NaslovnicaMINA BusinessDolar ojačao prema korpi valuta\nLondon, (MINA-BUSINESS) – Dolar je na svjetskim tržištima ojačao prema korpi valuta, nakon dvije sedmice pada, a u fokusu ulagača bile su poruke centralnih banaka koje zbog jačanja inflacije počinju da zaoštravaju monetarnu politiku.\nDolarov indeks, koji pokazuje kretanje vrijednosti američke prema ostalih šest najvažnijih svjetskih valuta, ojačao je 0,5 odsto na 94,1 bod.\nKurs dolara je prema japanskoj valuti porastao 0,4 odsto na 113,95 jena (JPY), prenosi SEEbiz.\nAmerička valuta je ojačala i u odnosu na evropsku, 0,7 odsto, pa je cijena eura skliznula na 1,1560 USD.\nKursevi najvažnijih valuta ove sedmice su značajno oscilirali, u zavisnosti od poruka iz centralnih banaka.\nTako je, na primjer, cijena eura u četvrtak, nakon poruka iz Evropske centralne banke (ECB), znatno porasla.\nECB je, naime, poručila da će smanjiti kupovinu obveznica na kraju godine, što je najavljeno na sjednici u septembru.\nČelnici ECB-a ponovili su i da će krizni program, ukupne vrijednosti 1,85 biliona EUR, ostati na snazi minimalno do kraja marta naredne godine, odnosno dok ne zaključe da je krizna faza pandemije završena.\nNo, zbog jačanja inflacionih pritisaka, ulagači procjenjuju da će ECB zaoštriti monetarnu politiku prije nego što se planira.\nNakon sjednice ECB-a, na tržištima novca procjenjuje se da će banka do kraja naredne godine kamatne stope povećati u dva navrata.\nTo je u četvrtak podržalo euro, no u petak je kurs dolara prema euru skočio oko jedan odsto, nakon što su podaci pokazali da je, prema izvještaju koji američka centralna banka Federalne rezerve (Fed) pažljivo prati, inflacija u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) u septembru dostigla 4,4 odsto, najviše u 30 godina i znatno više od Fed-ovih planiranih dva odsto.\nOčekuje se da će američka centralna banka već na sjednici naredne sedmice objaviti da počinje da smanjuje iznos namijenjen kupovini obveznica, a naredne godine počinje povećanje ključnih kamatnih stopa, prvi put nakon dvije godine i izbijanja koronakrize.\nDonedavno je većina analitičara očekivala da će Fed početi da povećava kamate u drugoj polovini naredne godine i da bi ih mogao povećati u dva navrata. No, sada mnogi očekuju da će Fed već polovicom naredne godine povećati kamate.\nJapanska centralna banka očekivano nije ništa mijenjala u monetarnoj politici na prošlosedmičnoj sjednici, a samo je smanjila procjene inflacije potrošačkih cijena za poslovnu godinu koja u Japanu završava krajem marta naredne godine, na nula odsto, s ranije projektovanih 0,6 odsto.\nNo, kanadska centralna banka završila je svoj program “kvantitativnog popuštanja” prije nego što se procjenjivalo i najavila da bi mogla povećati ključne kamatne stope prije nego što se mislilo, već u aprilu naredne godine.


18/12/2016 | Filed under: Laura Barna za AAM | Posted by: avantart\nProstrani stan u Ulici kralja Milana 23, u kom je od 1972. godine živeo sa suprugom Bogdankom (testamentom zaveštan Srpskoj akademiji nauka i umetnosti, budući da je bio njen član), Branko Ćopić pretvara u svoj minijaturni zavičaj: Bosansku krajinu. I nikada nije zatvarao vrata za sobom, verujući da vrata poentiraju greškom uspostavljene kućne granice kao loše navike, te ako ih sva istovremeno otvori, poentiranje se izjalovi i ivice prostornog vremena prividno iščezavaju, zajedno sa lošim navikama, a umesto njih nastupaju svetlost i sloboda. A njih je poneo iz detinjstva i njima bojio svoje znane i neznane likove i njihove živote, razmeštajući ih spretno u literaturu. Njegov stan u srcu Beograda bio je Grmeč pod nebom; mesto gde su se stekli i presekli istorija, tradicija, vera i nevera ovog podneblja, ali i okupljalište savremenika, s ove i s one strane Drine.\nPrvu priču Branko Ćopić je objavio kao gimnazijalac, sa četrnaest godina (1928) u omladinskom časopisu Venac. Podsticaj prvog pojavljivanja u javnosti i susret sa čitaocima bio je osoben podstrek i već tada se mogao naslutiti njegov stvaralački put, naročito meandriran u studentskim danima, kada po raznim književnim časopisima objavljuje prozne radove i sa osobenošću snažnog, beskompromisnog izraza zapada kritičarima za pero. I već je tada počeo da intrigira književnu javnost.\nA kada je Društvo prijatelja Milana Rakića, nakon smrti pesnika 1938. godine a na inicijativu i uz svesrdnu pomoć Beogradskog PEN kluba, osnovalo Fond „Milan Rakić“ za dodelu književnih nagrada, prvu nagradu dodelila je lično Isidora Sekulić kao predsednica PEN-a juna 1939. godine u Paviljonu „Cvijeta Zuzorić“ još neafirmisanom piscu Branku Ćopiću za knjigu pripovedaka Pod Grmečom. I započinje vrtoglav uzlet njegovog književnog rada, ali i odlučniji društveno-politički angažman u službi pisane reči.\nMiroslav Krleža, Skender Kulenović i Branko Ćopić\nUoči i u vreme Drugog svetskog rata, mladalačkim entuzijazmom, vođen pravdoljubljem i slobodarskim nazorima, Ćopić učestvuje u predratnim ustaničkim aktivnostima, ali i Narodnooslobodilačkom pokretu. Služeći mahom kao ratni dopisnik, sa svojim kumom i prijateljem, književnikom Skenderom Kulenovićem, prošao je mnoge frontove beležeći karakterologiju najrazličitijih likova koji postaju glavni junaci njegovih pripovesti, ali i heroji i heroine, spremni, zarad uzvišenih ciljeva i ideala, da daju i sopstvene živote. I upravo te jeftine živote, mahom gorštaka, dece i staraca, nezavisno od mesta i okolnosti, senčio je Ćopić u sve nijanse sljezove boje.\nPosle rata, odlučan u nameri a i željama, Branko Ćopić književnost prevodi u profesiju. Uređivao je mnoge dečje listove, pisao za decu i o deci, često greškom zarobljenoj u situacijama nametanim od onih od kojih su očekivali brigu i ljubav, a zauzvrat dobili bedu i strah. Ipak, svojom spontanom iskrenošću, bajkolikom maštom mali junaci prevazilaze nametnuća i lakim doskocima loše prevode u dobro. Otuda i ta vanvremena privlačnost i neodoljiv šarm Ćopićevih priča, pesama, pripovetki, novela i romana, ne samo deci nego i odraslima – svim generacijama.\nPočetkom pedesetih godina 20. veka, oštro pero Branka Ćopića, zarezalo je satiričnom crtom po stanju u obnovljenom društvu. Njegovi likovi, razočarani i zbunjeni, srušenih ideala, ipak oživljuju preostalu snagu i skreću u novi kolosek nove borbe sa novim pošastima nanesenim posleratnom naplavinom i mutljagom. Čuvena Jeretička priča objavljena u Ježu prerasta preko noći u veliku, pre političku nego književnu aferu. Pokreće se lavina osuda partije i tadašnje vlasti, a što će na piščev krhki umetnički senzibil ostaviti ogrebotine i brazde, koje nikada neće u potpunosti zaceliti. Pokušaće neko vreme da ih premazuje ćutanjem kao melemom, ali pravi melem na ranu bio je povratak pričama o zemljacima Krajišnicima, zgodama i nezgodama iz ratnih i poratnih dana, ne odustajući od dominantnog humorno-idealističkog tona.\nBranko Ćopić u rodnim Hašanima, foto: Yugopapir\nIako se vezivao za određeno mesto, zavičaj iz kojeg je u svoju literaturu prevodio junake i junakinje: seljake, nadničare, koloniste, uboge prosjake i skitnice, nejač: sanjare i decu, žene kao stubove kuća i kao večitu poeziju, Branko Ćopić je shvatao da umetnost mora biti oslobođena usiljenosti, nimalo uslovljena a puna opšteljudskih vrednosti i poruka, iskapavanih iz ličnog kao odraz univerzalnog, izuzetih od regionalnog, lokalnog ili bilo kog i kakvog zatarabljenog prostora. Jer umetnost svojom plemenitom misijom prelazi u neke više sfere, obesvetilački međuprostor, nulto stanje odakle nastupa istina. I baš zato, možda, i ono sklisko migoljenje, i neuhvatljivost suštine kreativnog, i nemogućnost ili nesposobnost, čak i svesna nevoljnost kritičara da Ćopića dokraja vrednuju i privedu realno opipljivom i razumljivom.\nČovek, pojedinac je taj koji interesuje Branka Ćopića. Pripovedalačku atmosferu on zgušnjava vrcavim, zdravim humorom, izrečenim sočnim narodskim jezikom, lišenim licemerstva i predrasuda, dok osobenom umešnošću konstruiše fabulu, ne pokušavajući i ne nastojeći da žive likove izvede iz prirodnog okruženja, puštajući da mesto nastavlja da gradi njihove karaktere, ali znajući da ih istovremeno razbaštinjava tradicionalnih utega jer se ljudska sudbina, kakva god bila, izliva iz jednog u sve, iz pounutrenje čulnosti u kosmopoetiku. Tako, Ćopić, postupno uspeva da osmisli svojevrsnu avliju bez međa, gde stvarnost raščinjava maštu a mašta stvarnost, sve dok se ne izgubi ona vidljiva ili osetilna granica, koja neretko ometa slobodno primanje, i ne prepoznaje jednostavni – goli Život.\nBranko Ćopić u šumama Hercegovine\nAli taj isti čovek je na kraju uvek sâm. Samoća je neprijatelj i bolest života, sumnjao je Branko Ćopić, odbijajući da je prihvati kao neminovnost arhitektonikom jezika, ispunjenog duhom epohe, da bi naposletku od samoće oboleo. I možda je zato svoj poslednji ranoorlovski let završio na zemlji – betonu, skokom sa mosta, ne želeći da uznemiri senzitivitet vodenih cvetova jer po njima se samo beščujno gazi.\n„Svaki čovek ubija što najviše voli, i svaki čovek, na kraju krajeva, u svome hramu aranžira…“, utešno i s razumevanjem, bez sumnje bi mu došapnula Isidora Sekulić, i sama povučena u orahovu ljusku pred fanatizmom posleratne ideologije.\nMudrost je i u gomili biti, pa i ostati sâm, ali mudrost i iskrenost često jedna drugoj okreću leđa.


„Istorijski gledano, jedina briga uzgajivača bila je da stvori pse koji liče na neki standard rase“, objašnjava Džejms Serpel, profesor etike i direktor Centra za interakciju životinja i društva u Americi. „Čak i kada prepoznaju zdravstveni problem, uzgajivači su vođeni samo time da stvore što savršeniju rasu.“\nKod velikih rasa poput nemačkog ovčara javlja se displazija kukova, a kod minijaturnih rasa hronična dislokacija kolena\nMešanci žive duže – U poređenju s mešancima, prosečan životni vek rasnog psa dve godine je kraći. Duže od mešanaca žive samo border koli i springer španijel. Ipak, bilo bi netačno tvrditi da su mešanci po pravilu zdraviji od rasnih pasa. Iako deluje logično da spajanje dve rase umanjuje verovatnoću nasleđivanja bolesti, mešanci nemaju automatsku prednost. Postoje razlike i među rasama. Ne treba posmatrati rasu kao kategoriju već pojedinačne rase i specifične poremećaje u okviru njih. „Ne postoji potpuno zdrava niti potpuno bolesna rasa – samo varijacije“, kaže doktor O Nil, veterinar koji se aktivno bavi i istražuje upravo ovu temu.\nRasa Prosečan životni vek 2004. godine Prosečan životni vek 2014. godine\nkoliko psi živepasživotni vek


19. april 2020. 17:26h\n"Naša firma je jedina koja daje garanciju za sve predmete koje prevozi i pakuje! Na raspolaganju smo vam 24h svakog dana od ponedeljka do nedelje na teritoriji cele Srbije ( Beograd, Novi Sad, Subotica, Pančevo, Valjevo, Kragujevac, Čačak, Požarevac, Niš…) i Evrope.\nNaši radnici odlično govore engleski jezik i naša vozila su opremljena najnovijim GPS sistemima, pa ćemo bez muke i u najkraćem roku stići do svih međunarodnih gradova po vašoj želji. Sarađujemo sa mnogim kolegama i vršimo kamionski i kombi prevoz potrebne robe i stvari po celoj Evropi!\nSelidba u inostranstvo nikad nije bila bliža i lakša, jer uz našu pomoć ćete se bez muke i stresa preseliti u novi grad, novu državu, i uz napovoljnije cene uživati u novom domu u inostranstvu!\nPo najpovoljnijim cenama, sigurno i precizno ćemo vam pomoći da se preselite sa osmehom i uživate u novom stanbenom ili poslovnom prostoru!


