EP: Morali smo reći da nismo ruska sfera uticaja\nAutorka rezolucije Evropskog parlamenta (EP) o ruskoj propagandi protiv Evropske unije, evroposlanica vladajućih poljskih konzervativaca Ana Fotiga izjavila je danas da je ta rezolucija bila neophodna zbog neprestanih poruka Rusije da su zemlje Srednje i Istočne Evrope “prirodna ruska sfera uticaja”.\n“Aktivnosti Rusije su usmerene na kompromitovanje ljudi i na dezinformacije. Propagandna politika Rusije donosi pretnje za naš region. Iz Rusije neprestano stiže poruka da su Srednja i Istočna Evropa prirodna sfera uticaja Rusije. To podriva suverenitet tih država. Rusija poručuje da su to propale države”, kazala je Fotiga državnom Poljskom radiju.\nFotiga, bivša ministarka spoljnih poslova u prvoj vladi poljske evroskeptične konzervativne stranke Pravo i Pravda od 2005. do 2007. godine, izrazila je danas žaljenje što su mediji zabeležili pre svega “ruski” deo rezolucije o antievropskoj propagandi, iako je i propaganda islamskih terorista podjednako efikasna kao ruska.\n“Propaganda Islamske države usmerena je na veoma mlade ljude, a islamisti koriste savremena sredstva komunikacije. Islamska država i Al-Kaida su u svojoj propagandi veoma efikasne, jednako efikasne kao Rusija”, naglasila je Fotiga.\nZvanična Moskva oštro je juče osudila tu rezoluciju u kojoj evropski poslanici izražavaju zabrinutost zbog neprijateljske propagande trećih subjekata, medju njima i propagande islamskih terorističkih organizacija.\nRezolucija navodi takodje da Rusija, preko televizija poput Rusija danas (Russia Today), “nazovi informativnih agencija”, kako su evoposlanici nazvali “Sputnjik” i “internet trolova”, nastoji da ospori demokratske vrednosti, da podeli Evropu i da članice EU na granicama Rusije predstavi kao propale države u kojima Rusija ima podršku stanovništva.\nVilhelm Miler, nemački književnik\t(1794-1827)


Ikarus IK-110/160: (9) Solo FAU prototipovi - Autobusi.NETAutobusi.NET\nObjavio: Stefan Nikolić Datum: 01.08.2020 Kategorija: Domaća industrija, Retrovizor 2 Comments\nDevedesete za zemunski Ikarus znače i nove FAU (VÖV) prototipove solo autobusa od kojih je jedan prototip svoj život nastavio u drugoj fabrici.\nRealizacija serije prototipova iz međugeneracije tekla je postepeno, i u suštini je podrazumevala plan o premijeri jednog modela svake godine. Nakon zglobnog IK-164, koji je pažnju privukao krajem 1988. i tokom 1989. godine, za 1990. je bila rezervisana solo varijanta. Princip je bio potpuno identičan, i odnosio se na primenu FAU (VÖV) norme u domenu redizajna prednje stene i radnog mesta vozača.\nNastanak prototipa IK-119\nTehnički crteži u projektnom odeljenju ponovo su za osnovu imali šasiju standardnog modela IK-110. Ona je pretrpela znatne promene i prilagođavanja pomenutom standardu, te je na prvi pogled identična forma postala nešto kraća i kompaktnija. Bukvalno sve mere su neznatno redukovane, počev od međuosovinskog rastojanja, prepusta, kao i širine i visine, pa je ukupna dužina IK-119-ice zaokružena na 11620 milimetara.\nNovo lice starog Ikarusa (ilustracija: Saša Conić)\nTo je omogućilo pomeranje ležišta motora za 400 milimetara unazad u odnosu na položaj kod IK-110. Tu je svoje mesto zauzela, tada uobičajena i dobro poznata Raba D2156 HM6U sa 141 KW, direktno nasleđena od IK-110. Sa njom je ukombinovan standardni Famos 6MS-80 menjač, što je u principu bilo dovoljno za povlačenje maksimalnih 16 tona, za koliko je projektovan IK-119. Baš kao i na zglobnom modelu, solo prototip je dobio novu prednju upravljačku osovinu iz Rabine serije 832.50. Uz nju, primenjen je i sistem kombinovanog servo kvačila, kao i novi PPT 8045 upravljački mehanizam.\nOsnova IK-110 promenjena je do najsitnijeg detalja (foto: arhiv Ikarusa)\nNovi i bolji solo Ikarus\nIzmenama na šasiji postignuta je mogućnost spuštanja visine poda i povećanja visine putničkog sa standardnih 2050 na 2100 milimetara. Unutar istog, maksimalan kapacitet podrazumevao je prijem 110 putnika, 27 smeštenih na drvenim sedištima, i 83 u prostoru predviđenom za stajanje. Takođe, treći stepenik na prvim vratima je dodatno uvučen i dobio je oblik zasebne platforme koja se dalje nastavljala ka putničkom prostoru.\nIkarus IK-119 u društvu IK-161 na beogradskom sajmu automobila 1990. godine (foto: arhiv Ikarusa)\nUbrzo nakon kompletiranja IK-119 je proleća 1990. godine napustio fabričku halu i svoje mesto dobio na beogradskom Salonu automobila. Premijeru je imao od 30. marta do 8. aprila, a za cilj je imao privlačenje što veće pažnje potencijalnih kupaca. Najveći od njih, GSP Beograd, bio je veoma zainteresovan, te ga je nakon sajma angažovao na sedmodnevnoj probi po beogradskim ulicama. Nakon toga, Ikarus je za potrebe daljeg razvoja i ispitivanja IK-119 izvestan period zadržao u svom voznom parku. Deo tog vremena je proveo na ispitivanjima koja su rađena u saradnji sa Institutom za motorna vozila Vinča, a nezvanični podaci ukazuju da je potom prodat paraćinskom Jugoprevozu.\nDirektori Ikarusa i GSP-a Beograd u društvu nagrađenih vozača ispred prototipa (foto: arhiv Ikarusa)\nPotpuna primena FAU standarda\nLaboratorijska ispitivanja i probne vožnje modela IK-119 tokom 1990. godine napravile su sjajnu uvertiru za sledeći solo prototip. Sa tom idejom, inženjeri Ikarusa su rešili da naprave korak dalje, te da povoljne rezultate ispitivanja iskoriste time što bi FAU (VÖV) normu primenili u potpunosti. Drugim rečima, konačan cilj bila je izrada solo autobusa sa pogonskim agregatom smeštenim u zadnjem delu vozila. Finalne skice i tehnički crteži iz projektnog odeljenja su izašli septembra 1990. godine.\nNa crtežima se jasno video autobus koji je konceptom podsećao na tada aktuelni Mercedes O405, model koji se smatrao pionirom FAU standarda (ilustracija: Saša Conić)\nMercedesova tehnička osnova, MAN-ov agregat\nOsim vizuelne, novi prototip je imao i mehaničku vezu sa Mercedesom. Uz MAN-ov D2866UM agregat, Ikarusu je isporučena i pogonska osovina H07 izrađena u pribojskom FAP-u po licenci „trokrake zvezde”. Prednja kruta osovina takođe je stigla iz Priboja, i predstavljala je V04/13 verziju sa modernim, jednodelnim naplatcima. Za prenosnik snage izabran je Famosov mehanički 6MS-80 menjač, sa kombinovanim servo kvačilom. Upravo ovaj mehanički sklop sa lakoćom je nosio Ikarusovu samonoseću karoseriju koja je mogla primi ukupno 110 putnika.\nPrototip IK-410 u fabričkoj hali neposredno po sklapanju. Iza njega, na dizalici se nalazi IK-119 (foto: Politika ekspres)\nSmeštanje kompletnog pogonskog agregata u zadnji deo ostavilo je dovoljno prostora za povećanje komfora unutar autobusa. Tako je visina poda spuštena na svega 750 milimetara u zoni prvih i drugih vrata, dok se iza njih pružala platforma visine 900 milimetara. Kod ovog trovratnog prototipa to je značilo da na prvim i drugim vratima postoje svega dva, a na trećim uobičajena tri stepenika. U kombinaciji sa dvokrilnim vratima, to je doprinelo bržem i lakšem protoku putnika.\nPočev od vozačke kabine, pa preko instrument table i pulta, kompletan prednji deo enterijera je zadržao identičan izgled kao na modelu IK-119. Velika poliesterska kutija na vrhu prednje stene, kao i veća površina gornjih panela ostavili su prostor za potencijalnu ugradnju displeja. U to vreme, elektronski pokazivači pravca su masovno počeli da se primenjuju na vozilima zapadnoevropskih proizvođača. Pa ipak, za pojavu na vozlima iz zemunske fabrike sačekali su još nekoliko godina.\nOd IK-110 do IK-410\nKako je ovo bila četvrta i pritom najtemeljnija varijacija osnovnog modela IK-110, doneta je odluka da prototip dobije zvaničnu oznaku IK-410. Neobična oznaka lako asocira na onu koju smo viđali kod novijih modela iz sasvim drugog segmenta. Svega par godina kasnije, Ikarbus seriju 400 rezerviše za turističke i visokoturističke autobuse. Prototip je kompletiran početkom marta, da bi svoju premijeru imao na beogradskom Salonu automobila 1991. godine.\nPremijera modela IK-410 pred beogradskom publikom (foto: Avto magazin)\nU projektovanju IK-410 dobrim delom je učestvovao Institut za motorna vozila iz Vinče, a datum plasiranja nove generacije polako se bližio. Iz tih razloga, Ikarus najpovoljnije rešenje nalazi u tome da ovaj prototip zadrži i koristi za sopstvene potrebe prevoza radnika. Ujedno, tom prilikom bi se pratio i ispitivao njegov svakodnevni rad, a konačni rezultati bi dali formu za novu generaciju koja se pripremala.\nNakon generalnog remonta i dobijanja nove kolor šeme sa simbolima Ikarbusa, IK-410 je i dalje imao svoju prepoznatljivu, originalnu formu (foto: Zoran Milenković)\nTu ulogu IK-410 je odrađivao bez problema, međutim tokom 1998. godine Ikarbus je rešio da ga generalno remontuje i poveća kapacitet sedišta. To je podrazumevalo demontiranje drugih vrata, prepravku enterijera i ugradnju dodatna dva reda dvostrukih sedišta na njihovom mestu. Tada su prvobitni lepljeni prozori zamenjeni standardnim sa kederima, a svoj originalan izgled zadržali su na vratima. Kako je radio na prevozu radnika, nije bilo preterane potrebe za ograđenom kabinom vozača, te su njeni pregradni paneli uklonjeni. Više od 20 godina redovno je gazio kilometre na Ikarbusovoj ruti broj 5. Priliku da oseti čari beogradske gužve imao je 1998. godine, kada je tokom štrajka radnika GSP-a angažovan u redovnom saobraćaju na liniji 15.\nIkarus koji je postao FAP\nOsim u stvaranju nove generacije Ikarusovih modela, ovaj prototip je poslužio i FAP-u za stvaranje sopstvenog gradskog solo autobusa. Naime, još 1986. godine Ikarus je potpisao protokol o saradnji sa FFB grupacijom. Kao deo iste, imenovani su i FAP, kao i Institut za motorna vozila, sa kojima je postojala višegodišnja saradnja. Pošto je prototip bio samo prelazno rešenje, i kako je Ikarbus već imao potpuno oformljenu familiju autobusa, projekat je bio arhiviran u projektnom odeljenju. Njegovu novu primenu nalazi sam Institut koji je na predlog FAP-a 1994. godine kompletnu tehničku dokumentaciju poslao za Priboj. Na osnovu toga, pribojski proizvođač tokom 1995. godine proizvodi prvi primerak novog solo gradskog autobusa. I danas prisutni, nama dobro poznati FAP A537 zapravo je IK-410 sa nešto drugačijim dizajnom prednje i zadnje maske.\nFotografija nastala pred kraj karijere prototipa, 2010. godine (foto: Saša Avramović)\nU sledećem članku dolazi priča o specijalnim, namenskim izvedbama Ikarusa.\nFAP FAP A537 FAU FFB GSP Beograd IK-119 IK-410 Ikarbus Ikarus Zemun jugoprevoz Mercedes O405 Raba D2156 HM6U Vinča VÖV\nTagged with: FAP FAP A537 FAU FFB GSP Beograd IK-119 IK-410 Ikarbus Ikarus Zemun jugoprevoz Mercedes O405 Raba D2156 HM6U Vinča VÖV\nPrevious: Ikarus IK-110/160: (8) Međugeneracija zglobnih prototipova\nNext: Ikarus IK-110/160: (10) Specijalne izvedbe\nPingback: Ikarus IK-110/160: (8) Međugeneracija zglobnih prototipova | Autobusi.NETAutobusi.NET


vesti Čačak Archives - PPmedia\nPranjani – Za grešnika koji krene opasnom životnom stazom nekad se u ravnogorskom kraju govorilo da je „kriv k`o gudalo”. Danas se ovde, u Pranjanima i drugim selima na obroncima Suvobora s ponosom pripoveda da je upravo gudalo preporodilo čitav kraj. Jer, za kraj ove sedmice ( 20 – 22. avgust) priprema se treći Sabor […]\nadminpp033 Нема коментара 16 августа, 2021 4:50 pm\nČačak – Širom Srbije sve je više onih koji se okreću uzgajanju vinove loze i pravljenju domaćih vina, po tradicionalnim recepturama. S obzirom na broj hektara pod vinogradima, narednih godina ne bi začudilo da osim malina i šljiva i to postane brend po kome je Srbija prepoznatljiva van svojih granica. Da ni naši građani nisu […]\nadminpp033 Нема коментара 8 јула, 2021 4:49 pm\nKošarkaši Zlatara iz Nove Varoši zadržali su lidersku poziciju u Prvoj Regionalnoj ligi grupa Zapad pošto su u derbi meču 16. kola na svom parketu savladali direktog konkurenta u borbi za prvo mesto ekipu Železničara iz Čačka sa 80:65 (38:28). Nakon ove pobede Zlatar je ostao usamljen na prvoj poziciji sa 30 bodova, dok čačani […]\nadminpp033 Нема коментара 4 фебруара, 2018 11:38 am\nČvrst otpor Mileševca lideru prvenstva\nKošarkaši Mileševca poraženi su na svom parketu u 11. kolu Prve Regionalne lige grupa Zapad od Železničara sa 99:82. Goste iz Čačka do pobede su predvodili raspoloženi Koković sa 15 i Vasiljević sa 14 poena, dok je u redovima Mileševca bolji od ostalih bio Radović sa 21 košem. Posle ovog kola Železničar ostaje na prvom […]\nadminpp033 Нема коментара 11 децембра, 2017 10:10 am\nUdruženje Medija i medijskih radnika Srbije registrovano u APR-u\nUdruženje Medija i medijskih radnika Srbije zvanično je registrovano u Agenciji za privredne registre, a sedište je u Čačku, u Ulici Župana Stracimira 9. Udruženje je nastalo pre deset dana na Osnivačkoj skupštini i za sada okuplja sedam medijskih kuća i više desetina članova iz Kraljeva, Čačka, Užica Prijepolja, Gornjeg Milanovca, Ljiga, Kosjerića i Bajine […]\nadminpp033 Нема коментара 2 октобра, 2016 12:22 pm


