nezaposlenih nego zaposlenih) etc..i posle cega bi zaziveo internet u nasoj zemlji u pravom smislu reci.\nAli jebiga to su jajare koje nas deru i koje znaju samo za jedan model zarade a to je "monopol" i "dizi cenu".\nNas bes i kritiku treba usmeriti na takve firme i raspaljivati po njima svim sredstvima..\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 14:59 - pre 237 meseci\nHmm.. Batice, za profi portal je potreban i odredjeni nivo kompjuterske emancipacije stanovnistva - recimo to ulaganje od milion dolara u neki ultimate YU portal sigurno ne bi imalo ROI u sledecih ko zna koliko godina jer je nivo "pismenosti" takav da malo ljudi koriste takve tehnike, a i penentracija Interneta je jos mala u poredjenju sa nekim susednim zemljama.\nTreba nekako placati silne ljude koji bi radili na konstantnom unapredjivanju sadrzaja portala :)\nNaravno, vrlo jaka kampanja koja bi popularisala Internet, e-commerce, kreditne kartice i e-banking bi verovatno dala rezultate.\nMogucnost on-line kupovine, komunikacije sa javnim sluzbama i sluzbama podrske kompanija, placanja i pretplate na servise on-line, news coverage bi bili krucijalni. Tako bi ljudi stekli naviku da neke stvari rade on-line, a samim tim i da vise vremena provode troseci svoje pare na netu :)\nRe: Šta je Web portal? 19.11.2002. u 15:57 - pre 237 meseci\n"Hmm.. Batice, za profi portal je potreban i odredjeni nivo kompjuterske emancipacije stanovnistva - recimo to ulaganje od milion dolara u neki ultimate YU portal sigurno ne bi imalo ROI u sledecih ko zna koliko godina jer je nivo "pismenosti" takav da malo ljudi koriste takve tehnike, a i penentracija Interneta je jos mala u poredjenju\nsa nekim susednim zemljama."\nSlazem se ja, nisu stvari tako jednostavne, medjutim, ako u Srbiji ima miliom korisnika i ako svako u proseku za godinu dana na neku uslugu potrosi 1 dolar to ti je na godisnjem nivou cifra od miliom dolara.\nNe kazem da je ovo realan model hocu samo da kazem da to i nije tako nemoguce i fantastino kako se na prvi pogled moze pomisliti.\nAli ponavljam sve pomenute firme vode najobicnije jajare i nije njima problem to sto ne bi mogli da povrate investiciju za par godina\nnego im je problem sto ne mogu u prvoj godini da zarade 10 miliona. Ako ne mogu odmah da zarade na 1 milion 10 to nije za njih posao. To je osnovni problem i zato se oni ne bave razvojem\nnego kradjom, utajom poreza, monopolom etc..\nJebiga promasih temu...\nRe: Šta je Web portal? 21.11.2002. u 13:59 - pre 237 meseci\nje pokrenuta je rasprava o ES zimi.\nDa li ucesnici ove diskusije misle da pitanje web portala i njihove implementaciji u nasim uslovima zavredjuje da bude jedna od tema?\nMislim da ovde ima materijala za celodnevni/vecernji program gde bi se termin "web portal" osvetlio iz marketinskog, programerskog, dizajnerskog, iz ugla onih koji su portal pokusali da naprave pa su uspeli ili nisu, iz ugla ulaganja i povracaja sredstava i sl.\nČlan broj: 6127\nRe: Šta je Web portal? 22.11.2002. u 13:32 - pre 237 meseci\nAutorska prava su jasno definisana od strane content providera i tu ne sme da bude problema - ili ih krsis ili ne.\nZahvaljujuci tehnologiji web servicea, prikaz externog contenta je danas piece of cake za developere. Uobicajen (besplatan) model je da mozes potpuno besplatno da prikazes neki segment (npr.naslov i sinopsis vesti) na svoj sajtu i linkujes na kompletnu informaciju (npr.kompletna vest), koja je naravno na sajtu provajdera. Listu besplatnih i komercijalnih web servicea mozes da nadjes na http://www.xmethods.com.\nMislim da ste pomalo strogi u definisanju kriterijuma da li je neki portal - portal ili nesto drugo. Moje misljenje je da su tu stvari ipak jednostavnije: personalizacija contenta, asinhrona (forum) i sinhrona (chat) komunikacija i servisi (webmail, resume builder, ...) i sve to rasporedjeno po vertikali (vortali).\nDa li je neki portal - portal ako ima neku kriticnu masu posetilaca (ako sam dobro shvatio i citao, ovo je problem) samo relativizuje stvari. On jeste portal ali moze da bude uspesan ili ne. Moje misljenje je da u Srbiji postoji samo jedan uspesan portal i to je Krstarica. To nije zbog toga sto su neki drugi losi, vec zbog vec navedenog problema nedostatka e-mentaliteta u narodu.\nRecept za uspesan portal je ponuda servisa kome niko ne moze da odoli (npr. pretrazivanje, ali to vise nije aktuelno). Na tom temelju mozes posle da sagradis kucu i da sebi otvoris vise izvora prihoda.\nDragane, pozivam te da prokomentarises www.masfak.ni.ac.yu, ukoliko imas vremena (moras se registrovati da bi video sta ima ispod haube). Tvoje misljenje duboko uvazavam, tako da ce svaka primedba biti ozbiljno razmotrena.\nThere is only one chance to make a first impression..\nRe: Šta je Web portal? 23.11.2002. u 11:34 - pre 237 meseci\nPrvo da odgovorim - sajt je po mom mišljenju suviše "tehnokratski" (npr. link "ljudi"- direktan upit iz baze, moglo je to humanije...). To verovatno ne bi trebalo da bude problem kada se radi o Mašinskom fakultetu?\nUpravo ovaj primer sajta predstavlja odgovor na to šta nije portal - to nije skup tehničkih karakteristika sajta, kako Miles kaže. Shvatite jednom - tehnologija uopšte nije problem - ako mi treba, kupiću je!\nNe zaboravite, u centru fokusa poslovnog okruženja na Internetu je korisnik, a ne developer :) Radi uspešnog korisničkog doživljaja, portal bi trebalo da ima kvalitetne i posećene sadržaje. Ostalo smo ranije opisali.\nČlan broj: 6387\nRe: Šta je Web portal? 23.11.2002. u 13:37 - pre 237 meseci\na moze li se to i ovako reci Koprijan.com - Jugoslovenski Internet Centar?\nRegistrovani: 5 ( SlobaBgd, Miroslav Cvejić, niikoolaa, pajper1, cukovanny )


Evo kako danas izgleda Merima Isaković koja je optužila Lečića za napastvovanje! Posle teške nesreće završila je u kolicima /foto/ - mediji.net\nEvo kako danas izgleda Merima Isaković koja je optužila Lečića za napastvovanje! Posle teške nesreće završila je u kolicima /foto/\nNekadašnja glumačka zvezda bivše Jugoslavije Merima Isaković juče je, posle nekoliko decenija, javno optužila svog kolegu Branislava Lečića, da ju je napastvovao davne 1978. godine kada je imala svega 18, a Lečić 22 godine, što je ponovo uzburkalo domaću javnost. Ona je u svojoj potresnoj ispovesti za "Nedeljnik" do detalja ispričala šta se desilo pre više od četiri decenije u glumčevom stanu, a užasavajući detalji uznemirili su javnost\nMerima je, inače, rođena 1959. godine, svojevremeno je važila za jednu od najlepših Jugoslovenki, a do svoje dvadeset prve godine snimila filmove "Ljubav i bes", "Jovana Lukina" i "Neka druga žena". Karijera joj je naprasno prekinuta 1980. godine, pošto je doživela tešku saobraćajnu nesreću, posle koje je ostala invalid, a kako danas izgleda pogledajte u nastavku:\nSaslušan muškarac koji je napastovao devojčicu u tržnom centru


eKapija | Grad Prijedor protiv prodaje akcija rudnika Ljubija\nIzvor: Capital | Utorak, 06.04.2021.| 10:27\nGrad Prijedor protiv prodaje akcija rudnika Ljubija\nGrad Prijedor se protivi prodaji RŽR Ljubija i smatra da odluka Investiciono-razvojne banke (IRB) da ove godine prodaju državne akcije nije dobra ni za grad niti za Republiku Srpsku.\nKako je Capital ranije pisao, Investiciono-razvojna banka (IRB) RS ponudiće ove godine na prodaju državni kapital u 10 preduzeća, a na spisku se ponovo našao RŽR Ljubija, čiija privatizacija je proteklih godina izazvala prvi veliki razdor u tada vladajućoj koaliciji u Srpskoj.\n- Naše je mišljenje da prodaja akcija nije ni za koga dobra, niti za grad niti za državu. Ovo se posebno odnosi na rudnik koji je strateško odredište našeg grada i Prijedor je grad izgrađen na željeznoj rudi. Nama prodaje, a naročito ne ovakva kakva se desila sa Mittalom 2004. godine, ne odgovaraju - rekli su za Capital u Gradskoj upravi Prijedor.\nNa pitanje novinara Capitala da li Grad Prijedor planira kupovinu dijela akcija Ljubije kao strateški važnog preduzeća, u Upravi grada ističu da Prijedor u svjetlu trenutne ekonomske situacije na globanom planu uzrokovane pandemijom virusa korona, ali i "zatečenim stanjem u budžetu grada naslijeđenim od prethodne vlasti", nije u mogućnosti za tako velika kapitalna ulaganja.\nIpak, naglašavaju, u svakom slučaju će pregovarati sa Vladom Republike Srpske oko akcija RŽR Ljubija, pa ako bude trebalo i kao potencijalni kupci.\nProdaja 64,9% državnog kapitala u rudniku Ljubija planirana je na berzi organizovanjem posebnih aukcija uz mogućnost postavljanja uslova i kvalifikacionih kriterijuma za učesnike.\nZa kupovinu državnog kapitala u ovom rudniku ranije su bile zainteresovane kompanije Israeli Investment Group i ArcelorMittal iz Luksemburga, a posljednji pokušaj prodaje propao je početkom 2019. godine kada je organizovana aukcija na berzi, ali nijedna od ovih kompanija nije dostavila ponudu.\nIRB je tada državni kapital ponudila po početnoj cijeni od 69 mil KM.\nakcije rudnika Ljubija