PREVARILI SMRT: Ova desetočlana porodica je propustila let avionom "Er Azije" jer nije pročitala mejl (FOTO) (VIIDEO) - Telegraf.rs\n29/12/14 | 13:24\nPREVARILI SMRT: Ova desetočlana porodica je propustila let avionom "Er Azije" jer nije pročitala mejl (FOTO) (VIIDEO)\nPorodica od šestoro odraslih i četvoro dece prvobitno je imala let zakazan za sedam sati i 30 minuta, a iz kompanije su im poslali mejl i zvali su ih telefonom da pomere polazak za dva sata ranije. Međutim, porodica nije videla poruke i propustila je poziv, a to im je spasilo živote\nJedna desetočlana indonežanska porodica propustivši let izbegla je sudbinu putnika nestalog aviona malezijske kompanije "Er Azija", koji se u nedelju sa 162 osobe izgubio sa radara iznad Javanskog mora, na letu iz indonežanskog grada Surabaje ka Singapuru, javio je danas Frans pres\nPorodica od šestoro odraslih i četvoro dece prvobitno je imala let zakazan za sedam sati i 30 minuta, a iz kompanije su ih zvali da pomere polazak za dva sata ranije.\n- Stigli smo na aerodrom da se prijavimo za let u 7.30 ali nam je rečeno da je let pomeren za 5.30 i da smo zakasnili. Naravno, bili smo ljuti - rekla je 36-godišnja Kristijanavati, čiji su majka i bratova porodica trebalo da putuju za Singapur na doček Nove godine.\n- Slali su nam elektronsku poštu i pozivali nas telefonom 15. i 16. decembra da nas informišu, ali mi smo propustili mejlove i pozive - rekla je ona, dodajući da su članovi porodice, dok su im izdavane nove karte, čuli da se avion srušio i odmah otkazali let.\n- Bila sam šokirana kad sam čula i plakala sam. Kao da je božji plan bio da ja i moja porodica ne budemo u tom avionu. Bila je to sreća u nesreći - kazala je Kristijanavati i izrazila nadu da će avion biti pronađen i da će svi putnici i članovi posade biti dobro.\nIndonežanka je, istovremeno, rekla da je njeno poverenje u kompaniju "Er Azija" poljuljano.\n- Putujemo u Singapur dva puta godišnje i uvek sa tom kompanijom. Smatramo je sigurnim prevoznikom, ali sada je naše poverenje u "Er Aziju" donekle poljuljano i držaćemo se "Garuda Indonezije", rekla je Kristijanavati.\nMeđunarodni tim nastavio je danas potragu za nestalim avionom a porodice nestrpljivo čekaju vesti o svojim najbližima, prenele su novinske agencije.\nSIN ME SILOVAO NA VELIKI PETAK: Zastrašujuća ispovest majke najvećeg srpskog monstruma!\nOVO JE NAJTUŽNIJA NOVOGODIŠNJA PRIČA U SRBIJI: Beba koja se 1. januara 2014. rodila u autobusu prvi rođendan dočekaće bez struje!\nZAŠTO SRBI SVE MANJE PIŠU NOVOGODIŠNJE ČESTITKE? Evo kako su magiju i romantiku UBILE SMS i Fejsbuk poruke!\n29. decembar 2014 | 14:41\nСад следи последња ескурзија


Bakir dovodi Erdogana u BiH | BN\nBakir dovodi Erdogana u BiH\nLider SDA Bakir Izetbegović pokušava da prije izbora u BiH dovede u posjetu predsjednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana, piše Glas Srpske pozivajući se na izvore u vrhu SDA.\nBosna i Hercegovina 25.08.2018 | 10:38\nIsti izvor navodi da bi to bila neka vrsta Erdoganove “uzvratne posjete” Izetbegoviću, jer je uočio izbora u Turskoj omogućio da u Sarajevu bude održana Skupština Unije evropskih turskih demokrata.\nZamjenik predsjednika SDA Adil Osmanović potvrdio je da se radi na tome da Erdogan posjeti Sarajevo, ali je napomenuo da još ne može sa sigurnošću reći da li će doći.\n– Turska i Rusija imaju prećutni sporazum da je BiH njihova interesna zona, ali da im se interesi ne sukobljavaju – objasnio je Milivojević.\nOn je istakao da stranke iz Republike Srpske ne bi trebalo da brinu zbog te eventualne posjete, jer od nje ne mogu da pretrpe nikakvu štetu.\nPortparol SNSD-a Radovan Kovačević rekao je da u ovoj stranci nemaju ništa protiv Erdoganove posjete, već da ih zabrinjava “licemjerje američke Ambasade iz koje ne kritikuju redovne posjete turskog predsjednika i njegovo miješanje u izbore, dok se na račun Republike Srpske čuju kritike zbog navodnog ruskog uticaja.\nПа са или без Бакировог предсједника или султана, његова странка ће добити већину гласива у бошњачком корпусу. Срби и Српска штету неће имати, али ћемо на овим изборима добити шамар, и то шамарчину. Наиме, члан предсједништва БиХ у новом сазиву ће готово извјесно бити кандидат СДА, извјесни Шефик Џаферовић. Проблем са овим Шефиком је што је против њега врло озбиљне оптуже изнио тадашњи потпредсједник те странке (СДА) Мирсад Кебо (значи не било ко), да је имао важну улогу у злочинима над Србима, укључујући и ритуално одсјецање глава. Бјеше тада, почетком 2015-е иницијатива да се такав лик одстрани из заједничких институција БиХ, и исправна иницијатива. Ту зајебите причу, свако је невин док се не докаже да је крив, оптужбе су биле превише озбиљне и превише аргументоване да би се преко тога прешло На жалост, тада је изостало српско јединство (а само када су Срби у оваквим стваримо били јединствени, нешто би и остварили), морало га је бити, и Срби су се погубили у међусобоном над*ебавању. Овај врло вјероватно злочинац Шефик је остао на тој функцији, сада како то и бива иде ка горе, и биће члан у предсједништву БиХ, један шамар Србима, код сваког нормалног Србина присуство лика таквог педигреа изазваће гнушање, и ситуација за коју смо сами криви.\nA ti si kao imao uvid u krivičnu prijavu i dokaze pa iznosiš takve tvrdnje i sad nas prosvjetljuješ svojim srbovanjem i pameću. Na livadu!\nKo je kriv za to Srpsko nejedinstvo da li neki pojedinci ili cak neka stranka. Srbi se tiho iseljavaju sa podrucja Republike Srpske i stvara se novo Kosovo u BiH\nPobjedice Becirevic.Jos nisam sreo lika koji ce glasati za jajaru Dzaferovica.Sto se tice Erdogana, koga boli neka stvar, osim nekoliko tupadzija iz krim organizacije SDA.Koga briga sto ce Erdo reci tandara mandara, niko od tog nece bolje zivjeti, raja trazi konkretne poteze a ne pricu o nakom amanetu.\nLaz je u bicu svakog srbina\nProkleti srbendo do kada ces gledati u proslost, do kada cete biti opsjednuti istorijom...\nAko je odgovoran za smrt bilo koga kako to da ga ne traze i tuze familije pobijenih.?Mi vidimo da Bosnjaci traze i procesuiraju osobe koje su pocinile zlocine nad njihovim familijama. Da se razumijemo to ne rade bosnjacki politicari jer je njima do pravde kao i vasim politicarima kao do lanjskog snijega stalo. Znaci moze svaka susa sad da prenosi dezinformacije i optuzuje i nevine ljude a sdruge strane stvara se nezadovoljstvo u narodu jer za zlocine( a mozda ih nije ni bilo) niko ne odgovara. Sa druge strane ja kao Bosnjakinja ti kazem da ne postoje ljudi koji su mi omrazeniji od sda-ovske kriminalne bande i nadam se da ce ih na ovim izborima narod konacno kazniti, prvo izbacivanjem iz vlasti a kasnije i zatvorom.\nErdogan i Putin su prijatelji, a to znači da se njih dvojica unaprijed dogovore na koje načine,m da kvare odnose u BiH, jer njima ne odgovara nikakav napredak ni ovdje ni u Srbiji. Njima odgovara samo ovako - nategnuto. Šipak oni nas podržavaju da idemo u EU, jer ako nas prime, oni ostaju bez svojih pijunčića. Oni su nam neprijatelji.\nGlup smo mi narod bavimo se Erdoganima i Putinima a nebavimo se sta za dorucak i rucak. Zato i tonemo u mrznju ja tamo necu\nNema se vise nista dati narodu pred izbore,osim posjeta velikih kvazi zastitnika nacionalnih torova.\nАко хоће нека дође и у Сарајево.\nPa nek i Putin dodje...sta mu fali da se malo provoza do Sarajeva.Svaki prijatelj je dobro dosao.\nE moji Srbi Hrvati i Bosnjaci hocete doci ikad do pameti i da jednom svi skupa skuzimo da smo jedni drugima najprici manite se Putina Kolinde i Erdagona svi oni gledaju svoje Guze preko nase napacene BiH.I jos jedno sta nam je donijela ova politika za ovih 20 i neku Godinu?Samo nas ostavila bez posla bez novca i raseljava nas iz nase Domovine ma iz kojeg god djela BiH.Zivi i zdravi vi meni bili Srbi Hrvati i Bosnjaci.\nPrijatelju, Tek kad vecina to shvati bice nam bolje.. niko nam nije vazniji nego prvi komsija, sta god da nam se desilo u proslosti. Sve grupacije skilje za nekim ko je daleko i ko te ustvari uopste i ne zeli. Budimo objektivni, mi se razlikujemo po mentalitetu zavisno od regiona u kojem zivimo, a sto je dalje sve su vece razlike.\nZaboli me za svakog političara. Ujutro ako ne ustanem i ne zaradim najebao sam. A vi i dalje vodite politiku kao najveći politicari. Opusti se idi nešto radi. Batali se politike . Svi nesto pametuju. Niko neće da radi. Motiku u ruke pa na posao.\nMedjutim, tu se javljaju oni kojima je rahmetli Alija Izetbegovic obecao na skupovima SDA da ce samo da se odvoje od Jugoslavije Arapi da prospu vrece para. Muslimani- sadasnji Bosnjaci- ce samo sjediti. E, sad njegov sin daje donacije tim istim Arapima u hotelu Sedra- to je blizu Teherana onog balkansog. Necemo o tome odakle su te pare, a niti odakle sad slicnost sa Sirijcima kad od Bosnjaka niko nije dobio azil kao izbjeglica niti u jednoj muslimanskoj zemlji. Svi put od noge pa do casnih krstova od Skandinavije do Australije.\nmislite u federaciju bih\nNeka bakir vrati pare i zlato iz turske sto je narodu bih namjenjeno a poslje nek ide Zajedno sa erdoganomu tursku


Nestali u ratu | DETEKTOR.BA\nNa kraju rata u Bosni i Hercegovini (BiH) bilo je između 25.000 i 30.000 nestalih. Danas, skoro 20 godina nakon sukoba, i dalje ostaje nepoznata sudbina oko 10.000 ljudi. Većina tih osoba su žrtve prisilnog nestanka.\nPrisilni nestanci predstavljaju izrazito kršenje ljudskih prava. Taj se zločin sastoji od “hapšenja ili pritvaranja nekog pojedinca od strane pripadnika državnih sigurnosnih snaga ili vojne grupe, nakon čega državne vlasti tvrde da ne posjeduju nikakva saznanja o hapšenju žrtve, niti o tome gdje se i u kakvom stanju žrtva nalazi”. Srodnici, koji ne znaju šta se sa žrtvom desilo, često godinama čekaju na vijesti, koje možda nikad neće ni stići. Bez sigurnih saznanja o krajnjoj sudbini te osobe, oni je ne mogu ni oplakivati. Njihova bol je često udružena sa finansijskim poteškoćama u slučaju da je nestala osoba obezbjeđivala glavni izvor prihoda za svoju porodicu. U brojnim slučajevima, srodnici ne mogu dobiti penziju niti pomoć od države jer ne postoji smrtni list.\nIako je dosta žrtava identificirano, veliki broj osoba se još uvijek vode kao nestale. Nažalost, istraživanja usmjerena na identificiranje žrtava teku veoma sporo zbog nedostatka materijalnih i tehničkih sredstava, kao i nedostatka osoblja i stručnjaka.\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine podsjetilo je tokom 2011. godine, “svi ovi faktori usporavaju izvršenje naredbi koje se odnose na ekshumacije i proces identifikacije. Ipak, uprkos pomenutim teškoćama, Tužilaštvo Bosne i Hercegovine i Specijalni odjel za ratne zločine ostvarili su značajne rezultate u traganju za nestalim osobama […] i obavili veliki broj ekshumacija na raznim lokacijama širom Bosne i Hercegovine”.\nMoja priča – Almin Đelilović: Torture u logoru ledile krv u žilama dvadesetjednogodišnjaka\nGarić: Traganje za kćerkama i suprugom\n12. Marta 2020.Moja priča, Monitor, Slajder-naslovnaGrad: HadžićiLogori u BiH, Nestali u ratuLamija Grebo\nAlmin Đelilović je kao dvadesetjednogodišnjak šest mjeseci bio zatočen u logorima oko Sarajeva, kada ga...\n27. Februara 2020.Dnevni izvještaji, SudnicaPredmet: Garić RadeGrad: VlasenicaLice: Garić RadeSud Bosne i HercegovineLogori u BiH, Nestali u ratuAzra Husarić\nNa suđenju za zločine počinjene na području Vlasenice, svjedok Tužilaštva Bosne i Hercegovine je kazao...\n26. Februara 2020.Monitor, Slajder-naslovna, VijestiPredmet: Dragičević i drugiGrad: ŠtrpciLice: Lukić MilanSud Bosne i Hercegovine, Viši sud u BeograduNestali u ratuAzra Husarić\nPronalazak posmrtnih ostataka svih ubijenih putnika otetih 27. februara 1993. godine iz voza u Štrpcima (općina...\n19. Februara 2020.Dnevni izvještaji, Slajder-naslovna, SudnicaPredmet: Stupar i drugiGrad: VlasenicaLice: Stupar Simo, Lice: Stupar Zoran, Lice: Tešić Goran, Lice: Tešić ZoranSud Bosne i HercegovineLogori u BiH, Nestali u ratuNermina Kuloglija\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine je od Državnog suda zatražilo raspisivanje potjernice i određivanje pritvora za...\n14. Februara 2020.Monitor, Slajder-naslovna, VijestiGrad: Beograd, Grad: SarajevoNestali u ratuBIRN\nBalkanska istraživačka regionalna mreža (BIRN) pokrenula je kampanju “Da si ovdje”, koja donosi priče porodica...\n5. Februara 2020.Monitor, Slajder-naslovna, VijestiPredmet: Mladić Ratko, Predmet: Ujić MileGrad: RogaticaLice: Kušić Rajko, Lice: Mladić Ratko, Lice: Ujić MileMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ), Sud Bosne i HercegovineNestali u ratuDžana Brkanić\nSud Bosne i Hercegovine potvrdio je optužnicu protiv Mileta Ujića, nekadašnjeg zamjenika komandanta Rogatičke brigade...\n31. Januara 2020.Monitor, Slajder-naslovna, VijestiLogori u BiH, Nestali u ratu, Rad državnih pravosudnih institucija, Strategija za ratne zločine u BiHBIRN BiH\nBalkanska istraživačka mreža Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) u ponedjeljak, 3. februara 2020. godine, pokreće...\n3. Januara 2020.Analize, Monitor, Slajder-naslovnaGrad: Istočno Sarajevo, Grad: Kalinovik, Grad: SarajevoMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ), Sud Bosne i HercegovineLogori u BiH, Nestali u ratuLamija Grebo\nU protekle četiri godine su u Bosni i Hercegovini raspisani tenderi u iznosu većem od...\n3. Januara 2020.Slajder-naslovna, TV Justice, VideoGrad: Istočno Sarajevo, Grad: Kalinovik, Grad: SarajevoLogori u BiH, Nestali u ratuDžana Brkanić\nU prvom ovogodišnjem izdanju emisije TV Justice govorimo o memorijalizaciji u BiH. Prema istraživanju Balkanske...\n26. Decembra 2019.Monitor, VijestiPredmet: Kajdić SabahudinGrad: PrijedorLice: Kajdić SabahudinSud Bosne i HercegovineNestali u ratuEmina Dizdarević\nSud Bosne i Hercegovine je potvrdio optužnicu protiv Sabahudina Kajdića zvanog Saša, bivšeg pripadnika Vojske...