Veverica koja će vas izludeti! - IT magazin\nVeverica koja će vas izludeti!\nAko vas Flappy Bird igra i dalje izluđuje savetujemo vam da probate novu. Nije lakša, izludeće vas i ona, ali na drugačiji, čak zabavniji način :)\nOtkačena veverica ambicioznih ciljeva i neobičnog imena, Silly Squilly, obožava da skakuće u beskonačne visine. Vaš zadatak je naizgled prost - dovesti Silly Squilly na najveću moguću visinu, gradeći joj tlo pod nogama u vidu crvenih ciglica od koje će ona odskočiti dalje. Pad nije dozvoljen jer gubite život i igra kreće ispočetka.\nŠašava veverica je, očigledno, pronašla inspiraciju u Flappy Bird igri, koja je zbog izazivanja zavisnost povučena sa Play Stora. Ipak, ekipa KERK Studiosa, koja je igru objavila na Google prodavnicu 19. marta nada se da će postići makar deo uspeha koji ima Flappy Bird i za MONDO kaže da je potpuno drugačija od mora klonova koji su se pojavili posle Flappy Birda. "Flappy Bird nas je inspirisao da uradimo nešto tako jednostavno i zabavno. Cilj nam je bio da igra ima sasvim jednostavan princip izvođenja, ali da ne bude laka. Ono što nas je šokiralo su sve kopije Flappy Birda i ni u jednom momentu nismo ni pomišljali da krademo nečiju ideju, zato smo osmislili drugi način izvođenja ove igre", rekao nam je Rade Kolbas, programer iz Hrvatske, koji je pored kolega iz Švajcarske, Amerike, Kine i Nemačke zadužen za razvoj igre.\nNa naše pitanje koliko dugo je trebalo da igra nastane i kako su se "sakupili" oko ove ideje, posebno tako raštrkani po celom svetu, Rade nam je rekao: "Igru smo sa testiranjem, dizajnom i razvojem uradili za par dana. Za organizaciju projekta koristili smo Basecamp. Developera iz Kine smo našli preko oDeska i Kelly je radio iz San Franciska, Marko i ja iz Sent Galena, u Švajcarskoj, Vojo iz Nemačke i Čen iz Šangaja. Za nas je ovo iskustvo jako vredno i gledamo na ovo kao na početak jednog novog načina poslovanja, bez Biroa, potpuno slobodni i motivisani da radimo zajedno". Prema njegovim rečima avanture otkačene veverice će se nastaviti, a u planu su i nove igre koje će se svideti starijoj generaciji igrača i jedna vrlo zanimljiva aplikacija o kojoj sada nije mogao ništa više da nam kaže. Google nije pravio probleme prilikom registracije na Play Store, jer je igra drugačijeg načina izvođenja od Flappy Birda.\nJedno im moramo priznati - iako na igri još treba raditi Silly Squilly - Hop To Top je najoriginalniji koncept koji smo videli nakon pomenute igre. Kada završite sa skakutanjem svoj rezultat možete podeliti sa prijateljima preko Facebooka i Twittera. Uskoro stiže i iOS verzija veverice.


Održana radionica o tehnikama učešća javnosti u okviru projekta “Mudro korišćenje zajedničkih prirodnih resursa – put ka održivosti prekograničnog regiona Srbija/BiH” | Unija ekologa UNECO\nOdržana radionica o tehnikama učešća javnosti u okviru projekta “Mudro korišćenje zajedničkih prirodnih resursa – put ka održivosti prekograničnog regiona Srbija/BiH”\nU etno selu Stanišić, pored Bijeljine, od 4. do 6. decembra 2013. godine održan je trening u okviru projekta “Mudro korišćenje zajedničkih prirodnih resursa – put ka održivosti prekograničnog regiona Srbija/BiH”, koji realizuju Unija ekologa UNECO iz Beograda i Centar za okolišno održivi razvoj iz Sarajeva. Radionici su prisustvovali predstavnici svih šest opština koje su obuhvaćene projektom (Bratunac, Ljubovija, Zvornik, Mali Zvornik, Bogatić i Bijeljina), predstavnici nevladinih organizacija, itd. Prvi dan radionice, 4. decembar protekao je u diskusiji o izveštajima o stanju prirodnih resursa i pritiscima u svakoj od šest opština obuhvaćenih projektom. Drugi deo dana bio je rezervisan za rad u grupama, gde su se predstavnici prekograničnih opština uparivali (Bratunac-Ljubovija, Mali Zvornik-Zvornik, Bijeljina-Bogatić) i zajedno identifikovali probleme koji se javljaju u prekograničnom kontekstu.\nCentralni dan treninga protekao je u nekoliko prezentacija koje su predstavljene prisutnima. Najpre je mali uvod u osnovne podatke o aarhuskoj konvenciji napravila Mirjana Bartula iz Unije ekologa, da bi se na njeno izlaganje nadovezali Mladen Rudež iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma iz Sarajeva koji je govorio o pristupu informacijama o životnoj sredini u BiH, i Ljiljana Stanišljević iz Ministarstva za prostorno uredjenje, gradjevinarstvo i ekologiju koja je pričala o pravnom i institucionalnom okviru učešća javnosti u postupcima procene uticaja i izdavanja ekoloških dozvola. Usledilo je prezentovanje iskustava iz prakse u primeni aarhuske konvencije u BiH i Republici Srpskoj, da bi posle ručka bilo reči o tehnikama za pružanje i dobijanje informacija i primerima iz prakse u BiH i Srbiji.\nPoslednji dan je započeo prezentacijom Srdjana Matovića, predstavnika i menadžera Arhus centra iz Kragujevca koji je govorio o učešću javnosti u odlučivanju o pitanjima životne sredine u Srbiji, koja je bila praćena izlaganjem o istoj temi Sabine Jukan samo o pitanjima životne sredine u Bosni i Hercegovini. Radionica je završena diskusijom o narednim aktivnostima (identifikovanjem prekograničnih problema, priprema prezentacija, organizacija i realizacija otvorenih foruma za partnerske opštine).\n← Održan trening o analizi stanja prirodnih resursa i GIS obuka\nЕКО ТУРИЗАМ ЗА ПРЕКОГРАНИЧНУ САРАДЊУ →\nDetekcija invazivnih vrsta 31/12/2021\nOdržana radionica “Projektni menadžment i klimatske promene” 11/12/2021\nRadionica „Monitoring invazivnih vrsta“ 01/11/2021\nProjekat „Mapiranje i praćenje invazivnih vrsta na području SRP Zasavica – korak ka dugoročnoj zaštiti biodiverziteta“ 10/10/2021\nOdržan okrugli sto pod nazivom “Planiranjem do klimatski otpornijih lokalnih zakednica” u Parku prirode “Bojčinska šuma”. 01/10/2021


Rr. Unaze e Re, Aleksandri i Madh, Pallati Y&S, Lokali nr. 5\nT: +355 (0)45 200 756\nул. „проф. Александър Танев“\nKroz više od 30 godina rada Alarm automatika poslovanje razvija u 11 zemalja regije. O potrebama oko 2000 stalnih klijenta brine više od 150 zaposlenika. Ponuda obuhvata proizvode više od 200 proizvođača globalno, a kontinuirano se razvijaju i vlastiti brendovi, karakteristikama prilagođeni regionalnom tržištu.\nNeprekidnim usvajanjem novih znanja i tehnologija, praćenjem tržišnih trendova i potreba potrošača kao i bliskom saradnjom sa klijentima i partnerima, graditi sistem odnosa kojem je primarni cilj zaštititi živote i imovinu, uz poboljšanje kvaliteta življenja i poslovanja. Vizija kompanije Alarm automatika je da ostvari vodeću ulogu u industriji tehničke zaštite južne i jugoistočne Evrope.\nMisija kompanije je da stvori ponudu vrednosti koja obuhvata visoko kvalitetne i inovativne proizvode i usluge kao i celovita rešenja sa aspekta individualnih potreba korisnika kako bi klijentima i poslovnim partnerima smanjili rizik, omogućili neometano delovanje i brži napredak kroz zajedničku platformu.\nLjudi koji čine kompaniju Alarm automatika su presudan čimbenik ostvarenih rezultata i vizije daljnjeg razvoja. Pozicija regionalnog tržišnog lidera je izgrađena kontinuiranim ulaganjem u tehničke, ekonomske, organizacijske, inženjerske, informatičke i upravljačke kompetencije zaposlenih.\nKako bi ponuda kompanije bila maksimalno konkurentna i tehnološki napredna, celovita i prilagođena specifičnim potrebama korisnika ceo tim inženjera neprestano prati nove tehnologije, razvija nove proizvode, usluge i softvere kao i vlastite robne marke. Za razvijena rešenja i realizovane projekte kompanija je višekratno nagrađivana.\nKako kompanija tako i zaposleni raspolažu svim potrebnim ovlašćenjima sa područja delatnosti privatne zaštite, građevinarstva i informatike kao Sertifikatom poslovne sigurnosti. Posluje se u skladu sa ISO 9001:2015 sertifikatom za upravljanje poslovanjem i ISO 27001 sertifikatom za informacijsku sigurnost. Uspešnost rada je verifikovana i 3A Sertifikatom bonitetne izvrsnosti tokom više od 15 godina.\nVažan deo naše vizije uspeha je poslovanje na način da osim ostvarenju vlastitih ciljeva doprinosimo i razvoju šire zajednice kao i očuvanju okoline. Aktivno se uključujemo u čitav niz projekata u kojima znanje i materijalne resurse Alarm automatike stavljamo u funkciju sa željom stvaranja ugodnijeg i sigurnijeg društva za život nas i budućih generacija.\nPrimenom norme ISO 9001:2015, Sistema upravljanja kvalitetom, kompanija je odredila politiku upravljanja kvalitetom i to na sledeće načine:\nnegovati i izgrađivati partnerski odnos sa kupcima\nnegovati i razvijati partnerske odnose sa dobavljačima\nprimenjivati i poboljšavati delotvornost sistema upravljanja kvalitetom temeljenog na zahtevima ove međunarodne norme i težiti nadilaženju nivoa tih zahteva\nPrimenom norme ISO 14001:2015, Sistem o upravljanju zaštitom životne sredine, društvo demonstrira svoju ekološku i društvenu svest partnerima, zaposlenima i društvu. Društvo je uspostavilo ekološku politiku, prikazujući posvećenost zaštiti prirode i životne sredine, kao i prevenciji od zagađenja, na sledeće načine:\npaziti da uticaji proizvodnih aktivnosti, minimalno i kontrolisano utiču na prirodu i životnu sredinu\nkontinuirano raditi na poboljšanju zaštite životne sredine i prevenciji od zagađenja\npoštovati zakonsku regulativu koji se odnose na ekološke aspekte\nuspostaviti i poboljšavati ekološke ciljeve\nupoznati organizaciju sa svrhom i potrebom za zaštitu životne sredine.\nPolitika upravljanja zdravljem i sigurnosti na radu\nDruštvo podržava proces upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu kao sastavni deo poslovne kulture društva, poslovne prakse i dobrog upravljanja čime se ostvaruju bolji poslovni rezultati, a jača odgovornost uprave. Društvo osigurava okvire za postavljanje ciljeva zaštite zdravlja i sigurnosti na radu kroz osiguranje potrebnih ljudskih, materijalnih i finansijskih resursa i isto tako pribavlja potrebne vremenske okvire i znanja za ostvarenje postavljenih poslovnih ciljeva. Društvo je:\nposvećeno ispunjavanju svih zakonskih i regulatornih zahteva kao i zahteva koji se tiču specifičnog ind. sektora.\nposvećeno upravljanju rizicima u obliku pravovremenog prepoznavanja rizika vezanih na sigurnost na radu kao i sprovođenje obrada rizika radi uklanjanja ili smanjivanja istih.\nposvećeno osiguravanju sigurnih radnih uslova za sprečavanje radnih povreda i/ili bolesti uzimajući u obzir kontekst društva i specifičnu prirodu rizika i mogućih prilika.\nposvećeno kontinuiranim poboljšanjima sistema upravljanja kroz prikladno i pravovremeno poboljšavanje dokumentovanja i saopštavanja promena svim relevantnim stranama.\nDruštvo je otvoreno za saradnju i savetovanje sa radnicima i podstiče saradnju radnika i/ili njihovih predstavnika u svim pitanjima koja se tiču radnih uslova kao i zaštite zdravlja i sigurnosti na radu.