ĆERIMAGIĆ: PREDSJEDNIŠTVO BIH U BRISEL TREBA OTIĆI SA NAJMANJE TRI CILJA | Hayat.ba\nĆERIMAGIĆ: PREDSJEDNIŠTVO BIH U BRISEL TREBA OTIĆI SA NAJMANJE TRI CILJA\nAdnan Ćerimagić, analitičar Inicijative za evropsku stabilnost (ESI) i ekspert za evropske integracije kazao je kako BiH u ovom trenutku nije prioritet Brisela i EU zemalja članica\nPodsjećamo, članovi Predsjedništva BiH danas idu u službenu posjetu Briselu.\nĆerimagić ističe kako su iznenađenja uvijek moguća, ali da treba biti iskren pa priznati da Bosna i Hercegovina u ovom trenutku ne spada u prioritete Brisela.\nKakva su vaša očekivanja od puta članova Predsjedništva BiH u Brisel?\nĆerimagić: Predsjedništvo BiH bi u Brisel trebalo otići sa najmanje tri cilja. Prvo da od vrha Europske komisije dobiju obećanje da će Europska komisija uskoro dati svoju preporuku za kandidatski status BiH.\nDrugo da traže političku podršku za generacijske investicijske projekte u BiH. Nedavno sam govorio o projektima koji bi imali za cilj transformisati naše najprljavije rijeke, ali i zaštiti građane i privredu od poplava. Kao i za projekte transformacije bh. poljoprivrede, ulaganja u turizam i zdravstveni sektor.\nTreće da uvjere partnere u Briselu da će u narednom periodu iz BiH doći više dobrih nego loših vijesti. Naprimjer, kroz jedinstveni bh. plan za upravljanje migracijama.\nKakvo je raspoloženje nove administracije u Briselu po pitanju BiH?\nĆerimagić: U Briselu je raspoloženje prema BiH je nekada toplo, a najčešće hladno. Sa jedne strane, sve pozitivno, pa makar i sitno kao što je uspostavljanje međuparlamentarnog odbora Europskog parlamenta i Parlamentarne skupštine BiH, dočekuje se sa pretjeranim javnim pohvalama i entuzijazmom. Sa druge strane, sva negativna dešavanja, kao što je bila odluka o neučestvovanju BiH u narednom ciklusu međunarodnog PISA testiranja, gledaju se vrlo hladno i bez trunke razumijevanja.\nNa bh. političare se uglavnom gleda kao na one koji dolaze u Brisel, ne da se pohvale šta su kao vlasti zajedno uradili, već da tužakaju jedni druge. U tom smislu ih se među vrlo zaposlenim EU zvaničnicima vrlo često doživljava kao korisnim i nezahtjevnim gostima. EU se samo u ovom trenutku bavi važnim temama, od spašavanja multilateralnih organizacija do Bjelorusije, Ukrajine, Kavkaza, Sirije i Libije. U isto vrijeme bh. gosti svojim tužakanjima sami objasne i opravdaju zašto EU za BiH ne može da uradi više. I ohrabre one koji misle da s obzirom na unutrašnje odnose u BiH, već sada EU radi previše.\nMože li ovaj sastanak donijeti išta novo što bi ubrzalo evropski put BiH?\nĆerimagić: Iznenađenja su uvijek moguća, a ako su pozitivna onda su i dobrodošla. Volio bih da članovi Predsjedništva sa sastanka izađu sa dogovorom koji će bh. poljoprivrednicima omogućiti pristup EU fondovima, spremnosti da isprave PISA nepravdu, koja je rezultat neznanja i hira jedne osobe u Predsjedništvu.\nAli i da EU zvaničnici sa sastanka izađu sa jasnom porukom da nisu zaboravili na Pravdu za Davida i Dženana, i da su reforma VSTV-a i Zakona o javnim nabavkama zajednički prioriteti EU, zemalja članica, građana i privrede BiH.\nKako u Briselu gledaju na inicijative iz susjedstva vezane za miješanja u unutrašnja pitanja BiH?\nĆerimagić: BiH u ovom trenutku nije prioritet Brisela i EU zemalja članica. Na zapadnom Balkanu to su pitanja vezana za obnavljanje dijaloga između Kosova i Srbije, te otvaranje pregovora o članstvu sa Sjevernom Makedonijom i ako je moguće Albanijom. Tim povodima delegacije Kosova i Srbije se viđaju puno češće u Briselu, ministar vanjskih poslova Sjeverne Makedonije je ove sedmice u Briselu, a zamjenik premijera u Berlinu.\nU EU smatraju da je sadržaj Mišljenja i 14 prioriteta, objavljenih prošle godine u maju, jedna pozamašna agenda za BiH. U kojoj ima svega za svakoga, od ustavnih promjena do izbornog zakona, borbe protiv korupcije i unapređenja LGBT prava.\nSve inicijative vezana za BiH, koje idu u pravcu stvaranja uslova koji će pomoći Specijalnom predstavniku EU u BiH, Johannu Sattleru, da se tih 14 prioriteta provedu su dobrodošle.\nNa zadnje pokušaje Republike Hrvatske, Predsjednika i Premijera, rekao bih da se gleda sa dozom opreza i pažljivo. Kao pokušaj da se na talasu dogovora o Mostaru, u kome su EU, SAD i UK dobro sarađivali, ali i unutrašnjeg pokušaja da se pronađe most ka budućnosti sa Srbima u Hrvatskoj, naprave koraci koji bi otvorili put ka napretku BiH.\nMislim da u Briselu nema iluzija da se u BiH nešto može desiti bez saglasnosti potrebnih većina u nadležnim parlamentima i institucijama BiH. I da je tu većinu jako teško osigurati. Zato će se inicijativa Republike Hrvatske cijenit kao pozitivnu ako pokaže da ne favorizira jednu ili dvije strane, tj. ne antagonizira treću ili četvrtu stranu, jer je onda osuđena ne samo na propast, već može ugroziti i one male pozitivne napretke od prošlog ljeta, razao je u intervju za Vijesti.ba.


Lažne vesti, globalno i u našem regionu, živimo već decenijama, samo što to ih sada zovemo fejk njuz, izjavio je FoNetu predsednik Kolor Pres Grupe Robert Čoban i predočio da se u srpskoj javnosti stvorila šuma termina zvanične politike, koji pogoduju lažnim vestima.\nZa plasiranje lažnih vesti u Srbiji jedni optužuju druge, vlast opoziciju, opozicija vlast, a postoje i pojedinci na društvenim mrežama koji plasiraju sadržaje tog tipa, ocenio je Čoban, u okviru serijala Pres Ekstra.\nKao primer termina za koje ne znamo šta znače, on je pomenuo razgraničenje i razmenu teritorija sa Kosovom, za koje nam niko nije rekao šta znače, a mogu da budu ili relevantni ili totalno lažne vesti.\nTo su opasne stvari, rekao je Čoban novinarki Andrijani Milaćević i ukazao da je domaća javnost, čak ne iz medija, već sa zvaničnog nivoa, preplavljena tim terminima, koji su sveprisutni.\nOn smatra da je fenomen fejk njuz, kao pojam, počeo da se koristi kada ga je Donald Tramp upotrebio na tviteru, pre oko dve godine, kada je došao na vlast.\nFejk njuz je globalno i u našem regionu nešto što živimo već decenijama, samo što to sad zovemo lažnim vestima, precizirao je Čoban, napominjući da postoje i foto lažne vesti.\nOn je podsetio i na slučaj kada je devedesetih poznato umetničko delo na stranicama Novosti upotrebljeno u propagandne svrhe, objavljivanjem slike Uroša Predića „Siroče na majčinom grobu“, uz potpis da je to dete u Bosni kojem su Muslimani ubili majku.\nDok je pre deset i više godina trebalo 24 sata ili pola dana da se u Dnevniku u pola osam i sutrašnjim dnevnim novinama demantuje neka lažna vest, u eri društvenih mreža reakcije stižu odmah.\nOn se pozvao i na sopstveni slučaj, kada je na tviteru svojevremeno prokomentarisao spomenik Jurija Gagarina sa velikim postamentom i malom glavom.\nZa par sati, Bi-Bi-Si je preuzeo fotografiju i tvit. Za nekoliko sati desetine hiljada ljudi su to videli i retvitovali, posle čega je reagovao gradski menadžer Goran Vesić, pa je spomenik uklonjen, ispričao je Čoban.\nPrema Čobanovoj oceni, borba sa lažnim vestima je stvar svakog pojedinca, konzumenta vesti, da ima izgrađen odnos prema njima.\nSebe sam više puta udario po prstima i proverio da li je vest autentična, pre nego što sam na nju odgovorio, ilustrovao je Čoban i podsetio na vest o Nobelovoj nagradi Dobrici Ćosiću, na koju su reagovale mnoge javne ličnosti.\nKao građani, konzumenti vesti, moramo sebe da istreniramo da pre nego što komentarišemo, to i proverimo iz više izvora, objasnio je on i poručio da bi profesionalni mediji morali da rade po profesionalnim standardima i ne podlegnu „klikabilnosti“.\nU trci za brojem pregleda, vrlo često imamo da i ozbiljni mediji zađu u zonu „klikabilnosti“, svesni da će neka atraktivna vest privući više pažnje, nego istinita.\nAli onda, kad se to ispostavi kao netačno, kredibilnost medija se kruni i kad tad će dati loše rezultate, zaključio je Čoban.\nLažne vesti Robert Čoban\n← Vučić i Brnabić da se oglase povodom pretnji smrću povereniku Šabiću\n„Više investirati u nezavisno novinarstvo na Balkanu“ →


