Umetnost I Vlast - EL MUNDO SEFARAD\nSrpsko slikarstvo 1945-1968\nBob Dylan, Dignity (1991)\nU vremenu koje posmatra i vrednuje kroz istorijski razvoj dok istovremeno neprekidno preispituje ideju pisanja istorije, pisanja o istoriji isto kao i pisanja istorije umetnosti ili pisanja o umetnosti, čini se da ne preostaje drugo do da se prihvati savet Hansa Beltinga: „ne treba žaliti“, neka umetnici krenu ka novim ciljevima, a istoričari umetnosti ka novim pitanjima. Knjiga Lidije Merenik Umetnost i vlast. Srpsko slikarstvo 1945-1968 (Beograd, 2010) izašla je u ediciji Istorija Fonda Vujičić kolekcije. Istorija srpskog posleratnog slikarstva interpretirana je ovom prilikom kao „istorija njegovih generičkih ideja i ideologija“ – zbog karaktera, intenziteta i značaja ideologije, odnosno preovlađujućih ideja, te njihovih strategija stvaranja istine i sopstvene verzije istorije – da bi se pokazalo kako je tokom te dve i po decenije istina bilo više i „da su sve one, u jednom trenutku, budući preovlađujuće, bile prave istine“ u „sistemu smenljivih istina jugoslovenske kulture“. Citirajući Timotija Dž. Klarka u podnaslovu predgovora (“Ideology is what the picture is, and what the picture is not“), autorka poručuje da će u analizi srpskog slikarstva od socijalističkog realizma do nove figu-racije činjenice o nastanku umetničkih dela, njihova formalna analiza, kao i biografije umetnika imati značaj u meri koliko je neophodno kao polazište prilikom odgovaranja na pitanje – „prvo i možda najvažnije od novih pitanja“ – o odnosu umetničkog dela i njegove ideologije. Istovremeno, izdvajanjem dominantnih idejno-ideoloških modela, upućivanjem na društvena i politička dešavanja, otkrivanjem razli-čitih mehanizama delovanja i dometa kulutre, Lidija Merenik ispisuje jednu moguću mapu značaja i značenja umetnosti navedenog perioda, neretko pra-veći digresije i izvan prostorno-vremenskog okvira u naslovu, pojašnjavajući na najbolji mogući način tvrdnju da je „jugoslovenski i srpski modernizam 20. veka kontroverzna, sinkretička pojava koja ima puno lica i puno maski“. Takođe, kada je reč o istoriji i istoričnosti, nije nevažno podsetiti i da je ova studija prvi sveobuhvatni tekst o umetnosti navedenog perioda, nakon ranih istorizacija/klasifikacije mate-rijala u Srpskom slikarstvu XX veka (1970) Miodraga B. Protića – osnovne teze iznete su 1999. godine u doktorskoj disertaciji Lidije Merenik, da bi kasnije bile samo proširene i dopunjene.\nNaslove poglavlja – Bez ogledala: totalitarni mo-del, Pred ogledalom: modernistički model, Kroz ogle-dalo: kritički model, Soba ogledala: Ivan Tabaković – povezuje metafora ogledala kao ideja istinitosti, iskrenosti, spoznaje. Njihova različitost, pak, podseća na tvrdnju Grizelde Polok kako umetnost nije ogledalo, već samo posreduje i predstavlja društvene odnose u polju znakova koji, da bi imali značenje, podrazumevaju prijemčivog čitaoca. Dakle, u periodu socijalističkog realizma, bez ogledala, kada je kultura imala „aktivnu ulogu ideološkog barjaka“, društvo nije želelo da spozna sopstveni odraz. Potom je, stvarajući zaobilazne strategije u periodu posleratnog modernizma, prešlo put „od subverzije do institu-cionalizacije“, našlo se pred ogledalom da bi se, voleći sve više sopstveni odraz, u njemu skamenilo. Zatim je „akcijom negiranja ili kritike zatečenog stanja“, odnosno visokog modernizma, prošlo kroz ogledalo, pokušavajući da sruši jedan etablirani (narcisoidni) model kulture i umetnosti. I na kraju, Soba ogledala – kao davinčijevski prostor koji ništa ne sakriva i sve otkriva, oličena u snazi indi-vidualizma poetike Ivana Tabakovića, njegovoj kreativnoj nepripadnosti i „superiornom odbacivanju da se razmišlja i stvara u kategorijama političko-ideološkog“. Drugim rečima, kako autorka objaš-njava, „modernizam je u srpskom slikarstvu imao tri istorijske, političke i ideološke etape: prva je sadržana u represivnom odnosu socijalističkog realizma prema nasleđu modernizma i u reakciji otpora na tu represiju, druga obeležava zenit posleratnog moder-nizma i simboliše liberalizaciju sveukupne kulturne i društvene klime, treća predstavlja njegovu deka-denciju i oblike njegove kritike.“\nTreba, međutim, naglasiti da kada govori o etapama, Merenik razmišlja u kategorijama karak-terističnih tema, konceptualnog referentnog polja predmeta izučavanja, osobenosti poetika od kojih svaka zahteva posebne načine interpretacije, druga-čije strategije, oblikujući na taj način strukturu knjige tako da ne ističe hronologiju, niti u srpskoj istoriografiji toliko omiljenu decenijsku klasifikaciju. Navedeno polazište utemeljeno je u metodološkom pristupu koji autorka opisuje kao ličnu „eklektičnu, brikolaž tvorevinu – snalaženje između rigidnosti koje nekad mogu da daju kako istoriografski, tako i formalistički metod. Jednako kao i svi drugi ako se shvate kao zatvoreni sistem.“ Taj drugi, „otvoreni sistem“, svojevrsni beltingovski zaplet u kome „konfuzija“ generiše produktivnu energiju onda kada se razumeju njeni izvori, očigledan je već u strukturi poglavlja: Novo telo u novom predelu, Boža Ilić, Idejnost likovne kritike ili Zadarska grupa, Umet-ničko delo kao (relativno) autohton sistem, Etabli-ranje ili Nulti stepen enformela, Akumulacija, apro-prijacija, Leonid Šejka, Nova pravila, Beogradski pop-art, tek neki su od naslova. Čar ovog „brikolaža“ ogleda se i u odgovaranju na brojna pitanja nepreten-cioznom interpretacijom koja podstiče na dalja promišljanja, kao i potpunim odsustvom bilo kog oblika političke ostrašćenosti. Iako bez zazora otkriva načine na koji je država, odnosno Komunistička partija, diktirala kulturnu politiku – objašnjavajući njenu nespornu dogmatičnost, ocenjujući ideologiju socijalističkog realizma kao totalitarnu, a kada je reč o likovnoj kritici, pominjući „pogromaške tonove“ i dilemu da li takvo delovanje „može na bilo koji način biti moralno opravdano“ – Lidija Merenik ni u jed-nom trenutku ne prelazi granicu kako bi (pre)sudila o „odgovornosti umetnika“. Kao sastavni deo autor-kinog brikolaža, nesumnjivo, funkcionišu i pedantno promišljene ilustracije. Pronicljivo, ponekad čak oči-gledno duhovito, probrani vizuelni materijal upućuje na razmišljanja o duhu vremena, sugestivno oživljava atmosferu epohe, podstiče (ne)prijatno lunjanje po prošlosti: razdragani Julius Njerere i Josip Broz sa cigaretama, nastup Sedmorice mladih na zatvaranju izložbe savremene američke umetnosti ispred Vor-holove Merlin ili scena kod novobeogradskog pod-vožnjaka nakon sukoba sa policijom 1968, Eva Ras i crna mačka…\nI na kraju zašto Bob Dilan… Zato što autorka na početku knjige kaže da joj je najdraža njegova ideja o neprestanom kretanju, takođe i zbog tako prigodnih „prekrivenih ogledala“, baš kao i „gledanja u zabo-ravljene izgubljene godine“ i promišljanja „dostojan-stva“… Ipak, pre svega zato što dobre pesme moraju da sadrže kvalitetnu poeziju. Dobra knjiga mora da sadrži zanimljiv, sugestivan, zavodljiv, delikatan, zanesen tekst. A ovde je upravo o tome reč, o „istra-živačko-deduktivnom tekstu o nastajanju i nestajanju umetnosti u telu politike: o podaništvu – o nemirenju – uspešnim borbama za moć – o debaklima – buntu – nepoverenju – o eskapizmu – moralnim usponima i posrnućima, i najvažnije, o nadmoći kreativnosti, mašte i duha, uprkos svemu“.\nZBORNIK Seminara za studije istorije umetnosti\nDrugo dopunjeno izdanje knjige Ideološki modeli: srpsko slikarstvo 1945-1968, Beopolis i NUA Remont, Beograd, 2001\npage revision: 1, last edited: 19 Feb 2012 16:00