Konačno je i zvanično - novi carinski terminal na trasi auto-puta Banja Luka – Gradiška, digao je svoje rampe za prevoznike.\nNa, sada, staroj lokaciji carinskog terminala, u centru Gradiške - pusto. Tek nekoliko kamiona. Nema ni kolone kamiona koji čekaju svoj red za uvozno ili izvozno carinjenje robe na ulici i po trotoarima. Gradske vlasti imaju ideju šta da rade sa zemljištem.\n"Predvidjeli smo na tom prostoru da Gradiška izgradi jedan prostor, sajamski prostor, zato što po ugledu na sve srednjevrospke gradove, veličine Gradiške imaju svoja sajmišta. Mislimo da bi to bila vrlo interesantna stvar ne samo za grad Gradišku, nego za ovaj regioni dio Republike Srpske", rekao je Zoran Adžić, gradonačelnik Gradiške.


ODRŽAN SVEČANI PRIJEM POVODOM URUČIVANJA ODLUKE O IZBORU REISU-L-ULEME ZA MANDATNI PERIOD 2019. - 2026. — Bosnjaci.Net\nODRŽAN SVEČANI PRIJEM POVODOM URUČIVANJA ODLUKE O IZBORU REISU-L-ULEME ZA MANDATNI PERIOD 2019. - 2026.\nObjavljeno: 22. November 2019. 18:11:34\nIZ će u narednom periodu, kako je naglasio, svoje djelovanje i dalje prilagođavati evropskom pravnom, socijalnom, političkom, kulturnom i ekonomskom kontekstu, jer značajan broj pripadnika Islamske zajednice u BiH, Bošnjaka i drugih žive u zemljama Zapadne Evrope, te zato što BiH kulturno-povijesno pripada Evropi i politički je opredjeljenja za budućnost u Evropskoj uniji (EU).


Šta se dešava u mozgu radoznalog deteta?\nDeca koja više provode vreme u nestrukturisanim aktivnostima, lakše postavljaju i dostižu lične ciljeve.\nO dečaku (11. godina) koji je patio od vizuelnih i auditornih halucinacija o Lord Voldemortu (think Harry Potter!).\nKako su superheroji spasili Noć veštica u dečjoj bolnici u Toledu.\nThomas Dixon je oštetio svoju epizodičku memoriju nakon traumatične povrede mozga. Evo kako mu Twitter pomaže da je povrati!\nZašto neuronaučnici prepisuju video igre kao vid terapije?\nZašto muškarci ostavljaju žene koje vole? „Najčešće se uplaše kada ih preplave emocije, od tog trenutka počinju da se udaljavaju i da menjaju svoje ponašanje.“.\nPrema ovom članku, postoje dve vrste parova na Fejsbuku: oni koji nas zatrpavaju informacijama o svojoj vezi, i oni za koje znamo da su zajedno, ali po njihovim Fejsbuk profilima to nikada ne bismo pretpostavili. Evo šta se krija iza takvih odluka.\nPogledajte stepenište očima starih osoba. „Padovi su jedan od najčešćih uzroka smrtnosti među starim osobama, odnosno posledice zadobijenih povreda. Međutim, čak i kada ishod nije smrtni, ne samo da komplikuju mnoge druge ionako prisutne probleme, padovi ostavljaju teške posledice od kojih trpe i povređene osobe ali i njihove porodice. “\nDa li je ljubav zapisana u „mapama“ detinjstva? „Biramo partnere koji (ne) liče na naše roditelje. Za devojčicu koja gleda skladan brak, to je model stabilne veze, ona preuzima način ponašanja majke, a u budućem partneru traži osobine oca.“\n6. novembra 2014. Postavite komentarciljevi, deca, decja bolnica, detinjstvo, epizodička memorija, fejsbuk, halucinacije, ljubav, lord voldemort, mozak, nestrukturisane aktivnosti, parovi, radoznalost, stari ljudi, stepeniste, superheroji, terapija, twitter, video igrice\nPrethodno Previous post: Fuj, odvratno!: O gađenju i moralu\nSledeće Next post: Kao stari kralj u izgnanstvu: prikaz Alchajmerove bolesti iz ugla člana porodice


Dadilja je glavna - SlovoPres\nPost je originalno objavljen na blogu miljalukić.blogspot 8. septembra 2010. godine, na Dan pismenosti. Zašto je važna Puškinova dadilja?\nDanas je svetski Dan jezika i pismenosti. Znam da je u septembru, ali nisam znala datum. Na njega me je podsetila koleginica koja mi je poslala poruku: Ćestitam ti svecki Dan pesmenosti! Inače, profesor je, vrlo cenjen, radi i druge stvari koje ne mogu da otkrivam da se ona ne bi otkrila, ali sve to što radi veliki je kompliment njenoj stručnosti. I gledam onu poruku, pa se prvo smejem, a onda mi je tužno što vidim da se iz svoje kože ne može – htela je da bude „nepismena”, a ipak je stavila Dan velikim slovom, da se vidi da je to neki praznik. Trebalo je i to da ostavi malo. Za nju je ovo vrhunac nepismenosti, mora da se mnogo namučila, možda i više nego da napiše recenziju neke gramatike. Slično je bilo i sa Srđanom Dvornikom, prijateljem s fejsa, Hrvatom. I on je hteo da bude „pesmen”, ali mu nekako ne ide. Svaka struka ima svoje interne, ali i devijantne pošalice koje drugima nisu smešne, a ponekad nisu ni razumljive.\nI upravo danas, na poslu velika polemika oko teksta u jučerašnjim novinama o crtanim filmovima koje gledaju naša deca, a s hrvatskim su prevodima. Odem na sajt, pogledam komentare i naježim se. Onda odem na blogove i tamo pročitam post u kome je pokrenuta tema o (poželjnom) gledanju hrvatskih crtića, koji me začudi ništa manje. A pravo da vam rečem, istina je na sredini!\nČinjenica je da mala deca, do tri godine, mada neki psiholozi smatraju da je i to rano, ne bi trebalo da uče nijedan strani jezik ako žele da izgrade dobru govornu kulturu na maternjem jeziku. Posle toga, poželjno je da odmah počnu s učenjem još jednog jezika i tada sve može da ide uporedo, ali i da se uočavaju razlike. Meni je samo jezik struka, ne i psihologija, i jedino što mogu sa sigurnošću da tvrdim u vezi s ovom problematikom, jeste da deca imaju užasno slab vokabular, a najgore sam se osećala kad se ispostavilo na osnovu testova da su beogradska deca na samom dnu po bogatstvu rečnika. Oni „valjaju” nekoliko stotina reči, a književno pravilnih je bilo tek oko dve stotine. Zar to nije užas!\nDa bi se postiglo leksičko bogatstvo, s decom je potrebno pričati i pričati, čitati im i čitati… Meni lično je neshvatljivo da učenici sedmog razreda jezik polome kad treba da pročitaju neku narodnu pesmu. Bila sam u ozbiljnom iskušenju da im zadam da pesme uče napamet, mada sam to maksimalno izbegavala, ali… sad bi jedan takav potez imao debelo opravdanje. Dostojevski je na Puškinovom grobu rekao: „Puškin ne bi bio Puškin da nije imao dadilju koju je imao.” I to je potpuno tačno! Upravo su mi te reči poslužile kao opravdanje da se u kući više ne govori ruski.\nNaime, profesorka s Lomonosova – Inesa Aleksejevna Marfunjina, bila je u Beogradu dve godine na razmerni profesora, i stanovala je kod mene. Te prve godine muž mi je bio u vojsci, imala sam samo jedno dete i još uvek sam studirala. Kako je Inesa jedna izuzetno topla žena, rado je čuvala dete kad god imam neke obaveze, pa je na kraju pomerila predavanja da mi se nađe. Utorkom sam ceo dan bila na fakultetu, a onda je ona napravila raspored da utorkom bude slobodna. Tad moj najstariji sin nije išao u školicu, ceo dan je bio s njom, a i ovako su provodili dosta vremena zajedno. Ona ga je na primer uspavljivala. I, malo po malo, to je postao svakodnevni ritual. Međutim, vaspitačica mi je skrenula pažnju da dete govori neke nerazumljive reči, i kad mi je rekla da je nešto tražio, a ona nije znala šta, pa se na kraju ispostavilo da je tražio tanjir, bila sam u šoku. Tek tad mi je puklo pred očima da on sve stvari koje imaju veze s kućom zna samo na ruskom, a sve ostalo na srpskom. Tako nije znao šta je šerpa, za njega je to bila kastrjulja, tanjir je bio tarelka… Naravno, Inesa i ja smo govorile na ruskom (možda je trebalo ja njoj da platim što stanuje kod mene, jer je to bilo najbolje učenje jezika koje je moglo da se zamisli – govorim ruski s Ruskinjom, univerzitetskom profesorkom ruskog!). Razgovarala sam i sa psihologom, i ona mi je rekla da to mora da se prekine, ali „šteta što dete nije starije”. Inesi sam samo rekla rečenicu Dostojevskog i sve joj je bilo jasno.\nU mladom uzrastu pored deteta treba da bude neko ko govori pravilno, ako je moguće i – lepo. Izbegavajte babe koje „uvrću” padeže, ljude koji psuju… Kad dete jezik sasvim usvoji, oko treće godine, za neko i kasnije, onda je čak i poželjno da čuje druge govore, pa i hrvatski, zašto da ne? Moja generacija nije imala nikakav problem da uči logiku iz hrvatskih udžbenika, i da imitira Pirotjance, i da razume naše narodne pesme… Ali sve to dolazi kasnije.\nNažalost, komentari u vezi s tekstom vrve od primitivnog nacionalizma, a post na blogu i komentari koji slede mogu da važe samo za neku stariju populaciju, nikako za decu koja gledaju crtaće. Alan Ford je Alan Ford samo u slučajevima: Bolje pobjeći nego umrijeti; Cijena – prava sitnica!… ali to ne čitaju deca. U stvari, čitaju neka malo starija deca.\ndadilja, Dadilja je glavna\n« „Strah od daha” i „Čuvarka sećanja” – Ana Vranić Gajić\nNovi poredak (Nuevo orden) – Michel Franco (Mexican-French, MIFF) »