19.101.2021. Gradonačelnik Brčko distrikta Bosne i Hercegovine Esed Kadrić posjetio je, zajedno sa zamjenikom gradonačelnika Antom Domićem, glavnim koordinatorom Vlade Željkom Antićem i saradnicima iz Vlade Brčko distrikta BiH, gradsku upravu u Vinkovcima gdje je održan radni sastanak s gradonačelnikom Vinkovaca Ivanom Bosančićem, njegovim zamjenikom i saradnicima.\nPredstavnici Vlade Brčko distrikta BiH su na ovom susretu imali priliku da se upoznaju s izazovima koji se pojavljuju u procesu pridruživanja Evropskoj uniji te implementacijom projekata finansiranih od EU.\n„Mi smo početnici u tom poslu i iskustvo koje ima gradska uprava u Vinkovcima i Razvojna agencija bit će od velike koristi za Distrikt Brčko. Mi ćemo ovu saradnju institucionalizirati i stvoriti preduslove da dođe do zajedničkog djelovanja na mnogim drugim projektima i u drugim oblastima, tako da je ovo početak jedne dobre dugoročne saradnje koja će biti od koristi za građane koji žive i u Vinkovcima i u Brčko distriktu BiH“, kazao je Kadrić.\nNa radnom sastanku je dogovorena zajednička saradnja kroz evropski projekat nazvan „Prijateljstvo bez granica“, a tiče se finansiranja uređenja dijela vrtića – jaslica u Brčko distriktu BiH čime je učinjen prvi korak za buduću intenzivnu saradnju između Distrikta i grada Vinkovci.\n„Krenuli smo s jednim lijepim evropskim projektom i ubuduće će biti još više projekata pa i jedan memorandum o saradnji kroz koji očekujemo da se naši građani povežu, da učinimo lijepe i konkretne stvari i s jedne i s druge strane granice“, izjavio je Bosančić.


Tragovima Maršala: Izložba „Plavi voz“ | Novine Nikšića\nHome Kultura Tragovima Maršala: Izložba „Plavi voz“\nPosted By: novine niksicaon: septembar 18, 2020 In: Kultura, Sjećanja, SlajdoviNo Comments\nIzložba fotografija posvećena spomenicima iz Drugog svjetskog rata “Plavi voz” biće otvorena 18. septembra u 18 časova na platou ispred JU „Nikšićko Pozorište“ ili u foajeu u slučaju kiše. Na izložbi će biti prikazano jedanaest fotografija umjetnički najznačajnijih spomenika Drugog svjetskog rata sa fokusom na futurističke spomenike sa područja Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Srbije.\nCilj izložbe je da se ukaže na ambiciozne arhitektonske i umjetnički sofisticirane spomenike, sa izuzetnom simboličkom i umjetničkom vrijednošću, a koji su kao zajedničko kulturno nasljeđe često bili marginalizovani. Izložba se paralelno održava u Nikšiću, Beogradu i Sarajevu.\nIzložba je dio šireg projekta „Povećanje turističke atraktivnosti, turističkih partnerstva i poslovne konkurentnosti transnacionalnom kulturnom rutom Tragovima Maršala“, kojim se želi ukazati i na turistički potencijal tih spomenika. Ideja projekta je da se napravi ekonomski održiva turistička ruta koja će povezati značajne lokalitete iz Drugog svjetskog rata. Pored ekonomskog značaja, projekat ima i aspekt udruživanja stanovnika tri bivše Jugoslovenske države koji će zajednički raditi na valorizaciji i stvaranju turističkog proizvoda na osnovu spomenika i memorijalnih kompleksa iz Drugog svetskog rata.\nU sklopu ižložbe “Plavi voz” biće predstavljeni spomenici iz Crne Gore, a to su: Trebjesa (Nikšić), Jasikovac (Berane) i Žabljak. Sa prostora Srbije su predstavljeni Sremski front (Šid), Kosmaj (Mladenovac) i Kadinjača (Užice), dok su iz Bosne i Hercegovine Gore u okviru izložbe Plavi voz prikazani spomenici Sarajevo (Spomen park Vrace), Foča (Tjentište Nacionalni park Sutjeska), Prijedor (Nacionalni park Kozara), Mostar (Partizansko groblje) i Zenica (Smetovi).\nProjekat “Tragovima Maršala” realizuje se u okviru regionalne rute Put balkanskih spomenika (Balkan Monumental Trail), a koji se odnosi na spomenike Drugog svjetskog rata sa fokusom na futurističke spomenike. Put balkanskih spomenika je jedan od segmenata regionalnog projekta za razvoj i promociju turizma kroz zajedničke regionalne kulturne i avanturističke rute, a čiji je cilj da doprinese rastu i konkurentnosti šest ekonomija zapadnog Balkana. Projekat finansira Evropska unija, a sprovodi Vijeće za regionalnu saradnju (RCC).\nU Crnoj Gori projekat “Tragovima Maršala” realizuje NVO „Pro Futuro“, u Bosni i Hercegovini Fondacija za promociju obrazovanja, kulture, mira i ljudskih prava “Sprofondo – Thalia” iz Sarajeva a u Srbiji “Centar za istraživanja i studije turizma” iz Novog Sada.\nIzložba će biti otvorena 18. septembra na platou ispred JU „Nikšićko Pozorište“ ili u foajeu i to baš na 18.septembar kada je predviđena svečana sjednica Skupštine Opštine Nikšić povodom dana oslobođenja Nikšića. Izložbu će otvoriti g-din Slobodan Bato Mirjačić predsjednik SUBNOR-a Nikšića, potom Dragan Mitov Đurović predstavnika SUBNORA-a iz Nikšića kao i Petar Šundić magistar pravnih nauka.\nKustos izložbe “Plavi voz” je Petar Šundić.\nIzložba će biti postavljena do 22. septembra.


Maradin: Presuda ne znači da su govorili istinu – Trend.com.hr\nMaradin: Presuda ne znači da su govorili istinu\nKARLOVAC – Na press konferenciju koju su jučer sazvali članovi Udruge za zaštitu okoliša Biserka Schmuck, Nikola Vuljanić i Žarko Kotur te stavove izrečene na istoj priopćenjem je reagirao Marinko Maradin, pročelnik Upravnog odjela za prostorno uređenje, građenje i zaštitu okoliša Karlovačke županije.\nTočno je da sam kao privatna osoba izgubio spor u tužbi zbog klevete. Naime, sud je utvrdio da ja obavljam dužnost pročelnika upravnog odjela, odnosno po mišljenju suda, javnu funkciju, te da po tom osnovu moram biti spreman primati kritike na svoj rad.\nTijekom samog postupka nigdje nije utvrđeno ili dokazano da su tvrdnje koje su iznijeli Vuljanić i Schmuck istinite, odnosno to nije bilo niti bitno obzirom da, prema presudi, iznesene tvrdnje nisu iznesene u cilju da se šteti časti i ugledu privatnog tužitelja, odnosno mene osobno. Sve druge izjave kojima su imenovani na tiskovnoj konferenciji pokušali dokazati da donesena presuda znači da su njihove prijašnje tvrdnje bile istinite, odnosno da su bili u pravu, predstavljaju običnu jezičnu akrobatiku za zabavljanje svekolike javnosti.\nO istinitosti iznesenih tvrdnji da se u postupku izrade plana radilo nezakonito dovoljno je reklo nadležno Državno odvjetništvo u Karlovcu, a po provedenim izvidima od strane nadležnih policijskih i drugih inspekcijskih službi. Nezakonitosti u tim postupcima nije bilo, a to što netko ne razumije ili ne želi prihvatiti tu činjenicu govori o njemu osobno, a ne o postupku. Obzirom na dosadašnja iskustva, očekujem nastavak objavljivanja „istina“ i „pitanja“ od strane trojca Vuljanić, Schmuck, Kotur, a ja osobno stojim na raspolaganju svim medijima da razjasnim sve njihove „nedoumice“ iznesene na ovoj i drugim tiskovnim konferencijama vezano uz rad ovog Upravnog odjela. Činjenica je da su ispitivanje istinitosti do sada izrečenih tvrdnji platili porezni obveznici više desetaka tisuća kuna, a prema svemu sudeći tome nije kraj.\nŠto se tiče tvrdnji da se opstruira rad tvrtke Karlovačka kiselica, iste nisu istinite, jer, koliko je meni poznato, sve vezano na tu investiciju, a kako je traženo od gosp. Kotura, kao zastupnika te firme, uvršteno je u Prostorni plan Županije sukladno propisanom sadržaju Plana. Ako se radi o tome da investitori odlaze jer „papiri ne postoje“, tada je tome razlog ili nepripremljenost ili loša pripremljenost investicijske dokumentacije ili neatraktivnost investicije same po sebi, a što mora riješiti investitor. Dapače, i kao privatna osoba i kao županijski pročelnik, zainteresiran sam da se na području Karlovačke županije dogodi što više održivih investicija, a sve u cilju boljeg sutra svih nas. Naravno, investitor treba pokrenuti raspravu i o drugim očekivanim utjecajima navedene investicije na širi prostor, ali o tome nekom drugom prilikom.\nMarinko Maradin, dipl.ing.arh.\nZvončići pokrenuli humanitarnu akciju: Skupljaju sredstva za asistente u vrtićima