Energetska Efikasnost u BiH – Page 2 – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nZa povećanje energetske efikasnosti javnih objekata Vlada FBiH odobrila milion KM0\nKako je priopćeno iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH, spomenuta sredstva će biti korištena u skladu s procedurama nabavke Svjetske banke s ciljem implementacije dodatnih aktivnosti (konsultantske usluge, robe, radovi na objektima od značaja za Federaciju BiH), kao …\nZa finansiranje projekata energetske efikasnosti u FBiH dostupno 1,6 mil KM – Prijem zahtjeva do 14. jula0\nZahtjevi se zaprimaju do utroška financijskih sredstava, a najkasnije do 14. jula 2017. godine. Ukupan raspoloživi iznos sredstava za ovaj javni poziv je 1,67 mil KM.\nMinimalan iznos kredita po projektu je 25.000 KM. Maksimalna zaduženost, u bilo kojem trenutku, …\nZa čistije kilovate energije 700 miliona KM0\nDomaće i Ino vijesti, Energetska Efikasnost u BiH, Zaštita okoliša\nBosna i Hercegovina je obavezna da izradi Nacionalni plan za smanjenje zagađenosti zraka u skladu sa Direktivama EU o Smanjenju emisija iz velikih postrojenja za sagorijevanje.\nIako plan, poznatiji kao NERP treba biti dostavljen Energetskoj zajednici do 31.decembra …\nVMBiH: Zajednički pristup tržištu električne energije0\nOvim memorandumom dopunjava se opis poslova i zadataka dogovoren u Sofiji 2015. godine o saradnji u oblasti plina u okviru Grupe na visokom nivou za povezanost centralne i jugoistočne Evrope.\nZaključivanje ovog memoranduma korisno je za regionalni energetski sistem u …\nVlada TK priprema projekat za veću energetsku efikasnost u stambenom sektoru – Za realizaciju potrebno 92 mil KM0\nPredstavljen je plan koji na bazi prikupljenih podataka identifikuje trenutno stanje i daje precizne smjernice za provođenje projekata i mjera energijske efikasnosti i korištenja obnovljivih izvora energije na nivou općina i Kantona, koji će direktno rezultirati smanjenjem ukupne potrošnje energije …


cvetkovicka je Limundovac - Limundo.com\nČlan od 14. 1. 2011.\nPoslednja aktivnost: 17. 5. 2022. u 09:55\nPozrav svim mojim dosadašnjim kupcima i budućim zadovoljnim!!!\nZao mi je zbog jedne članice koja nikad nije nista prodala na limundu i njenog neza...\nNov Belgijski tepih\nProlećna 4-5 god\nRASPRODAJA Računar (kućni, skoro neupotrebljen)\nDuksic ca kapuljacom 110\nNove 38/25 prirodna koža\nFenistil u roku\nSVE 250 Pamucna sa vezom L\nMoja beba jede sama 250\nKao nova 122\nSNIZENJE Primark 4-5 sa etiketom\nSVE 450 DINARA H&M kao nove 38\nTri očuvana duksa 4-5 god.\nSvečana bela 5-6\nNova grebalica za mace\nRASPRODAJA Sal veliki\nNov šal Rasprodaja\nBela nova 38/40\nZADNJA CENA monton koza/krzno S - nov\nPegla i tortica\nSVE 250 Francuske 36 meseci\nNove Energetics M\nLan/pamuk kao nova L\n250 din Kao nov urban sorc M kao nov\nNova texas M/L 250\ntexas prslučić 122 250 din\nDeda Mraz 250\nUlozak za petu (obuću) 250\nCarera 2-5 godina\nELLESSE Nova M\nKao nove 110\nTajna pisma kalzđera... 250\nSNIZENJE Nove luksuzne zavese\nLes Copains Blue KOZA ---snizenje\nKao nova 38\nNova flamingo majca L\nSVE 450 DINARA Sevenhill 30\nKozne štikle 39/24,5\nNov kaputic 4 godine\nFIREFY ski/bord pantalone L\nPamucna prelepa 3 god\nTanka pamučna pidzama\nRuz & olovka novoo\nPecurka za prolecni maskembal\nKao nove C&A 128\nBenetton kao nove 100 cm\nDve nove 4/6 god\nC 12(18,3) CROCKS\nDecije ETIREL br.6\nAmisu 38 nova\nSNIZENJE Nova M/L 100% pamuk\nKao nov urban sorc M\nPOPUST Odlicne, nepropusne\nBraon postarska nova\nKozna ,super stanje\nSNIZENJE Nova interfon slusalica\nSNIZENJE N&M kao nova, topla\nO članu cvetkovicka\nZao mi je zbog jedne članice koja nikad nije nista prodala na limundu i njenog nezadovoljstva.Patike nisu raspar,\nobe su 38,nosene pa prodate..\nOcene člana cvetkovicka\n918 pozitivnih i 1 negativna\nPitanje za člana "cvetkovicka"


Novi predsjednik Studentskog zbora Gacke - Studentski.hr\nStudentski zbor Gacke je na svečanoj izbornoj skupštini, održanoj 21. prosinca, izabrao novog predsjednika, Brunu Ćutića, studenta Tehničkog veleučilišta u Zagrebu. Na svečanoj izbornoj skupštini novoizabrani predsjednik Bruno Ćutić je u obraćanju nazočnima izrazio svoje zadovoljstvo i zahvalio na časti koja mu je ukazana te je naglasio važnost veze sa svojim korijenima iz Gacke i Like.\nNakon sjednice je novoizabrani predsjednik uzvanike proveo okolicom grada Otočca u kojem su posjetili siranu Runolist, ribnjak Gacka te mlinice u Sincu na Majerovom vrilu. Uslijedila je svečana lička večera u prostorijama KUD-a Lipa te druženje uz pjesme zavičaja.


Pop zvezda neprepoznatljiva: Ponovo ima mentalne probleme FOTO - Komentari -Život - B92.net\nIzvor: B92, Jutarnji ponedeljak, 9.12.2019. | 21:15\n....ne cveta cvece ni u nase preduzece....\n(Dusan, 11. decembar 2019 06:49)\nLepota i talenat koji su joj materijalno mnogo dali... a opet, mentalno nedovoljno jaka žena da taj teret iznese... i dalje je prelepa, ali se lagano samouništava.\n(Rex, 10. decembar 2019 18:12)\nUh, sto mi je zao. Imala je para vise nego cela nasa drzava. Mogla je da ima bogatasa koga je htela. I sad da je zalim. E bas me briga.\n(Srbijanac, 10. decembar 2019 08:34)\nMeni je iskreno žao ove devojke. Mislim da je kao mala poèela u Diznijevim zvezdama, i praktièno od tada je mrcvare razni paparaci, novinari, i sl... Plus, lako dostupni opijati, i mogu misliti kakvi producenti i budže, tipa Harvi Vajnstin i ostali. Samo ludi roditelji mogu dete ubaciti u takvu industriju...\n(Markobg, 10. decembar 2019 08:20)\njednom lujka uvek lujka.\n(kec, 10. decembar 2019 07:32)\nKoliko je tek ovakvih i GORIH po ulicama samo sto se ne pise o njima, cak sta vise prikrivaju se da se ne bi dovelo u pitanje "defoltno" dodeljivanje dece i time uzdrmao socijalni mir u drzavi.\nSve ce ih vise i vise bit, posto prohtevi rastu a fore za manipulaciju se dovode do perfekcionizma i sire se od usta do usta uz kafu.\nLjudi, cuvajte se svojih nepromisljenih poteza.\n(hladan, 10. decembar 2019 07:28)\nJadna žena, šteta bila je lepa i imala hitove, ali nažalost bolest, a posebno psihièka ne bira... Neka joj je Bog u pomoæi.\n(NikolaBg, 10. decembar 2019 06:48)\nDa ne znam ko je, bez problema bi po slobodnoj proceni rekao da ima deset godina vise. Kejt Bekinselj sa 46 izgleda dosta mladje od nje.\n(Ivan, 10. decembar 2019 03:34)\nNaravno da joj nije lako kad joj paparaci izlaze iz WC solje od kad je napunila 13 god.\n(Boris, 10. decembar 2019 01:24)\nЈедна од најмање лепих и шармантних певачица.\n(Трооки Гавран, 9. decembar 2019 23:07)\nCuj ponovo!? Leave Britney Spears alone!!!\n(Comy, 9. decembar 2019 23:01)\nma jok JLO vam.je uvek tip top\n(ledenjak, 9. decembar 2019 22:53)\nKakva je ovo riba bila!\n(Justin, 9. decembar 2019 22:50)\nMmmm nikad bolja!\n(Mickey, 9. decembar 2019 22:44)\nRado bih joj bio terapeut\n(Giskic, 9. decembar 2019 22:31)\nVidi se da zena ima psih problema, meni je nje zao.\n(Mayfran, 9. decembar 2019 22:25)\nSamo treba da locira svoje mesto u koordinatnom sistemu konfuzije.\n(Toza Vampir, 9. decembar 2019 22:21)\nMeni ona zraèi nekom posebnom sex-energy,jednom rjeèju skroz dobra i što je starija sve je bolja!\n(Arch Enemy, 9. decembar 2019 22:09)\nLice Holivuda - sve puca od glamura sjaja i razonode, a duboko u sebi mentalni problemi, droga, alkohol, kocka, bolesti... To ti je kad te udari slava u glavu. Samo najjaèi opstaju...\n(Djole, 9. decembar 2019 22:07)\nAj mene šta je snaðe! Bila je seks simbol, a pogledajte na šta lièi danas!\n(mile, 9. decembar 2019 22:04)\nkidaju je demoni\n(Mika Salo, 9. decembar 2019 22:03)\nNišta joj ne fali, još je i puna ko brod..\n(Luka, 9. decembar 2019 22:00)\nPišite nek ceo svet vidi,da joj bude lakše.\n(mamakoka, 9. decembar 2019 21:50)\nOci ! Oci ne lazu! A one kazu da nije mentalno najzdravija.. Samo da ne digne ruku na sebe.\n(Pljuvac svih stilova, 9. decembar 2019 21:48)\n(Neon, 9. decembar 2019 21:47)\nKao da ima 58, sta uradi sebi...\n(Aki, 9. decembar 2019 21:40)\nIma mentalne probleme jer je iz klinike izlasla u farmericama i obicnoj beloj majici?\n(meteorology, 9. decembar 2019 21:40)\n(Mateja, 9. decembar 2019 21:40)\nMalo šminke i ponovo bomba!Ne fali joj ništa,èak malo i pretièe hahah...Kao bombon....\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 9. decembar 2019 21:37)