Boban Karović\t 07.03.2021. 07:15h\nPrimili ste prvu dozu britanske "Astra Zenekine" vakcine. Kako se osećate?\n- Da. Vakcinisana sam oksfordskom "Astra Zenekinom" vakcinom prošlog vikenda na Beogradskom sajmu. Obično se ne osećam dobro nakon vakcinisanja i ovaj put nije bio izuzetak, ali je poslužilo kao dobar izgovor da se odmorim. Već u ponedeljak ujutru sam se osećala sasvim dobro, čak bolje nego inače. Iskoristila bih ovu priliku da se zahvalim ljubaznom medicinskom osoblju na Sajmu i u Institutu "Batut", koje sam upoznala prošle nedelje, kao i našim prijateljima i kolegama iz Ministarstva spoljnih poslova, koji su se pobrinuli da ja i druge diplomate budemo uključeni u program vakcinacije.\nDa li se uskoro može očekivati i isporuka novih doza "Astra Zenekinih" vakcina Srbiji?\n- Veoma sam ponosna što sam zajedno s predsednikom mogla da pozdravim dolazak prvih oksfordskih "Astra Zenekinih" vakcina u Beograd. Zadovoljna sam, jer vidim da je vakcinacija počela i u susednim zemljama. Ovog meseca region će takođe početi da prima "Astra Zenekinu" vakcinu kroz međunarodni program Kovaks. Britanija i Srbija su obe članice ovog programa.\nSpomenuli ste, prilikom dočeka prve ture na beogradskom aerodromu sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem, da su na razvoju "Astra Zenekine" vakcine radili i naučnici iz Srbije...\n- Uspešno hvatanje ukoštac s pandemijom mora da bude istinski međunarodni napor. "Astra Zenekinu / Oksford" vakcinu razvio je na Univerzitetu Oksford međunarodni tim koji uključuje, ako sam u pravu, najmanje dve mlade naučnice iz Srbije. Od dolaska u Beograd, pre 18 meseci, imala sam priliku da upoznam impresivne mlade žene koje se bave naukom i tehnologijom. Upoznala sam i briljantne mlade devojke koje razvijaju naučne projekte pomoću programa "Škole za 21. vek" Britiš kansela (British Council), čiji je cilj učenje kodiranja i programiranja pomoću "mikrobit" mini-procesora. Nadam se da će priča o naučnicama iz oksfordske grupe za razvijanje vakcine inspirisati druge devojke u Srbiji da studiraju prirodne nauke i možda same dođu do velikih otkrića. Što se tiče "Astra Zeneke", to je britansko-švedska farmaceutska kompanija. Sarađuje s partnerima u drugim državama, uključujući i Serum Institut u Indiji, gde su napravljene vakcine koje su trenutno u Srbiji.\nKako se svet - posebno Evropa - snašao u borbi protiv kovida, te koliko je pravedna raspodela vakcina?\n- Pandemija je vlade i zdravstvene sisteme suočila sa ozbiljnim izazovima. Morali smo da naučimo kako da identifikujemo bolest, kako da sprečimo njeno širenje i kako da je lečimo. Napredovali smo u tome. Čovečanstvo je platilo veliku cenu: mnogi životi su izgubljeni, uključujući medicinske radnike, a životni uslovi širom sveta su se poremetili. Vakcina i bolje razumevanje lečenja ove bolesti nam, posle toliko mračnih meseci, nude nadu za povratak normalnijem načinu života. Ovo je ogroman izazov. Razvoj vakcina protiv kovida je obavljen neverovatnom brzinom. Obično bi za razvoj nove vakcine bilo potrebno mnogo godina, ali neke od ovih vakcina, za upotrebu protiv potpuno novog virusa, bile su dostupne za manje od godinu dana. Brza proizvodnja vakcine u ovom obimu je zahtevala ogroman napor. Proizvodni pogoni su morali da budu identifikovani i prilagođeni, a uvedeni su novi lanci snabdevanja i distribucije. Procesi testiranja i licenciranja morali su da obezbede efektivnost i bezbednost. Istovremeno, države se suočavaju sa svakodnevnim izazovima pandemije i njenim posledicama. I Ujedinjeno Kraljevstvo i Srbija mogu da budu ponosni na svoje programe vakcinacije. Elektronska registracija za vakcinaciju u Srbiji je impresivna. U Ujedinjenom Kraljevstvu je više od 20 miliona ljudi primilo prvu dozu vakcine, a u Srbiji više od milion. Program Kovaks će obezbediti vakcine ljudima širom sveta. Veoma sam ponosna zbog toga što je Velika Britanija opredelila oko 548 miliona funti za nabavku vakcina za neke od najugroženijih država sveta, preko Kovaksa. Vakcine "Astra Zeneka / Oksford" već su počele da pristižu u nekoliko afričkih zemalja.\nHoćemo li se uskoro vratiti staroj "normalnosti"?\n- Radujem se što ću moći slobodnije da putujem po Srbiji kako bih se bolje upoznala s vašom zemljom. Takođe se radujem što ću moći da obiđem region i posetim svoje kolege u susednim britanskim ambasadama. Kao i svako drugi, želim da više viđam svoju porodicu i da znam da su bezbedni i zdravi. Iako, moram da priznam, uživam u nekim aspektima rada kod kuće i u tome što sada imam malo manje zgusnut diplomatski raspored. U ovom trenutku, čak i kada sam veoma zauzeta, imam malo više vremena za planiranje i organizaciju sopstvenog vremena.\n- Ostvarujemo dobar napredak i naši pregovarački timovi su uvereni da će sporazum biti postignut. Obe države znaju koliko je to važno za naše kompanije i potrošače.\n- Birači u Ujedinjenom Kraljevstvu su većinski glasali za izlazak iz EU, kako bi veći stepen odlučivanja, na primer, na polju međunarodne trgovine, bio vraćen u London. Evropski susedi ostaće u grupi naših najbližih prijatelja i saveznika. I dalje ćemo raditi zajedno bilateralno i multilateralno u drugim međunarodnim organizacijama. I dalje ćemo deliti demokratske vrednosti, snažnu posvećenost međunarodnom poretku zasnovanom na pravilima i rešenost da pronađemo rešenja za globalne probleme kao što su, na primer, klimatske promene.\nZaštita životne sredine jedan je od prioriteta Velike Britanije. Svedoci smo velikih klimatskih promena, dok s druge strane često svet ima nemaran odnos prema prirodi... Šta mora da bude ključno kada je o ovoj temi reč?\n- Ovo je lični i diplomatski prioritet za mene. Čak i dok se hvatamo ukoštac s pandemijom, znamo da su klimatske promene jedan od najvećih izazova s kojima se suočava naša planeta. Veoma mi je drago što ovo pitanje postaje sve važnije u javnom mnjenju u Srbiji i što je Beograd najavio da će preduzeti napore u suočavanju sa ekološkim problemima kako bi postao zeleniji grad. U borbi protiv klimatskih promena i za zaštitu životne sredine potrebni su međunarodni napori. Unutar zemalja biće neophodni napori čitavih vlada. Međutim, vlade same ne mogu da donesu promenu koja nam je potrebna. Biće neophodno da nacionalna i lokalna samouprava, preduzeća, škole i univerziteti, mediji, civilno društvo i svi mi kao pojedinci odigramo svoju ulogu. Moramo da koristimo manje energije, više recikliramo, bolje brinemo o okolini i prirodnim resursima. Ukratko, svi moramo da smanjimo uticaj na našu dragocenu okolinu. Kasnije ove godine Ujedinjeno Kraljevstvo biće domaćin velike Konferencije UN o klimatskim promenama - COP 26 u Glazgovu. Već smo se obavezali na cilj nulte neto emisije ugljen-dioksida do 2050. godine i isključivanje novih vozila sa unutrašnjim sagorevanjem posle 2030. Sada imamo značajan broj radnih mesta u zelenoj energiji i drugim zelenim tehnologijama i masovno smo smanjili troškove proizvodnje čistije energije.\nKoliko je ovaj region važan za Britaniju? Činjenica je da premijer Boris Džonson nije bio u poseti regionu...\n- Verujte mi, nadala sam se više od bilo koga da će se premijer vratiti u Beograd. Nažalost, koronavirus je otežao međunarodna putovanja čak i ministrima i premijerima, posebno dok se na domaćem planu hvataju ukoštac sa izazovima koje je stvorila pandemija. Moj premijer je takođe bio u bolnici prošle godine zbog koronavirusa. Međutim, posvećenost naše vlade ovom regionu je jaka kao i uvek. Da nije tako, ja ne bih bila u Beogradu na čelu velike ambasade, koja predstavlja različita vladina ministarstva, odražava širinu naših bilateralnih odnosa i pruža podršku Srbiji. Na primer, Britanija je država koja pruža najveću bilateralnu podršku programu digitalizacije, koji sprovodi vaša vlada. Na vrhuncu decembarskog talasa koronavirusa, naša ministarka za Evropu Vendi Morton posetila je Beograd i ovdašnja vlada ju je veoma toplo dočekala. Uverena sam da ćemo uskoro imati prilike da vidimo još britanskih ministara ovde, kao i srpskih ministara u Londonu.\nPoznato je da volite umetnost, svirate klavir i violinu... Koliko ste upoznali kulturu Srbije i šta vam je najviše pažnje privuklo?\n- Išla sam na divne koncerte i posećivala umetničke galerije u prvih nekoliko meseci boravka u Srbiji. Ima još mnogo kulturnog sadržaja koje ću imati prilike da vidim kada situacija s koronavirusom postane lakša. U međuvremenu se trudim da se upoznam bolje sa srpskim knjigama i filmovima. Još uvek nisam pročitala ništa što mi se dopada više od "Travničke hronike" Ive Andrića, koja je već bila jedna od mojih omiljenih knjiga i pre nego što sam došla u Srbiju.\nSan MakleodVelika Britanijavakcina protiv koroneAstra ZenekaBregzitBoris Dzonson


Iz „jazavičje rupe“ do Titovih bunkera — Kar!ke\nIz „jazavičje rupe“ do Titovih bunkera\n· 13/05/2017 ·3 min read\nPo prvi put na Han Pijesku u poslednjih nekoliko godina, krajem aprila održan je prvi planinarski slet koji je okupio oko 60 planinara iz Rogatice, Višegrada, Zvornika, Sokoca, Bijeljine i domaćina iz Han Pijeska. Iako je proljeće odavno nastupilo na Han Pijesku zima je uveliko trajala. Kiša koja je padala od ranih jutarnjih časova za kratko se pretvorila u pravu zimsku mećavu. Do planinarskog kampa „Jazavičje rupe“ udaljenog više od deset kilometara od Han Pijeska, počele su pristizati kolone automobila i mini buseva sa učesnicima sleta.\nNakon kraćeg upoznavanja učesnika, domaćini iz planinarskog društva „Visočnik“ sa Han Pijeska upoznali su nas sa istorijatom društva, prirodnim atrakcijama ovog planinskog gradića nakon čega se krenulo na uspon na drugi po visini vrh na teritoriji opštine, na vrh Velika Igrišta smještenog na 1405 metara nadmorske visine.\nPut je vodio preko snijegom prekrivenih livada, šumskih puteva, lovačkih staza duboko u visoku četinarsku šumu. S obzirom na zimske uslove kojima se možda mnogi i nisu nadali, planinari su uspješno savladavali uspone koji vode ka vrhu. Uspun je trajao gotovo tri sata sa povremenim pauzama za odmor. Pauza je za planinare idealna prilika da se sem odmora, popije i po neki gutljaj ljute rakije, pojede parče suvog mesa, odmori ali i našali, jer je ipak druženje glavni cilj ovakvih akcija.\nVjetar i snijeg nisu napuštali planinare do samoga vrha. Pauze su postajale češće kako se kolona planinara ne bi previše „rastegla“ a oni odmorniji iskoristili su priliku kako bi iz snijega uprali po koji struk sremoša, ljekovite biljke koja ukusom i mirisom potsjeća na bijeli luk. Nakon dugog hoda stiže se na sami vrh Velika Igrišta gdje se planinari tradicionalno fotografišu i nastavljaju dalje svoj put.\nU povrtaku, planinari su posjetili vojničko groblje iz Prvog svijetskog rata. Vodič je ukratko objasnio istorijat bitiki s početka „Velikog rata“ na ovom području. U periodu od nešto više od mjesec dana na ovom prostoru poginulo je oko 1500 austrougrarskih i vojnika tadašnje kraljevine Jugoslavije.\nTajna podzemnog objekta G3\nNa povratku ka planinarskom kampu, put je vodio do podzemnog objekta „G3“. Prema riječima vodiča ovo je jedan od tri takva objekta koje se nalaze na prostoru opštine Han Pijesak. O njihovoj gradnji malo se zna. Prema nekim informacijama, ovi vojni objekti građeni su u strogoj tajnosti u periodu od 1947. do 1949. Radove su prema nekim saznanjima izvodili ratni zarobljenici, robijaši kao i radnici iz drugih republika bivše Jugoslavije. Nadzor je vršila JNA, a sve je rađeno u strogoj tajnosti tako da ni domiciono stanovništvo nije znalo mnogo o samim radovima i svrsi ovih objekata. Iako se vrijednost radova ovih objekata mjeri milijardama dolara, objekat G3 trebao je da posluži kao rezervno sklonište i magacin, međutim, nikada nije poslužio svrsi. Na samom ulazu ističe se veliki betonski zid okružen gustom šumom. Ulaz u tunel nije odavao utisak da se unutra nalazi objekat čiji tuneli dosežu nekoliko stotina metara. Drveni podovi, vlaga na zidovima i apsolutna tišina stvarali su atmosferu kao u horor filmovima. Vodiči su nam ukratko objasnili o funkciji nekih prostorija u samom objektu, dok su prolazi ka drugim prostorijama zazidani iz bezbjednosnih razloga. Osjetno rijedak vazduh kod planinara je stvarao osjećaj neprijatnosti pa su mogi sa radošću dočekali kraj obilaska i zrake svetlosti izvan tunela. Pored ovog objekta postoje još dva objekta većih dimenzija i sline namjene ali su oni u nadležnosti OS BiH i pristu njima za nas je bio zabranjen.\nMiris gulaša iz „Jazavičje rupe“\nVidno umorni, planinari su se kretali ka mjestu polaska gdje ih je čekao tradicionalno dobra gulaš. Po povratku u planinski kamp „Jazavičje rupe“, nakon dužeg predaha i ukusnog gulaša, planinari su nastavili druženje i sumirali utiske sa ovogodišnjeg uspona. Organizatori ovogodišnjeg planinarskog sleta, članovi planinarsko-ekološkog društva „Visočnik“ zahvalili su se svim planinarima koji su učestvovali na ovogodišnjoj akciji u nadi da će naredne godine akcija privući još više planinara. Kako to obično biva, druženje planinara nastevljeno je do kasno u noć uz pjesmu i zvuke gitare.\navanturaHan PijesakJNAplaninarenjeVelika IgrištaVisočnik\nOaza igre, mašte, ljubavi i prijateljstva u Carevoj Ćupriji