Mitovi o hljebu: Da li je štetan za zdravlje? – The PRESTIGE\nZdravlje 15.11.2016. hljeb, mitovi, zdravlje\nHljeb je temelj ishrane u zapadnom društvu, ali u posljednje vrijeme smatra se kako šteti zdravlju.\nTo potvrđuje i podatak da se prodaja hljeba u posljednjih 30 godina smanjila za oko 40 odsto, otkriva italijanska studija.\nU većini slučajeva, ljudi ne kupuju hljeb jer misle kako možda imaju neki oblik celijakije ili loše podnose namirnice koje sadrže gluten. Hljeb se okrivljuje za cijeli niz simptoma, od umora, bola u stomaku, nadutosti i glavobolju. Međutim, mozak je istovremeno zavisan od hljeba jer se nakon njega osjećamo sito, zadovoljno i puni energije. Naučnici to objašnjavaju time što ugljeni hidrati iz hljeba podstiču proizvodnju tzv. hormona sreće serotonina, a najveća potreba za serotoninom javlja se oko 16 časova. Tada se za obnovu energije preporučuje obrok sa hljebom.\nBijeli hljeb ljudi najčešće kupuju jer ga smatraju najfinijim. Uz njega je popularan i kukuruzni, kao i onaj sa sjemenkama. Najveći problem s bijelim hljebom je to što on zbog visokog glihemijskog indeksa prebrzo otpušta energiju, tako da povišava nivo šećera u krvi. To može pridonijeti nastanku dijabetesa tipa 2, pa čak i ubrzati razvoj malignih oboljenja. Ipak, oni koji nemaju porodičnu istoriju dijabetesa ne treba da izbjegavaju bijeli hleb, koji je idealan za doručak, jer tada ubrzava rad metabolizma.\nAtkinsonova i Dukan dijeta kao i brojni drugi režimi ishrane ograničavaju unos ugljenih hidrata, s tvrdnjom kako oni uzrokuju povećanje šećera u krvi, sprečavajući tijelo da sagorijeva masti. Tako se propagira ideja da je hljeb nezdrav, goji i da čak i šteti organizmu. Međutim, on je i dalje namirnica koje se ljudi najteže odriču. Ipak, ugljeni hidrati zapravo mogu pomoći pri mršavljenju, tvrde naučnici. Oni su dokazali da otporni skrob, koji se nalazi u hrani bogatoj ugljenim hidratima poput banana, pirinča, testa i krompira, smanjuje apetit, jača metabolizam, poboljšava raspoloženje, smanjuje stres i ubrzava gubitak težine.\n„U većini slučajeva teško je odrediti smetaju li nekome vlakna ili gluten u pšenici“, tvrdi Sara Slit, predsjednica britanskog udruženja oboljelih od celijakije.\nIako je to jednostavna procedura za očuvanje hljeba svježim, upravo on može biti uzrok nadutosti gasova. Zamrzavanjem se razbija pšenična struktura hljeba, pa on postaje težak za probavu.


TV Banat / ODRŽANA VII VRŠAČKA TRKA UZ STEPENICE\n16:38 PONEDELJAK, 27. 05. 2019. - 16:38 Autor: Marija Trišić\nI ovoga puta lestvica je pomerena na više: premašen je broj učesnika, učestvovalo je 50% više žena nego prethodne godine, a ostaje žal samo što nije oboren rekord staze, ni u muškoj, ni u ženskoj konkurenciji. Apsolutni pobednici ove godine su Nevena Jovanović u ženskoj i Kristijan Stošić u muškoj konkurenciji, najbrža Vrščanka je Monika Vajda, a najbrži Vrščanin Andrej Cukanić.\nPogledajte kompletan video – izveštaj:


OSTAĆE BEZ IMOVINE\n31.10.2017. 18:28h 01.11.2017. 08:23h\nPODGORICA - Miloš Marović i njegov otac, bivši funkcioner DPS-a Svetozar Marović i dalje se nalaze u Beogradu.\nO njihovom daljem statusu povodom optužbi Specijalnog državnog tužilaštva SDT da su deo imovine stekli na ilegalan način, još nije odlučeno.\nRočište na kojem bi trebalo da se razmatra zahtev SDT-a da se trajno oduzme imovina Milošu Maroviću, zbog osnovane sumnje da je nezakonito stečena, zakazano je za 7. novembar.\nMiloš Marović boravi trenutno u Beogradu kao slobodan građanin. Njemu je državljanstvo Crne Gore prestalo da važi i on je sada državljanin Srbije.\nTo je potvrdio advokat koji zastupa Miloša i Svetozara Marovića, Zdravko Begović. Svetozar Marović je, prema rečima Begovića, i dalje u bolnici za mentalno zdravlje i njegovo zdravstveno stanje je loše.\n“Još uvek nema ništa novo što se tiče postupka koji se vodi protiv Miloša i Svetozara Marovića. Oni se nalaze u Beogradu. Svetozar Marović je i dalje u bolnici za mentalno zdravlje. Nema naikakvih promena u odnosu na njegov status. On je pacijent, odnosno bolesnik”, kazao je Begović.\nMiloš Marović je podneo zahtev Ministarstvu pravde Crne Gore da kaznu izdržava u Srbiji. Međutim, iz Ministarstva su saopštili da je on dužan da kaznu izdržava u Crnoj Gori.\nOn objašnjava da je stvar nadležnih organa to kako dalje da se definiše Milošev status u pogledu izdržavanja kazne. Prema nagodbi koju je Miloš potpisao sa Tužilaštvom 30. decembra prošle godine, pored kazne zatvora on je prihvatio da plati državi 380.000 evra. Presuda mu je izrečena krajem jula, nakon što je Viši sud prihvatio sporazum o priznanju krivice u ovom predmetu.\nSpecijalno državno tužilaštvo traži da se Milošu Maroviću oduzme zemlja u Prijevoru, stan u Budvi, stan koji se vodi na njegovu suprugu, stan i poslovni prostor njegovog šuraka.\nZa njim je Interpol Podgorica raspisao poternicu jer je presudom Višeg suda osuđen na jednogodišnju kaznu zatvora zbog učešća u malverzacijama prilikom preprodaje opštinskog zemljišta u mestu Prijevor iznad Jaza.\nMiloš MarovićSvetozar MarovićBudvaBeogradCrna Gora