Ruska crkva: Ne dozvolimo da vakcinacija izazove nacionalne podele - 02.11.2021, Sputnik Srbija\nRuska crkva: Ne dozvolimo da vakcinacija izazove nacionalne podele\nRuska pravoslavna crkva smatra da treba sprečiti raskol u društvu na temu vakcinacije. 02.11.2021, Sputnik Srbija\nPredstavnik crkve smatra da, bez obzira na važnost vakcinacije, "ne treba dozvoliti da se ona pretvori u vododelnicu koja suprotstavlja jedan deo društva drugom". Po mišljenju Kipšidzea, tu se može koristiti samo metod ubeđivanja, davanja primera i pažljivog, mirnog i dobrog odnosa prema onima koji imaju drugačije mišljenje.On je pozvao da se pažljivo i delikatno prilazi pitanju davanja prednosti vakcinisanim ljudima u odnosu na nevakcinisane."Po mom mišljenju, efekat od prisile u toj sferi je krajnje ograničen jer on može da izazove još veću polarizaciju mišljenju i može još više sukobiti ljude između sebe", rekao je Kipšidze.U crkvi, po njegovim rečima, ne žele da dođe do takve podela među vernicima. Iz tog razloga u pravoslavnim hramovima ne traže na ulazu nikakve sertifikate, kodove, nadajući se na odgovornost i savest parohijana.\nrusija, religija, rusija – društvo, vakcina\n13:55 02.11.2021 (Osveženo: 14:00 02.11.2021)\n© Sputnik / Konstantin Mihalchevskiy / Uđi u foto-galerijuVeruющaя vo vremя roždestvenskogo bogosluženiя v Petro-Pavlovskom kafedralьnom sobore v Simferopole\nRuska pravoslavna crkva smatra da treba sprečiti raskol u društvu na temu vakcinacije.\n"Ne smemo pretvarati problem vakcinacije, niti druge akutne probleme koji mogu nastati u našem razvoju, u faktor koji će stvoriti nacionalne podele", rekao je zamenik šefa odeljenja za odnose sa javnošću Sinoda RPC Vahtang Kipšidze.\nPredstavnik crkve smatra da, bez obzira na važnost vakcinacije, "ne treba dozvoliti da se ona pretvori u vododelnicu koja suprotstavlja jedan deo društva drugom". Po mišljenju Kipšidzea, tu se može koristiti samo metod ubeđivanja, davanja primera i pažljivog, mirnog i dobrog odnosa prema onima koji imaju drugačije mišljenje.\nOn je pozvao da se pažljivo i delikatno prilazi pitanju davanja prednosti vakcinisanim ljudima u odnosu na nevakcinisane.\n"Po mom mišljenju, efekat od prisile u toj sferi je krajnje ograničen jer on može da izazove još veću polarizaciju mišljenju i može još više sukobiti ljude između sebe", rekao je Kipšidze.\nU crkvi, po njegovim rečima, ne žele da dođe do takve podela među vernicima. Iz tog razloga u pravoslavnim hramovima ne traže na ulazu nikakve sertifikate, kodove, nadajući se na odgovornost i savest parohijana.\n26 Septembar, 15:30


Marko Miletić: O poziciji umetnika u (neo)liberalizmu - Radnička prava\nMarko Miletić: O poziciji umetnika u (neo)liberalizmu\nIzvor: Peščanik.net, 18.1.2014.\nNa početku treba analizirati tvrdnju da „nečeg takvog kao što su liberalizam i neoliberalizam u Srbiji nije ni bilo“. Dobro je da imamo napisanu Kratku istoriju neoliberalizma, pa iz nje možemo videti šta bi to bile karakteristike neoliberalne države. Forsiranje privatnog vlasništva je jedna od njenih osnovnih karakteristika, a ako uzmemo u obzir tokove privatizacije u Srbiji od početka 1990-ih, slobodno možemo reći da je ovde privatno vlasništvo favorizovano (treba primetiti da imamo Agenciju za privatizaciju, a nemamo Agenciju za kolektivizaciju).\nPoložaj umetnika u neoliberalnoj Srbiji nije ni najmanje povoljan. U septembru 2013. godine prosečna zarada u sektoru umetnosti je bila 38.140 din, odnosno ispod republičkog proseka. Mladi, neetablirani umetnici su u najtežem položaju: 66,2% njih izdržavaju roditelji, 54,9% se bavi i drugim zanimanjem kako bi popunili budžet, dok 76,1% mladih umetnika nema dovoljno sredstava da nabavi materijal za rad. Zanimljivo je da i pored toga oni i dalje produkuju svoje radove, i dalje postoje izložbe, koncerti, predstave. Jedan od razloga za ovakvu situaciju leži u činjenici da se, pre svega u sistemu umetničkog obrazovanja, ali i u institucijama i medijima (u Lakićevićevom tekstu na primer) i dalje reprodukuju devetnaestovekovni, liberalni koncepti umetnosti. Po tim premisama, umetničku produkciju pokreće nesputana kreativnost nadarenih individua koje su, navodno, uvek spremne da se angažuju radi stvaranja novog i zanimljivog estetskog doživljaja.\nZahtevanje „kreativnosti” u neoliberalnim strategijama, koje se tiču kulturne produkcije i distribucije, obrazovanja i nauke, a sve češće i drugih delatnosti – zapravo služi prikrivanju eksploatacije i samoeksploatacije kojima su izloženi radnici i radnice u tim oblastima. Mogućnost da se govori o stvarnim radnim odnosima i da se vodi borba za radnička prava ostaje zarobljena iza kreativnosti, koja se ne vidi kao rezultat nečijeg rada, već kao ispoljavanje nekog nesvesnog unutrašnjeg poriva. Još 1936. godine, grupa beogradskih umetnika je napisala: „Pogrešnim tumačenjem umetnikovog rada kod nas, stvorilo se netačno uverenje da je umetnik biće van društvenog procesa rada i društvenih ekonomskih odnosa. Međutim, neosporno je da je rad umetnika uslovljen ekonomskim odnosima društva. Čak i oni koji su tvrdili i uveravali da se iz bede „rađa genije“, ako se malo nadnesu nad stvarnost, i ako nisu profesionalni iluzionisti, morali bi videti jasno da umetnik ima sve ljudske bitnosti – da jede, da radi, da živi.“


SA TERENA U KAFANU: Fudbaleri Crvene zvezde već proslavljaju pobedu u Šapcu, i to na posebnom mestu (VIDEO) - Domaći fudbal, Fudbal, TimeOut\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, TimeOut»SA TERENA U KAFANU: Fudbaleri Crvene zvezde već proslavljaju pobedu u Šapcu, i to na posebnom mestu (VIDEO)\nPetar Lazić| 2018-03-18T22:06:16+00:00\t18. mar 2018. 22:11|1 komentar|HotSport\nCrvena zvezda je danas porazila Mačvu u Šapcu rezultatom 2:0.\nSada crveno-bele očekuje nekoliko dana pauze pred povratak na posao.\nSvim evropskim klubovima, kada je reč o elitnom rangu, sledi mini odmor zbog reprezentativne pauze. Deo fudbalera Crvene zvezde je već krenuo svojim kućama, a među njima su i Dejan Joveljić i Slavoljub Srnić.\nOni su rešili da današnju pobedu ali i početak odmora proslave u Bijeljini na tradicionalnom okupljanju zvezdaša u tom gradu. Kada su ušli u lokal gde se odvija pomenuta proslava, veliki broj navijača je prišao prvotimcima crveno-belih kako bi se fotografisali.\nTAGOVI: Crvena Zvezda, Slavoljub Srnić, Dejan Joveljić\nMilos 23.03.2018. at 01:13- Odgovori\t (0)\t (0)\nSvaka im cast. Pobeda. Bijeljina jos jednom odbranila doktorsku disertaciju. ⚪


ŠTA JE NAMAZ ZA DUŠU, TO JE HIDŽAMA ZA TIJELO - Infosvijet\nDa hidžama pomaže kod svih hroničnih oboljenja i stanja nelagode, utvrdio je kroz svoje dugogodišnje iskustvo liječenja hidžamom sarajevski doktor Merim Omerhodžić. To su dokazali i brojni svjetski medicinski centri koji se bave istraživanjem ove medicinske metode.\nHidžama se preporučuje kod svih oboljenja, smanjuje rizik od nastanka kardiovaskularnih oboljenja i dokazano snižava holesterol. Studija na kojoj radi doktor Omerhodžić, na uzorku od trideset pacijenata, pokazala je da su kod njih nakon hidžame smanjeni trigliceridi. Hidžama snižava krvni pritisak, šećer, pomaže kod metaboličkih poremećaja.\nBoro Nišić iz Gradiške sugrađanima dijeli besplatne obroke\nDodik: RS je poslije Srbije najstabilnija u regionu!


"Dozvolio sam Totenhemu da se sam uništi, tako da su svi mediji u svetu javili 'Totenhem izgubio titulu'. A da sam im isključio tri igrača, kao što sam mogao koji bi bili naslovi? 'Klatenburg koštao Totenhem titule'. Ma, sve je to bilo kao u pozorištu, mislim na to kako se Totenhem sam uništio protiv Čelsija, a Lester uzeo titulu. Moj plan je bio jasan - da Totenhem na toj utakmici sam izgubi prvenstvo. Pokazao sam im devet žutih kartona. Imao sam priliku da isključim trojicu igrača, što bi svakako uradile mnoge sudije koje se striktno drže propisa, ali onda bi se Totenhem, koji bi ostao sa sedmoricom ili osmoricom na terenu, vadio na - suđenje. Ne, nisam hteo da im priuštim takav izgovor, moj plan je stvarno bio jasan: neka sami izgube titulu", rekao je Kletenberg za Bi-Bi-Si (BBC) o utakmici 36. kola Premijer lige u kojoj je Čelsi do boda protiv Totenhema stigao u 83. minutu golom Azara za konačnih 2:2.\nLester je nakon te utakmice obezbedio titulu, a na kraju sezone završio sa 10 bodova više od Arsenala, dok je Totenhem na kraju bio treći sa 11 manje.\nKlatenburg je sudio u Premijer ligi od 2004. do februara 2017. godine kada je otišao na rukovodeće mesto u sudijskoj organizaciji Saudijske Arabije.\nOvaj sudija je od 2006. bio na FIFA listi, a prošle godine je sudio finale Evropskog prvenstva i Lige šampiona.