"Probudi se": Koliko su nam bezbedni vrtići\n„Probudi se“: Koliko su nam bezbedni vrtići\nDruštvo Autor:Daniela Ilić Krasić20. okt. 202009:43 > 12:40\nStandardizacija ne postoji, nas ima raznih, ali je svima zajedničko da smo ispunili zahteve u pogledu prostora, kadra i opreme i dobili verifikaciju Ministarstva prosvete, rekla je u jutarnjem programu "Probudi se" na NOVA S Olivera Sekulovski, direktorka jednog privatnog vrtića. Ona je govorila o temi bezbednosti vrtića zajedno sa Bosiljkom Jovanović, predsednicom Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije.\n„Kontrolisali su nas ranije i po dva puta godišnje, posle po jednom od strane gradskog sekretarijata, naravno uz redovne kontrole inspekcija“, istakla je Olivera Sekulovski.\nVrtić u kome je umrlo dete (1) pred zatvaranjem\nSmrt bebe: Primljena u vrtić bez potvrde pedijatra\nSmrt u vrtiću u Zemunu: Beba (1) preminula u snu\nPovod za ovu priču je bio tragičan slučaj koji se prošle nedelje dogodio u jednom zemunskom vrtiću, kada je preminula jednogodišnja devojčica.\nNa konstataciju da zemunski vrtić nije imao medicinsku sestru, na šta je bio obavezan, Sekultovski je rekla da gradski sekretarijat, kada šalje inspekciju u nadzor, proverava i personalne dosijee zaposlenih i njihove kvalifikacije.\nBosiljka Jovanović, predsednica Samostalnog sindikata predškolskog vaspitanja i obrazovanja Srbije je, na pitanje kako je moguće da se ovakav propust utvrdi tek po tragičnom događaju, ističe da to nije pitanje za sindikat.\n„To je pitanje za nadležne i za gradske inspekcije i ministarstvo. Zna se da medicinska sestra treba da bude prisutna do osam vaspitnih grupa. Zašto nije – to drugi treba da odgovore. Ono što nas interesuje su uslovi za rad naših zaposlenih. Na žalost, milion puta do sada smo govorili da postoje situacije koje mogu da se dese i pored toga što ste sve predvideli i uradili.Tražili smo da vaspitno osoblje radi do 40 godina, kao što je nekada bilo, ili da dobiju beneficirane uslove“, istakla je Jovanović.\nSistem je, kaže dobro uređen.\n„Kontrole su česte, državni vrtići imaju sanitarnog inspektora na nivou svake predškolske ustanove. Nama se čini da malo manje kontrola imaju privatni vrtići…“, istakla je Jovanović.\nNa pitanje da li je tačno da zaposleni u vrtiću obavljaju više obaveza, pa su onemogućeni da rade bazične stvari sagovornici ističu da to nije tačno.\n„Kada je reč o privatnim vrtićima, to nije praksa u ozbiljnim privatnim sistemima. Ne bih sve stavljala u istu vreću, jer verujem da ima svega, ali ima i jako puno ljudi koji ozbiljno rade gde je sve tačno definisano“, precizira Olivera Sekulovski.\nKako je dodala, postoji pravilnik o bezbednosti dece, baziran na zakonu i prema njemu deca apsolutno ne smeju da budu sama nijedne sekunde u bilo kojoj prostoriji.\n„Deca ne smeju da budu sama ni za vreme spavanja“, naglasila je Sekulovski.\n"Probudi se"Bosiljka JovanovićOlivera Sekulovski


Trevor Buker - Koš za dve stotinke - Sportska sećanja\nTrevor Buker – Koš za dve stotinke\nHome » Featured » Trevor Buker – Koš za dve stotinke\nKošarkaši Jute imali su u duelu sa Oklahomom 2015. godine aut sa strane i samo dve stotinke do isteka vremena za napad. Rekli bi svi nemoguća pozicija za postizanje poena, ali oni su ipak uspeli da poentiraju i to na nestvaran način, na koji bi im pozavideli i najbolji odbojkaški tehničari na planeti.\nIgrala se treća četvrtina duela između Džezera i Oklahome sa početka januara 2015. godine, u kome su domaći Tanderi na kraju slavili sa 99:94, gosti su imali aut sa strane, a do kraja napada ostalo im je samo 0,2 sekunde. Prema pravilima NBA lige, ukoliko je do kraja meča (četvrtine ili napada) ostalo manje od 0,3 sekunde, igrač ima pravo samo da iz odbojke uputi loptu ka košu. Uprkos tome, igrač gostiju Trevor Buker nije odustajao, tražio je loptu iako je bio na oko 5 metara leđima okrenut košu.\nRasel Vestbruk je čuvao Bukera, bio mu je na “leđima”, ali ga je pustio da primi loptu iz auta od Gordona Hejvorda, računajući isto što i gotovo svi ljubitelji košarke koji su posmatrali taj meč, da Buker iz te pozicije ne može da učini ništa. Ipak, visoki igrač Džezera je očigledno vrlo dobro znao šta je naumio, jer je loptu iz odbojke prebacio preko glave, a ona je na iznenađenje svih završila u košu. Trevor Buker koji je postigao koš kakav do tada nije viđen na NBA parketima, svoj pogodak je ispratio sa širokim osmehom na licu i gestikulacijom koja je pokazala da i on ne može da veruje da je poentirao na taj način.\n„Znam da mi nećete verovati, ali dok smo odrastali smo stalno vežbali ovakve šuteve (misleći na njegovog rođaka Džordana Hila i njega) i mislim da mogu konačno da kažem da se težak rad isplatio.” – rekao je posle meča o svom pogotku Trevor Buker.\nKako je izgledao jedan od najneverovatnijih koševa na NBA parketima i jedan od najboljih poteza 2015. godine, možete se podsetiti na snimku koji je pred vama.


Hi-tech | dodato 14.01.2009.\nBilo koji uređaj koji nije u bazi može brzo da se doda.\nSamo jednim dodirom Harmony 1100, prilagođen dlanu, daje vam moć kontrole nad kućnim sistemom zabave.\nOvo je druga godina zaredom da je Logitech daljinski upravljač iz porodice Harmony nagrađen tom nagradom.\nRecite zbogom komplikovanom i obimnom uputstvu za korišćenje kućnog sistema zabave! Logitech je na CES-u (Consumer Electronics Show) predstavio Logitech® Harmony® 1100 napredni univerzalni daljinski upravljač koji pruža moćnu kontrolu nad kućnim sistemom zabave. Logitech-ov najnoviji daljinski upravljač omogućava da, uz pomoć ekrana ekrana u boji, veličine 3,5 inča i osetljivog na dodir, rasporedite komande po vašoj želji. Harmony 1100 daljinski je dobio nagradu CES 2009 Design and Engineering Award: Best of Innovations in the Home-Entertainment Accessories category (najbolja inovacija u kategoriji dodataka za sisteme kućne zabave). Ovo je druga godina zaredom da je Logitech daljinski upravljač iz porodice Harmony nagrađen tom nagradom.\nSamo jednim dodirom Harmony 1100, prilagođen dlanu, daje vam moć kontrole nad kućnim sistemom zabave. Odlična baza za kontrolu sistema sa potpuno redizajniranim softverom, ekranom veličine 3,5 inča, osetljivim na dodir i QVGA rezolucijom. Korišćenjem novog Harmony softvera možete selektovati komande koje najčešće koristite i staviti ih na ekran. Ako volite da gledate filmove i stalno koristite tastere Play i Pause, možete da namestite da te komande budu dostupne na ekranu Harmony 1100 daljinskog upravljača čim pustite film.\nSony Walkman X serije fantastičan!\nIako je predstavljen još početkom godine, Sony Walkman X serije (NWZ-X1000) postao je dostojan konkurent popularnom iPod To...\nMnogobrojne rubrike, tekstovi i slike o mobilnim telefonima i njihovim platformama, veliki pregled mobilnih telefona sa ugra�...\nNovi "prodavac" Apple proizvoda\nIz kompanije Apple su najavili nov sistem za prezentaciju proizvoda, a povodom obeležavanja deset godina od otvaranja svoje ...\nbeogradski sajam riblji specijaliteti bioskop o3one opel skc muzicke vesti vina google sava centar internacionalna kuhinja river delta city horor moda nike zdravlje mr stefan braun cineplexx srbija triler microsoft ishrana filmske vesti guarnerius akcija visoke tehnologije dunav iphone palic komedija drama telenor beograd novi sad festival paste exit business animirani film hitech rostilj atelje 212 dj zurka arena madlenianum sex splav provod auto magacin mobilni telefoni zanimljivosti slike web noćni život izlozba fotografije freestyler automobil pink zvezdara teatar toyota novi beograd muzika kolarac facebook galerija 73 fudbal galerija feniks zemun beogradska arena internet filmska vest koncert delta sport showbusiness rtv pink predstava srpska kuhinja bioskopi italijanska kuhinja dom omladine kola mobilni zdrava hrana exit festival muzicka vest ada ciganlija bdp farma apple kokteli usce ziva muzika film bili smo premijera japan vip kolosej show automobili letnja basta sajam kc grad nacionalna kuhinja hi tech stari grad vikend auto


Stefanović: Zabrinjava izostanak reakcije Evrope na poruke albanskog rukovodstva\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da ga zabrinjava i da ne razume odsustvo ozbiljne reakcije Evrope i sveta na uznemiravajuće poruke albanskog rukovodstva upućene Srbiji.\n- Ne razumem da ne postoji ozbiljna reakcija – kada pozovete nekoga i kažete: ako su to vaše poruke onda vas ne vidimo na tom putu i ne možete računati na našu podršku - rekao je Stefanović za TV Pink.\nStefanović je kazao da Srbija ne može da kaže ništa dobro posle "političke odluke" francuskog suda u Kolmaru da odbije zahtev Srbije za izručenje bivšeg vođe OVK Ramuša Haradinaja.\n- Ne možemo da kažemo ništa dobro posle takve odluke koja je politička, nije prijateljska prema Srbiji - rekao je Stefanović i dodao da je Srbija zemlja na koju ljudi u Evropi mogu da se oslone po pitanju "učvršćavanja mira u regionu".\nOn je rekao da se vlast u Srbiji zalaže da građani žive u dobroj i uređenoj zemlji i dodao da je Srbija "ozbiljna, stabilna i jaka zemlja".\nZLOČINAC NA SLOBODI Haradinaj: Ovo je pobeda Albanaca (VIDEO)\nApelacioni sud u francuskom gradu Kolmaru odbio je u četvrtak zahtev Srbije za izručenje Haradinaja. Haradinaj je odlukom suda na koju Srbija više nema pravo žalbe, oslobođen i vratio se na Kosovo.\nHaradinaj je priveden 4. januara na teritoriji Francuske, na osnovu poternice koju je protiv njega izdala Srbija zbog ratnih zločina počinjenih tokom rata na Kosovu 1998. i 1999. godine.\nPreduzimamo intenzivne mere za očuvanje stabilnosti\nStefanović je poručio danas i da bezbednosne službe Srbije preduzimaju intenzivne mere za očuvanje stabilnosti zemlje i da niko niko u regionu ne može destabilizovati Srbiju, a da ne dobije adekvatan odgovor.\n- Građani treba da znaju da ih neće uvek videti (ljude koji rade na tome) da budu sigurni. Srbija nema bilo kakvih problema u tom smislu - rekao je Stefanović gostujući na Pinku.\nOn je komentarišući jučerašnju sednicu Biroa za koordinaciju službi bezbednosti rekao da je analizirano da li su mere koje se preduzimaju dovoljne ili treba preduzeti nešto više da bi se sačuvala bezbednost i stabilnost.\n- Intenzivnim merama rada policije, vojske, tužilaštva i BIA preduzmamo sve što je potrebno da odvratimo bilo koga od sulude pomisli da bi mogao nestabilnost da prenese na teritoriju Srbije i da bi nekim paravnojnim ili terorističkim udarom mogao da destabilizuje Srbiju - naglasio je Stefanović.\nStefanović: Napadač sa Novog Zelanda nema nikakve veze sa Srbijom\nIGRALIŠTE ZA POTKUSURIVANJE Svi pričaju o NOVOM HLADNOM RATU koji se odigrava na Balkanu, ali šta to konkretno znači za Srbiju\nBalkan između istoka i zapada, NATO i Rusije, Kine i EU... Balkan kao poprište za nadmudrivanje, pa i brobu za prevlast svih ovih sila. Balkan kao mesto na kome se, mnogi tumače, odigrava neka vrsta novog "hladnog rata".\nVučić danas u Beogradu sa Mekalisterom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastaće se danas u Beogradu sa predsedavajućim Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta Dejvidom Mekalisterom.\n"NEMOJ DA SE POKOLEBAŠ" Mektić pozvao Dodika da ODRŽI REČ i ukine SIPA i Tužilaštvo BiH