Šivenje maski u Kaliforniji (Foto: AP/Marcio Jose Sanchez)\nAmerički predsednik Donald Tramp predstavio je plan za otvaranje ekonomije, i rekao da će svaki guverner savezne države imati priliku da sam odluči kada će se to desiti, od slučaja do slučaja. On je dodao da će neke države moći da se otvore ranije, jer nisu imale toliko problema, ali da se neće otvoriti sve odjednom. Program je nazvao "Otvoriti Ameriku ponovo" i rekao da će guverneri koji procene da ne mogu da otvore, imati podršku.\n"Ako žele da otvore, mi ćemo pružiti svu pomoć", rekao je Tramp.\nTramp je razgovarao telefonom sa guvernerima saveznih država i rekao je da ima 29 država koje bi mogle uskoro da se otvore. Naveo je da stručnjaci kažu da je došlo do platoa zaraze. "Ako se virus vrati na jesen, kao sto kazu stručnjaci, imamo strategiju kako da reagujemo brzo", kaže Tramp.\n"Da bismo imali namirnice i lekove, moramo da imamo privredu koja radi i želimo da je otvorimo jako brzo i to će da se desi i biće bum".\nDa bi se otvorila ekonomija, stručnjaci su predložili i nekoliko preduslova, a to je da u određenoj državi ili regionu broj slučajeva ili zabeleženih simptoma Kovida 19 i respiratornih oboljenja opada u 14 poslednjih dana. Takođe bolnice bi u tim regijama trebalo da budu rasterećene, a zdravstvenim radnicima i stanovništvu dostupni testovi.\nPlan za otvaranje ekonomije ima tri faze. Za sve faze, ostaju preporuke: da se peru ruke, da se lice pokrije i ne dira, da se obavlja dezinfekcija, meri temperatura, održava socijalna distanca i da osobe koje osećaju da su prehlađene, ostanu kod kuće.\nU prvoj fazi bi i dalje kod kuće bile rizične kategorije, a u javnosti bi se održala socijalna distanca. Takođe, preporučeno je da se izbegava okupljanje više od 10 ljudi, kao i putovanja koja nisu preko potrebna. Poslodavcima se preporučuje da se prilagode ranjivim kategorijama stanovništa i da nastave rad od kuće gde god je to moguće. Povratak na posao obavljao bi se u fazama, a preporučeno je da se smanje putovanja koja nisu preko potrebna.\nŠkole koje su zatvorene, ostaće zatvorene, a posete domovima za stare biće i dalje zabranjene. Velika okupljanja, poput izlaska u restorane, mogu da se održavaju, ali uz socijalnu distancu. Teretane mogu da se otvore, ukoliko se poštuje socijalna distanca i protokoli za dezinfekciju.\nU ovoj fazi, rizične kategorije bi i dalje ostale kod kuće i na javnim mestima bi se održavala socijalna distanca. Izbegavala bi se okupljanja više od 50 osoba, ali putovanja koja nisu preko potrebna mogu da se nastave.\nPoslodavcima se sugeriše da i dalje vode računa o potrebama rizičnih kategorija, da nastave rad od kuće i da zatvore zajedničke prostorije.\nŠkole i obdaništa bi se otvorila, ali bi ostale zabranjene posete domovima za brigu o starima. Veliki događaji mogu da se održavaju ali i dalje pod umerenijim regulativama o održavanju socijalne distance.\nRizične kategorije mogu da izlaze napolje, ali uz poštovanje socijalne distance. Oni koji se smatraju imaju mali rizik od oboljenja, treba što manje da provode u gužvama. Poslodavci bi mogli da nastave posao u sedištima, zaposleni bi mogli da se vrate u zgradu.\nNa pitanje da li bi četvrta faza podrazumevala odlazak na koncerte i sportske događaje, Tramp je odgovorio da se razgovarao sa komesarima liga skoro svih sportova i da su oni spremni.\n"Mnogi će početi bez gledalaca i samo za televiziju, kao u stara vremena. Posle će uvesti publiku koja će sedeti odvojeno", rekao je Tramp.\nDirektor Nacionalnog instituta za alergije i infektivne bolesti Entoni Fauči je rekao da će možda biti koraka unazad, ali da misli da se ide na normalnom životu.\nGuverneri širom zemlje pokušavaju da utvrde datume ublažavanja restrikcija, i kako će otvaranje njihovih država na kraju izgledati.\nEndrju Kuomo, guverner najteže pogođene države Njujork u kojoj je broj hospitalizacija i smrtnih slučajeva pao na najniživi nivo za više od nedelju dana, produžio je naredbu za zatvaranje biznisa i škola za dve nedelje do najranije 15. maja, u koordinaciji sa šest susjednih država koje su pristale na regionalni pristup otvaranju ekonomija.\nGuverneri tri države na američkoj zapadnoj obali, Kalifornije, Oregona i Vašingtona, formirali su sličan savez za koordinaciju otvaranja svojih ekonomija. Tih deset država, na čijem čelu su uglavnom demokrate, zajedno čine 38 odsto američke ekonomije.\nGuverneri sedam država na srednjem zapadu tako su saopštili da će koordinisati napore da otvore ekonomije u tom regionu. U pitanju su savezne države Mičigen, Ohajo, Viskonsin, Minesota, Ilinois, Indijana i Kentaki.\n"To će biti kao postepeno otvaranje, a ne kao svijetlo koje jednostavno upalite ili ugasite”, ističe glavni vladin ekspert za zarazne bolesti Entoni Fauči.\nGradonačelnik Njujorka Bil de Blasio rekao je da će razmotriti ublažavanje restrikcija sama kada 10 ili 14 dana bude zabilježen pad u broju hospitalizacija I u procentu novo zaraženih.\n"Najgori mogući scenario bio bi da usporite, mislite da ste se izvukli, dozvolite ljudima da se prebrzo vrate, a zatim da nas bolest ponovo pogodi”.\nGuverner države Njujork izdao je uredbu o obaveznom nošenju maski napolju, uključujući u podzemnoj željeznici ili na prometnim trotoarima. Merilend je takođe naložio svojim građanima da nose maske u prodavnicama i u javnom saobraćaju. Radnjama je naređeno da od ovog vikenda odbiju da usluže mušterije koje ne nose masku.\nU međuvremenu, sve je veći konsenzus u zemlji da je prošireno testiranje ključno za otvaranje ekonomije. Na Kovid 19 testirano je nešto više od tri miliona Amerikanaca, što je manje od jednog procenta američke populacije. U Majamiju, duga kolona automobila bila je ispred objekta, koji može da obavi samo 700 testova dnevno.\nDok se širi zaraza, nastavlja se i bitka na intenzivnim njegama. U bolnici Maunt Sinaj Bet Izrael u Njujorku, ljekar Erik Ajting rekao je televiziji ABC da je promijenjena politika te zdravstvene ustanove da bi se pojedinim pacijentima omogućilo da provedu vrijeme sa svojim voljenima.\n"Odlučili smo da to promijenimo za pacijente koji su blizu smrti, da ne bi umirali u samoći”.\nTramp promenio stav: Guverneri odlučuju o ublažavanju restrikcija\nUkupan broj zaraženih u svetu premašio dva miliona


AMI standardi kvaliteta\nMontesori predškolski program\nM.Montessori, Spontaneous Activity in Education, 1917.\nJoš na početku 20. veka dr Marija Montesori opisuje ono o čemu se danas sve više govori: o potrebi aktivnog mišljenja, povezivanju ideja i pojavljivanju novih ideja. Kako podsticati dete na ove važne misaone procese, kako obezbediti detetu da na prirodan i aktivan način polako izgradjuje mišljenje i kako Montesori program, razvijen na ovim osnovama, podstiče decu da se razvijaju na potpuno drugačiji način od uobičajenog, pročitajte u ovom poglavlju.\nM.Montessori, The Secret of Childhood, 1972.\nLaži, strahovi, neposlušnost, danas se prepoznaju kao odstupanja od normalnog, optimalnog razvoja deteta. Ali šta je sa podizanjem psiholoških barijera, preteranim vezivanjem, posesivnošću, nesamostalnošću? I to su devijantna ponašanja, a kako do njih dolazi, kako ih prepoznati i na vreme pomoći detetu pre nego što prerastu u nešto još opasnije, dr Montesori opisuje u ovom poglavlju svoje čuvene knjige Tajna detinjstva.\nSaveti za učiteljice (PDF)\nM.Montessori: Creative Development in the Child – The Montessori Approach, vol2, Kalakshetra Press, India, 1994\nKako se ponašati na početku rada sa decom u Montesori programu? Šta raditi a šta ne raditi? Iako ne postoji univerzalni savet za svaku situaciju izvod iz različitih poglavlja ove izuzetne knjige dr Marije Montesori biće dragocena pomoć svakoj ozbiljnoj Montesori učiteljici kojoj će se stalno vraćati.\nMoj doprinos eksperimentalnoj nauci (PDF)\nM.Montessori: Spontaneous Activity in Education, Frederick A. Stokes Company, New York1917\nKako posmatrati decu tokom rada i kako pratiti napredovanje deteta od dolaska u Montesori dečju kuću ili školu pa do trenutka kada se dogodi normalizacija, uz šeme ponašanja i niz korisnih saveta za praktičan rad dr Marija Montesori daje u ovom poglavlju.