O TELENORU O NAMA DRUŠTVENA ODGOVORNOST TELENOR FONDACIJA\nLogo i podaci\nApliciraj na konkurs\nU Telenoru vjerujemo da se uspjeh ne mjeri samo dobrim poslovnim rezultatima i istaknutim mjestom na tržištu, već i odgovornošću prema zajednici u kojoj poslujemo i njenim ljudima.\nNaša kompanija osnovala je Telenor fondaciju u aprilu 2014. godine kao nevladinu organizaciju sa ciljem promocije i razvoja koncepta društvene odgovornosti u Crnoj Gori. Putem aktivnosti Fondacije, Telenor nastavlja da ulaže u Crnu Goru i pomaže razvoj njenih društvenih potencijala. Želja nam je da kreiramo i podržimo projekte koji će mijenjati zajednicu na bolje, zahvaljujući prije svega Internetu koji doprinosi razvoju i unapređenju društva.\nČlanove Upravnog odbora Fondacije čine stručnjaci iz različitih oblasti, ne bi li se ista rukovodila potrebama crnogorskog društva, i da pri tome diferenciramo poslovanje kompanije Telenor od strategije Telenor fondacije. Članovi Upravnog odbora odlučivaće o projektima koji će biti podržani od strane Fondacije, a sve u cilju shvatanja i unapređenja koncepta društvene odgovornosti.\nŽelimo da ostvarimo dugoročan efekat tako što projekte podržavamo i pratimo tokom dužeg vremenskog perioda. Fondacija će se uvijek truditi da prepozna probleme u zajednici, pokrene ljude na akciju i svojim društveno odgovornim djelovanjem napravi razliku u društvu. Naši rukovodioci lično učestvuju u projektima Fondacije i prate njihov napredak, a naši zaposleni su pozvani da se uključe volonterskim radom, i ličnim primjerom doprinesu ciljevima fondacije.\nPredsjednik Upravnog odbora Telenor fondacije i generalni direktor Telenora Crna Gora


Dragan Marković Palma podsetio na tradiciju svinjokolja (VIDEO) | Info centrala\nNaslovna Istaknuto Dragan Marković Palma podsetio na tradiciju svinjokolja (VIDEO)\nDragan Markovic Palma podsetio je na tradiciju svinjokolja u Srbiji. Bez pršute, slanine, čvaraka, kobasica nezamisliva je zimska trpeza, posebno u selima.\n„Želeo sam da podsetim na neko vreme kada sam sve sam radio sa svojom suprugom u vreme kada je svinjokolj. Asistenti su mu bili supruga Snežana, snaje Marina i Snežana, dok su sinovi bili na poslu, a unuci u školi. Evo kako to izgleda na našoj farmi“ objasnio je Marković na društvenim mrežama i postavio snimak iz svog domaćinstva.\nDim iz kazana, miris čvaraka, tek napravljene kobasice i švargle čest je prizor u mnogim domaćinstvima krajem novembra i početkom decembra. Zimska trepeza teško bi se mogla zamisliti bez domaćih mesnih prerađevina čija je priprema u našim krajevima tradicija.\nBez obzira na modernizaciju društva i sve obimniju i bogatiju ponudu mesne industrije svinjokolj je za većinu žitelja seoskih sredina obavezan.\nPrethodni tekstSEOS za subotu najavljuje blokadu od 14 sati\nSledeći tekstMUP objavio broj telefona za prijavu blokada puteva i nasilja tokom protesta


Bioskop ponovo radi: Prikazuje se prvi '3D' film | Trebinje Live\nBioskop ponovo radi: Prikazuje se prvi '3D' film\nCentar za informisanje i kulturu Trebinje je za narednu sedmicu predvidio da se prvi put u trebinjskom bioskopu prikaže film u trodimenzionalnom /"3D"/ formatu, i to ostvarenja "Carstvo Velikog Oza" u trajanju od 130 minuta.\n"Carstvo Velikog Oza", reditelja Sama Raimija, je američki film avantutističkog žanra snimljen u trodimenzionalnom formatu po knjizi "Čarobnjak iz Oza", autora Franka Bauma. Film je, prema ocjenama mnogih, među 10 najboljih svih vremena.\nProjekcija filma "Carstvo Velikog Oza" u kino dvorani trebinjskog Doma kulture planirana je za 1. i 2. april u dva termina-u 17.00 i u 20.00 časova.


Izetbegović odbacuje Palmerove prijedloge, a oporba ga optužuje da je nepodoban - Novi list\n27. listopad 2021 20:50\nIzetbegović je na adrese čelnika šest stranaka koje smatra potencijalnim saveznicima uputio pismo uz ocjenu da im se valja zajednički suprostaviti prijedlozima koji, po njegovu sudu, idu samo na ruku zahtjevima HDZ BiH\nEvo što se sva planira za Dane bosanskohercegovačke kulture u Rijeci i okolici\nNije pojasnila što joj je Palmer na to odgovorio no dodala je kako se u razgovor umiješala Vlora Citaku koja je tada bila veleposlanica Kosova u Washingtonu. “Svjedočeći eskalaciji neslaganja s Palmerom, u njegovu odbranu – nervozno me je pitala zašto se miješam u dogovor koji trebaju postići Kosovo i Srbija? Odgovorila sam joj da su katastrofalne implikacije takvog dogovora po Bosnu i Hercegovinu neupitne, ali i za čitav Balkan”, tvrdi sada Ćudić.\nSada Čudić apelira da se od Palmera prije bilo kakvih razgovara o izmjenama izbornog zakona traži jasno očitovanje kakve izmjene želi ishoditi jer smatra kako on ne kani vršiti nikakav pritisak na “najdestruktivnije snage” u BiH nego ih kani učiniti glavnim sugovornicima.\n“Američka administracija bi se morala ograditi od Palmera čiji je angažman, kako sada to i dokumenta dokazuju, duboko kompromitiran”, zaključila je Čudić.


You have reached the cached page for https://www.blic.rs/aleksandra-mladenovic\nAleksandra Mladenović - Blic Online\n"Nisam provela ceo dan na poslu da bi me ti OPLJAČKAO": Devojka uhvatila momka koji joj je oteo telefon, ali on nije znao se zamerio pogrešnoj osobi, a onda je nastao HAOS\nŠest ključnih pitanja o vakcini protiv korone: Šta nas NAJVIŠE BRINE?\nSnimak pluća pacijenta obolelog od KORONE otkriva koliko je opasna: Imao je jedan zdravstveni problem pre nego što se zarazio\n(VIDEO) SRPSKA GLUMICA KOPA PO KONTEJNERIMA Komšije je uhvatile na delu, ona se PRAVDALA: "Evo tražim..."\nPevačica Aleksandra Mladenović otkrila je pojedine detalje iz svog života o kojima do sada nije govorila.\nBEZOBRAZNIJI PENAL NISTE VIDELI! Zbog Hrvata bruji planeta: Kleknuo da veže pertlu, a onda RAZBESNEO CEO STADION\nAleksandra Mladenović na estradi je pet godina, a za to vreme postala je jedna od najtraženijih pevačica, te je zarađeni novac odlučila da uloži u nekretnine.\nMihajlo Šaulić, sin pokojnog pevača Šabana Šaulića, želi da se oženi pevačicom Aleksandrom Mladenović, pišu domaći mediji.\nTalentovana Aleksandra Mladenović zabavljala je nedavno beogradsku publiku, nakon duže pauze zbog pandemije korona virusa, a tom prilikom nam je ispričala niz detalja iz života, te otkrila planove.\nSpekuliše se da su pevačica Aleksandra Mladenović i sin Šabana Šaulića Mihajlo u vezi, a sada je ona progovorila na tu temu.\nAleksandra Mladenović i Mihajlo Šaulić, sin pokojnog pevača Šabana Šaulića, zajedno su već mesec dana.\nSvi punoletni građani Srbije imaju pravo na jednokratnu pomoć od države u iznosu od sto evra zbog pandemije korona virusa i vanrednog stanja. Poznate ličnosti su otkrile šta će uraditi sa novcem koji dobiju ovim putem.\nPevačica Aleksandra Mladenović pokrenula je veliki broj komentara današnjom objavom na Instagramu, a ponovo je zaigrala na kartu provokacije.\nPUNA TRPEZA SPECIJALITETA Aleksandra Mladenović u kuhunji kao profesionalac,poći će vam voda na usta: "Blago mom budućem mužu"\nMlada pevačica Aleksandra Mladenović može da se pohvali da je pravi ekspert kada je tradicionalna srpska kuhinja u pitanju, ali otkriva da je za nju poziv pevačice dosta teži od poziva kuvarice.\nESTRADU DRMA SKANDAL u čijem je centru FATALNA OLGA: Njen 40 GODINA STARIJI SUPRUG je umro, a 2 meseca kasnije pojavilo se NJENO TAJNO DETE\nIZJALOVIO SE PLAN ZA PENZIJU: Suzana Mančić otvorila dušu!\nViki došla na SVADBU da peva, a dali joj da GULI PAPRIKE!\nSloba KONAČNO PRIZNAO da ju je ODVEO U KREVET posle Zadruge!\nSvi u čudu: Evo ZBOG ČEGA je Saša Kovačević PREKINUO INTERVJU!\nPODIGLA JOJ NOGU pred svima i rekla da je kao KOZJA: Katarina Živković u šoku!\nDr Janković uoči sutrašnje SEDNICE KRIZOG ŠTABA otkriva o kojoj meri će se prvenstveno raspravljati