Posušje u derbiju kola traži treći vezani trijumf i ostanak na vrhu, Vis Simm-Bau dočekuje Jedinstvo – Sport Centar Posušje u derbiju kola traži treći vezani trijumf i ostanak na vrhu, Vis Simm-Bau dočekuje Jedinstvo – Sport Centar\nU Prvoj ligi Federacije Bosne i Hercegovine danas je na rasporedu svih osam susreta 13. kola, a najzanimljiviji susreti že biti odigrani u Tešnju i Posušju.\nU Tešnju će Vis Simm-Bau dočekati ekipu bihaćkog Jedinstva, a oba tima su za sada u vrhu tabele. Nešto bolje ide ekipi iz Kosove koja ima 21 bod i na petom je mjestu, dok je Jedinstvo odmah iza s bodom manje.\nVjerovatno i derbi kola bit će odigran na Mokrom Docu, gdje Posušje dočekuje Zvijezdu iz Gradačca, a ovaj susret ćete moći pratiti i u direktnom prijenosu putem Youtube kanala Posušja.\nPosušje je trenutni lider na tabeli sa 24 boda te će pokušati pobjedom danas da tu i ostane, a za sada se ekipa Denisa Ćorića i čini kao prvi favorit za ulazak u Premijer ligu BiH. Zvijezda je sedmoplasirana.\nInače, Posušje je vezalo dvije pobjede. Prvo je u kući nadigralo Orašje s 4:0, a potom je i u gostima slavilo protiv Jedinstva. Danas će tražiti treći vezani trijumf.\nSve utakmice počinju u terminu od 13.30h.\nParovi 13. kola Prve lige FBiH:\nČapljina – TOŠK Tešanj\nGoražde – HNK Orašje\nRadnik Hadžići – Budućnost B.\nIgman K. – Bratstvo Gračanica\nKakanj – Slaven Živinice\nPosušje – Zvijezda Gradačac\nTravnik – GOŠK Gabela\nVis Simm-Bau – Jedinstvo Bihać\nhskposusjenk vis simm-baunkjedinstvonkzvijezda gradacacprva liga fbih\nDogovorena saradnja do kraja sezone: Posušje dovelo bivšeg fudbalera Širokog Brijega\nNajbolji igrač Posušja karijeru nastavlja u PLBiH, klub s Mokrog Doca dobija i obeštećenje\nPojačanje za napad na Premijer ligu: Tomislav Barišić stiže u redove federalnog prvoligaša\nĆorić: Tri-četiri naša igrača su privukla pažnju klubova iz PLBiH i na izlaznim su vratima


"A je l' sad smemo da se rukujemo?" - Slobodni, ali zbunjeni - PIN\n“A je l’ sad smemo da se rukujemo?” – Slobodni, ali zbunjeni\nBy pin12 Maja, 2020blog srpski\nHome » “A je l’ sad smemo da se rukujemo?” – Slobodni, ali zbunjeni\nVirus nije nestao, ali je nestalo vanredno stanje, kao i mnoge, do četvrtka neophodne “mere”. Policijski je čas kao čistom, „20 sekundi sapunom i toplom vodom“ opranom rukom odnešen. Na primer, javni prevoz u Beogradu ne samo da je proradio, nego radi kao da epidemija koronavirusa nikada nije ni postojala. Ipak epidemija je i dalje tu, na snazi, iako mere nisu, a kada se apeli epidemiološke struke izoluju od pratećih nemedicinskih poruka, njihov sadržaj je i dalje isti i nedvosmislen: treba da budemo pažljivi, odgovorni i solidarni, posebno spram naših najstarijih sugrađana. Ovakva situacija otvara nova pitanja: da li su nam jasni razlozi za ublažavanje mera? Da li su sa nestankom mera nestale i naše brige? Da li je strah od toga da nam je svaki izlazak možda poslednji u narednim danima postao strah od izlaska?\nIz perspektive nas običnih ljudi, postoje tri osnovna razloga za ublažavanje mera: medicinski (epidemiološki), ekonomski i politički. Imajući u vidu da su se tokom dva meseca naši svetovi gotovo isključivo okretali oko epidemije, da smo mnogo saznavali i učili kako o koronavirusu tako i o tome kako da od njega zaštitimo sebe, druge i zdravstveni sistem koji je bio pred pucanjem i pre ove situacije, trebalo bi da nam sada medicinski razlozi za ublažavanje budu razumljivi. To, međutim, nije slučaj, kao što nije slučaj da su mere ublažene – one su ukinute. Od tri navedena razloga za ublažavanje mera, ubedljivo su nam najmanje jasni medicinski razlozi, samo 26% ljudi ukupno kaže da su im ti razlozi delimično ili sasvim jasni. Sa druge strane, gotovo tri puta više ljudi kaže da su im politički i ekonomski razlozi jasni (71.4% i 73.5%). Izgleda da sada nismo više prvenstveno zabrinuti, kako zbog realne opasnosti tako i zbog najstrožijih mera koje sugerišu da je panika opravdana. Sada smo prvenstveno zbunjeni, a strah od koronavirusa često postaje strah od „ublažavanja“ mera i nastupajućeg perioda. U skladu sa time 42% naših ispitanika se boji da bi zbog ublažavanja mera mogli da nastanu novi problemi.\nOsećaj da možemo da se zarazimo\nŠto se tiče samoprocene vlastitog zdravstvenog stanja, kako vreme odmiče sve češće smatramo da smo nedavno imali simptome bolesti koju izaziva koronavirus (Covid-19). Na samom početku epidemije, naglo smo shvatili da postoji šireća infekcija, a osećaj da možemo da se zarazimo i da je to realna mogućnost (subjektivno procenjena verovatnoća) rastao je do oko 20. marta, potom je počeo lagano da opada sve do početka aprila i od tada do pre nekoliko dana zadržavao se na istom nivou. Ovih poslednjih nekoliko dana, beleži se, pak, blagi porast bojazni od zaraze. Ovaj porast brige da ćemo se zaraziti je povezan sa brigom zbog naglog ublažavanja mera – što je briga da ćemo se zaraziti veća, to smo više zabrinuti zbog ukidanja mera. Iako ovo nije konačni nalaz jer su mere tek ublažene, a podatke ćemo prikupljati još neko vreme, preliminarne analize pokazuju i da što više strahujemo zbog ublažavanja mera, jasniji su nam politički razlozi za takvu odluku.\nKraj mera u okruženju je početak psihičkog umora za nas\nBolest je od teorijske mogućnosti, kako je vreme prolazilo, postajala sve opipljivija stvar koja postoji i van vesti i razgovora, i pojavljuje se u našoj neposrednoj sredini. Od početka do danas, sve više nas poznaje nekoga ko je bio zaražen – sredinom marta je to oko 10% uzorka, krajem marta oko 20%, pa se u poslednjh mesec dana stabilizuje između 40% i 50%. Dakle svaka druga osoba poznaje nekoga ko je imao koronavirus. Blizina bolesti utiče na nas, naše namere i ponašanje. Oni koji znaju nekoga ko se zarazio bi pre posetili zdravstvenu ustanovu nego oni koji ne znaju, što indirektno potvrđuje poverenje u zdravstvene radnike i medicinu. Pored toga, oni koji znaju nekoga ko se razboleo, danas se više plaše zbog popuštanja mera, jer je za njih bolest stvarnija i prisutnija nego za ljude za koje je epidemija i dalje u domenu ideje iz medija ili sa interneta.\nŽeljni smo normalnog života, i životnih tema i sadržaja koji nisu u vezi sa koronom. Naši nalazi pokazuju da danas sve manje pričamo o koroni, da polako prestajemo da pratimo informacije, da su nam ove informacije dosadne i da nas “zamaraju”. Sada se vraćamo starom životu, onom od pre pandemije, ali ne možemo da se vratimo u emotivno stanje od pre pandemije. Između početka marta i današnjeg dana postoji tačno dva meseca strepnje. Ta strepnja nije nestala, ali se promenila: istraživanja naših kolega pokazuju da se sada usmerava na egzistencijalna pitanja, o plati i budućnosti. Ovo indirektno potvrđuju i naši nalazi o tome da su ljudima daleko jasniji ekonomski nego medicinski razlozi za ukidanje mera. Kao što smo navodili i u prethodnim tekstovima, epidemija nas je psihički izmorila.\nKada u psihološkim studijama, ali i inače, postavljamo pitanje „Šta biste uradili kada bi se desilo X?“, na primer kada biste dobili na lotou, odgovor koji neko da ne predstavlja nikakvu garanciju da će se osoba ponašati tako kako je rekla. Suprotno tome, u epidemiji, sprovođenje i efikasnost mera zavise upravo od osvešćenosti odgovora na pitanje „Šta bismo uradili da se zarazimo?“ i doslednosti nameravanog ponašanja. Takva svest nas štiti i čini pripravnima. Kada pogledamo odgovore na pitanja koja se tiču takvog ponašanja u situaciji hipotetičkog, ali zaista mogućeg i u okolini veoma prisutnog, zaražavanja, uočavamo da je u početku urađen dobar posao i da je ljudima preneta poruka da su samoizolacija i fizička distanca važne. Spremnost za samoizolaciju naglo raste u prvoj nedelji, a od sredine aprila vrlo blago opada. Pored samoizolacije, ljudima je bilo jasno da treba da izbegavaju susrete sa članovima porodice i sa kolegama. Do kraja marta navode da bi u slučaju da imaju simptome verovatnije pozvali zdravstvenu ustanovu nego što bi tamo otišli, u skladu sa zvaničnim uputstvima tada. Izraženost namere da se obratimo zdravstvenom sistemu na jedan ili drugi način je, očekivano, visoko povezana sa poverenjem u Ministarstvo zdravlja, Batut i zdravstveni sistem u celini. To znači da ovim našim institucijama verujemo, i da bismo im se, u slučaju da nam je potrebna, obratili za pomoć.\nNa kraju, ispitivali smo ko kako doživljava ublažavanje mera. Na prvom mestu, ljudi koji navode da su im medicinski razlozi za ublažavanje mera jasni su oni koji imaju više poverenja u političare, Ministarstvo zdravlja, Batut, zdravstveni sistem u celini i u tradicionalne medije. Drugo, ljudi koji kažu da su im jasni politički razlozi za ublažavanje mera kažu i da ne bi išli u zdravstvenu ustanovu kad bi imali simptome, verovatno zato što, kako kažu, ne veruju Ministarstvu zdravlja.\nKonačno, ko se plaši ublažavanja još? Izgleda da se naročito plaše ljudi koji su od samog početka bili najdisciplinovaniji i u najvećoj meri oslonjeni na zvaničnu politiku u toku epidemije, to su oni među nama koje bismo kolokvijalno nazvali “najposlušnijima”. To su oni koji su se odmah na početku samoizolovali, izbegavali porodicu, koji bi pozvali i posetili zdravstvenu ustanovu, i koji i dalje u svakom razgovoru češće pomenu koronu, koji nisu prestali da prate vesti i kojima one nisu dosadne, oni koji se brinu za decu, koji znaju nekoga ko se zarazio, koji veruju tradicionalnim medijima i zdravstvenim emiterima i naučnicima, ali ne i društvenim mrežama.\nUplašenost zbog popuštanja mera nema veze sa polom, uzrastom, radnim statusom i obrazovanjem – što znači da je i ovaj strah, kao i prethodni mereni, zajednički za sve, i da se jednako brinu muškarci i žene, mlađi i stariji, zaposleni, penzioneri i nezaposleni.