Višegrad dobija dvije male hidroelektrane - Glas Srpske\nMilijana Latinović 10.01.2020 11:13\nVIŠEGRAD - Vlada Republike Srpske donijela je odluku o pokretanju postupka dodjele koncesije za izgradnju dvije male hidroelektrane u Višegradu, a procijenjena vrijednost investicija je oko 3,12 miliona maraka.\nPrema odlukama Vlade Srpske koje su objavljene u “Službenom glasniku RS”, planirana je izgradnja dvije male hidroelektrane, “Crni Rzav” čija je procijenjena instalisana snaga 0,3 megavata, a procijenjena godišnja proizvodnja 1,5 gigavata na čas i “Bijeli Rzav” procijenjene instalisane snage 0,3 megavata i procijenjene godišnje proizvodnje 1,9 gigavat-časova.\n- Izgradnja male hidroelektrane “Crni Rzav” planirana je na dijelu vodotoka istoimene rijeke, u blizini sela Vardište, dok je izgradnja hidroelektrane “Bijeli Rzav” planirana na dijelu vodotoka istoimene rijeke u naselju Donje Vardište, u blizini granice sa Republikom Srbijom - navedeno je u odlukama Vlade RS.\nNavedeno je i da je vrijednost postrojenja “Crni Rzav” oko 1,66 miliona maraka, dok je vrijednost male hidroelektrane “Bijeli Rzav” oko 1,46 miliona KM.\nInicijativu za dodjelu koncesija za izgradnju ove dvije male hidroelektrane dostavilo je privredno društvo “VG Ekoenergija” iz Višegrada. Direktorica tog preduzeća Marina Andrić rekla je za “Glas Srpske” da ova firma ima ogromno iskustvo u investiranju u obnovljive izvore energije.\n- Očekujem da će nam koncesija biti dodijeljena, a odmah nakon toga započeli bismo izradu tehničke dokumentacije, te obezbjeđenje kredita za izgradnju objekata. Kao dobri privrednici koristimo evropske standarde i savremenu tehnologiju u izgradnji hidroelektrana. Svi naši objekti koji su u eksploataciji koriste se u skladu sa najvišim ekološkim i drugim standardima, na korist budućim generacijama - istakla je Andrićeva.\n- Kao dobri domaćini nadamo se da ćemo realizovati ovu investiciju te na taj način poboljšati kvalitet života i omogućiti opstanak stanovništva u ovoj opštini - dodala je Andrićeva.


Multifunkcijski uređaj HP OfficeJet 5610, štampač u boji,fax, flatbed skener, kopir, Q7311A - Beograd Srbija\npočetna Štampači Multifunkcijski uređaji Multifunkcijski uređaj HP 5610, Q7311A\nMultifunkcijski uređaj HP OfficeJet 5610, štampač u boji,fax, flatbed skener, kopir, Q7311A\nZa mala i srednja preduzeća - lak, maloh dimezija, jednostavan za korišćenje: šampač, skener, kopir i faks sa mogućnošću izrade kvalitetnih dokumenata, fotografija, kartica, čestitki, nalepnica i sa posebnim ulaznim smeštajnim prostorom za sve vrste medij\nBrzina štampanja, crno-belo, normal: do 7.2ppm\nBrzina štampanja, crno-belo, best: do 0.9ppm\nBrzina štampanja, kolor, draft: do 13ppm\nBrzina štampanja, kolor, normal: do 2.9ppm\nBrzina štampanja, kolor, draft, foto: do 1.3ppm\nBrzina štampanja, kolor, best: do 0.7ppm\nBrzina štampanja, kolor, best, foto: do 0.5ppm\nMaksimalni ulazni kapaciteti za kartice: do 40 kartica\nMaksimalni ulazni kapaciteti za foto papir: do 40 papira\nKapacitet ADF: do 25 listova\nUobičajena veličina medija: od 77x127 do 210x297mm\nTipovi medija: papir (plain, inkjet, photo, banner), koverte , transparencies, labela, kartice (indexi, čestitke)\nTežina medija: A4: od 70 do 90g/m², HP banner papir: 90g/m², HP koverte: od 75 do 90g/m², HP kartice: do 200g/m², HP fotopapir: do 280g/m²\nMaksimalna velična dokumenta koji moze da se skenira: 210x297mm\nOptička rezolucija: do 1200dpi\nHardverska rezolucija: 1200x2400dpi\nBroj bita skenera: 48\nBrzina kopiranja (black, draft quality, A4): do 20cpm\nBrzina kopiranja (colour, draft quality, A4): do 13cpm\nBrzina kopiranja (black, normal quality, A4): do 4 cpm\nBrzina kopiranja (colour, normal quality, A4):do 2.7cpm\nBrzina kopiranja (black, best quality, A4): do 0.8cpm\nBrzina kopiranja (colour, best quality, A4): do 0.7cpm\nPromena velicine dokumenta koji se stampa se krece od 25 do 400%\nRezolucija (crno-belo, tekst): 600x1200dpi\nRezolucija (u boji, tekst i slike): 1200x2400dpi\nBrzina faksa: 3 sekundi za jednu stranu\nBrojevi za brzo zvanje: Ne\nMogućnost autozvanja: Da\nSlanje faksa u boji: Da\nStandardna konekcija: USB - kompatibilan sa USB 2.0 specifikacijom\nMinimalni sistemski zahtevi: bilo koji Intel® Pentium® II ili Celeron® procesor (Pentium III ili jači što se preporučuje); Microsoft® Windows® 2000 Professional ili XP za osnovnu instalaciju softvera (Windows 2000 Professional ili XP za potpunu instalaciju softvera); 128MB RAM (256MB ili više što se preporučuje za sve sisteme); 855MB slobodan prostor na hard disku za potpunu instalaciju (395MB za osnovnu instalaciju); (ne podržava Windows 3.1, 95, NT® 4.0, DOS); Microsoft® Internet Explorer® 5.01 ili noviji. Svi sistemi: CD-ROM drajv; slobodan USB port i USB kabl za direktno povezivanje; SVGA 800x600 monitor sa 16-bitnom bojom; Adobe® Acrobat® Reader 5 ili noviji što se preporučuje; Skeniranje u punoj boji zahteva dodatnih 50MB na hard disku; Preporučuje se Internet konekcija\nKompatabilni operativni sistemi: Microsoft Windows 2000 Professional, XP; Certified za Windows Vista™; Mac OS X v 10.2.8, v 10.3, v 10.4\nPrateći softver: HP Image Zone photo & imaging softver uključuje: HP Document Viewer, HP Solution Centre, HP Instant Share™, HP Quick Print, HP Photo Package, HP Index Print, HP Creative Photo Projects (album pages, brochures, calendars, CD/DVD labels, greeting cards, panoramas and flyers), Read I.R.I.S. OCR\nHP Officejet 5610 All-in-One: fax, skener, kopir, štampač\nHP 27 Black Inkjet Print kertridž (10ml)\nHP 22 Tri-colour Inkjet Print Kertridž (5ml)\nTehnologija štampe u boji: HP Photoret IV precision\nStandardni jezik stampaca: HP PCL Level 3 enhanced\nRezolucija u boji: 4800x1200dpi\nPotrošnja: 75W maksimalno\nRadna temperatura: od 15 do 32°C\nProduct Number\t Q7311A\nColor\t da 1200x2400dpi hardverska rezolucija\nBrzina štampanja u boji\t 13 ppm\nMaksimalni mesecni obim stampe\t 1500\nPrinterski jezici\t HP PCL Level 3 enhanced\nFormati medija na kojima moze da se stampa\t A4 (210x297mm), A5 (148x210mm), B5 (176x250mm), DL (110x220mm), C6 (114x162mm), A6 (105x148mm), 100x150mm\nVrste medija\t papir (plain, inkjet, photo, banner), koverte , transparencies, labela, kartice (indexi, čestitke)\nTežina papira\t A4: 70 do 90g/m², HP banner papir: 90g/m², HP koverte: 75 do 90g/m², HP kartice: do 200g/m², HP foto papir: do 280g/m² g/m2\nPodržani operativni sistemi\t Microsoft Windows 2000 Professional, XP; Certified za Windows Vista™; Mac OS X v 10.2.8, v 10.3, v 10.4\nSoftver i drajveri\t HP Image Zone photo & imaging softver uključuje: HP Document Viewer, HP Solution Centre, HP Instant Share™, HP Quick Print, HP Photo Package, HP Index Print, HP Creative Photo Projects (album pages, brochures, calendars, CD/DVD labels, greeting cards, panoramas and flyers), Read I.R.I.S. OCR\nToneri i kertridzi\t HP 22 Tri-kolorni Inkjet Print kertridž C9352CE HP 22 Tri-kolorni Inkjet Print kertridž C9352AE HP 27 crni Inkjet Print kertridž C8727AE\nOpcioni toneri\t HP 56 crni Inkjet Print kertridž C6656GE HP 56 crni Inkjet Print kertridž C6656AE HP 56 Inkjet Print kertridž C9502AE HP 58 foto Inkjet Print kertridž C6658AE\nDimenzije uređaja\t 435x418x235mm


Mandić: Stalno upozoravamo da je virus među nama i da ništa nije gotovo | FENA\nKorona virus\t Uto, 23.06.2020. 09:24\nSARAJEVO, 23. juna (FENA) - Uprkos upozorenjima i apelima, građani su shvatili da prestanak mjere nesreće znači i da je opasnost od koronavirusa prestala. Sada je evidentno da se epidemiološka situacija kontinuirano mijenja, sve je više oboljelih, kazao je za "Avaz" Vjekoslav Mandić, ministar zdravstva FBiH.


ALEKSANDRA JERKOV: Ostaće okrugli trag na mestu šatre | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / DRUŠTVO / ALEKSANDRA JERKOV: Ostaće okrugli trag na mestu šatre\nOsim toga što je sve te ljude ujedinio u ljubavi i žalosti, Balašević je čak i nakon smrti uspeo da, ko zna koji put, ujedini nacionaliste, šoviniste i mrzitelje protiv sebe. Baš kao i tokom života, kada im je smetao zato što je suviše pevao o Vojvodini, ili zato što je bio protiv rata, ili zato što je govorio o besmislu mržnje kojom nas truju jedne protiv drugih, ili kada je nastupao u celoj regiji i ismevao „careve koji su se igrali rata“, ili kada je dao vetar u leđa onima koji su se borili protiv diktatora, ili zato što je govorio da je ludost tvrditi da su svi naši jezici različiti, naše razlike nepremostive, a naši narodi osuđeni na večitu mržnju i neprijateljstvo. Tako su se sada protiv njega urotili šovinisti svih država, dodajući na ranije etikete nedovoljno dobrog i velikog Srbina, sada tvrdnje da je bio zapravo srpski nacionalista koji je mrzeo Albance, ismevao Mađare i pozivao na nasilje. Đole u „Uspavanci za dečaka“ kaže: „Pričaće ti jednom, možda, kako sam ja bio štošta… Mudrovaće badavani kad me nema da se branim…“ I upravo i jeste tako. Svi ti ljudi koji ga za takve stvari napadaju treba da budu svesni da oni za sto života neće uspeti da urade za mir na ovim prostorima koliko je uradio Đole, a njihove reči ostaće kao nešto čega će se stideti u godinama koje dolaze.\nPrevious: NAŠMRČU SE PA SEDNU ZA VOLAN: Narko-vozači su BOMBE na srpskim ulicama! Sada im je odzvonilo, ko odbije droga test ODRAĆE GA!\nNext: FANTASTIČNI REZULTATI, SRBIJA PRETEKLA SAD: Peti smo u svetu po broju vakcinisanih, drugi u Evropi