Evropskim zvaničnicima neprihvatljiva nova razgraničenja na Balkanu | N1 BA\nEvropskim zvaničnicima neprihvatljiva nova razgraničenja\n31.08.2018. |19:06 |\nOdnosi Beograda i Prištine nametnuli su se kao ključna tema neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova, kako Evropske unije, tako i regije koji se održava u Beču. Dio čelnika Unije je zabrinut da bi i najmanji pogrešan potez u pregovorima između Vučića i Thaci mogao otvoriti Pandorinu kutiju - crtanje novih granica na Balkanu.\nSve oči uprte su u predstojeći septembarski susret Aleksandra Vučića i Hashima Thacija. Da li će biti historijskog dogovora? Kako će se on odraziti na ostatak Balkana? Ključne su teme i na susretu ministara diplomatije.\n"Srbija je posvećena tome da dođe do kompromisa između Beograda i Prištine smatramo da bi to bilo u najboljem interesu i srpskog i albanskog naroda i smatramo da bi to doprinelo stabilnosti čitavog regiona. To bi značio i otvoren put u smislu integracija i članstva u EU", rekao je Ivica Dačić, ministar vanjskih poslova Srbije.\nStoga i napori povjerenice za vanjsku politiku i sigurnost, Federice Mogherini - koja posreduje razgovore na relaciji Beograd - Priština. Iako nije htjela iznosti stavove ministara izrečene, kako kaže, iza zatvorenih vrata - primijetila je ogromnu podršku za dijalog koji vode Vučić i Tači. Prepreke su i dalje tu, kaže Mogherini i nastavlja:\n"Ali cijenimo posvećenost i odlučnost i mogućnost da se konačno riješi jedno od, ako ne i najkomplikovanije i bolno pitanje, prepuno mogućih posljedica za sam region, da riješimo tenzije koje imamo još u Evropi, i to samo 20 godina nakon konflikata. Sljedeće sedmice nastavljamo dijalog s Tačijem i Vučićem", istaknula je Mogherini.\nEvropa će podržati svako rješenje koje bude odgovaralo objema stranama, no jednako napominju da se historija Unije bazira na prevazilaženju i sprječavanju svake ideje o etnički potpuno čistim teritorijama.\n"Sada je pravi momenat da se postigne dogovor. Jasno je da bilo kakav sporazum mora da doprinese miru i stabilnosti u regionu Zapadnog Balkana", naglasio je Johannes Hahn, komesar za proširenje Evropske unije.\nNo, uz optimizam i pozitivne poruke dijela visokih evropskih funkcionera, bar kada je riječ o rješenju "kosovskog problema" - čuli su se i sljedeći stavovi:\n"Smatramo da priča o razmjeni teritorija između Srbije i Kosova neće uroditi željenim plodom. Nego će otvoriti stare rane među ljudima i zbog toga smo vrlo skeptični", kazao je Heiko Maas, njemački ministar vanjskih poslova.\n"Moramo biti vrlo oprezni da ne bismo stvorili nove probleme. Pregovori, dobro je da Vučić i Thaci razgovaraju međusobno, ali razmjena teritorija ne mogu reći konkretno mišljenje, no moguće je da bi moglo biti riskantno ukoliko ne bi bilo dobro pripremljeno", naglasio je Timo Soini, finski ministar vanjskih poslova.\nUporedo s kosovskim pitanjem, kao primjer napretka unutar evropskih krugova spominju se pozitivni pomaci u makedonsko-grčkom sporu.\n"Jedina moguća, odgovarajuća vizija stabilnosti Balkana je ona evropska. Mi smo skoro pri kraju rješavanja svih bilaterealnih pitanja. Posljednji u nizu je onaj oko imena, s Grčkom. Odlučni smo da to završimo. Cijelu generaciju smo izgubili čekajući", rekao je Nikola Dimitrov, makedonski ministar vanjskih poslova.\nBelgijski ministar diplomatije izrazio je nadu u dogovor između Srbije i Kosova, što bi nakon Makedonije i Grčke značilo da Balkan zaista ide naprijed.\nrazgraničenje balkan Evropska unija Kosovo Srbija\nKako će izgledati procedura ukoliko želite putovati u EU 17.10.2019.\nNe mogu da shvatim, granica ni jedna se nije prometnica bez rata, ili ga izgleda spremaju, a klovn Vučić pokreće cirkus


Pogledajte listu 10 najstrašnijih "rupa bez dna" - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tPogledajte listu 10 najstrašnijih „rupa bez dna“ – VIDEO\nPogledajte listu 10 najstrašnijih „rupa bez dna“ – VIDEO\nDžinovske rupe u Sibiru koje su se nedavno otvorile donele su naučnicima novu zagonetku, a širom planete pokrenule opet pitanje o dolasku „kraja sveta“. Pogledajte listu 10 najstrašnijih „rupa bez dna“.\nMisteriozne rupe počele su nedavno da se otvaraju u Sibiru. Prva je široka između 50 i 100 metara, a na dnu se nalazi jezero. Nakon nekoliko dana otvorio se još jedan krater. Rupa na sibirskom poluostrvu Jamal, što u prevodu znači „kraj sveta“, udaljena je nekoliko kilometara od prve, a široka je nešto više od 15 metara.\nIstraživač Andrej Plehanovkoji je među prvima došao da tog kratera rekao je da je misteriozna rupa koja se otvorila u sibirskom regionu bogatom gasom nastala zbognagomilanog pritiska ispod zemlje usled porasta temperature. Plehanov je obišao džinovski krater i tom prilikom ocenio da je on uglavnom sačinjen od leda, oko 80 odsto.\nSve tri rupe nastale su usled eksplozije koju je stvorila neka sila u unutrašnjosti zemlje. Teorije o njihovom nastanku su različite. Pojedini naučnici tvrde da su one posledica globalnog zagrevanja, topljenja leda, gasne industrije, pada meteora ili čak rakete, a ima i onih koji kažu da su za njih krivi „vanzemaljci“ ili da su one početak „kraja sveta“.\nPojedini meštani tog dela Sibira, iako se za rupe proučulo tek sad, tvrde da su one tu već neko vreme, a naučnici su potvrdili da je vegetacija oko njih stara nekoliko godina. Druga rupa na poluostrvu Jamal je navodno lokalno stanovništvo videlo prvi put u septembru 2013. godine. Neki kažu da se dogodila ekplozija u zemlji, a pojedini tvrde da suvideli kako je baš tu nešto palo sa neba.\nPoslužila je i za eksperiment zahvaljujući kome možemo da čujemo kako Zemlja „diše“.\nLote Geven, holandska umetnica, spustila je uređaje za snimanje zvuka u bušotinu duboku devet kilometara. Tokom snimanja „disanja“ planete Zemlje imala je pomoć mnogobrojnih seizmologa, geofizičara i inženjera… Ona je zvuk uporedila sa grmljavinom u daljini ili otkucajima srca.\nIstorija ove jame okovana je misterijom. Tu su boravili lovci na artefakte, pre nego što se uopšte pročulo za nju, a otkriveni su i mnogobrojni predmeti. Pronađene su strele i drugi predmeti koji potiču oko 4.000 godina pre nove ere. U tom ambisu skrivali su se i kaubojikoji su putovali na Zapad. Mnogo predmeta iz te ogromne jame je uništeno kada su amonijakom zaprašivali slepe miševe.\nJoš jedna misterija Bahama – crna rupa na ostrvu Andros. Iako se nalazi u blizini prethodne dve rupe ona nema divnu tirkiznu boju. Nije crna, ali je tamno ljubičasta zato što na 18 metara dubine ima sloj bakterija koje joj daju takvu boju. Ni samo ostrvo nije baš gostoljubivo. Naučnici i ronioci koji su išli do ove rupe rekli su da ih je to istraživanje podsetilo na „plivanje kroz boje“, a ljubičasti sloj u rupi izgleda kao žele. Takvi slojevi mogu biti izuzetno toksični i sadrže opasne bakterije.\nPećina Son Dung u Vijetnamu je najveća pećina na svetu. Ulaz u pećinu je otkrio lokalacHo Kan 1991. godine, ali je prvi put njena unutrašnjost bila istražena 2009. godine. Otkrili su je britanski naučnici. Kada su shvatili da je jedan deo pećine dug pet kilometara, širok150 metara i visok 200, shvatili su da je reč o najvećoj pećini na svetu.\nZbog događaja iz prethodnih meseci Rusija odlučila da pojača naoružavanje mornarice\nDžihadisti pogubili novinara


Blažo Đukanović, sin predsjednika države Mila Đukanovića, izuzetno je uspješan u svom novom biznisu informacionih tehnologija i posjeduje nevjerovatne „poslovne sposobnosti”. To pokazuje...\nOrganizacije koje štite ženska prava tvrde da se u Crnoj Gori nedosljedno primjenjuje zakon u slučajevima nasilja u porodici, kad su nasilnici uniformisana lica. Policajce, koji tuku žene, štite...\nNekoliko nekadašnjih radnica danilovgradske kompanije „Crnagoracoop“ AD, koja je dijelom u državnom vlasništvu, ostalo je bez 12 plata koje su ih sledovale po Zakonu o radu, nakon što su otišle na...\nIako je Kotoranka Senka Kraljević još 2003. godine Osnovnom državnom tužilaštvu (ODT) u Kotoru predala krivičnu prijavu zbog navodnog falsifikovanja njene izjave u ostavinskom postupku, do danas te...\nŽenama je mnogo teže pokrenuti biznis nego muškarcima, iz razloga što u svom vlasništvu imaju samo četiri odsto ukupne imovine, pa im je veoma teško zadobiti kreditnu podršku od komercijalnih...\nPopularizovani su sajtovi lupa.co.me i ticeme.se na kojima žene mogu naći sekciju “Prijavi problem”, gdje se anonimno mogu prijaviti problemi u ostvarivanju prava garantovanih Ustavom. Fokus je na ženskoj populaciji jer je prepoznata ranjivost njihove pozicije i...\nNadležni u Centru za socijalni rad Crne Gore (CSRCG) koriste nedorečenosti u Zakonu o socijalnoj i dječjoj zaštiti na štetu porodilja sa novorođenim blizancima i trojkama. To je zaključak istraživanja, koje je sprovela Mreža za istraživanje organizovanog...