Seks, kafa i web kamere – Kafica.rs\nPrvo, valjda, beše seks… nisu to sakrile ni Jabuka, ni Devica, niti pčele-i-rode-iz-priča.\nPa je u priču o seksu “upala” kafa: topla, mirišljava i omamljujuća – bila bi zauvek anatemisana da je izvesni papa, usred Srednjeg veka, od “djavolice” nije pretvorio u “sveticu”…\nAli, kafica se pokazala kao “grešnica”: kuvanje je toliko puta bilo paravan za “muvanje”, da je kafa “kao slučajno” izmislila web kameru – da podeli odgovornost. Ali stvarno: bez kafe, možda nikad ne bismo imali web kamere ni online video prenose… pa bi se valjda znalo da prvo ide kafa, pa tek posle seks… prvo kuvanje, pa muvanje…\nČekaj, čekaj! Je l’ mi to živimo seksualnu kontrarevoluciju? U kojoj će se budući mladenci “upoznavati” preko mobilne aplikacije?\nTetka-Provodadžijka-Dot-Net bi iz virtuelne realnosti sutra mogla da ti “proda” mladu-kao-iz-bajke… pa se ispostavi da je nevesta samo dobro izučila uputstvo “Online zavodnica za početnike: ugao, svetlo, filteri”… A ni kafu da skuva!\nI da tetka-aplikacija za samo 0,99 bilo-koje-valute laže grdje od tetke-iz-provincije koja je samo 0,99 vekova ranije prećutala da je djuvegija (daleko-bilo) mutav, pa više niko u familiji s njom nije progovorio… a samo je htela “d-učini” (i povremeno poseti sestričinu u vili njenog nesudjenog muža na moru).\nU svetu trenutno ima čak 8.000 sajtova/aplikacija za “muvanje” a, prema podacima “Forbsa”, samo u Sjedinjenim Državama 2.500. Prvi je bio Match, koji je osnovan 1993. u Dalasu, Teksasu, kao elektronska banka poverljivih podataka ljudi koji traže partnere.\nNaravno da Amerikanci imaju statistiku svega (bila statistika kao bikini ili ne), što u našim krajevima uopšte nije slučaj, pa ću se držati podataka nacije koja je zabeležila skoro 50 miliona korisnika sajtova za upoznavanje, čiji je godišnji prihod 1,9 milijardi dolara… rekla bih da je uzorak dovoljno reprezentativan.\nStatistika kaže: muškarci češće koriste online “muvanje”, pa je udeo “jačeg pola” na takvim sajtovima 62 odsto.\nViše od 44 odsto misli da je online zabavljanje dobar način za upoznavanje, ali istovremeno 23 odsto smatra da je traženje ljubavi ili seksa preko interneta – potez očajnika.\nVećina korisnika super-popularnog Tindera tvrdi da traži ozbiljnu vezu, te da su im na prvom mestu “zajednička interesovanja”, a ne “izgled”… no – 50 odsto priznaje da na profilima o sebi “lažucka”. A 10 odsto profila su skroz lažni.\nŽene najviše lažu o godinama, a muškarci o primanjima! Istraživanje sajta eHarmony pokazalo je da oko 20 odsto žena objavljuje isključivo slike iz mladjih dana, dok čak 40 odsto muškaraca “pumpa” svoje prihode i laže o poziciji na poslu.\nZnali smo to i bez statistike. Koliko puta se zapitate: “O, jesi li to ti!?!” kad pogledate “nove” fotke starih prijatelja, na kojima zbog filtera izgledaju preparirano…\nSelfie, definitivno, ne govori više od reči!\nI – ulazite li na profile “likova” koji vas “pecaju” zahtevima za prijateljstvo-praćenje-štagod… ja sam jednom zaredjala po tim zahtevima sa prijateljicom, iz zezanja, pa sam bez sumnje utvrdila da su najmanje tri od desetak muških zahteva skroz lažni profili – gde neki tip ‘ladno koristi fotke izvesnog manekena, a drugi se predstavlja kao sportista, a ustvari je porno glumac, a zapravo to i nije on nego je neki tip iskopirao njegove slike pa sad ima samo žene na listi prijatelja i šalje im idiotske poruke…\nPresmešno je baviti se tim tipovima… ali samo na prvi pogled: internet predatori godišnje u Americi izvrše hiljade najtežih krivičnih dela: prema podacima FBI, samo 2011. zabeleženo je 16.000 otmica, 100 ubistava, hiljade silovanja i ucena… Predatori, a statistički to je svaki deseti korisnik sajtova za “muvanje”, imaju dva najčešća motiva – usamljeni su/dosadjuju se, ili se svete… dok je njihova tipična žrtva – žena starija od 50 godina.\nKad pričamo o seksu: trećina korisnica sajtova za upoznavanje ima seks sa online partnerom već na prvom sastanku, a četiri od njih pet tom prilikom ne koristi nikakvu zaštitu.\nIskrenost online? Ma važi…\nNajčešća laž bez obzira na pol i jeste podatak za statističko finale: čak 62 odsto ljudi koji traže vezu preko neta – već jeste u vezi u stvarnom životu!\nSamo na Tinderu, trenutno oko 42 odsto korisnika već ima partnera – od toga je 30 odsto u braku, a 12 odsto u “ozbiljnoj vezi”.\nIzračunali su i da uspe tek jedna od pet veza započetih online, a da se 50 odsto od raskinutih veza završava “odjavnim” mejlom…\nStatistika to ne zaključuje, ali – jasno je da je suština problema u izostanku kafice – kuvanja pre muvanja! Jer bez kafice ne bi bilo ni online “muvanja” u realnom vremenu, na video chatovima…. ali stvarno!\nPrva web kamera je nastala bez plana, skoro slučajno, ali definitivno zbog kafice.\nGodine 1993 – kad nisu postojali ni pretraživači, ni društvene mreže, niti online prenosi – “kompjuterašima” sa Kembridža dosadilo je da stalno hodaju do prostorije u kojoj je bio aparat za filter kafu, pa su kameru usmerili na bokal i emitovali fotku u vremenskim intervalima – da ne bi bili neprijatno iznenadjeni kad dodju po “čarobni napitak” – a kafica još nije “iskapala”. Pa su proširili signal na “world wide web”, jer nisu svi bili u internoj mreži…\n“Jedna od važnih, najvažnijih stvari za uspešno istraživanje u kompjuterskim naukama je redovan i pouzdan protok – kofeina”, opisao je motivacioni-faktor-kafica dr Kventin Staford Frejzer, učesnik istorijskog dogadjaja.\nA i bokal za kafu koji je bio glavni protagonist otkrića, čija je maloprodajna cena pedesetak dolara, prodat je za seksi iznos na aukciji na eBayu – 5.000 američkih dolara. Naravno da je aukcija išla uživo, online.I tako su se zauvek povezali seks, kafa i web kamera.\nTagged kafa, maja bekcic petrovic, seks, web kamere\nPosted on 8 March, 2019 12 March, 2019 Author Kafica


je deo grupacije Sur Klub MPC koji se pored svoje delatnosti već više od 30 god. bavi i “Catering-om“. U tom smislu BNB Ketering snabdeva pekarskim proizvodima, konditorskim proizvodima, sokovima, mlekom i mlečnim proizvodima, kao i kuvanim – gotovim jelima brojne predškolske i školske ustanove, kao i firme.\nUGOSTITELJSTVO / Ketering


Poslao: 23 Avg 2007 20:10\nMA SRAMOTA NA KVADRAT...osim Kuzmanovica i jos par pojedinaca, ostalo je bio blagi uzas i tiha jeza....vezni red kao da nije ni postojao, odbrana staticna i neorganizovana kao da su se prvi PUT U ZIVOTU sastali zajedno...a o napadu ni govora, mada nije ni imao ko da ih uposli...iz dve neke polusanse-drugi plan sam dali golove i to je OK...a ovi od 3-4 suta na nas gol 3 lopte u mrezi....nemam reci ako se nesto drasticno ne popravi ima da odemo na dno tabele ko Titanik...sve se brinem jer nas ocekuju ne lake utakmice sa Finskom i Portugalom i ako smo odigrali ovako lose sa "ne tako sjajnom ekipom"....sta ce biti sa ostalima...UH BRRRR podilaze me zmarci !!\nP.S. e sto mrzim taj nas sistem 1 odigramo odlicno pa 2 ocajno i tako u krug..kada cemo se opametiti?!?!\nPoslao: 24 Avg 2007 12:01\nBojan ::Vidim da smo ga poduvali kod UEFA zbog rasizma zbog one utakmice mladih sa englezima.\nPazi majku mu? Trebalo bi da kazne sudiju i engleze zbog imperijalističkog ponašanja na utakmici.\nPoslao: 08 Sep 2007 21:04\nTeško povredjeni Klemente saopštio spisak\nSelektor reprezentacije Srbije Havijer Klemente saopštio je u petak spisak kandidata za utakmice sa Finskom i Portugalom, koje će biti odigrane 8. i 12. septembra, u okviru kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2008. godine.\nKlementeov izbor novinarima je pročitao portparol Fudbalskog saveza Srbije Aleksandar Bošković, pošto se španski trener povredio u zasad nerazjašnjenom nesrećnom slučaju u Bilbaou i tom prilikom polomio četiri rebra i ključnu kost, a probijena mu je i plućna maramica!\nSrpski selektor zato bi narednih sedam dana trebalo da provede u bolnici, a onda još šest nedelja na posebnoj terapiji, koja mu zbog pritiska i mogućnosti da se pogorša stanje plućne maramice izričito brani letenje avionom.\nKlemente je, ipak, zbog važnosti predstojećih utakmica odlučio da na svoju odgovornost automobilom dodje prvo do Beograda, a zatim i Lisabona. Taj put će, prema rečima Boškovića, biti dug ukupno 11.460 kilometara.\nŠpanski trener u tim je prvi put uvrstio novog fudbalera sredine terena Partizana Zorana Tošića, a na spisku su i štoperi Nemanja Vidić i Mladen Krstajić, koji zbog parnih žutih kartona neće moći da igraju protiv Finaca.\nU tim su se vratili kapiten Dejan Stanković i napadač Nikola Žigić, koji su zbog kartona, odnosno povrede, propustili duel sa Belgijom u Briselu, gde je Srbija poražena rezultatom 2:3. Tu su posle pauze Igor Duljaj, Branislav Ivanović i Milan Stepanov.\nSrbija će Finsku dočekati u subotu, 8. septembra u Beogradu, a četiri dana kasnije gostovaće Portugalcima. Reprezentativci će se okupiti u ponedeljak u podne u Kovilovu.\n"Orlovi" su na osam dosadašnjih utakmica u kvalifikacionoj grupi A osvojili 14 bodova, pet manje od vodeće Poljske, koja je odigrala meč više. Finska je iz devet utakmica sakupila 17 bodova, a Portugal iz osam mečeva 15.\nNa Klementeovom spisku nalaze se sledeći igrači:\nVladimir Stojković (Sporting) i Vlada Avramov (Fiorentina)\nAntonio Rukavina (Partizan), Nemanja Vidić (Mančester Junajted), Mladen Krstajić (Šalke), Ivica Dragutinović (Sevilja), Duško Tošić (Verder), Branislav Ivanović (Lokomotiva Moskva) i Milan Stepanov (Porto)\nNenad Kovačević (Lans), Igor Duljaj (Šahtjor), Milan Smiljanić (Espanjol), Dejan Stanković (Inter), Boško Janković (Palermo), Zdravko Kuzmanović (Fiorentina), Miloš Krasić (CSKA Moskva) i Zoran Tošić (Partizan)\nMarko Pantelić (Herta), Nikola Žigić (Valensija), Danko Lazović (PSV) i Milan Jovanović (Standard)\nDopuna: 08 Sep 2007 21:04\nКакав ми фудбал играмо... мајко моја\nPoslao: 08 Sep 2007 22:11\nKatastrofa, sve smo dalji i dalji ...\nPoslao: 08 Sep 2007 22:24\nPrestacu da gledam fudbal....\nPoslao: 08 Sep 2007 22:40\nOvo bre, prelazno... Od košarkaša, preko odbojkaša, inficirali se i fudbaleri... I sad kažu, posle utakmice (gle, obraz im k'o djon) da u Portugaliji idu na tri boda...\nPoslao: 09 Sep 2007 11:59\nMeni se sve cini da oni kad dolaze da igraju za repku u glavi vide samo zezanje sa saigracima i radovanje sto ce videti rodbinu. A sto se tice tekme ona im dodje kao prijateljska, dosli da odmore od obaveza u klubovima...\nSa pozicije navijaca, ja licno nisam video nista, ali bas nista sto bi se okarakterisalo kao velika borba i htenje da se postigne barem jedan gol. Jedino ako je za njih borba ukoliko Rukavina ili Bane Ivanovic uklizaju dva puta za 90 minuta. I, koji je cilj bio ulaskom malog Tosica? Mislim, potpuno je razumljivo koju taktiku je selektor hteo da primeni, ali zasto onda tako nismo i igrali, nego smo pokusavali stalno kroz sredinu. Tek negde pri kraju su se setili da gadjaju Zigica sa bokova.\nPoslao: 09 Sep 2007 12:53\nMeni je bila zanimljiva reakcija selektora Klementa na poluvremenu. Covek se odao. Delovao je poprilicno ljuto i iziritirano. Mozda nasi po obicaju nisu odradili mec onako kako je on to zamislio, odnosno dogovorio.\nIskreno ljudi fali nasem fudbalu odredjene takticke zrelosti, ali ne u filozofiji vec da to i pokazu na terenu. Znam da reprezentativni fudbal nije na nivou klubskog zbog manje satnice koju provode igraci zajedno. Ali jako sporo igramo. Nema igra lepe tecnosti. Kad se nesto i uradi sve uz dosta napora. I pre svega da se zna sta se radi, a ne glavom bez obzira pa samo napred.\nPogledajmo sta Nemci rade, a do pre 2 godine nisu imali postenu ekipu. Bas sam pratio kritike i kako su gradili tim.\nPoslao: 12 Sep 2007 13:32\nMa ljudi,problemi su mnogo dublji i veci,reprezentacija je opet postala relax i izlet igracima iz inostranstva da posete rodne gradove,porodicu,prijatelje,da se malo prozajebavaju po splavovima i klubovima,da malo treniraju,i naravno da se cuvaju za svoje inostrane klubove i sa njima velike utakmice.I pored toga sto je Terzic pricao suprotno, i sto se proseravao da toga vise nece biti i da ce za reprezentaciju da igraju samo oni najspremniji,oni koji oce da grizu i krvare na terenu,kao doveo je profesionalnog trenera po ugovoru(Klemente-a).Ali od toga naravno nije bilo nista,opet u reprezentaciji igraju ljudi koji su sklepani na vret na nos i koji dolazak u Srbiju smatraju kao odmor.Ali i ako zanemarimo ovu cinjenicu,i ako zanemarimo cinjenicu da Klemente na svakoj novoj kvalifikacionoj tekmi izadje sa novim timom,i drugacijom postavkom igre na terenu(pa se svi cudimo kako ne mogu da se uklope i ukomponuju),problem je taj sto vise nemamo kvalitetnih pojedinaca.Bolna cinjenica je ta da i kad bi svi oni koji su pozvani,oni koji su najbolji koji Srpski fudbal trenutno ima,i kad bi najozbiljnije pristupili igrama za reprezentaciju,opet bi bila slicna situacija.E to je taj dublji problem koji sam spominjao na pocetku texta,mi vise nemamo kreativnih i kvalitetnih igraca(pojedinaca) koji jednim potezom mogu da rese utakmicu,nismo vise toliko jaki,kvalitetni.Ono jedino sto mozemo jeste da napravimo tim koji bi bio kompaktna celina,sa 11 ratnika i upornih masina na terenu,pa da nas iz takve igre nesto ukenja.Ovako smo bez preterivanja u rangu sa npr. Ukrainom,Bugarskom,Rumunijom,a jako smo blizu i Kazakstanu,Azerbejdzanu i ostalim vecitim evropskim autsajderima.Mora mnogo da se radi u omladinskim pogonima,mora mnogo da se ulaze,mora da se uvede zakon o tome da mladi igraci ne smeju da napustaju zemlju i domaci fudbal do odredjene starosne granice,ali kada tako krenemo,dolazimo u problem koji cela zemlja ima i koji se na sve nacine odrazava i na fudbal i na reprezentaciju,ali to su sad druge teme...\nUglavnom,neka nam je bog u pomoci veceras protiv Portugala,nek nam proradi inat i neka igraju disciplinovano,mozda opet ni sam ne znam vise na koju foru opet zasijamo.Ali nada poslednja umire...NAPRED SRBIJA !!!\nOvaj topic je pregledan 98376 puta