Gašić odgovorio lideru DS Bojanu Pajtiću - Top Novosti\nNaslovna Kruševac Gašić odgovorio lideru DS Bojanu Pajtiću\nGašić odgovorio lideru DS Bojanu Pajtiću\nMinistar odbrane Bratislav Gašić danas je, povodom zahteva Demokratske stranke da bude smenjen zbog navodnog prisluškivanja, ocenio da pojedinci žele da poremete poverenje građana u Vojsku Srbije.\n– Građani Srbije najveće poverenje imaju u Aleksandra Vučića, posle u Vladu, pa u Srpsku pravoslavnu crkvu, a potom u Vojsku Srbije. I ništa nas ne čudi da jednu instituciju kakva je Vojska, pojedini napadaju i žele, ne birajući sredstva i način, da poremete to poverenje koje gradjani Srbije imaju, kazao je Gašić na konferenciju za novinare Gradskog odbora SNS u Kruševcu.\nOn se novinarima obratio van radnog vremana, kao potpredsednik SNS-a, povodom nedavne konferencije za novinare koju je u Kruševcu održao predsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić koji je i zatražio Gašićevu ostavku i kritikovao lokalnu vlast SNS u ovom gradu.\nGašić je, povodom Pajtićeve kritike rada SNS u Kruševcu, upitao da li je moguće da postoji “toliko licemerje da oni koji su uništavali privredu tog grada i koji su uništili skoro 30.000 radnih mesta, sada govore o prekomernoj nezaposlenosti”.\nNa kraju dužeg obraćanja novinarima Gašić je upitao demokrate da kažu u čije su se žepove i za čiji interes prelivale pare poreskih obveznika iz budžeta Kruševca.\n– Petnaest godina su na vlasti i posledice njihove vlasti najviše osećaju građani Vojvodine gde su demokrate sa poverenjem, od 6,5 odsto. Najnoviji primer destrukcije i bahatog ponašanja vojvođanskog režima i Bojana Pajtića jeste Razvojni fond Vojvodine koji ne želi da prihvati predlog Ministarstva privrede o privatizaciji Poljoprivrednog dobra ,, Aleksa Šantić,,. Time direktno ugrožavaju investicije multinacionalne kompanije Ferero koja želi da uloži 8 miliona evra. Za to će, uveren sam , da bez imalo stida, optuže Vladu Srbije, ako firma ode u stečaj, a radnici ostanu bez posla, zaključio je Bratislav Gašić.\nPredsednik DS Bojan Pajtić je u Kruševcu pre nedelju dana zatražio smenu ministra Gašića zbog afere “Srpski Votergejt” o čemu možete više pročitati OVDE


Oliver Mandic - Diskografija [Arhiva] - BOEMI FORUM\nBOEMI FORUM > > Diskografije/kolekcije zabavnjaka > O > Oliver Mandic - Diskografija\nPogledajte punu verziju : Oliver Mandic - Diskografija\nOliver Mandic 1974 - Grupa Oliver & Dusan Prelevic\nPGP RTB S 51 643\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] dnja.jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] nja.jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])\n02. Proslo je sve\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!ZVdAXJzS!IRfluGRpeNgGktl4Ydf_4TLZkYoy-wL8aDzkFjDgCXQ\nOliver Mandic 1978 - Ljuljaj me nezno\nPGP RTB S 51 808\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!IRcyRRKR!Q60U_UeSY2BdLwAVYY4AHi6bzsg19PsKXBCj-AuzuI8\nOliver Mandic 1979 - Sutra imam prazan stan\nPGP RTB S 51 836\n01. Sutra imam prazan stan\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!wQE2DLrb!OOuG5DGALHnMsh0zqpxJaQD1OxVJCO9SlW5U7PP 3c2g\nOliver Mandic 1979 - Cvecke i zloce (Nacionalna klasa)\nPGP RTB LP 55 5343\nB2. Cvecke i zloce\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!AMlnVJJL!QwIP1l85kQ-_SG-RitlUqyQ6Op8akb2isTK647hrCgA\nOliver Mandic 1981 - Probaj me\nPGP RTB 2120127\n04. Da on je mali\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!oR8ikaDa!I6mdoikyfcZibjSs09lB823ShPNaWvO7OwyR6te jj_s\nOliver Mandic 1982 - Zbog tebe bih tucao kamen\nJugoton LSY 10014\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] ja.jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] a_2.jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])\n01. Zbog tebe bih tucao kamen\n02. Sve je propalo\n03. Smejem se a plakao bih\n04. Treci u krugu\n05. Bicu tvoj\n06. Slobodan i svoj\n08. Sve su seke ...\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!sZk0GJrL!bschpVgj2HojHxBObBbzggKDC-5OgbtnEiXwn0co53o\nOliver Mandic 1984 - Pitaju me pitaju\nJugoton SY 24041, Mesam parada hitova\n01. Pitaju me pitaju oko moje\n02. Pitaju me pitaju oko moje Instrumental\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!5Rd3VLgL!aGk7ewBCrHqTyhywzaWnzxSj-qFK_saW4Aki1Kp82o4\nYu rock misija 1985 - Za milion godina\nPGP RTB - NS-28\n01. Za milion godina\n02. Za milion godina Instrumental\nAki Rahimovski , Alen Islamovic , Anja Rupel , Aska , Slobodan Dordjevic , Dado Topic , Dejan Cukic , Doris Dragovic , Dragan Ilic , Dragan Jovanovic , Dusan Petrovic , Husein Hasanefendic , Igor Popovic , Jura Stublic , Ljuba Ninkovic , Marina Perazic , Masimo Savic , Momcilo Bajagic , Oliver Mandic , Predrag Jovanovic , Sead Lipovaca , Serdjo Blazic , Sladjana Milosevic , Srdjan Saper , Vesna Vrandecic , Vlatko Stefanovski , Zdravko Colic , Zoran Predin , Zorica Kondza , Zeljko Bebek.\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!UANlzYAT!W0rlsXb_avg72dRVNaXBP21wnwx4-eJ9RCXgqAipPaE\nOliver Mandic 1985 - Dodje mi da vrisnem tvoje ime\nJugoton LSY 63241\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] rednja.jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] adnja.jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] .jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove] .jpg ([Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove])\n04. Kaje bre\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!gJ8AlK4I!MrdIeiiZ3Ixrxbo1YkzO4Tb4ELF67a5MD5hqow7 sv6o\nOliver Mandic 1987 - Sve najbolje\nJugoton LSY 63265\n04. Smejem se a plakao bih\n06. Pitaju me pitaju\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!FctSHLob!dldGBF1-1Q8Fmv2ApsLXoH5_w9Vp4Bd1RiS_t71niJs\nOliver Mandic & Marina Perazic 1990 - Mandarina i banana\nJugoton LP-6 2 02640 1\na3. Mandarina i banana - duet Marina Perazic\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!ZQNkhBSB!P8CVNSPpnv6UmzDvRr_yMk9Kljh2YYkniEMd61A _850\nOliver Mandic 1994 - Odlazim a volim te\nAdamol Company & Komuna CD 0106\n09. Smejem se a plakao bih\n17. Odlazim a volim te\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!pRVSFD6A!cf0aqV7kdNrvZ3GQinMIiQbGf30uPSoGp9BJ5Oa 4-v4\nOliver Mandic 2001 - The best of\nCity records CD 000 157\n01. Ako lazem tu me seci\n02. Ljuljaj me nezno\n08. Bicu tvoj\n12. Zbog tebe bi tucao kamen\n13. Pitaju me pitaju\n18. Odlazim a volim te\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!EMF3XAJZ!cvr8Mhax7c50-5LLcXH7aizEqBMNHFPXCEv0RnEGRwc\nOliver Mandic 2007 - Vreme za ljubav istice\n01. Vreme za ljubav istice - duet Ceca Raznatovic\n08. Smejem se a plakao bih\n15. Dodje mi da vrisnem tvoje ime\n16. Odlazim a volim te\n17. Ako lazem tu me seci\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!wZkRTYLR!GcRQp31o66SdeK6vKRVFdy4GeBYeQI1xu4tN7zj kLP0\nOliver Mandic & Tavitjan Brothers 2010 - Probudi se na cas\n01. Probudi se na cas - duet Tavitjan Brothers\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!kQ9GnbLa!aR4wIA2_H0E_5Qjk3GLsIBnCe_ZuX0-aVCMAG_RokSM\nOliver Mandic 2014 - Ono sto ti nisam rekao\n02. Vreme za ljubav istice (Feat. Ceca)\n03. Ono sto ti nisam rekao\n06. Ljuljaj me nezno\n09. Da,on je mali\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!uZ4hDYSC!VDPNhnZ-Sh-B9JXxMtF2rnivosQkYQUcnitGhEDH25s\nOliver Mandic 2014 - Best of collection\n02. Smejem se, a plakao bih\n04. Bicu tvoj\n08. Treci u krugu\n18. Dodje mi da vrisnem tvoje ime\n19. Mandarina i banana (Duet Marina Perazic)\n[Samo registrovani korisnici mogu da aktiviraju i vide linkove]!4INwABQK!XCjsdHKTFzYyQK8zbQXo1Nk1ry2L0zS5I-Y4KujGWzQ


Hotel za Płonia (Пољска) : 59 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Płonia Poređati prema :\nHotel Płonia Hotel sa 1 zvezdice\nUczniowska 3 -\nOvaj hoteli je najbliži: Płonia Stil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Porodičan za grad Plonia. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Besplatan parking. Hotel Płonia ima 90 ...Još informacija\nHotel Zbyszko Hotel sa 3 zvezdice\nHotel Zbyszko je u blizini Płonia Nalazi se u ulici ul. Rydla 92, pozicija mu je jugoistok za grad Szczecin, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.U hotelu Hotel Zbyszko pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorij...Još informacija\nHotel Bończa Hotel sa 3 zvezdice\nUl. Anieli Krzywoń 18 -\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Szczecin. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica. Na 12 minuta kolima udaljenosti...Još informacija\nHotel Panorama ima 132 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 9 886 dinar - Srbija . Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad...Još informacija\nMarina Hotele - Przestrzenna Hotel sa 0 zvezdice\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Przestrzenna 7 sa pozicijom jugoistok za grad Szczecin, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko...Još informacija\nDworek Hetmanski Hotel sa 3 zvezdice\nKoszewko 20 -\nNalazi se u ulici Koszewko 20, pozicija mu je jugozapad za grad Stargard Szczecinski, a od centra je udaljen samo 22 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Stargard Szczecinski je Porodičan, a kategor...Još informacija\nArkona Hotel Hotel sa 2 zvezdice\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 10 Panienska Street, a pozicija mu je severozapad za grad Szczecin. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U...Još informacija\nHotel Restauracja Podzamcze Hotel sa 2 zvezdice\nU hotelu Hotel Restauracja Podzamcze pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Tele...Još informacija\nHotel Focus Hotel sa 3 zvezdice\nSa kapacitetom od 119 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Focus nudi cene koje se kreću od 16 478 dinar - Srbija .U hotelu Hotel Focus pronaći ćete sve usluge, a posebn...Još informacija\nCampanile Hotel Szczecin Hotel sa 2 zvezdice\nU hotelu Campanile Hotel Szczecin pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitsk...Još informacija\nHotel Orbis Neptun Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Matejki Street 18, pozicija mu je zapad za grad Szczecin, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.U hotelu Hotel Orbis Neptun pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, S...Još informacija\nIbis Szczecin Centrum Hotel Hotel sa 2 zvezdice\nNalazi se u ulici UL. Dworcowa 16, pozicija mu je zapad za grad Szczecin, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Szczecin. U njemu ćet...Još informacija\nibis Szczecin Centrum Hotel sa 2 zvezdice\nNalazi se u ulici UL. Dworcowa 16, pozicija mu je zapad za grad Szczecin, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil hotela ibis Szczecin Centrum je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što...Još informacija\nNovotel Szczecin Centrum Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici Al. 3 Maja 31, pozicija mu je zapad za grad Szczecin, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil hotela Novotel Szczecin Centrum je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao št...Još informacija\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Szczecin. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Plantowa 1, pozicija mu je severozapad za grad Szczecin, a ...Još informacija\nHotelik Elka-Sen Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Hotelik Elka-Sen je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici ul. 3 Maja 1A, a pozicija mu je za...Još informacija\nRadisson SAS Szczecin Hotel sa 4 zvezdice\nPl Rodla 10 -\nU hotelu Radisson SAS Szczecin pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Poslovni centar. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Nalazi se u ulici Pl Rodla 10, pozici...Još informacija\nul. Jana Matejki 18 -\nStil hotela Hotel Orbis Neptun je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Na 5 minuta kolima udaljenosti ...Još informacija\nRadisson Blu Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Plac Rodła 10 sa pozicijom severozapad za grad Szczecin, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolik...Još informacija\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Szczecin. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici ul. Potulicka 1A s...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Płonia (Пољска) : 59 pronađenih hotela


Sarajevo danas: Doner polako mijenja ćevape, alkohol nepoželjan, a gosti donose i strogu interpretaciju islama | Sarajevograd.INFO - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ Sarajevo danas: Doner polako mijenja ćevape, alkohol nepoželjan, a gosti donose i strogu interpretaciju islama\nU ratu razoreni i ponovo obnovljeni hotel Bristol kao i kupovni centri u Titovoj ulici su prilagođeni arapsko-turskim navikama i običajima. Alkohol i cigarete su nepoželjni, hotelski restorani nude bliskoistočna jela, piše njemački list.\nAtmosfera “zlatne groznice”\nU članku pod nazivom “Arapi dolaze” list “Tageszeitung” piše o investitorima poput Ismaila Ahmeda koji oko Sarajeva grade ogromna naselja za arapske turiste. Bošnjaci se nadaju “zlatnim vremenima”. Ali novac donosi sa sobom i strogu interpretaciju islama.\nKod vlasnika lokala, firmi za iznajmljivanje automobila i drugih privatnika vlada atmosfera kao iz vremena “zlatne groznice”. Tokom proteklih godina su investicije sa Bliskog istoka dovele do određenih promjena. Osnivanje dva privatna turska univerziteta, koji su jedan drugom konkurencija, povećalo je turski uticaj na Ilidži. Hoteli u Sarajevu profitiraju od arapskih i turskih turista. U ratu razoreni i ponovo obnovljeni hotel Bristol kao i kupovni centri u Titovoj ulici su prilagođeni arapsko-turskim navikama i običajima. Alkohol i cigarete su nepoželjni, hotelski restorani nude bliskoistočna jela, piše njemački list.\nNa Baščaršiji je doner postao konkurencija ćevapčićima, šali se 68-godišnji Sulejman – penzioner i bivši vlasnik legendarnog restorana Raguza. Kada je 1995. u grad ponovo počela stizati hrana, njegov restoran je bio omiljen među saradnicima stranih humanitarnih organizacija. Sulejman je bio dobri duh restorana, jeo je i pio sa svojim gostima. Kada je njegov sin poginuo u saobraćajnoj nesreći, njegov život se radikalno promijenio. Čovjek koji je pio i uživao život postao je pobožni musliman. Njegov islam je tradicionalno bosanski. On je pobornik popularnog imama Sulejmana Bugarija, protivnika islamističke interpretacije islama. Bugari u vehabizmu, koji dolazi iz Saudijske Arabije, vidi opasnost za mislimane u BiH i cijeloj Evropi.\nU BiH sve više arapskih turista koji sa novcem donose i strogu interpretaciju islama\nJedan od kako se pretpostavlja 150 boraca Islamske države u Siriji, koji dolaze iz BiH, prijetio je u socijalnim mrežama da će ubiti predstavnika tradicionalnog bosanskog islama, Reisa-l-ulemu Cerića. Ali time se ljudi poput Kapičića ne daju zatrašiti”, piše “Tageszeitung” iz Berlina, prenosi Deutsche Welle.\nThis post has been seen 1703 times.\nnedim | Bosna i Hercegovina, Slider | 12. Aprila 2016. 0:13