Brojni razlozi za formiranje tijela za praćenje izbornog zakonodavstva\nNalazite se ovdje:Početna»Izbori»Brojni razlozi za formiranje tijela za praćenje izbornog zakonodavstva\nIzbori, Parlament, Saopštenja za medije 30/06/2014\nVećinska politička podrška koja postoji za ozbiljniju kontrolu izbornog procesa u Crnoj Gori obavezuje na konkretnu akciju i bi morala što prije da se konkretizuje u Skupštini Crne Gore kroz formiranje posebnog tijela za praćenje spovođenja izbornog zakonodavstva koje bi se bavilo svim aspektima izbornog procesa, a naročito onih djelova koji su posebno osjetljivi na korupciju.\nTo u prvom redu uključuje Zakon o izboru odbornika i poslanika, ali isto tako i vrlo pažljivo praćenje relevatne zakonske regulative koja reguliše finansiranje političkih partija uoči i nakon izbornog procesa.\nInicijativa koja je na skupštinskom odbori za politički sistem dobila zeleno svijetlo i gdje je DPS očekivano ostao u manjini, trebala bi da bude razmatrana na plenumu čiji je nastavak zakazan za 3. jul.\nOpravdanja i razloga za formiranje jednog ovakvog tijela ima i napretek, a posljednji slučajevi gdje su prijave izbornih nepravilsnoti “u paketima” odbacivane bez provjere od strane nadležnih institucija, pokazuju da je Skupština Crne Gore možda jedna od posljednih adresa na kojima se može braniti zakonitost izbora i pokušati doći do rješenja za fer i transparentan izborni proces. Pored toga, činjenica da brojne institucije i dalje kriju podatke o trošenju državnog novca je dodatan razlog za većom kontrolom u ovoj oblasti.\nMANS je do sada na nizu konkretnih primjera ponudio brojne dokaze koji pokazuju kako se sredstva iz državnih fondova zloupotrebljavaju u izborne svrhe, te kako se kroz korišćenje različitih nezakonitih mehanizama pokušava ostvariti uticaj na birače. Istraživanje izborne\nkorupcije i samo praćenje izbornog dana je pored brojnih prijava nepravilnosti rezultiralo i sa desetinama krivičnih prijava kako protiv izvršioca, tako i protiv nalogodavaca koje je MANS podnio tužilaštvu.\nNažalost, osim djelimično procesuiranog slučaja zloupotrebe socijalne pomoći u Pljevljima, crnogorsko tužilaštvo nije uspjelo da se značajnije otkloni od partijske direktive i napravi konkretne korake u borbi protiv političke korupcije. Slična je situacija i sa ostalim državnim institucijama zaduženim za sprovođenje i kontrolu izbornog procesa – opštinskom izbornom komisijom, Državnom izbornom komisijom i Ustavnim sudom.\nPored toga, dosadašnja kontrola od strane nadležnog skupštinskog odbora je bila u potpunosti neadekvatna, i u svakom smislu nedovoljna kada su uzme u obzir obim i ozbiljnost izborne korupcije u Crnoj Gori. Iznad svega ta kontrola nije dala niti jedan konkretan rezultat kada je u pitanju borba protiv ove pojave i buduće skupštinsko tijelo će morati biti puno bolje organizovano.\nU tom smislu smatramo da Skupština Crne Gore mora preuzeti kontrolnu ulogu koja joj pripada i ne smije dozvoliti da bude nijemi posmatrač ključnih procesa, a naročito ne izbornih procesa.\nOno što je posebno važno jeste da se izgradnja povjerenja u izborni proces i dalje Crnoj Gori nameće kao jedan od državnih prioriteta i u tom smislu su nedvosmislene poruke koje dolaze iz Brisela da se sve sumnje u regularnosti izbora moraju istražiti, ali i da se mora pojačati adekvatna borba protiv korupcije u svim oblastima.\nNažalost, proces EU integracija će uveliko trpjeti ukoliko vladajuća DPS nastavi da se ponaša suprotno, ne samo zakonima i propisima Crne Gore, već i u odnosu na ono što su izvorne evropske vrijednosti i principi kada su demokratski izborni procesi u pitanju.\nAfera “Snimak” i neregularnosti otkrivene na lokalnim izborima će nastaviti da postoje kao veoma teška hipoteka nad Crnom Gorom, sve do momenta do svaki pojedinačni slučaj ne bude do kraja procesuirana a u zakonodavstvu i praksi ne budu stvorene predpostavke da se izbori postanu demokratski i fer.\nZato još jednom apelujemo na Skupštinu Crne Gore da u što skorijem roku formira pomenuto tijelo kako bi se proces ozdravljenja izbornog procesa i vraćanja povjerenja javnosti pokrenuo što prije.\nDemokratska partija socijalista DPS EU Evropska Unija Izbori Izborna korupcija Odbor za politički sistem Skupština Crne Gore Zakon o izboru odbornika i poslanika\nPredhodni članakIz mraka izronili pomagači u fabrikovanju bolesne afere\nSlijedeći članak Nove krivične prijave zbog izborne korupcije


Poražavajuće: 19% mladih u ovoj susednoj zemlji nije pročitalo NIJEDNU knjigu!\nBeta 30. avgusta 2018. 10:20\nKoalicija za REKOM pozvala je danas nadležne organe Srbije da utvrde tačnost informacije o postojanju masovne grobnice u selu Medevce, na 30 metara od puta Leskovac – Priština.\nMesto za koje postoji sumnja da je masovna grobnica je na kilometar i po od administrativnog prelaza Mutivode, u kopnenoj zoni bezbednosti prema Kosovu i na oko 300 metara udaljenosti od jedinica Kfora.\n„Prema primljenim informacijama, sa porukom da je reč ‘o doprinosu rešavanju sudbine nestalih’, na toj lokaciji, u toku izgradnje objekta za potrebe policije, u septembru 2001. godine, vojnim rovokopačem su iskopana i polomljena četiri tela koja su bila zakopana na neobeleženom mestu pored puta Leskovac – Priština“, navodi se u saopštenju povodom Medjunarodnog dana nestalih.\nU saopštenju se navodi da je na jednoj polomljenoj nozi ostala bela patika marke „najk“, da su nadjene dečje crvene čizmice, farmerke, gumene rukavice i komad meke tkanine.\n„Policija koja je bila smeštena u kontejnerima u pravcu jedne stare kuće u blizini puta je prekinula dalje iskopavanje. Jedan policajac je rovokopačem zatrpao delove tela i nadjene stvari i poravnao zemlju. U roku od 40 minuta, crnim ‘mercedesom’, na lokaciju masovne grobnice stigao je general Vladimir Lazarević i sa njim Stojan Konjikovac, načelnik Štaba 549. motorizovane brigade, a za njima dva džipa sa vojnicima u crnim uniformama i ‘martinkama'“, navodi se u saopštenju za javnost.\nOtvorena prva banka reproduktivnih ćelija u Višegradskoj\nMUP Beograda: Uhapšen zbog posedovanja droge i oružja\nAlfa BK: Međunarodna konferencija-jezik, književnost i igra\nDruštvo sudija Srbije: Verbalni napadi na sudije dodatno urušavaju poverenje u…\nVanredna situaciju u delovima Čačka, Lučana, i u Boljevcu\nBG: Sudar kod pumpe „Zmaj“, gužva u smeru ka gradu


Ljekari upozoravaju na pogoršanje situacije /VIDEO/ - NTV Arena\nLjekari upozoravaju na pogoršanje situacije /VIDEO/\nU protekla 24 sata u Bosni i Hercegovini su registrovana 852 nova slučaja zaraze koronavirusom. Od tog broja, u Federaciji BiH je još 420 osoba pozitivno na SARS-CoV-2, u Republici Srpskoj 396, a u Brčko distriktu 36. Tokom protekla 24 sata prijavljeno je 26 smrtnih ishoda – 13 u Federaciji BiH, 11 u Republici Srpskoj i dva u Brčko distriktu. U Srbiji ljekari upozoravaju na pogoršanje situacije.\nPrema mjestu prebivališta, od 396 nvoozaraženih osoba u RS- 119 je iz Banjaluke, 40 iz Bijeljine. U Republici Srpskoj je posredstvom Instituta za javno zdravstvo isporučeno 2.878 vakcina protiv virusa korona, od čega se 995 odnosi na vakcinaciju prvom, a 1.879 drugom dozom. U Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla došlo je do značajnog povećanja priliva pacijenata pozitivnih na Covid 19.\nU Klinici za dječije bolesti pozitivno je dvoje djece i dvije majke, a trogodišnje dijete nalazi se u teškom stanju. U Srbiji ljekari upozoravaju na pogoršanje situacije, u bolnicama se trenutno nalazi više od 5.000 pacijenata.\nSrbija je u svoj protokol liječenja oboljelih od korone uvela biološku terapiju za umjereno teške i veoma teške pacijente koji se nalaze na poluintenzivnoj i intenzivnoj njezi. Terapija se primjenuje u slučaju progresije nalaza na plućima.\nKao i u drugim segmentima tako u BiH nema jedinstven stav u pristupu liječenja pacijenata koji obole od virusa korona. Još nije uveden standard liječenja kovid pacijenata.\nU Hrvatskoj su u posljednja 24 časa zabilježena 1.373 slučaja zaraze virusom korona, a preminulo je 15 lica starije i srednje životne dobi, podaci su Nacionalnog štaba civilne zaštite. U Sloveniji je u zadnja 24 sata potvrđeno malo više od hiljadu novih zaraza koronavirusom, uz zabrinjavajući podatak o još deset umrlih, jednako kao i dan ranije, što je najveći broj smrtnih slučajeva dnevno koji se bilježi od kraja aprila, a nove projekcije govore o vrhu četvrtog talasa početkom novembra.\nTags: bih, koronavirus, region, rs, srbija, zemlja\nDodik: Komšić govorio bez saglasnosti, Guteres umiješan u raspad BiH /VIDEO/