Паркови - Strana 83 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Pet Sep 21, 2018 10:09 pm\nPostod Vox91 » Uto Avg 22, 2017 2:09 am\nOvako nešto bi trebalo da se vidi u beogradskim parkovima-ako je skupo za održavanje, onda bar na Kalemegdanu i Tašu:\nluxembourg-garden.jpg (65.51 KiB) Pogledano 3356 puta\nsZkDOVIdIo8n6vqnXim_8HFbryQ.jpg (107.46 KiB) Pogledano 3356 puta\nPostod Nepopravljivi optimista » Sre Avg 23, 2017 8:39 pm\nSramota me što stanujem u zemlji gde na sajtu Glavnog grada stoji fotografija print-screen-a privatne TV stanice poznate po... vlasniku kokainskom zavisniku. Na sajtu Grada Beograda.\nVesić: Počela rekonstrukcija parka na Ušću, prvi deo gotov do 20. oktobra, kada se otvara Muzej savremene umetnosti\nRadovi na rekonstrukciji parka na Ušću su počeli, zelena površina na koju su navikli Beograđani biće sačuvana, ali će se ovaj prostor obogatiti novim sadržajima, najavio je gradski menadžer Goran Vesić.\nOn je za TV Pink istakao da će se ovde urediti pet staza, a prva na kojoj su počeli radovi je staza „Umetnost”, koja će imati osam metara širine i povezivaće Bulevar Nikole Tesle sa Muzejom savremene umetnosti.\n– Ovaj deo parka će prvi biti završen jer se 20. oktobra otvara renovirani Muzej savremene umetnosti. Prema hotelu „Jugoslavija” će biti uređene još četiri staze koje će nositi nazive „Priroda”, „Pokret”, „Srbija 1” i „Srbija 2” i uvodiće građane u sam park. Ovde će se urediti i deset sportskih terena, po dva za mali fudbal, košarku, odbojku i badminton, a biće i dve otvorene teretane, kao i četiri staze za boćanje. Pored toga, biće napravljeno i pet dečjih igrališta na šta smo posebno ponosni, koja će biti tematski uređeni, pa će tako mališani moći da uživaju na saobraćajnom poligonu, ali i sa muzičkim rekvizitima, prvim takvim u Beogradu – rekao je gradski menadžer.\nOn je dodao da će na ovih 880.185 kvadratnih metara u najvećem parku u našoj prestonici biti sačuvana sva stabla i zelenilo koje postoji, a potpuno uređenje parka će trajati nekoliko godina jer je reč o ozbiljnim radovima.\n– Deo parka koji se nalazi do Muzeja savremene umetnosti građani će moći da koriste već u oktobru, a onda sledeće godine nastavljamo sa drugom i trećom fazom i uređenjem parka sve do hotela „Jugoslavija”, što je veoma značajno kako za građane koji žive na Novom Beogradu tako i za sve građane našeg grada – rekao je Vesić i dodao da će sadržaji u ovom parku biti prava atrakcija.\nOn je posebno naglasio da je obnova ovog parka veoma važna i zbog otvaranja Muzeja savremene umetnosti, koji dugo vremena nije radio sve dok tada premijer, a sada predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije uveo u program svoje vlade kao jedan od prioriteta otvaranje Muzeja savremene umetnosti i Narodnog muzeja.\nGradski menadžer je podestio da je nedavno Skupština grada na svojoj sednici donela odluku da se ovaj deo obale od Brankovog mosta do hotela „Jugoslavija” nazove Obala kralja Aleksandra Karađorđevića i ona polako dobija sadržaj kakav i zaslužuje.\nPostod relja » Sre Avg 23, 2017 9:44 pm\n... kao i četiri staze za boćanje. ...\nNavukao sam se na odmoru, šta ću\nPostod Vox91 » Čet Avg 24, 2017 10:30 pm\nIma li neko informaciju da li se planira rekonstrukcija Topčiderskog parka u neko dogledno vreme? Još jedan zapušteni dragulj Beograda, sa toliko potencijala. Dokle ćemo, umesto da uživamo u prizoru nečega ovakvog:\nkurplan1.jpg (56.57 KiB) Pogledano 3120 puta\nmi biti osudjeni na nemaštovitost i inertnost ljudi iz Zelenila, kojima je očigledno dobar i ovakav prizor iz Topčidera:\n1314704164-2.jpg (268.7 KiB) Pogledano 3120 puta\nNe želim da prihvatim nedostatak finansija kao izgovor. Ako već Beograd ne može da se pohvali arhitektonskim skladom Beča i Pariza, mogao bi svojim prirodnim potencijalima, brojem i uredjenošću parkova-ozbiljno da im parira. Samo kada bi bilo volje. Uostalom, verovatno mnogo očekujem kada nisu u stanju da srede ni Pionirski park u centru grada, koji je u jadnom stanju.\nPostod nervozna baba » Pet Avg 25, 2017 7:21 am\nMene zivo zanima ima li koji pejzazni arhitekta zaposlen u Zelenilu. A i da ima, ko zna koliko se on/ona pitaju. Izgleda da nam je "cvetanje" autoputa i novogodisnja rasveta (u trajanju od 6 meseci) mnogo vaznije od izgleda parkova.\nSecam se da su prosle (ili pretprosle) godine sadili neko cvece ispod Mosta na Adi na Cukarickoj strani, sada od toga nista nema.\nPostod Zombieboy » Pet Avg 25, 2017 8:52 am\n@Vox91, primetio sam vase "zelene prste" sirom foruma, ideje su vam za svaku pohvalu. Jasno je da je gradsko zelenilo uglavnom beskorisno, steta.\nNe znam da li je ovo prava tema da pitam, ali znam da je prava prilika. Da li Zelenilo mozda ima neke volonterske seme kojima mozete da se prikljucite? Ovde (UK) ih ima na svakom koraku, npr. https://volunteeringmatters.org.uk/oppo ... e-bristol/.\nMislim da je to najbolji nacin da se parkovi odrzavaju, a ako takva sema ne postoji, koliko bi bilo tesko pronaci druge zainteresovane bastovane?\nPostod Vox91 » Pet Avg 25, 2017 10:23 am\nHvala mnogo, Zombieboy! Veoma volim zelenilo i prirodu, divim se lepo uredjenim parkovima, ali sam potpuni laik što se tiče sadnje i održavanja biljaka. Ali eto, imam puno ideja kako bi se neki zapušteni kutak mogao transformisati, i mnogo mi je žao kada vidim koliko je neiskorišćenog potencijala kod nas. Ako u Zelenilu nemaju nekog pejzažnog arhitektu, što mi se čini neverovatnim, neka pozovu nekog iz Beča ili Pariza da ih "izvede na pravi put". Nije sramota tražiti znanje od ljudi iz inostranstva, pa i početkom prošlog veka je Francuz Leže uredjivao beogradske parkove, što je izgleda bio pun pogodak, sudeći prema starim fotografijama. Ali bojim se da Zelenilo sada takve ideje nema u planu. Kod nas se takodje i samo pominjanje seče drveća dočekuje na nož. Drveće se ne mora seći, neka ga orežu i presade, kao pre 140 godina u Beogradu kada je zidan Stari dvor. Tada su već odrasli drvored kestenova iz Milanove ulice presadili na Terazije kako ne bi smetao gradnji dvora. Drveće je sledeće godine u septembru ponovo procvetalo usled toplog vremena! Dakle sve se može rešiti samo ako ima volje. Kod nas je poznat problem i zaklanjanja lepih zgrada visokim drvećem. Jednostavno, kao da ljudi koji se oko toga pitaju nemaju nikakvog smisla za estetiku, pa zato i danas npr. ispred najlepše fasada Starog dvora stoji ono visoko drveće koje je u velikoj meri zaklanja. A mi nemamo baš bezbroj tako lepih palata. Što se tiče volontiranja, to bi bila dobra ideja, ali bojim se da su kod nas još daleko od britanskog shvatanja o uredjenju i potrebi stalnog ulepšavanja životnog prostora.\nPostod MarcBg » Sub Avg 26, 2017 9:10 am\nnervozna baba » Pet Avg 25, 2017 7:21 am napisao: Mene zivo zanima ima li koji pejzazni arhitekta zaposlen u Zelenilu. A i da ima, ko zna koliko se on/ona pitaju. Izgleda da nam je "cvetanje" autoputa i novogodisnja rasveta (u trajanju od 6 meseci) mnogo vaznije od izgleda parkova.\nPrijavi...ja sam tako prijavljivao nedostatak zelenila na Studenstkom trgu i na jos par mesta, pa su zasadili. Probaj, kad budes prolazio slikaj i prijavi, nemas sta da izgubis.\nPostod nervozna baba » Ned Avg 27, 2017 10:49 pm\nMa, ne bezim ja od aktivne uloge savesne gradjanke, samo ne mislim (niti sam te godine mislila) da je sadnja cveca ispod Mosta na Adi prioritet pored toliko drugih znatno posecenijih a zapustenih zelenih povrsina. I tada mi je bilo cudno sto tu sade, mozda su isli neki izbori, stvarno se ne secam, ali jeste lepo izgledalo.\nPostod L@nselot » Sub Sep 09, 2017 9:24 pm\nProlazeći kroz Karađorđev park primetio sam 4 nova zasađena stabla, ali izgledaju kao da su preneta odnekud.\nPostod Дошљак » Sub Sep 09, 2017 11:24 pm\nДа нису пренета из Немањине од испред НБС?\nPostod abrines » Ned Sep 10, 2017 12:56 am\nЛиче на она испред Народне банке.\nPostod Вожд » Ned Sep 10, 2017 3:27 pm\n21463057_1584701974883533_1735574197541572122_n.jpg (128.01 KiB) Pogledano 2364 puta\n21371317_1584701968216867_1850918546279929843_n.jpg (132.2 KiB) Pogledano 2364 puta\n21369202_1584701971550200_3481861312930039515_n.jpg (160.64 KiB) Pogledano 2364 puta\n21433253_1584701978216866_4278558458766677889_n.jpg (149.41 KiB) Pogledano 2364 puta\n21369155_1584702031550194_7337038676780199040_n.jpg (119.64 KiB) Pogledano 2364 puta\nhttps://www.facebook.com/GradBeograd/ph ... =3&theater\nPostod Пантограф » Pon Sep 18, 2017 12:50 pm\nВесић: Обнова Пионирског парка почиње у среду\nБЕОГРАД, 18. септембра (Танјуг) - Обнова Пионирског парка почиње у среду, 20. септембра, и трајаће до 15. децембра, а за ту намену издвојено је 104 милиона динара, изјавио је данас градски менаџер Горан Весић.\n"Пионирски парк је један од наших централних паркова који је у веома лошем стању и ми већ неколико година планирамо да га обновимо, тако да обнова коначно почиње у среду. Сви који туда пролазе знају да су стазе у лошем стању и да их треба обновити", рекао је Весић, наведено је у саопштењу Градске управе.\nКако је појаснио, неће се радити комплетан парк, ођедном већ у деловима, тако да ће грађани моћи да користе поједине делове парка и током његове реконструкције.\nВесић је истакао да у Пионирском парку има много заштићених врста биљака.\nОн је подсетио да је почела обнова парка на ушћу код Музеја савремене уметности и додао да ће он бити отворен у октобру, поводом обележавања ослобођења Београда.\n"Велики парк од ушћа до хотела 'Југославија', који ћемо радити наредних неколико година, почели смо да уређујемо. Ове године ћемо уредити још 17 паркова односно урбаних џепова", најавио је Весић.\nГоворећи о уништавању амброзије на територији града, Весић је рекао да је ове године први пут почело системско сузбијање те коровске биљке, а да се за следећу годину припрема измена прописа у вези са тим.\n"Ове године третирали смо око 80 хектара, и то само јавне површине, а проблем је што те биљке има и на приватним површинама на које ми немамо право да уђемо. Целу територију Београда смо снимили дроном и на тај начин смо лоцирали амброзију, тако да смо нашим општинама подели спискове где се та биљка налази на приватним парцелама како би инспектори изашли на терен и са власницима разговарали о уништавању амброзије", рекао је Весић.\nЗа следећу годину припремамо измену прописа према коме ће Град Београд моћи да интервенише на приватним парцелама, уз то да ће власник парцеле морати да плати кошење, нагласио је Весић.\nПрема његовим речима, та биљка након кошења или хемијског третирања никне поново за неколико седмица, тако да је једино решење вађење амброзије из корена.\n"За следећу годину Завод за биоциде и медицинску екологију спрема фонд у коме ће грађанима нудити један динар за сваку амброзију коју донесу са кореном" најавио је Весић.\nАмброзија је коров који негативно утиче на готово десет одсто становништва, навео је он и додао да она није више само здравствени већ и привредни проблем јер су људи онемогућени да долазе на посао.\n"Амброзија је постала озбиљан проблем за наш град, али и цео регион", закључио је градски менаџер, додаје се у саоспстењу.\nPostod MarcBg » Pon Sep 18, 2017 8:34 pm\nKonacno, prosle godine sam poslao prijavu gradskim sluzbama vezano za park i odgovorili su mi da bi ove godine trebalo da bude renoviran, tako da se bas radujem, pogotovo jer svaki dan prolazim kroz njega\nPostod Nepopravljivi optimista » Pon Sep 18, 2017 8:56 pm\nRekonstrukcija jednog od najlepših i centralnijih gradskih parkova i kvalitet materijala i radova treba da bude podjednako vrhunski!\nDa li će biti popločan ili sam opet preveliki optimista? Da li će imati staze od nekog vrhunskog materijala, dobar kutak za decu, lepu rasvetu u skladu u katalogom urbane opreme?\nRender neću ni da tražim, to bi već bilo neskromno sa moje strane.\nOvo je standard koji po meni ovaj park treba da dostigne a nije u pitanju inostranstvo nego kutak na 300 metra od ovog parka. Naročito preporuka za materijale koje treba upotrebiti!\nProjekat sanacije Devojčkog parka izradilo je "Zelenilo Beograd", gde su odgovorni projekatanti Janko Krstić i Ana Kolović. Od izvedbe će dosta zavisiti krajnji rezultat za ovaj lepo zamišljen projekat. Investitor je Grad Beograd.\nOvo poslednje mi govori da Zelenilo ima kapacitet da ovako nešto projektuje.\nPoslednja izmena od Nepopravljivi optimista u Pon Sep 18, 2017 9:07 pm, izmenjeno 2 puta ukupno.\nPostod Vox91 » Pon Sep 18, 2017 9:05 pm\nKoliko god da je park u lošem stanju i da mu očajnički treba rekonstrukcija-postaju već smešni sa ovim predizbornim šminkanjem grada. Ali kad je već tako-iskreno se nadam da će mu posvetiti najveću pažnju. Mada, s obzirom da su pred inauguraciju AV-a asfaltirali par staza, verovatno će nastaviti u tom stilu..\nPostod Biciklistkinja » Pon Sep 18, 2017 11:35 pm\nOvo je horor, 5 godina koliko su na vlasti se ne sete ništa da poprave u Pionirskom Parku i sada pred izbore kreću sa rekonstrukcijom.\nPostod Posmatrac » Pon Sep 18, 2017 11:53 pm\nОвде мора да одмах реагујемо ако приметимо да се не поштује каталог урбане опреме и ако почну да штеде на материјалима. Мало ли је што је претходна власт деградирала фонтану. Ови су сада дозволили да се трафика постави тачно испред оног парчета Кајмакчалана. Логично, јер је то "Мој киоск". Не знам да ли сте приметили, њихове трафике су на најгорим местима по пешаке и на најбољим местима за њихов џеп.\nPostod Вожд » Pet Sep 22, 2017 9:30 pm\nPostod ГЛАС ПРИРОДЕ » Pet Sep 22, 2017 11:41 pm\nПриликом најава радова у Дворском врту, претходних година, били смо обавештени о томе шта ће све бити урађено. Требало је да све стазе буду поплочане каменом. Сада ни речи о томе. Да ли ће и овде ниже растиње бити избрисано, а стабла десеткована... тек пањеви се другог дана већ назиру...\nPostod CASTELBIANCO » Pet Sep 22, 2017 11:47 pm\n"Dvorski vrt" je pretpostavljam pionirski park?\nPostod ГЛАС ПРИРОДЕ » Sub Sep 23, 2017 2:22 pm\nКако би другачије могао да се зове врт поред два двора ?\nPostod astrodule » Sub Sep 23, 2017 2:27 pm\nMožda je dvorski vrt samo deo uz Srspkih vladara (između dva dvora)?\nOno gore veliko je Pionirski park.\nPostod ГЛАС ПРИРОДЕ » Sub Sep 23, 2017 2:28 pm\nДеведесете, четрдесете, свако у складу са својим потребама може да изабере,време у коме ће да постоји баш као на пијаци.