Egipat dobija novu prestonicu - Novosti - Turistički svet\nProjekat izgradnje nove prestonice u Egiptu koja bi trebalo da reši, između ostalog, i problem nagomilavanja ljudi u Kairu, biće korak bliže realizaciji nakon uloženih 20 milijardi dolara.\nPlanovi za novu prestonicu Egipta najpre su objavljeni u martu prošle godine. Predstavnici vlade objasnili su da je razlog izgradnje pretrpanost i gužva, zagađenje, kao i porast cena nekretnina u Kairu.\n“Prestonica predstavlja značajan napor da se izgradi nacionalni duh, da se podstiče konsenzus i da se obezbedi dugoročno održivi rast“, piše na zvaničnom sajtu projekta.\n“Novi grad će omogućiti više mesta za život, za rad i posete.“\nGrad od 700 kvadratnih kilometara biće izgrađen u pustinji na istoku Kaira i postaće novo sedište vlade, i predstavljen je kao daleko veći od sadašnje prestonice.\nPredlozi planova za grad uključuju i mesta za stanovanje za 5 miliona ljudi, preko 1.000 džamija, naselja, industrijskih zona, centar za konferencije sa 5.000 mesta, kao i najveći park na svetu.\nInteresovanje za projekat je veliko. Indijska kompanija navodno planira veliki medicinski centar i univerzitet, dok saudijska firma namerava da izgradi od 12,6 hektara džamiju i islamski muzej.\nKonstrukcija grada je već u toku, a inženjeri su počeli sa radom na infrastrukturi koja uključuje mostove i 210 kilometara puta.\nPrva faza projekta biće završena za 5 godina, kada bi trebalo da se usele prvi naseljenici.\nUprkos optimizmu i gomili uloženog novca, postoji zabrinutost da će projekat zahvatiti već poznati problemi, kao što je slaba naseljenost. Egipat je već izgradio nekoliko satelitskih gradova oko Kaira, ali ih ljudi zbog slabe naseljenosti zovu gradovima duhova.\n“Kuće u novim gradovima su nepriuštive, van domašaja i nepristupačne za većinu stanovnika u Kairu“, navodi Dejvid Sims, autor i urbanista koji živi u Kairu.


Tipovi sadržaja obezbeđuju organizacijama način da dosledno upravljaju i organizuju sadržaj između različitih lista i biblioteka u jednoj Web aplikaciji i oni takođe omogućavaju da pojedinačna lista ili biblioteka sadrži različite tipove stavki ili dokumenata. Pre nego što menadžeri lista određenoj listi ili biblioteci mogu da dodaju različite tipove sadržaja, na toj listi ili biblioteci morate da uključite podršku za više tipova sadržaja.\nO dodavanju više tipova sadržaja na listu ili biblioteku\nViše razmatranje tipa sadržaja\nUključivanje više tipova sadržaja liste\ntip sadržaja opisuje atribute dokumenta, fascikle ili stavke na listi. Svaki tip sadržaja može da navede skup osobina, obrasce za uređivanje i prikazivanje osobina, tokove posla koji su raspoloživi za dokument ili stavku na listi i predložak dokumenta (samo tipovi sadržaja „Dokument“). Tipovi sadržaja se takođe mogu proširivati prilagođenim svojstvima. Kada biblioteci ili listi dodate tip sadržaja, navodite da biblioteka ili lista može sadržati objekte tog tipa sadržaja.\nO dodavanju više tipova sadržaja listi ili biblioteci\nVećina biblioteka i lista može da sadrži više tipova sadržaja. Definicijom više tipova sadržaja možete olakšati kreiranje biblioteka ili lista u kojima su zajedno na jednom mestu uskladišteni različiti tipovi dokumenata. Na primer, biblioteka može da sadrži dokumente i grafiku povezanu sa projektom. U biblioteci, grafičke datoteke su nabrojane sa kolonama informacija koje su dodeljene grafičkom tipu sadržaja, a dokumenti se navode u kolonama koje su dodeljene sadržaju tipa dokumenta. Koristeći komandu biblioteke dokumenata Novo autori mogu da kreiraju nove stavke bilo kog tipa sadržaja.\nRazmatranja u vezi sa više tipova sadržaja\nPre dodavanja tipova sadržaja biblioteci ili listi, korisno je da razumete sledeće:\nTipovi sadržaja može da bude konfigurisan tako da zahteva da određena polja, takođe poznata i kao kolone, sadrže informacije o. Pri otpremanju ili kreiranju dokumenta, ako nema podataka koji su uključeni u potrebne kolone, korisnik je od vas zatraži da pružite ga. Potrebne kolone su konfigurisali i nametnuo tip sadržaja, ne po listu ili biblioteku.\nPolja koja se pojavljuju na obrascu određena su tipom sadržaja koji je pridružen tom obrascu, a ne listom ili bibliotekom.\nPredložak dokumenta koji se koristi pri kreiranju novog dokumenta određen je tipom sadržaja, a ne listom ili bibliotekom.\nTokovi posla i događaji mogu biti vezani za tipove sadržaja.\nTipovi sadržaja koji imaju nadređeno/podređeno vezu sa više nivoa lokacije mogu da utiču radnje koje se javljaju kada se ažurira nadređeni tip sadržaja.\nOtvorite biblioteku u kojoj želite da omogućite više tipova sadržaja.\nNapomena: Nećete moći da omogućite više tipova sadržaja u Wiki biblioteci\nNa traci, u okviruAlatke za biblioteku, kliknite na kartici " Biblioteka "\nU poljupostavke grupe, izaberite stavku Postavke biblioteke.\nU odeljku Opšte postavke izaberite stavku Više opcija za postavke.\nU odeljku Tipovi sadržaja kliknite na dugme Da u okviru Dozvoli upravljanje tipovima sadržaja?\nPromenite sve druge željene postavke, a zatim kliknite na dugme U redu.\nUključivanje više tipova sadržaja u listi\nOtvorite listu ili kalendar u kojima želite da omogućite više tipova sadržaja.\nNa traci, u okviruAlatke za listu, kliknite na karticu lista.\nU poljupostavke grupe, izaberite stavku Postavke liste.


Govedarica: RS u narednoj godini mora da vrati rekordni iznos duga od 670 miliona KM - Klix.ba\nBiH Govedarica: RS u narednoj godini mora da vrati rekordni iznos duga od 670 miliona KM\nGovedarica: RS u narednoj godini mora da vrati rekordni iznos duga od 670 miliona KM\n17.12.2015. u 17:00\nRepublika Srpska Vukota Govedarica\nOtplata dugova Republike Srpske u narednoj godini bit će rekordna i iznosit će oko 670 miliona KM upozorio je danas šef Kluba poslanika SDS-a u Narodnoj skupštini RS-a Vukota Govedarica.\nKritikovao je entitetsku vladu zbog haotičnog stanje u privredi, posebno u energetskom sektoru, ističući da je Termoelektrana Gacko za devet mjeseci ove godine "napravila“ gubitak od 23,8 miliona KM.\n"Vlada RS sve probleme nažalost pokušava da riješi novim kreditim zaduženjima, a RS u 2016. mora da otplati dugove od 670 miliona", dodao je Govedarica u izjavi novinarima u Banjoj Luci.\n"Sada su sve prepreke otklonjene i jasno je da komisija može da počne s radom, a predvodi je Željko Mirjanić (SNSD), koji je svojevremeno na nivou BiH glasao za zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH, koje danas želi da opozove na teritoriji RS", naveo je šef Kluba poslanika SNSD-a.\nRekao je i da jučerašnja akcija SIPA-e u Gradišci i Laktašima govori da skupštinski zaključci nemaju nikakav smisao, ne obavezuju Vladu RS na čiji prijedlog je parlament usvojio zaključke o prekidu saradnje s SIPA-om, Sudom i Tužilaštvom BiH.\nŠef Kluba poslanika SDS-a je ponovio da SDS očekuje da na posebnoj sjednici parlamenta RS-a, 21. decembra, bude riješen problem opoziva potpredsjednika Nenada Stevandića.\nNasilju u porodici u RS izloženo 652 osoba od kojih 439 žena\nGovedarica hoće dokument: Slušamo Dodika i SNSD kako su "naivni" kao francuske sobarice\n24.11.2019. u 16:57


Е. Кустурица: После Турског тока, Русија се мора посветити културном току - Нови Стандард\nE. Kusturica: Posle Turskog toka, Rusija se mora posvetiti kulturnom toku\nZa Slovene je kultura uvek puno značila. Posebno za nas Srbe: ona je deo našeg identiteta, mi se borimo za nju. Nadam se da će Rusija više ulagati u kulturnu budućnost\nKako vidite odnose Srbije i Rusije? Šta nam može pomoći da postanemo još bliži?\n— Kod nas često pogrešno kažu da je Rusija daleko, a to je neka inercija te britansko-nemačke ideje da je ovo deo Srednje Evrope, odnosno deo engleskog uticaja i da treba da se preseče ruski uticaj. Tako da na putu zbližavanja Rusije i Srbije postoji čitav niz geostrateških problema. Ako pogledate na kartu, glavni grad Uzbekistana je isto toliko daleko od Moskve kao i Beograd. Ali sad nam je NATO presekao put do Rusije, uključivši u alijansu Mađarsku, Rumuniju i Bugarsku. Svoj strateški pohod oni su realizovali veoma pažljivo. Bugarska i Rumunija su postali deo Evropske unije, iako oni nisu bolji od nas ni po jednom kriterijumu. Ali vremena se menjaju i mi ćemo na kraju možda postati deo Evroazije. Narednih 20 godina će se sve drastično promeniti. I činjenica da će u Srbiju doći ruski energenti govori o tome da imamo zajedničku ekonomsku budućnost.\nMomenat kada postajemo još bliži pomoću gasovoda i energenata nastupa upravo sada. Ali problem je i što je trgovinska razmena između Srbije i Rusije veoma mala u poređenju sa trgovinskom razmenom sa Zapadom. Bez obzira na to što imamo jedan posto poreza na eksport i import. Nažalost, moramo da priznamo da ekonomska saradnja gotovo i da ne postoji. Tako da moramo pre svega da uvećamo trgovinsku razmenu.\nPOSLE „TURSKOG TOKA“ MORAMO USPOSTAVITI KULTURNI TOK\nRusko-balkanski gasovod je već skoro izgrađen. Da li će postojati i sličan kulturni tok koji će povezati naše dve države? Ili smo previše daleko?\n— Rusija je kapitalistička zemlja gde se sve vrti oko novca, ali srećom postoji crkva i duhovnost kao nasleđe. Ja sam jedan od retkih koji podržavaju kulturne veze između naših država na visokom nivou. U saradnji sa Gaspromom pokušavam da otvorim vrata ruskoj kulturi – od klasične muzike do teatra i filma. Kultura je uvek imala manje važno mesto od ekonomije. A sada ona dobija na značaju i postaje jedan od glavnih faktora. Za Slovene je kultura uvek puno značila. Posebno za nas Srbe: ona je deo našeg identiteta, mi se borimo za nju. Nadam se da će Rusija u budućnosti finansirati ne samo fudbal i „Crvenu zvezdu“, već i više ulagati u kulturnu budućnost.\nLjUBAV IZMEĐU SRBA I RUSA JE VEČITA\nU čemu je tajna ljubavi između Rusa i Srba? Naša je istorija različita, čak je i socijalizam svako imao svoj. Pravoslavne tradicije se u detaljima razlikuju: u Rusiji nema porodične slave, a u Srbiji nema dana Petra i Fevronije. Možda se tako jako volimo jer se ne poznajemo? Možda je to ljubav prema dalekom i nepoznatom bratu?\n— Ne. Ta bratska ljubav počinje još od Prvog srpskog ustanka protiv Turaka 1804. i od prvog Srpsko-turskog rata 1876. Kad je carska Rusija oslobađala Bugarsku poginulo je preko 2000 ruskih vojnika, onda je dobar deo dobrovoljaca došao da pomogne da se Srpska kneževina oslobodi od Otomanske imperija. Otad nas i povezuje ljubav. Mi smo bratski narodi, mi smo braća i sestre. To je veoma jednostavno, tu se nema šta pričati. Naši jezici i naša vera su identični. Naše ideje su lako povezive. Sudbine naših naroda i u prošlom veku i sada su veoma slične. Srbi su 90-ih doživeli ono što se spremalo Rusima. Srećom, na vlast je došao Vladimir Putin koji je promenio vašu sudbinu.\nInače, o Vladimiru Putinu. Da li ćete snimati film o njemu kad ne bude više bio predsednik? Snimili ste dokumentarni film posvećen bivšem legendarnom predsedniku Urugvaja Hoseu Muhiki.\n— Ako govorimo o Vladimiru Putinu, o njemu sigurno neću snimati umetnički film. Biće to dokumentarni film.\nPOLITIKA I UMETNOST\nŠta mislite o tome kada umetnici počinju da se bave politikom? Znamo takve primere: glumac Sergej Trifunović je na čelu opozicionog pokreta, reditelj Nikita Mihalkov vodi politički TV program, pisac Zahar Prilepin se aktivno bavi rusko-ukrajinskim problemima.\n— Ja nikada ne bih postao političar. Ja sam politički posmatrač. Volim da učestvujem u akcijama koje imaju konkretnu intelektualnu u emocionalnu misiju. Politika je đubrište u kome čovek uvek ostane nesretan i nezadovoljan. Trudim se da se ne mešam u to. I ako sam se na neki način nekad bavio politikom, toga će biti sve manje.\nI još jedno političko pitanje. Smatrate li da se srpske zemlje mogu ujediniti u jednu državu?\n— Za mog života se to dogoditi neće. Ali Srbija, Republika Srpska i Kosovo su uvek želeli da budu u jednoj zemlji.\nŠta biste još želeli da uradite u ovom životu? Kakvi su vaši planovi? O čemu maštate?\n— Sanjam da snimim film po delu Čingiza Ajtmatova Beli oblak Džingis-kana. Biće to netipičan pogled na život tog osvajača, na njegove moralne dileme. Kad je Džingis-kan želeo da osvoji čitav svet, zabranio je da se u njegovim logorima rađaju deca. I drama počinje kada je tu zabranu prekršio njegov drug i najbolji vojskovođa. Prorok je rekao Džingis-kanu da će ga bogovi čuvati belim oblakom nad glavom. I dok je tog oblaka sve će biti dobro. Kraj filma je tragičan: zbog toga što je Džingis-kan uradio svom drugu beli oblak nestaje. A sem toga, krajem sledeće godine planiram da počnem snimanje filma Zločina bez kazne.\nU ŠTA SE PRETVORIO SAVREMENI FILM?\nKako se uloga kulture i filma promenila od početka 20. veka?\n— Ako uporedimo savremeni film s onim što je bio početkom 20. veka, možemo slobodno reći da je jako izgubio u kvalitetu. Snima se puno filmova, ali oni su glupi. Nemaju nikakvu duboku duhovnu ideju. Kinematografski populizam se bazira na istim principima kao i potrošačko tržište: bolje je prodati više pa makar nekvalitetno. Isto je i sa filmom. Ranije je film svojom idejom objedinjavao milione gledalaca, a sada je to samo proizvod.\nTAJNA STVARALAČKOG USPEHA\nŠta je uzrast za umetnika? Da li se sa 33 godine stvara drugačije nego sa 55?\n— Rezultati su uvek bolji kada je umetnik mlad i ne zna mnoge stvari, živi osećanjima. Vremenom se osećanja troše, a znanje se povećava. Srećni su oni koji do kraja života mogu da miksaju ta dva suprotna pola. Stalni interes da se stvaraju velika dela zapravo utiče podmlađujuće.\nAutor Katarina Lane\nIzvor balkanist.rs/Iskra, 30. januar 2020.\nPreporučujemoEmir KusturicaintervjuKatarina LaneRusijaruska kultura