Prst u oko fudbalskim bogatašima uživo: Igrači majicama poručili Liverpulu i ostalima - zaslužite Ligu šampiona! (FOTO) | Fudbal\nPrst u oko fudbalskim bogatašima uživo: Igrači majicama poručili Liverpulu i ostalima - zaslužite Ligu šampiona! (FOTO) | MONDOBA\nPrst u oko fudbalskim bogatašima uživo: Igrači majicama poručili Liverpulu i ostalima - zaslužite Ligu šampiona! (FOTO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nSVE SU IM REKLI!\n19.04.2021. / 21:37\nAutor Nebojša Šatara 19.04.2021. / 21:37\nONI SU BIJESNI! |\nRazočaran je |


Betonska pumpa: vrste, upotreba i nezavisna proizvodnja - Blog o popravci\nU savremenoj konstrukciji tajming posla igra veoma važnu ulogu. Istovremeno, ova karakteristika je povezana ne samo sa obavezama prema kupcu, već i sa nekim karakteristikama materijala. Zbog toga je takav uređaj kao betonska pumpa veoma popularan kod zanatlija.\nPrvo moramo reći da postoji jednostavno veliki broj različitih tipova ovih uređaja. Oni imaju različite dimenzije, količinu radnog prostora i betonski sistem snabdevanja. Međutim, čak i najčešća instalacija betonske pumpe može da isporučuje gotove maltere na daljinu i određenu visinu.\nNajčešće su pokretne instalacije ove vrste. Oni se montiraju na šasiju automobila i mogu odmah pratiti transport koji isporučuje rešenje. Stoga se naručuju zajedno sa betonom i plaćaju samo satni rad, iako je cijena takvih usluga dosta visoka.\nVažno je napomenuti da je ova tehnika takođe podeljena na odvojene klase, koje se određuju dužinom buma. Ovo mora biti uzeto u obzir prilikom naručivanja ovog automobila da bi se uredio lak pristup.\nPostoji i stacionarna betonska pumpa. Instaliran je direktno na objektu i može se koristiti tokom čitavog rada. Treba napomenuti da se obično takva oprema koristi ako se rastvor priprema nezavisno ili prilagodi protok snage.\nSavjet! Za odabir instalacije ovog tipa treba voditi štednja i jednostavnost instalacije. U suprotnom, to će dovesti do dodatnih troškova koji nisu opravdani čak ni zbog velike brzine instalacije.\nOve tehničke karakteristike pumpe za beton nisu važne za kupca ili zakupca. Pravilno konfigurisana i radna oprema savršeno se bave zadatkom, bez obzira na strukturu svog mehanizma.\nMeđutim, ako planirate kupiti takav agregat, onda biste unapred trebali znati za određene vrste takvih struktura.\nVakuumske biljke koriste sile zadnjeg pritiska da podignu rastvor.. U ovom slučaju, njegovo snabdevanje visinom je takođe posledica potencijalne razlike. Ova instalacija odvaja beton s betonskom pumpom, što je veoma važno za održavanje i popravku, jer se može razgraditi u jedinice.\nKlipne jedinice se smatraju jednim od najjednostavijih i pouzdanih. Njihov dizajn liči na špric ili neku vrstu klipa. Princip rada ove betonske pumpe ovisi o vrsti dovodnika.\nKlipne instalacije se dešavaju šiberni i zavese. Ovi elementi se koriste kao separator glavnog uređaja iz sistema napajanja. Zbog toga se mogu uočiti značajne promjene u performansama.\nSavjet! Navedeni sistemi su opisani vrlo proizvoljno, pošto profesionalni zanatlije preporučuju odabir određene jedinice da se fokusiraju na svoje pokazatelje učinka i visinu isporuke smeše. Ostatak ostaju tehnički podaci koji su potrebni samo za popravke.\nObično, rad betonske pumpe je povezan sa brojnim poteškoćama, što je uzrokovano činjenicom da nije uvek moguće pronaći pristup električnoj mreži na gradilištu. Zbog toga, najčešće ove jedinice rade na benzin. To obezbeđuje njihovu autonomiju, što je vrlo zgodno u početnoj fazi izgradnje, kada je u objektu izgrađena samo betonska oplata.\nMeđutim, mora se reći da postoje strukture koje koriste električnu energiju za rad. Ova pumpa za beton je mnogo ekonomičnije i ima manje dimenzije.\nSavjet! Prikupljanje takvih sistema je korisno samo za kompanije ili velike građevinske timove. Za izvođenje jednokratnog posla je mnogo lakše iznajmiti takvu opremu.\nČesto na gradilištu se može naći pumpa za beton koji se bavi njegovim zadacima i prilično je jednostavan za korištenje. Međutim, treba reći da stvaranje proizvoda može biti vrlo skupo finansijski i tehnički teško. Zbog toga, da biste započeli ovaj zadatak, morate da izmerite sve pozitivne i negativne aspekte.\nStvaranje betonske pumpe sopstvenim rukama, morate odabrati one koji u toku proizvodnje neće izazvati ozbiljne poteškoće i visoke troškove. Stoga, stručnjaci savetuju da se odluče za proizvode klipa. Njihov princip rada je stvaranje pritiska u cilindru sa dva ventila, omogućavajući da smeša prelazi u radni prostor, koji se tokom povratnog udara kompresira, gurnući spoj.\nTreba napomenuti da je za takav rad najbolje koristiti crteže koje su gotovi ili da ih sami kreirate, ako imate odgovarajuće veštine i obrazovanje. U ovom slučaju, uputstvo za projektovanje savetuje odabir skice koja se zasniva na korišćenju gotovih čvorova. Ovo će pomoći uštedi novca i olakšati čitav proces.\nSavjet! Završni crtež treba pokazati specijalistu koji može da otkrije netačnosti ili da napravi svoje dopune. U suprotnom, postoji mogućnost proizvodnje jedinice koja neće funkcionisati.\nVrlo često se mikser betona kombinuje sa pumpom za beton, omogućavajući korisniku da odmah pojednostavi postupak ishrane.\nMeđutim, takvi projekti pretpostavljaju prisustvo čvrste instalacije, poželjno sa vertikalnim opterećenjem.\nZa elektranu najbolje je koristiti elektromehanički pogon. Ovo je zbog činjenice da su sve preostale jedinice veoma skupe i da imaju tešku operaciju.\nUkoliko nije bilo moguće naći klipni sistem u gotovom obliku, onda će se morati stvoriti upotrebom samo legiranog čelika, koji se obrađuje na strugu. U ovom slučaju, poželjno je izraditi detaljno crtanje svih elemenata tako da okretač može tačno da se prilagodi.\nSavjet! Ceo proizvodni proces zavisi samo od izabrane konstrukcije i nađenih jedinica. Zbog toga, da bi to detaljno opisao nema smisla.\nNakon čitanja video snimka u ovom članku, možete saznati više o strukturi i načinu rada ovih jedinica. Istovremeno, na osnovu gore pomenutog članka, potrebno je zaključiti da postoji masa raznih dizajna ovih uređaja, različitih po različitim parametrima.\nTakođe možete razumjeti da je vrlo teško proizvesti pumpu za beton sami. Ponekad je mnogo lakše kupiti gotov proizvod ili ga iznajmiti.\nПредыдущаяSvetao laminat u unutrašnjosti\nСледующаяKako napraviti kuću sa pticama vlastitim rukama


Kejt Midlton i Princ Vilijam: Ljubav ruši tradiciju - Vesti Stil zvezda Showbizz Srećni i zdravi Intervju Domovi poznatih Galerija Horoskop U fokusu Svet poznatih Ljubavne priče Venčanja Porodica Izdanja Kejt Midlton i Princ Vilijam: Ljubav ruši tradiciju\nTweet 29.04.2012. 14:00h\nKejt Midlton, Princ Vilijam, Foto: Guliver Ništa u kraljevskim porodicama nije važno kao tradicija. Ona se čuva, neguje, s ponosom se o njoj govori, a čitava nacija se uznemiri i na pomisao da ona može biti narušena. Ipak, trenutno najvoljeniji bračni par na planeti, Vojvotkinja i Vojvoda od Kembridža, na korak su do toga svetogrđa. Oni će za nepune dve nedelje da proslave prvu godišnicu braka, ali će u drugu zakoračiti bez potomstva. Neki bi rekli pa gde je tu vest. Međutim, ovde je reč o porodici koja pretenduje na britansku krunu. A da bi sve postalo jasno, dovoljno je reći da već dva veka nijedan prestolonaslednik nije kročio u drugu godinu braka, a da njegova voljena supruga ili u njihovom slučaju češće pratilja pred kamerama nije bila u drugom stanju. Iz ovog proizilazi logičan zaključak da će Kejt (30) i Vilijam (29) prekinuti dvestagodišnju tradiciju i niko zbog toga nije srećan. Imaju smisla i pitanja kako da začnu dete kada su oči čitave nacije uprte u njih s obzirom na to da se od ceremonije venčanja spekulisalo da li je tada još gospođića Middleton u drugom stanju. Nakon toga usledile su naslovne strane raznih časopisa koje iz nedelje u nedelju donose vesti da li je Kejt trudna ili nije, da li je imala spontani pobačaj ili pak ne može da ima decu… Međutim, britanski The Sun je otišao najdalje i trijumfovao sledećim naslovom: Nije čudo što ne može da začne dete kada zbog mršavosti u njoj skoro i da nema života. Međutim, višnju na šlag dala je Kejtina svekrva Kamila Parker.\nbrak Kejt Midlton Princ Vilijam Artur Filip Luis od Velsa Princeza Dajana Roditeljstvo Tweet Povezane vesti Moda\nSve o Aleksandru Jovoviću\nŽivotna priča manekena koji je osvojio Cecino srce: Detinjstvo bez roditelja uz tetkinu ljubav In memoriam


Управљање бригама – Зоран Миливојевић | OD KNJIGE DO DUŠE\n← Kad majstori komedije zaplaču – Stanlio i Olio\nKNJIGA „JAPAN ZA POČETNIKE“ →\nУправљање бригама – Зоран Миливојевић\nRezultati različitih istraživanja su pokazali da ljudi u našem regionu previše brinu u odnosu na neke druge, od nas geografski udaljene narode. Kada veliki broj pojedinaca značajan deo svog vremena svakodnevno posvećuje zabrinutosti oko najrazličitijih stvari, to smanjuje njihov doživljaj kvaliteta sopstvenog života.\nU našem mentalitetu postoje različiti razlozi koji čine da su ljudi zabrinuti i onda kada to nije razumno. Tako, na primer, roditelji smatraju da kada ne bi bili zabrinuti za postupke svoje odrasle dece, to bi značilo da su prestali da ih vole. Neki smatraju da time što su veoma zabrinuti oko nečega što im je važno, doprinose da se neka viša sila na njih sažali i pobrine za pozitivni ishod. Treći smatraju da kada ne bi bili zabrinuti, drugi bi smatrali da su neodgovorni.\nZa one ljude koji smatraju da previše brinu i kojima to predstavlja problem, poznati američki psihoterapeuti Meri i Robert Gulding su razvili program oslobađanja od „zavisnosti od zabrinutosti”, kojeg su opisali u knjizi „Upravljanje brigama”.\nSuština ovog programa je da ljudi koji previše brinu počnu da razmišljaju o sopstvenim brigama i da prema njima zauzmu određeni stav na osnovu čega će upravljati svojim mentalnim i emotivnim procesima. Prvo pitanje koje neko treba sebi da postavi jeste da li neka njegova konkretna briga spada u male, srednje ili velike brige. Drugo pitanje koje treba sebi postaviti jeste koliko je verovatno da se zamišljeni negativni scenario obistini. Ukoliko je to veoma malo verovatno, takva briga je „kreativna fantazija”, što znači da je treba odbaciti. Ukoliko postoji značajniji rizik da se negativni scenario obistini, osoba treba da se zapita da li ona može nešto da učini da se to spreči. Ukoliko ona ne može da spreči takav razvoj, briga spada u kategoriju „izvan moje moći”, što znači da je takođe treba odbaciti.\nKada postoji značajniji rizik da se briga ostvari i kada osoba procenjuje da može nešto da učini kako bi to sprečila, ona treba da razmisli o svojim izborima, o tome šta bi tačno mogla da učini. Nakon toga ona treba da odluči da li je voljna da to zaista i učini. Ako nije voljna da to učini, to sebi treba da prizna. Kada svoje „trebalo bi” zameni sa „ne želim”, ona odbacuje takvu brigu. A ako jeste voljna, tada treba da odmah stupi u potrebnu akciju umesto da nastavi da brine.\nPosted on 23. juna 2017., in Pomoć onima koji uče, Poučno. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


Analitika - Informativni Portal - VIDEO: Vojni helikopteri iznad Havaja lovili NLO?\ncar hire in montenegro\tTehnologija\t- Zanimljivosti\tVIDEO: Vojni helikopteri iznad Havaja lovili NLO?\t20. avgust 2012.\tNa Jutjubu (YouTube) se pojavio snimak vojnih helikoptera kako kruže oko nepoznatog objekta. Rasprava o identitetu objekta ubrzo se zahuktala...\nMilioni ljudi širom svijeta koji pobožno prate svaku aktivnost koja bi mogla upućivati na prisustvo posjetitelja iz svemirskih prostranstava, ponovno su došli na svoje.\nInternetom kruži snimak sa Havaja koja prikazuje dva vojna helikoptera kako kruže oko nepoznatog okruglog objekta. Uskoro su se javile brojne teorije. Neki tvrde kako su nas ponovno posjetili stanovnici neke druge planete, dok se drugi drže priče o meteorološkom balonu koji je letio iznad Havaja. No nejasno je zašto bi vojni helikopteri kružili oko običnog meteorološkog balona.\nO čemu se radi, procijenite sami iz priloženog snimka. (Dnevnik.hr)\nAko oni ne spase ovu planetu od ovih zemaljskih idioto, ko ce drugi. Nepodnosljivo naoruzavanje ludaka ce nas potopiti.