Kućni poslovi koji su neophodni, a koje mnogi zanemaruju | Belgrade\nдецембар 24, 2020 by Novinar - No comments\nSvakako, kuću čistimo redovno, ali često znamo da preskačemo određene male kućne zadatke koji potpadaju pod veliko čišćenje stana. Usisavanje i pranje veša su nam svakodnevna pojava, ali koliko se često setite da detaljno očistite blender, temeljno skinete kamenac sa slavina i da servisirate klima uređaje? Evo nekoliko saveta koji će vam pomoći da uz što manje muke prođete kroz najneugodnije poslove čišćenja.\nSa dolaskom jeseni, krajnje je vreme da se napravi generalna premetačina u ormarima. Izvadite zimske stvari, zimske jakne, čizme, kabanice i džempere, a odložite letnje stvari. Ne zaboravite da sve temeljno očistite i operete pre nego što odložite do proleća. Čak i ako imate prostrane ormare i dovoljno mesta za garderobu iz svih sezona, napravite selekciju i garderobu koju nećete nositi u narednom periodu podignite na manje dostupne police, jer će ovakva organizacija značajno olakšati život i vama i ostalim ukućanima.\nKamenac i belo sirće\nOvaj klasični trik koristile su naše bake, a veoma je efikasan i danas; ako imate bateriju na lavabou ili tuš koji je prekriven kamencom i gde voda više prska nego što zapravo teče, belo sirće je vaš najveći saveznik. Samo namočite krpu ili neku drugu tkaninu sirćetom, zatim je zavežite oko glave tuša i ostavite nekoliko sati pre nego što obrišete ostatke. Rezultat: baterija i tuš koji izgledaju kao da ste ih upravo postavili.\nČišćenje daski iz kuhinje\nDaske za sečenje mogu da promene boju ili da postanu zamrljene usled konstantne upotrebe. Međutim, postoji način da se daskama za sečenje vrati prvobitan sjaj i da se one očiste pred zimu. Koristite sunđer za ribanje i natrljajte dasku sa mešavinom soka od limuna i soli. Ovo će delovati poput pilinga i učiniće čuda za vaše daske.\nMrlje na tepihu – izbegnite tepih servis\nMrlje zaista mogu da doprinesu da vaš ne tako davno kupljen tepih deluje otrcano, ali, ako na područje koje je izmrljano stavite vlažnu krpu, a zatim preko nje pređete vrućom peglom, na taj način sasušena prljavština će se mnogo lakše ukloniti. Ukoliko i ovo ne pomogne, verovatno će vam biti potrebna usluga tepih servisa.\nPrskanja i prosipanja hrane u mikrotalasnoj je svakodnevna pojava, ali s vremena na vreme je neophodno da se ona temeljno očisti. Evo i koji je najbolji način za to: sve što treba da uradite da biste očistili mikrotalasnu jeste da u nju postavite merni bokal koji sadrži jednake proporcije vode i belog sirćeta, a zatim podesite tajmer na dva minuta grejanja sa punim napajanjem . Tako ćete lako očistiti sve lepljive ostatke koji se mogu naći i generalno dezinfikovati vašu mikrotalasnu pećnicu.\nČišćenje blendera je mnogima noćna mora, osim za one koji već znaju da se ovi uređaji zapravo mogu sami očistiti. Napunite glavnu posudu blendera vrućom vodom iz slavine, a zatim u nju sipajte i par kapi tečnosti za pranje i pustite blender da radi. Unutrašnjost bi trebalo da bude očišćena, a ukoliko se u unutrašnjosti nalazi i kamenac, pre ili nakon ovoga postupka preporuka je da koristite metod sa toplom vodom i sirćetom.\nČak i moderni espresso aparati za kafu koji imaju svoje cikluse čišćenja zahtevaju intenzivnije čišćenje svake godine. Sirće je i u ovom slučaju vaš najbolji prijatelj, u kombinaciji sa jednakom količinom vode. Pustite da polovina smeše procuri iz aparata, a zatim isključite mašinu na pola sata.\nNakon toga ostatak tečnosti neka prođe kroz filter. Isperite sve sa vodom i vaš aparat bi nakon toga trebalo da bude čist kao nov.\nČišćenje sudo mašine\nMožda mislite da je vaša mašina za pranje posuđa sama po sebi čista, ali to je zabluda. I mašinama za sudove je potrebno detaljno čišćenje s vremena na vreme. Ostaci hrane, kamenac i prljavština mogu se vremenom nakupiti i osim što mašina može da bude nehigijenska, ovo može i da ometa njen rad.\nZa temeljno čišćenje, prvo je potrebno da izvadite unutrašnje elemente za sudove i da proverite da li ima očiglednih naslaga, a zatim, nakon što očistite sve, ubacite u mašinu namensko sredstvo i pustite brzi ciklus pranja. Nakon ovoga, unutrašnjost mašine bi trebalo da izgleda besprekorno i čisto.\nNeke stavke koje su obavezan deo velikog čišćenja zahtevaju da za njih angažujete profesionalce. Ovde se najpre misli na servisiranje uređaja za grejanje (pogotovo ako su u pitanju klime ili slični sistemi sa ventilacijom), ali je takođe zgodno da za povremeno pozovete tepih servis i pošaljete im svoje tepihe na pranje. Za dubinsko pranje nameštaja takođe bi povremeno trebalo da angažujete profesionalce kako bi vam nameštaj bio čist i kako bi mogao da vam potraje duže.