Maksi Ko nema veze sa ukradenim šinama | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Kolumne | Maksi Ko nema veze sa ukradenim šinama\nkošarka Boža Marković - Nesvrćanin škole izložba Miodrag Tasić intervju Dragan Trajković Dveri DS Napredak KK hapšenje N&F džiu džicu klub NIF Pokret Socijalista Nenad Stanković NATO Beograd Ivan Dimić Tešica fudbal sajt izbori prevoz Niš SNS Rutevac Dušan Ostojić opština budžet Boban Ranđelović Aleksinački Rudnik\nMaksi Ko nema veze sa ukradenim šinama\n05.06.2014. D. Ostojić\nKako jedna nespretno sročena vest može da napravi zabunu i nanese štetu\nfirmi, najbolje govori današnji događaj.\nŽeleznice Srbije su pokrenule kontrolu zajedno sa MUP-om, jer su imale informacije da deo šina biva nelegalno prodavan duž otpada širom Srbije.\nU zvaničnoj vesti koju su Železnice objavile zajedno sa agencijom Beta naveli su da je 400 tona tih šina nađeno u Donjem Adrovcu, gde se nalazi stovarište sekundarnog otpada firme Maksi Ko iz Aleksinca. I sajt AleksinacNet je zvanično preneo tu vest, kao što u originalu prenosimo i sve druge agencijske vesti Tanjuga, Bete i Foneta, u kojima se spominje Aleksinac.\nNaime, pretraživači vesti su tako podešeni da detektuju sve vesti na internetu u kojima se spominje Aleksinac. Tako smo i preneli ovu vest, bez želje da ikome naudimo, a ponajmanje ljudima iz firme Maksi Ko.\nNakon detaljne kontrole sektora za privredni kriminal, zapisnički je utvrđeno da je svih 400 tona šina u Donjem Adrovcu potpuno legalno otkupljeno sa svom pratećom dokumentacijom. Na ovaj način želimo da ukažemo da je vest koju je objavila Beta dovela u zabludu i naše čitaoce, te smo želeli ovim tekstom da javnost obavestimo i prenesemo istinu koja glasi da firma Maksi Ko nema nikakve veze sa ukradenim šinama Železnica Srbije.\nNa samom kraju želim da iznesem i svoj lični stav, dovodeći sebe u poziciju da me neko proglasi laskavcem.\nSmatram da je firma MaksiKo firma koju svaka lokalna samouprava treba da neguje, evo i zašto.\nOd poreza koje plaćaju privatne firme primam platu, kao i svi ostali zaposleni u budžetskim firmama.\nKoliko su uspešne lokalne privatne firme tolika će stopa smanjenja nezaposlenosti i biti, jer firme budžetaši ne mogu da prime ovoliko nezaposlenih. To može samo realan privatni sektor. I na kraju, dobro znam da je Maksi Ko donirao toliko novca kako za lečenje bolesnih, izdavanje knjiga, pa do sportskih ekipa u opštini, da je za taj novac sigurno mogao da kupi dva manja stana u Aleksincu.\n# Maksi Ko Železnice Srbije sajt privredni kriminal\n"...sajt AleksinacNet je zvanično preneo tu vest, kao što u originalu prenosimo i sve druge agencijske vesti..." Ako težite da budete ozbiljan sajt kome će ljudi verovati i redovno čitati morate proveravati takve vesti a za to ima načina.Nije teško pozvati i proveriti a ne da se odmah ponašate kao žaba koja je nadam se svi znamo šta uradila.I na kraju ceo ovaj tekst je pravdanje i to veoma nevešto a trebao bi da bude izvinjenje(a čak ni te reči nema u tekstu)za učinjenu neprijatnost,nadam se ne i štetu firmi Maksi Co.Ne treba trčati kao ždrebe pred rudu.Pozdrav.\nNa otpadima nađeno 400 tona ukradenih šina


Miloš Stanković (27) za svoje izume dobio oko 80 međunarodnih priznanja. Patentirao izum koji umesto hemikalija koristi struju visokog napona.\nMladi naučnik iz Zemuna Miloš Stanković (27) na putu je da svojim najnovijim ekološkim pronalaskom napravi revoluciju u poljoprivredi. Patentirao je izum kojim se, na osnovu regulacije visokog napona, uništavaju korov i druge štetne biljke.\nProšlog meseca za svoj naučni rad dobio je mnogobrojna međunarodna priznanja na najvišim naučnim skupovima. Na Međunarodnom sajmu pronalazaka i inovacionih tehnologija "Arhimed 2012", u Moskvi, dobio je naviše priznanje - "Zlatni orden" za kreativnost. Istovremeno, Institut za inovacije iz Irana dodelio mu je nagradu za najbolji pronalazak.\n- Moj pronalazak kojim se selektivno uništavaju samo štetni delovi biljaka, kao i korov i ambrozija, ocenjen je zaista visoko - kaže Stanković.\nPrednost ovog uređaja u odnosu na hemijske supstance je u tome što je jeftiniji, a što je još bitnije, čovekova okolina se neće zagađivati.\nMladi naučnik je za svoj celokupni naučnoistraživački rad dobio i veliko priznanje od ruske Međunarodne akademije nauka, koja ga je primila kao svog redovnog člana. Tom prilikom, osim titule akademika, starije ruske kolege su mu uručile povelju i odlikovale ga ordenom "Vitez nauke".\nStanković je svoj naučnoistraživački rad uglavnom usmerio na probleme u vezi sa zagađenjem životne sredine. Patentirao je partikularni elektrostatički filter koji se ugrađuje u motorna vozila i elektrostatički prečistač za otklanjanje aerozagađenja u fabričkim postrojenjima. Dva naučna rada su mu objavljena u međunarodnim časopisima, gde dokazuje da se tečnost može prečistiti uz pomoć pritiska.\nTokom svoje desetogodišnje karijere ovaj Zemunac je dobio više od osamdeset međunarodnih priznanja, a na moskovskom "Arhimedu" nagrade za ekološke patente osvajao je 2005, 2008. i 2010. godine.\nAuspuh ga proslavio\nSvetsku slavu, nagrade i mnogobrojna priznanja Miloš Stanković je stekao zahvaljujući patentu eko-auspuha.\n- Pronalazak se ugrađuje u motorna vozila na kraju izduvne grane. Njegovom primenom apsorbuje se ugljen-dioksid, gas koji je jedan od najvećih uzročnika efekta staklene bašte. Filter koji se nalazi u loncu auspuha može lako i praktično da se zameni - kaže Stanković, i objašnjava da iskorišćeni apsorberi koji se nalaze u filteru mogu da se upotrebe kao đubrivo ili u fabrici za proizvodnju cementa.


Napredak u inkluziji djece sa teškoćama u razvoju | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Napredak u inkluziji djece sa teškoćama u razvoju\nFOČA – Servis centar “Tračak nade” u Foči u potpunosti opravdava postojanje jer je, zahvaljujući njegovim aktivnostima, vidljiv napredak u uključivanju lica sa teškoćama u razvoju u društvene tokove, ocijenila je predstavnik Ombudsmana za djecu Republike Srpske Dragica Radović.\nRadovićeva je istakla da djeca i lica sa invaliditetom i teškoćama u razvoju imaju iste potrebe kao i svih drugi članovi društva, a samo imaju poteškoće da ih zadovolje.\n“Konvencija o pravima djeteta, ustavi Republike Srpske i BiH, kao i drugi zakonski propisi obavezuju društvo da obezbijedi uslove da se ova lica uključe u sve životne tokove i ne budu diskriminisana. Nažalost, kao društvo smo daleko od toga, ali, zahvaljujući upornošću pojedinaca, institucija i službi dešava se određeni napredak o čemu svjedoči i ovaj servis centar”, rekla je Radovićeva.\nOna je u Servis centru “Tračak nade” prisustvovala radionici “Zajedno stvaramo čarobni svijet”, koja je organizovana povodom Nedjelje djeteta.\nDjeca, ali i odrasli korisnici Centra, na maštovit način, a uz pomoć volontera-studenata Medicinskog fakulteta, koristeći kombinaciju raznih likovnih tehnika, unijeli su više živosti i veselih boja u ovu posebnu sedmicu, da bi skrenuli pažnju na prava koja im jednako pripadaju kao i ostalim članovima društva, poput prava na igru, na slobodu i život sa roditeljima, na topao dom.\nRadionica je dio projekta američke agencije USAID kojim je uspostavljen regionalni Servis centar u Foči u koji, osim korisnika iz Foče i Čajniča, dolaze i djeca iz federalne opštine Foča-Ustikolina.\n“Sa predstavnicima USAID-a dogovorili smo i za naredne dvije godine finansiranje Centra. Imamo dobru saradnju i sa lokalnom zajednicom, koja nam je obezbijedila prostor i pruža nam podršku”, kaže predsjednik Udruženja “Tračak nade” Jelena Vilotić.\nProjekat je počeo u decembru prošle godine, a u prvoj godini USAID je obezbijedio 50.000 KM, dok bi u naredne dvije godine trebalo da izdvoji 75.000 KM.\nKorisnicima su ovdje dostupne besplatne usluge defektologa, psihologa, logopeda i medicinskog tehničara, a u planu je dovođenje i fizioterapeuta.\nUnikatni radovi nastali u Servis centru “Tračak nade” biće dio prodajne izložbe za Međunarodni dan osoba sa invaliditetom 3. decembar.\nServis centar Tračak nade\nPrethodni članakObilježeno 23 godine od podmuklog ubistva 21 borca u mjestu Čakle\nNaredni članakGran-pri Festivala “Lut fest” dodijeljen Dečijem pozorištu Subotica