ZAŠTITA OD TRGOVINE LJUDIMA U DOBA KORONE\nPoštovanje ljudskih prava i pandemija koronavirusa\nIako smo na samom početku krize koja je otpočela izbijanjem pandemije koronavirusa imali samo usputna saznanja o tome šta je koronavirus, danas teško da postoji neko kome se život nije makar za nijansu promenio zbog posledica koje je donela pandemija.\nSasvim je sigurno da je pandemija koronavirusa pre svega zdravstvena kriza, koja stavlja na teške testove zdravstvene sisteme širom sveta. Ipak, ovaj virus i njegovo širenje stavljaju na test i druge aspekte naših života, od načina na koji provodimo slobodno vreme, preko radnih odnosa, pa sve do posledica po socijalni položaj onih koje koronavirus i mere za njegovo suzbijanje najviše pogađaju.\nZbog ozbiljnih posledica koje koronavirus može imati na ostvarivanje tvojih prava, pripremili smo ovu brošuru sa osnovnim informacijama o tome koja ljudska prava imate, kako vaša ljudska prava mogu biti ugrožena tokom trajanja pandemije koronavirusa, i na koji način možete da ih štitite.\nPre svega, da razjasnimo šta su to ljudska prava\nSasvim smo sigurni da ste do sada nebrojeno puta čuli da neko pominje „ljudska prava“. O ljudskim pravima se piše, čita, snimaju se filmovi, pišu pesme, vode žustre rasprave, mnogo toga se može reći o ljudskim pravima. Ipak, ono što je najvažnije jeste da ljudska prava pripadaju svima podjednako i da ih svi imaju samom činjenicom da su rođeni.\nOvo znači da su ljudska prava garantovana različitim dokumentima, od našeg Ustava, koji je najvažniji i najviši pravni akt u zemlji, pa preko čitavog niza međunarodnih ugovora koje je Srbija potpisala i prihvatila i koji su sastavni deo našeg pravnog poretka.\nČinjenica da su ljudska prava garantovana svima i da svima pripadaju, znači i da je neko dužan da ih sprovodi, odnosno da ih štiti. To je najčešće sama država. Zato su ljudska prava i brana samovolji države u odnosu na pojedinca ili neku grupu pojedinaca.\nTako nam se, primera radi, garantuju prava da ne budemo podvrgnuti prebijanju od strane policijskih službenika, da imamo pravo da glasamo, izađemo na protest, da imamo pravo na slobodu štampe, ali i da imamo pravo na zdravlje, rad, pravične uslove rada i brojna druga ljudska prava.\nSvaka od ovih obaveza – da se poštuju, štite i ispunjavaju obaveze o ljudskim pravima − podrazumeva čitav niz koraka i mera koje je država dužna da preduzme radi zaštite svojih građana i građanki ili drugih lica koja se nalaze pod njenom nadležnošću.\nOnda kada države propuštaju da preduzmu mere i korake za ostvarivanje ljudskih prava, korona kriza, zbog posledica koje proizvodi, preti da produbi marginalizaciju onih koji su već marginalizovani i da ih dodatno učini ranjivijima za različite povrede prava, pa i za trgovinu ljudima.\nPrimeri za to su brojni – od uticaja koje kriza izazvana pandemijom koronavirusa ima na radna prava i uslove rada, preko povećane izloženosti radnika i radnica širenju virusa i drugim nezdravim i teškim uslovima rada, smanjenih davanja za javne službe (osim onih koje su namenjenje zdravstvenom sektoru), pa sve do povećanog porodičnog nasilja, izolacije koja sprečava ili otežava identifikaciju žrtava trgovine ljudima, socijalne distance koja pojačava probleme mentalnog zdravlja i onemogućava pristup formalnoj i neformalnoj mreži pravne, psihološke i druge vrste podrške, većeg broja pojedinaca koji će biti ekonomski ugroženi i dodatno podložni trgovini ljudima i upadanju u „dužničko ropstvo“.\nSvako može postati žrtva trgovine ljudima. Trgovina ljudima nije nekakva daleka stvar koja se dešava ko zna kome\nPošto trgovina ljudima nije nekakva daleka stvar koja se dešava ko zna kome, u nastavku ove brošure, koja ti može služiti i kao podsetnik za ostvarivanje prava, istaći ćemo neke od ključnih stvari koje su značajne za:\n• Prevenciju trgovine ljudima,\n• Zaštitu žrtava trgovine ljudima.\nTrgovina ljudima podrazumeva prodaju i kupovinu, tj. držanje neke osobe u cilju njene eksploatacije, kao i sve druge radnje koje mogu biti deo tog procesa (npr. prevoz, skrivanje, čuvanje i sl.). Do eksploatacije uvek dolazi i ona se održava upotrebom sile, pretnje, dovođenjem u zabludu, prevarom, zloupotrebom ovlašćenja i/ili zloupotrebom teškog položaja, ili na neki drugi način.\nKoja ljudska prava vas štite da ne postanete žrtva trgovine ljudima\nSiromaštvo, ekonomska nejednakost, izloženost nasilju i ranjivost pojedinih društenih kategorija, neki su od ključnih faktora koji utiču na pojavu prinudnog rada i drugih oblika trgovine ljudima, kako u Srbiji tako i globalno. Procene su da čak 38% svetske radne snage radi u sektorima koji su posebno pogođeni korona krizom – od uslužnih i prerađivačkih delatnosti, preko ugostiteljstva, hotelijerstva i drugih.\nZbog toga je posebno važno podsetiti se koja nam to prava pripadaju i na koji način ih možemo ostvariti, kako bismo se zaštitili i bili manje podložni trgovini ljudima u cilju radne eksploatacije, ali i ostalim oblicima trgovine ljudima.\nPravo na rad, naknadu za nezaposlenost i podršku Nacionalne službe za zapošljavanje\nPrema našem Ustavu, svako ima pravo na rad i na slobodan izbor zanimanja.\nMogućnost da se zaposli ima svako od navršene petnaeste godine života, s tim što oni koji su maloletni zaposleni imaju posebnu zaštitu – ne mogu da rade prekovremeno (preko 40 sati nedeljno), niti da rade poslove koji podrazumevaju težak fizički rad (npr. rad na sakupljanju opasnog otpada, rad na građevini), ili one poslove koji mogu da negativno utiču na njihov razvoj (npr. rad u kockarnici ili kladionici).\nNaši zakoni predviđaju i posebnu zaštitu za trudnice i dojilje.\nIako postoje različiti oblici radnog angažovanja, najčešći i najpoželjniji – onaj koji se odnosi na rad na neodređeno vreme, sve je češće nedostižan. Ipak, važno je podsetiti se da poslodavci imaju jasno uspostavljene obaveze prema tebi dok si radno angažovan/a.\nImaš pravo na naknadu zarade (platu), kao i na dnevni, nedeljni i godišnji odmor, zaštitu i bezbednost na radu, i to da te poslodavac „prijavi“, odnosno da dobijaš celokupnu platu na račun, a da ti se obračunavaju porezi i doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje (koje plaća poslodavac).\nU VREME KORONA KRIZE, POSEBNO JE VAŽNO ZNATI:\nZbog krize koja je prouzrokovana koronavirusom, mnogi poslodavci prijavili su se za državne programe pomoći, gde im država isplaćuje „minimalac“ po svakom zaposlenom radniku.\nPoslodavci nemaju pravo da ti traže povraćaj novca ukoliko su ti 30.000 dinara državne pomoći „minimalca“ uplatili kao deo pune plate. Ukoliko se to dogodi, pokušaj da objasniš poslodavcu da nema pravo da to uradi, a ako to ne uspe – obrati se Inspektoratu za rad.\nIsto tako, u uslovima kada zdravstvena kriza preti čitavom čovečanstvu, a virus se lako prenosi među ljudima, posebno je važno da tvoj poslodavac preduzme čitav niz mera za sprečavanje širenja zaraze (obezbeđivanje maski, rukavica, vizira, sredstava za dezinfekciju i druge opreme) i čuvanje zdravlja.\nRad od kuće je posebno regulisan, poslodavac tokom trajanja pandemije koronavirusa nema pravo da ti umanjuje platu zbog toga što te je poslao na rad od kuće.\nUkoliko niste drugačije dogovorili, tvoje radno vreme je i dalje osam sati dnevno, koliko god to čudno delovalo mnogima.\nDosadašnja praksa je pokazala da su oni koji su angažovani na sezonskim poslovima posebno u riziku da postanu žrtve prinudnog rada ili radne eksploatacije. U slučaju da radiš na takvim poslovima, tvoja prava štiti Zakon o pojednostavljenom radnom angažovanju na\nsezonskim poslovima u određenim delatnostima.\nOvim zakonom propisano je da se angažovanje na sezonskim poslovima ne smatra radnim angažovanjem, ali to ne znači da nemate pravo na naknadu zarade ili na druge važne aspekte koji se tiču vaše bezbednosti na radu, odmora i drugih pitanja. Pored toga, važno je znati da ovim propisom samo pojedini poslovi koji se obavljaju sezonski mogu imati ovaj „tretman“. To su poslovi koji se tiču poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, i to oni poslovi koji se obavljaju u određenom periodu u toku godine, kao što su setva, sadnja, žetva i ostali.\nOni koji su angažovani na sezonskim poslovima imaju pravo da budu upoznati sa: poslovima koje će obavljati, mestom rada, trajanjem radnog vremena, bezbednosnim uslovima i uslovima za zdravlje na radu, dnevnom i nedeljnom radnom vremenu, odmorima u toku dana i između radnih dana i nedelja, visinom naknade za rad i rokovima za njenu isplatu.\nPoslodavac je na vašu zaradu dužan da plati porez, kao i da vam uplati doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje, i doprinos za zdravstveno osiguranje (samo) za slučaj povrede na radu i profesionalne bolesti.