Windows Server 2012 R2 je najbolje rješenje za upravljanje poslužiteljima visoke klase koji će učiniti svakodnevno opterećenje za mnoge tvrtke učinkovitijim i lakšim . On pruža sve što je potrebno za siguran pristup osjetljivim podacima, smanjuje troškove pohrane i štedi vrijeme za automatizaciju zadataka i procesa. Ovaj fleksibilan, moćan i jednostavan poslužiteljski softver pomoći će vašem poslovanju brzi rast!\nLicencirani po broju CPU-a\n7 311 kn 5 019 kn 4 015,20 kn bez PDV-a (25%)\n393 kn 159 kn 127,20 kn bez PDV-a (25%)\n794 kn 549 kn 439,20 kn bez PDV-a (25%)\n51 030 kn 22 379 kn 17 903,20 kn bez PDV-a (25%)


Novi LG LED projektori neverovatno malih dimenzija\nNovi LG LED projektori neverovatno malih dimenzija – Personal magazin\nNagrađivani dizajn, neverovatno dugačak radni vek i izuzetna prenosivost glavne karakteristike novih LED projektora kompanije LG Kompanija LG Electronics predstavila je dve najnovije serije prenosivih Smart LED projektora, PB60G i…\nNagrađivani dizajn, neverovatno dugačak radni vek i izuzetna prenosivost glavne karakteristike novih LED projektora kompanije LG\nKompanija LG Electronics predstavila je dve najnovije serije prenosivih Smart LED projektora, PB60G i PA70G. Predstavljanjem novih modela kompanija je još jednom pokazala da drži lidersku poziciju na tržištu LED projektora. Novi LG LED projektori, pored Smart funkcionalnosti, nagrađivanog dizajna, izuzetne kompaktnosti i prenosivosti, imaju i veoma dugačak vek trajanja.\n„Konstantno ulažemo u razvoj najboljih mogućih rešenja, koja su pre svega bazirana na potrebama naših korisnika, ali i na našoj potrebi da svi naši proizvodi budu vrhunskog kvaliteta. Kroz predstavljanje ovih modela nastojimo da zadržimo vodeću poziciju na tržištu LED projektora“, izjavio je Young-en Kim, direktor marketing divizije za projektore u okviru kompanije LG Electronics Home Entertainment.\nNajuočljivija karakteristika modela iz nove PB60G serije je njihova veličina. Toliko su mali da gotovo mogu da stanu u džep! Ovaj neverovatno kompaktan i izuzetno prenosiv projektor je dimenzija 158x103x33 mm, a težak je samo 450 grama. Opremljen je LED lampom čiji je vek trajanja 30 000 sati. Emituje sliku rezolucije od neverovatnih 1280×800 piksela. Uz projektore iz serije PB60G moguće je emitovanje video sadržaja, muzike i fotografija, a ovaj neverovatni mali projektor poseduje i mogućnost prikazivanja Office i PDF fajlova sa eksternog hard diska ili USB memorije. Ultraprenosivi LED projektor kompanije LG Electronics sa oznakom PB60G doneće pravo bioskopsko iskustvo u Vaš dom!\nModeli iz serije PA70G su vodeći u svojoj klasi, sa lampom od čak 700 ANSI lumena, što ga čini najsvetlijim prenosivim Smart LED projektorom na svetu. Visoki vizuelni kvaliteti ne umanjuju dužinu trajanja lampe projektora, pa tako uz dnevnu upotrebu od četiri sata dnevno, garantovano je trajanje od neverovatnih 20 godina.\nModel PA72G poseduje i veće mogućnosti povezivanja, pa tako najnovija tehnologija Intel® Wireless Display (WiDi) omogućava jednostavno i brzo povezivanje projektora i laptop računara bez gomile zamršenih kablova. Pored toga što omogućava deljenje postojećih fajlova i dokumenata sa računara, Intel® WiDi tehnologija pruža mogućnost prenosa raznovrsnih internet sadržaja na projektore. Modeli iz ove serije su i dobitnici Red Dot nagrade za dizajn, poseduju i ugrađeni sistem od dva zvučnika od po 3W.\nNovi LG LED projektori neverovatno malih dimenzija was last modified: September 12th, 2012 by Redakcija\nLED projektoriLGLG LED projektori\nIntel: do 2015. godine preko 15 milijardi uređaja biti povezano na Internet\nSrbija dobila Okean kreativnosti


Ne nalivajte se vodom ko ludi: OTROVAĆETE se - bukvalno!\nV. B. 18. septembra 2020. 01:21


Grad Tuzla partner u projektu „Međusobno povezivanje u upravljanju rizicima od katastrofa u Bosni i Hercegovini“ - Bolja Tuzla\nGrad Tuzla partner u projektu „Međusobno povezivanje u upravljanju rizicima od katastrofa u Bosni i Hercegovini“\nU zgradi UN u Sarajevu, danas je upriličena ceremonija dodjele povelje gradonačelnicima i načelnicima jedinica lokalne samouprave – partnerima u projektu „Međusobno povezivanje u upravljanju rizicima od katastrofa u Bosni i Hercegovini“. Projekat finansira Agencija za razvojnu saradnju Italije, a implementira ga Razvojni program Ujedinjenih nacija UNDP. Grad Tuzla je, obzirom da već koristi alat „Sistem za analizu rizika od katastrofa – DRAS“, uključen u ovaj projekat kao pridružena lokalna zajednica koja će svojim znanjem i iskustvom u ovoj oblasti doprinijeti kvalitetu realizacije aktivnosti na projektu.\nNakon potpisivanja povelje, u svom obraćanju, gradonačelnik Tuzle, Jasmin Imamović, izrazio je spremnost da Grad Tuzla, kao partner u ovom projektu, nastavi realizaciju aktivnosti na prevenciji i sprječavanju rizika od katastrofa, kao i nelegalne gradnje objekata, a u cilju poboljšanja kvaliteta života građana.\n“Grad Tuzla ima veoma dobru saradnju, u svim oblastima sa Razvojnom agencijom Ujedinjenih nacija UNDP, što je naročito izraženo kroz projekte „Oporavak od poplava“ i „Smanjenje rizika od katastrofa“, čiji nastavak je i projekat „Međusobno povezivanje u upravljanju rizicima od katastrofa u BiH“. Zahvalio bih se Vladi Republike Italije i Agenciji za razvojnu saradnju Italije na finansijskoj podršci za realizaciju ovog projekta, kao i UNDP BiH na njegovoj implementaciji. Ponosni smo na činjenicu da je Grad Tuzla prepoznat, po svom znanju i iskustvu u oblasti upravljanja rizicima od katastrofa, te da može podići kvalitet u realizaciji aktivnosti ovog projekta. Naša očekivanja su da, kroz povezivanje sa drugim lokalnim zajednicama u BiH, prenesemo svoja iskustva, ali i da se naši službenici, stručnjaci u ovoj oblasti, dodatno educiraju u veoma kompleksnoj oblasti, koja tretira upravljanje rizicima od katastrofa. U prirodnoj nesreći koja je 2014. godine pogodila naše krajeve, u Tuzli je aktivirano oko 2.100 klizišta, oštećeno je oko 1.300 objekata, a 135 kuća srušeno. Od 135 srušenih kuća, samo je jedna imala građevinsku dozvolu, izdanu oko 1980. godine, a do njenog rušenja došlo je zbog spleta drugih okolnosti. Stoga, smatram važnim podizanje svijesti građana o štetnosti nelegalne gradnje i o potrebi da se djeluje preventivno. Ono što smatramo najvažnijim aktivnostima u ovom projektu jeste osiguranje da sve relevantne informacije i planovi za otpornost budu dostupni javnosti, te da educiramo stanovništvo i privatni sektor o važnosti investiranja u smanjenje rizika sa kojima se susreću. Uz pomoć UNDP-a uspostavljena je “DRAS” platforma za analizu rizika od poplava i klizišta u gradu Tuzla, koja je dostupna putem web stranice Grada i služi podizanju svijesti građana o područjima koja su pod opasnostima od klizišta i poplava. Tuzla je jedini grad u BiH koji je u okviru Službe civilne zaštite formirao Odjeljenje za upravljanje rizicima od katastrofa kako bi sistemski pratili, izučavali i konkretnim aktivnostima uticali na smanjenje rizika od katastrofa. Grad Tuzla ima stručne kadrove, naglašen timski rad i strateški cilj poboljšati kvalitetu života, sigurnost i socijalnu uključenost građana“, izjavio je gradonačelnik Imamović u svom obraćanju.\nPored Grada Tuzle, partneri u projektu su Brčko Distrikt, Grad Doboj, Grad Zvornik, Opština Laktaši, Općina Lukavac i Općina Maglaj. Ceremoniji su prisustvovali ambasador Republike Italije u Bosni i Hercegovini, zamjenik rezidentne predstavnice UNDP u BiH, te predstavnici Ministarstva sigurnosti BiH i entitetskih uprava civilne zaštite.