LJUBAV I SMISAO ŽIVOTA: Tribine Bruna Šimleše u Beogradu i Novom Sadu : Nadlanu.com\nLJUBAV I SMISAO ŽIVOTA: Tribine Bruna Šimleše u Beogradu i Novom Sadu\nObjavljeno 3. apr 2019. / 10:30:32\nZbog velikog interesovanja Psihopolis i psihološki sajt Praktika.rs vraćaju nekada veoma posećene tribine u Novi Sad, koje će se kao i ranije održavati jednom mesečno. Ovog puta mesto susreta je u novom prostoru – Eđšeg – kulturna stanica u Ulici antona Čehova broj 4.\nPrva tribina je održana u martu sa temom „Kako biti dobar roditelj u digitalnom dobu“ na kojoj su govornici bili dr Zoran Milivojević, psihoterapeut i Jovana Papan, urednica sajta „Detinjarije“ i autor knjige „Politika za decu“. Veliki broj posetilaca ove tribine samo potvrđuje to da su ove tribine izuzetno korisne i smatrane važnim u društvu.\nU četvrtak, 11. aprila, 2019. godine s početkom u 18 časova gost Psihopolisove praktične tribine biće Bruno Šimleša. Ovog meseca tema je LJUBAV I SMISAO ŽIVOTA\n• Kako pronaći partnera na kojeg se možete emocionalno osloniti?\n• Kako obmanjujemo sebe ostajući u lošim vezama?\n• Kompromisi – koje prihvatiti a gde povući crtu?\n• Šta se događa sa ljubavlju u dugim vezama i braku?\n• Kako znati kada je vreme za kraj?\nBruno Šimleša, pisac i sociolog, jedan je od najčitanijih autora knjiga iz područja popu-larne psihologije i duhovnosti. Do sad je napisao devet knjiga – U rukavicama mi je ionako prevruće, Savršenstvo kreacije, Umjetnost života, Istine i laži o ljubavi i dr., prodanih u gotovo 100.000 primeraka i objavljenih u Sloveniji, Makedoniji, Albaniji. U Srbiji mu je Psihopolis objavio dve knjige - Ljubavologija i Škola života. Aktivan je i u javnom životu – drži predavanja i tribine, vodio je emisiju Dobar dan, svaki dan na Hrvatskoj televiziji, redovno sarađuje sa brojnim medijima u Hrvatskoj i u regiji, piše nedeljnu kolumnu za Jutarnji list. Veoma je angažovan i u humanitarnom radu, a Udruženje Sve za nju 2016. godine mu je dodelilo nagradu VAM zbog pomaganja onkološkim pacijentima i senzibiliziranja javnosti za probleme svih koji se bore sa karcinomom. Živi i radi u Zagrebu.\nKnjige predavača kao i izbor Psihopolisovih izdanja će biti na raspolaganju po posebnim cenama.\nTakođe, ove korisne tribine od aprila meseca Psihopolis vraća u Beograd. Bruno Šimleša biće gost i u Beogradu, u sredu, 10. aprila, 2019. godine u Kolarčevoj zadužbini (Mala sala) Studentski trg 5, s početkom u 19.30 časova.\nI u Novom Sadu i u Beogradu ulaz za posetioce je slobodan.\nbeogradBruno Šimlešaljubavljubav i smisao životanovi sadsmisao životatribina


Retki Ferrari 340 MM Spider dostupan na aukciji – Detaljno\nHome/Automobili/Retki Ferrari 340 MM Spider dostupan na aukciji\n0 7,346 1 minut citanja\nLegenda motosporta biće na aukciji 14. maja u Monte Karlu, rasprodaja koja će se poklopiti sa vikendom Velike nagrade Formule 1. RM Sothebi’s će ponuditi na prodaju retki Ferrari 340 MM Spider od Vignalea, jedan od najuspešnijih automobila pedesetih godina prošlog veka.\nOvo je jedan od četiri primera koja su i danas živa. NJena cena se procenjuje između šest i osam miliona evra.\nFerrari 340 MM je napravljen 1953. godine, na osnovu već veoma konkurentnog modela 340 America, koji je pobedio na nekoliko trka u Sjedinjenim Državama i Mille Miglia. Ali da bi učestvovao na Svetskom prvenstvu 1953. godine, Ferari je odlučio da ode još dalje, modifikujući svoj prethodni model i u pogledu šasije i mehanike.\nSa međuosovinskim rastojanjem produženim sa 2,42 na 2,50 metara i širim točkovima, 340 MM je odmah naišao na brojne uspehe. Mnogo toga ima i njegova „nova” mehanika, sa 4,1-litarskim V12 od 300 konjskih snaga. Napravljeno je deset kopija, sa nekoliko sjajnih trka koje su osvojene na njihovu zaslugu, uključujući 1000 Miglia, 24 Hours of Spa, 1000 km Nirburgring ili Giro di Sicilia.\nKasnije će stići verzije sa 4,5 litara, zatim 4,9 litara, a ova konačna verzija će omogućiti Ferariju da pobedi na 24 sata Le Mana 1954. godine.\nPriča o ovom Ferariju 340 MM\nOvaj 340 MM sa brojem šasije “0350 AM” prodat na aukciji smatra se “sestrom” pobednika Mille Miglia iz 1953. Novi model je naručio kalifornijski biznismen Sterling Edvards, koji je otišao direktno kod Alfreda Vignalea da bi svoj model izjednačio posebnije.\nProizvođač karoserije je dodao tri karakteristična proreza u lukovima točkova, trouglaste usisnike za vazduh na zadnjim branicima, novu haubu i novi izduvni sistem. Prvobitno je automobil bio ofarban u tamno plavo i belo, ali je potom često menjao boju dok se nije vratio u klasičniju Ferrari crvenu.\nMeđu vlasnicima automobila bio je i kolekcionar Šerman Volf, koji je posedovao automobil skoro 30 godina. Tokom proteklih 10 godina, model je pronašao svoj put u važnu američku kolekciju, ali nije ostao bez vožnje jer je učestvovao na nekoliko događaja i nekoliko takmičenja elegancije, poput onog na Pebble Beach-u 2015. ., gde je posebno dobio nagradu Fil Hil kupa.\nAutomobil se očigledno može prijaviti na bilo koju istorijsku automobilsku trku ili takmičenje, kao što su 1000 Miglia, Le Mans Classic ili Cavallino Classic.\nNovi Mercedes-AMG GT se diskretno priprema\nPorše 2022, sve novine godine!


Vučić čestitao Dan medicinskih sestara: Hvala vam na svemu!\nIzvor: Večernje novosti, 12.Maj.2020, 14:06\n"Čestitam Međunarodni dan medicinskih sestara. Hvala vam na svemu", poručio je predsednik Srbije Predsednik Srbije Aleksandar Vučić čestitao je danas medicinskim sestrama njihov Dan."Beskrajno sam ponosan na naše medicinse sestre, koje rame uz rame sa našim lekarima, svaki dan biju herojske bitke za život i zdravlje naših ljudi", poručio je Vučić na instagram profilu "Budućnostsrbije"."Čestitam Međunarodni dan medicinskih sestara. Hvala vam na svemu", poručio je predsednik Srbije.\nRTS: Posao koji mora da se voli\nVUČIĆ ČESTITAO MEĐUNARODNI DAN MEDICINSKIH SESTARA: Ponosan sam na njih, svaki dan biju herojske bitke za živote naših ljudi\nIzvor: Press, 12.Maj.2020\n. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić čestitao je Međunarodni dan medicinskih sestara i na Instagramu poručio da je ponosan na medicinske sestre, koje rame uz rame sa lekarima, biju bitke za život i zdravlje ljudi.


Izložba Živojina Turinskog, Duška Vijatova i Milana Solarova u Salonu Savremene galerije Zrenjanin | ZR KLIK\nZrenjanin- U ponedeljak, 13. novembra u 19 časova u Salonu Savremene galerije Zrenjanin otvara se izložba Živojin Turinski, Duško Vijatov, Milan Solarov, uticaji aktuelnih dešavanja u srpskoj umetnosti sredinom 20. veka na razvoj umetničkog života u Zrenjaninu i okolini, iz zbirke Savremene galerije Zrenjanin.\nIzložba teži rasvetljavanju razvoja likovnog života u gradu tokom šezdesetih godina prošlog veka, razmatrajući umetničke pojave čiji su odjeci iz centra tadašnjeg umetničkog života u Srbiji, Beograda, stizali u vojvođansku sredinu i uticali na razvoj umetničkih shvatanja u jednoj lokalnoj sredini.\nPovod za izložbu je podatak da su trojica umetnika poreklom iz Zrenjanina, prvi put svojim sugrađanima pokazala radove na izložbi u Narodnom muzeju Zrenjanin 1961. godine, a u organizaciji Savremene galerije Zrenjanin. Nakon te izložbe svaki od umetnika se razvija nezavisno jedan od drugog gradeći različite slikarske jezike. Svojim umetničkim, ali i pedagoškim delovanjem ovi umetnici su, svako na svoj način, omogućili uspostavljanje kontinuiteta sa predratnom modernom umetnošću, kao i prodor novih umetničkih tendencija tog vremena (enformel) u jednoj sredini izvan centra naklonjenoj na prvom mestu „zavičajnom“ vojvođanskom slikarstvu.\nPosebna pažnja se posvećuje delu Živojina Turinskog kao najznačajnijem za srpsku umetnost od trojice umetnika koji su predstavljeni na izložbi. Turinski, potekao iz sredine koja je bila opterećena kulturnim nasleđem ranijih generacija, u kojoj su promene stizale sporo i u ublaženom vidu, postao je jedan od vodećih umetnika i teoretičara umetnosti svog vremena i to upravo u umetničkom pravcu koji je težio negaciji uvreženih slikarskih shvatanja. Neke od prvih enformelitičkih kompozicija Živojina Turinskog nastale su upravo u Umetničkoj koloniji Ečka.\nNakon prvog zajedničkog nastupa u Zrenjaninu, Turinski, Vijatov i Solarov su se, odselivši se iz Zrenjanina, nekoliko puta susretali u okupljanjima umetnika u Ečki (sva trojica zajedno učestvovali su 1964. i 1971. godine). Ovi umetnici, koji su se iz Zrenjanina preselili u Beograd (Turinski), Novi Sad, (Solarov), Pančevo (Vijatov) nastaviće dalje sa razvijanjem principa i ideja moderne umetnosti u svojoj umetničkoj praksi, kroz kritička i teorijska razmatranja i pedagoške metode. Naročito neizbrisiv trag u razvoju srpske umetnosti ima sveukupna delatnost Živojina Turinskog, a njegov teorijski i pedagoški rad kao profesora na Akademiji likovnih umetnosti u Beogradu uticao je na formiranje generacije umetnika.


Službeni putevi u EU, država u sivoj zoni: Bh.parlamentarci rade "izvan zemlje" | BNN\nSlužbeni putevi u EU, država u sivoj zoni: Bh.parlamentarci rade "izvan zemlje"\nKako se "gradi" država\nBh. parlamentarci za sada uglavnom "rade" izvan svoje zemlje. Dok se Predstavnički dom Parlamenta BiH nije sastao od konstituisanja (6. decembra 2018.), a delegati Doma naroda na dvije sjednice održane do sada bavili su se organizacionim pitanjima, parlamentarci idu na konferencije i seminare širom Evrope. Samo u prvih 15 dana aprila bh. parlamentarci su putovali u Antaliju, Beč, Podgoricu i Beograd, a u martu su odredišta bila Brisel, Bukurešt, Budva i ponovo Beč, pokazuju zvanična saopštenja.


Ahmet Baljić imenovan za v.d. direktora Fonda Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObjavljeno: 02.05.2019. u 10:57h\nPrije mjesec dana 26. marta Upravni odbor Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom imenovao je Vinka Jerinića za v.d. direktora Fonda. Mjesec dana kasnije, na 63. sjednici održanoj 26. aprila Upravni odbor usvaja odluku o razrješenju Vinka Jerinića sa mjesta vršitelja dužnosti direktora Fonda. Na istoj sjednici Upravni odbor Fonda usvaja odluku o imenovanju bivšeg direktora Fonda Ahmeta Baljića za novog v.d. direktora Fonda.\n-Odluka o imenovanju Ahmeta Baljića, Šefa kabineta u kabinetu direktora Fonda, na poziciju v.d. direktora Fonda na period do imenovanja direktora Fonda, a najduže šest mjeseci od dana imenovanja te konstatuje da je ovaj prijedlog usvojen sa četiri glasa, jednim suzdržanim i dva glasa protiv, navedeno je u zapisniku sa 63. Sjednice Upravnog odbora Fonda.\nZa imenovanje Ahmeta Baljića na mjesto v.d. direktora, dok ne bude imenovan za direktora, glasili su Almas Kulović, Mirsad Muftić, Ivan Perić i Sabina Zupčević.\nAhmet Baljić na mjesto direktora Fonda prvi put imenovan je 2015. godine. Mandat mu je istekao 25. marta ove godine. Na mjestu direktora Fonda godišnje je zarađivao i do 58.149 KM.Nakon što mu je istekao mandat nije ostao bez posla. Već 26. marta dobio je posao „šefa kabineta u kabinetu direktora Fonda“ Vinka Jerinića.\nNije na odmet podsjetit da je Vinko Jerinić već jednom obavljao funkciju v.d. direktora Fonda. Nakon njega na mjesto direktora imenovan je Ahmet Baljić. Godinu dana kasnije Ahmet Baljić postavio ga je na mjesto rukovodioca Sektora provedbe i monitoringa projekata Fonda.\nIsti dan, 26.marta, Upravni odbor Fonda poslao je dopis Vladi Federacije BiH kojim se traži prethodna saglasnost za imenovanje novog starog direktora.\n„Na osnovu rezultata provedene procedure, Komisija je sačinila listu sa užim izborom najboljih kandidata koji ispunjavaju uslove za poziciju direktora Fonda... Upravni odbor Fonda na temelju člana 19. Statuta Fonda traži prethodnu saglasnost od Vlade FBiH za imenovanje gdin. Ahmeta Baljića na poziciju direktora Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom“, navedeno je u dopisu.\nŽurnal je ranije pisao o svim nepravilnostima prilikom konkursne procedure za izbor novog direktora Fonda. Pisali smo i o nepravilnostima koje su obilježile četverogodišnji mandat Ahmeta Baljića.\nU nastavku ponovo podsjećamo na rezultate rada Ahmeta Baljića na mjestu direktora Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom.\n-Umjesto osoba sa invaliditetom, zapošljavaju se supruge funkcionera i rođaci političara\n-Novac za zapošljavanje osoba sa invaliditetom trošen na nabavku fitness sprava\n-Zaposlenik Samir Krivić ukazao na korupciju i dobio otkaz\n-Više od 100.000 maraka isplaćeno firmi Nedžada Ajnadžića\n-Ahmet Baljić nezakonito imenovan za direktora Fonda\n-Bratu generalnog sekretara Irfana Čengića isplaćeno blizu 250.000 maraka\n- Novac dobijali visokopozicionirani kadrovi SDP-a i rođaci članova komisije\n-Falsificirani direktor, fizički napadi, udvostručene plate, zloupotreba novca\n- SDP-ovi kadrovi trošili poticaje na automobile, poslovne prostore i kupovinu solarija\n- SDA kadrovi novac od poticaja trošili na automobile i pokrivanje lošeg poslovanja\n- Direktorski lanac koji je raspolagao sa milionima maraka!\n- Novac će i ove godine dobiti firme u vlasništvu SDP i SDA-ovih kadrova!?\n- Novac ponovo dobile firme u vlasništvu SDA i SDP kadrova\nSabina Zupčević, Ivan perić, Mirsad Muftić, Almas Kulović, Vinko Jerinić, Ahmet Baljić, Fond.ba\nKako Julardžija uzima plate od radnika (Video)\nDobićeš 100 maraka, a ostalo ide za razvoj društva


Započela tizer kampanja za restilizovani BMW serije 5 - Auto Republika\nZa dve nedelje ćemo ga konačno videti uživo, mada zahvaljujući „detektivskim“ sposobnostima našeg Ekija, možemo već sada da vidimo kako izgleda.\nDakle, videli smo procurele fotografije, ali to ne sprečava BMW u pripremanju tizer kampanje koja startuje danas, s priloženom poprilično zatamnjenom fotografijom anfasa.\nČini se da je reč o istom automobilu koji je „pobegao“ na globalnu mrežu krajem aprila. Ova pretpostavka je bazirana na poznatoj plavoj boji, tako da je vrlo moguće da se radi o istom 530e.\nTo i ima smisla, jer BMW u svojoj najavi nakratko spominje da će i limuzinska i karavanska verzija imati svoje elektrifikovane varijante. Programirana za skidanje vela za dve nedelje, serija 5 LCI će biti predstavljena u „plug-in“ hibridnom izdanju u M paketu. BMW je već elektrifikovao „peticu“ na više načina, jer pored aktuelnog 530e, blaga hibridna tehnologija je debitovala prošle godine u 520d, kako u izdanju s pogonom na zadnje, tako i sve točkove.\nOno što takođe saznajemo da će u igri biti tri nove boje: Bernina Grey Amber Effect, Phytonic Blue Metallic i Aventurin Red Metallic. Snažniji 545e „plug-in“ hibrid, kako kažu glasine, trebalo bi da se pridruži gami, s elektrifikovanim rednim „šestakom“ i blizu 400 ks. Ipak, ostaje da se uverimo da li će do njega zaista doći.\nPored promena u stajlingu, restilizovana verzija po prvi put što se serije 5 tiče, usvaja M Sport kočnice s crvenim čeljustima.\nKada je u pitanju unutrašnjost, info-zabavni sistem konačno dobija Android Auto integraciju putem bežične konekcije. Ovde bi trebalo da se radi o BMW Operating Systemu 7.0, koji je najavljen prošle godine.\nŠto se M5 i njegove Competition verzije tiče, na njih ćemo verovatno malo sačekati. „Naoštrenija“ M5 CS varijanta je špijunirana, a ona bi trebalo da poseduje više snage i izvesna unapređenja, tako da će činiti sam vrh ponude serije 5.\ntags: android auto bmw operating system 7.0 bmw serija 5 cs\nnext U pripremi Lexusova verzija Toyote Yaris Cross?


POŽAR LOKALIZOVAN: Nema povređenih u restoranu na Novom Beogradu\n15. 05. 2022. u 16:54\nU RESTORANU u ulici Jurija Gagarina na Novom Beogradu danas je došlodo požara.\nEkipe vatrogasaca koje su hitno izašle na teren dolaskom na lice mesta ustanovile je da gori masnoća u dimovodnom kanalu sa spoljne strane objekta.\nKako "Novosti" saznaju, požar je ugašen i, na sreću, nema povređenih.\nPOŽAR NA NOVOM BEOGRADU: Gori restoran u Jurija Gagarina, vatrogasci na terenu\n15. 05. 2022. u 16:29\nPOŽAR KOD PALATE SRBIJA: Automobil izgoreo, kulja crni dim (VIDEO)\n14. 05. 2022. u 16:15\nPLANULA GRAĐA: Vatrogasci gasili u blizini "Štark Arene"\n12. 05. 2022. u 22:28\npožar Novi Beograd Beograd vesti\nMLADIĆ (16) SKOČIO SA BRANKOVOG MOSTA U SAVU: Pripadnici policije uspeli da spasu tinejdžera\nMLADIĆ (16) jutros oko 8.20 časova pokušao je da izvrši samoubistvo skokom sa Brankovog mosta u reku Savu!\n01. 07. 2022. u 08:39\nUBIJEN NOŽEM, RASKOMADAN I ZABETONIRAN: Novi detalji smrti Ivana iz Velikog Trnjana\nIVAN Stojanović (40) iz Velikog Trnjana kod Leskovca ubijen je hladnim oružjem, nožem ili sekirom, i to pre dosta vremena, što se uklapa sa činjenicom da ga niko nije video ni čuo skoro tri godine.\n01. 07. 2022. u 08:00\nDOKTOR UDARIO GLAVOM U CREP: Taksista iz Kikinde Petar B. tvrdi da je Stevan Krnić (29) pao i sam se povredio\nIAKO još nema zvaničnih informacija iz policije i tužilaštva o tome pod kojim je okolnostima u noći između subote i nedelje teško povređen lekar Opšte bolnice u Kikindi Stevan Krnić (34), sve dileme rešio je taksista Petar B., koji ga je pronašao kako leži na ulici.\n01. 07. 2022. u 06:55


UPRAVO DONESENE NOVE MJERE, HITNO SAOPŠTENJE: Evo šta će biti zabranjeno, kazne su VRTOGLAVE! – Hamelj\nUPRAVO DONESENE NOVE MJERE, HITNO SAOPŠTENJE: Evo šta će biti zabranjeno, kazne su VRTOGLAVE!\nJune 29, 2020 djordje 0\nNa sjednici u 10 sati biće predloženo ograničenje rada noćnih klubova, odlaganje proslava matura, zabrana okupljanja više od 100 ljudi u zatvorenom prostoru\nVanredna situacija biće, najvjerovatnije, proglašena za Beograd i Vranje zbog pogoršanja epidemiološke situacije, saznaje Kurir od jednog od članova kriznog štaba. Sjednica štaba zakazana je za sutra u 10 sati.\nPrema istim informacijama, biće zatraženo da se broj osoba u zatvorenom prostoru ograniči na 100, a ne manje od 500, kako je to dosad bilo, dok bi sve maturske večeri i slične proslave koje nisu dosad održane bile odložene. Ukoliko se svi članovi tog tijela Vlade Srbije budu složili, očekuje se i ograničenje rada ugostiteljskih objekata, noćnih klubova, možda i drugih objekata gdje se okuplja veliki broj mladih ljudi kako bi se spriječilo širenje virusa među njima.\nMladi na udaru\n– Trenutno je najviše inficiranih osoba starosti od 20 do 40 godina. Zbog toga će biti preporučeno da se u obrazovnim ustanovama ne insistira na fizičkom dolasku u te objekte, već će se sve što je neophodno završavati onlajn ili uz strogo sprovođenje preporučenih epidemioloških mjera – navodi izvor Kurira i podsjeća da je na prošloj sednici odlučeno da je obavezno nošenje zaštitnih maski u gradskom i međugradskom prevozu, držanje distance, a preporučeno je da se maske nose i u svim javnim ustanovama.\nIstovremeno, u Novom Pazaru, gdje je prošle nedjelje uvedena vanredna situacija, kad je ograničen rad ugostiteljskih objekata, zabranjeno korišćenje nargila, okupljanje na slavljima, svadbama, sada su mjere dodatno pooštrene.\nKako je prenio RTV Novi Pazar, tamošnji štab za vanredne situacije donio je prekjuče odluku da sve trgovinske radnje, marketi i megamarketi, frizerski saloni, pekare, mesare i tržni centri, uslužno-zanatske radnje rade ograničeno, u terminu od 7 do 19 sati. Ova mjera se neće odnositi na apoteke. Prema istim informacijama, gradski štab za vanredne situacije donio je i odluku kojom se zabranjuje rad svih vrsta zabavnih parkova za djecu, kao i rad teretana na teritoriji grada Novog Pazara.\nU Užicu je jučer proglašenja vanredna situacija jer je u tom gradu u posljednja 24 sata potvrđeno 47 novih slučajeva zaraze, najviše u jednom danu otkako je epidemija počela i dvostruko više nego u petak, koji je do tada bio najteži dan epidemije u ovom gradu. Od 15. marta do 24. juna u Užicu je bilo potvrđeno 80 slučajeva koronavirusa, a od prekjuče do danas – 82. Dosad je vanredna situacija proglašena i u Kragujevcu, dok je Vranje zatražilo od kriznog štaba da se to isto učini i kod njih.\nPLAŽE PUNE, KAO DA KORONA NE POSTOJI: Pogledajte slike koje su napravile HAOS, ANGELA MERKEL BIJESNA!\nNAKON PAKLENIH VRUĆINA SLIJEDI PREORET, PRIPREMITE DUKSERICE I KIŠOBRANE: Strahovito nevrijeme i grmljavine, haos\nOVO JE ORIGINALNI BOSANSKI RECEPT: Baklava sa orasima KOJA SE TOPI U USTIMA, uvijek ispadne savršeno (RECEPT)\nDESET UJEDA RAZLIČITIH VRSTA KUKACA: Evo kako da znate KOJI VAS JE UJEO – OVO VAM MOŽE SPASITI ŽIVOT\n“Provela sam prošlo ljeto u Švicarskoj”


Muzej za umjetnost i obrt - Stranica 4 od 99 -\nAktualni program uz izložbu\nNe propustite vodstva kroz izložbu Milan Vulpe: Dekodiranje koja će se održati kroz srpanj, kolovoz, rujan i listopad. Brojne zanimljivosti o opusu dizajnera Milana Vulpea možete saznati na izložbi uz stručna vodstva koja se održavaju četvrtkom u 17 sati te subotom u 12 sati, prema dolje navedenom rasporedu. Na stručnim vodstvima možete sudjelovati uz obaveznu…


Petrovac letovanje 2018 » Crna Gora\nVile Oliva 3⋆⋆⋆\nAKCIJA: drugo dete do 12 god. BESPLATNO!\nLetovanje Petrovac 2017.\nU novom delu grada Petrovac, u kome se nalaze privatne kuće, vile i hoteli, možete pronaći sve što vam može zatrebati: dom zdravlja, pošta, pijaca, super marketi, sportski tereni... Petrovac nudi širok izbor kafića, poslastičarnica, suvenirnica i restorana koji predstavljaju nezaobilaznu ponudu. Tradicionalna kuhinja puna morskih plodova, ribe, paste i zeleniša očekuje svakog posetioca koji dodje u Petrovac.\nPetrovac ukrašavaju masline, narandže, lovor, limuni, leandri... Šume iznikle u kamenjaru okružuju svaki zaliv. Okolna priroda je bujna, zelena i iznenađujuća. Svi oni koji su otkrili draži porodičnog letovanja, prostranstvo plaža i mir koji Petrovac nudi svojim gostima, vraćali su se ponovo.\nAtraktivne peščane plaže (Lučice i Petrovac), šetališta pored mora, bogata vegetacija i blaga mediterenska klima tokom cele godine učiniće da se opustite i dobro odmorite, a to možete uraditi bilo kada u sezoni kupanja i sunčanja koja traje više od šest meseci godišnje. Letovanje u Petrovcu počinje u aprilu i traje sve do novembra!\nKrajem juna se u Petrovcu organizuje manifestacija "Pasticada fest" - manifestacija koja promoviše pašticadu, tradicionalno primorsko jelo, uz bogat muzički program.\nU Petrovcu se tradicionalno svake godine održava manifestacija zvana "Petrovačka noć". Obično je to zadnja nedjelja u avgustu kada mnogi posetioci mogu uživati u besplatnim morskim specijalitetima sa roštilja, vinu, pivu i dobroj muzici.