\nZa razliku od redovnog radnog odnosa, poslodavac u ovom slučaju i osoba radno angažovana na sezonskim poslovima ne zaključuju ugovor o radu, već se samim stupanjem na rad smatra da je zaključen usmeni ugovor o radu!\nZbog zaštite vaših prava (da biste imali napismeno ono što ste se dogovorili sa poslodavcem), imate pravo da od njega tražite da vam izda potvrdu o uslovima rada koji važe u vašem odnosu, ali na to možete čekati do dva meseca.\nZbog toga je ovakva vrsta radnog angažovanja izuzetno rizična i lako može doći do povrede vaših prava ili u gorim slučajevima prinudnog rada ili radne eksploatacije.\nZato je najbolje da dobro proverite ko je poslodavackoji hoće da vas angažuje na sezonskim poslovima, kao i da imate spremne kontakte organizacija ili institucija koje bi mogle da zaštite vaša prava u slučaju potrebe.\nInače, u „redovnim prilikama“ u slučaju da izgubiš posao:\nImaš pravo na novčanu naknadu koju ostvaruješ kod Nacionalne službe za zapošljavanje.\nRok za prijavljivanje za ovu naknadu je 30 dana od prestanka radnog odnosa. Oni koji zakasne da se prijave na vreme, gube pravo na naknadu.\nNacionalna služba za zapošljavanje može da ti\npomogne i da pronađeš novi posao, a tvoj savetnik za zapošljavanje kom moraš redovno da se javljaš će te uputiti u sve detalje u vezi sa tim.\nPravo na zdravstvenu i socijalnu zaštitu\nSocijalna i zdravstvena zaštita takođe su garantovane građanima i građankama Srbije.\nIako ponekad deluje komplikovano, ostvarivanje i jednog i drugog prava ne bi trebalo da ti oduzme previše vremena i energije.\nPrema Ustavu i domaćim zakonima, svaka osoba ima garantovano pravo na zaštitu sopstvenog fizičkog i psihičkog zdravlja, a zdravstvena zaštita se ostvaruje na osnovu overene „zdravstvene knjižice“, odnosno kartice\nzdravstvenog osiguranja. Za neke preglede je potrebno uplatiti simboličnu novčanu participaciju.\n„Zdravstvene knjižice“ mogu se overiti po različitim osnovima, a najbolje je da ukoliko si u nedoumici, odeš do najbliže filijale Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, gde bi trebalo da dobiješ sve informacije.\nU slučaju da ne možeš da ostvariš pravo na zdravstveno osiguranje (iz bilo kog razloga), i dalje imaš pravo na zdravstvenu zaštitu, ali samo u hitnim slučajevima.\nHitni slučajevi podrazumevaju teža zdravstvena stanja gde nije moguće odlaganje pružanja zdravstvene usluge.\nU hitne intervencije za koje ti nije potrebna overena „zdravstvena knjižica“ spada i porođaj!\nSiromaštvo, kao jedan od uzroka koji utiču na povećanje rizika od trgovine ljudima, onemogućava ogroman broj ljudi da sebi i članovima svojih domaćinstava obezbede\nU takvim slučajevima poseta najbližem centru za socijalni rad prvi je korak za izlazak iz siromaštva.\nCentri za socijalni rad su institucije osnovane u svakom gradu i opštini kojima je posao da se bave pružanjem socijalne i druge zaštite onima koji su u potrebi za ovakvom zaštitom. Osnovna prava koja se mogu ostvariti u centrima su:\n• Pravo na jednokratnu novčanu pomoć koju možeš dobiti u slučaju da se iznenada nađeš u situaciji kada ti je potrebna novčana podrška zbog bolesti, smrti člana porodice, rođenja deteta ili iz bilo kog drugog razloga koji utiče na egzistenciju.\n• Često u slučaju da se zatekneš u izuzetno teškoj situaciji, kada je došlo do oštećenja kuće ili stana u kom živiš ili druge veće havarije, imaš pravo na interventnu jednokratnu pomoć. Raspitaj se u najbližem centru za socijalni rad koji su uslovi za ostvarivanje ovog prava.\n• U situacijama kada nemaš sredstava za zadovoljenje osnovnih životnih potreba, možeš podneti zahtev za novčanu socijalnu pomoć, koja je redovnije socijalno davanje od jednokratnih pomoći. Postupak za ostvarivanje ovog prava traje duže nego za jednokratnu pomoć, a pomoć se najčešće dobija devet meseci u toku godine.\nDokumentaciju za ostvarivanje prava na socijalnu pomoć za tebe i članove tvoje porodice može da prikupi centar za socijalni rad!\nKako da ostvarim sva ova prava?\nUkoliko misliš da ne možeš sam/a da ostvariš ova prava i da ti je potrebna pomoć, možeš potražiti besplatnu pravnu pomoć.\nPravo na besplatnu pravnu pomoć možeš da ostvariš u službi besplatne pravne pomoći koja je osnovana u tvom gradu ili opštini, kao i kod udruženja građana koja se bave pružanjem ove vrste pomoći. ASTRA pruža besplatnu pravnu podršku, i tu se možeš obratiti za proveru oglasa za posao i poslovnih ponuda, proveru agencija za zapošljavanje, analizu ugovora o radu i druga pitanja koja se tiču prevencije prinudnog rada odnosno trgovine ljudima u cilju radne eksploatacije.\nNajbolje je službi besplatne pravne pomoći podneti zahtev za odobravanje ovog prava, prema mestu gde stanuješ ili imaš boravište. Zahtev se može podneti i usmeno na zapisnik, a ukoliko imaš uslove, možeš ga podneti i mejlom. Ovaj postupak je besplatan, ne plaća se nikakva taksa.\nU slučaju da se radi o specifičnom pitanju za koje bi pre bila neophodna specijalizovana podrška udruženja koja se bave zaštitom ljudskim prava, možeš im se obratiti direktno.\nSvi oni koji su žrtve ili moguće žrtve prinudnog rada odnosno trgovine ljudima u cilju radne eksploatacije imaju...\nPravo da sve znaju u postupku i pravo da se o njima ništa ne zna\nPoložaj žrtve trgovine ljudima je takav da sa jedne strane ima pravo da bude informisana o svim pitanjima koja su važna za njen pravni status, postupke koji se vode protiv onih koji su izvršili krivično delo trgovine ljudima i koji su je radno ili na neki drugi način eksploatisali, ali i o programima podrške koji postoje − dok sa druge strane ima pravo na zaštitu privatnosti.\nTužilaštvo i tvoj zastupnik mogu tražiti da suđenje u kom učestvuješ bude zatvoreno za javnost, a tvoji lični podaci (ime, prezime, mesto prebivališta i drugi lični podaci) moraju biti zaštićeni.\nPravo na zaštitu i dobijanje statusa posebno osetljivog svedoka\nOvo znači da imaš pravo da tražiš da se u postupku koji se vodi protiv trgovca ljudima svedočiš bez susretanja sa njim, u posebnoj prostoriji ili preko video-linka, kao i da te sud štiti od uvreda ili bilo koje druge vrste napada.\nPravo na oporavak i refleksiju\nImaš pravo na određeno vreme za oporavak koje može da traje do tri meseca. Tokom ovog vremena možeš da počneš da se oporavljaš od stresa i traume, i da odlučiš da li želiš da sarađuješ sa policijom i tužilaštvom.\nOdluka o tome da li ćeš sarađivati sa policijom i\ntužilaštvom je samo tvoja i niko te ne može primorati da radiš išta što je protiv tvoje volje.\nU slučaju da nemaš gde da živiš ili da ti nije bezbedno da se vratiš kući, imaš pravo na smeštaj u skloništu za žrtve trgovine ljudima ili u alternativnom smeštaju koji ti se može obezbediti u ovakvim slučajevima.\nZa ostvarivanje prava na smeštaj, najbolje je da se raspitaš kod udruženja koja pružaju podršku žrtvama trgovine ljudima ili kod državnih institucija koje se bave zaštitom žrtava. Informacije o pravu na smeštaj trebalo bi da dobiješ na samom početku.\nPored toga, imaš i mogućnost da dobiješ i:\n• Pravnu podršku,\n• Psihološku pomoć,\n• Medicinsku pomoć,\nkoja ti mogu biti potrebne da prebrodiš posledice trgovine ljudima.\nU slučaju da ti je potrebna pomoć ili podrška vezano za neko od pitanja koja su pomenuta u ovoj brošuri, možeš da nas kontaktiraš. Naši kontakti su:\nASTRA SOS telefon i Tim za podršku žrtvama: 011 7850000, 0800 101 201,\nsos@astra.rs, www.astra.rs – svi pozivi su besplatni,\na telefon je dostupan 24 sata 7 dana u nedelji.\nPored toga, institucije kojima možeš da se obratiš u slučaju da ti je potrebna pomoć ili podrška zbog toga što si izložen ili izložena trgovini ljudima u cilju radne eksploatacije ili u riziku od trgovine ljudima ili prinudnog rada su:\n1. Centar za zaštitu žrtava trgovine ljudima:\n+381 63 610 590, centar@centarzztlj.rs,\n2. Ministarstvo unutrašnjih poslova:\n+381 11 247 10 19; +381 64 724 10 19;\nIzrada ove publikacije podržana je kao deo regionalnog projekta “Prevencija i borba protiv trgovine ljudima u zemljama Zapadnog Balkana”, koji je odobrilo\nMinistarstvo razvoja i ekonomske saradnje Savezne Republike Nemačke, a sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ).\nSadržaj ove publikacije predstavlja stav su autora/ke i nije nužno zvaničan stav Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju (GIZ).


Izmene i dopune Zakona o zaposlenima u AP i JLS\nosnov za jačanje rada uprave\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave Vlade Republike Srbije saopštilo je da je juče održan okrugli sto „Predstavljanje i diskusija o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave“, u okviru javne rasprave o pomenutom nacrtu.\nPomoćnica ministra državne uprave i lokalne samouprave i rukovodilac Sektora za upravljanje ljudskim resursima Ivana Savićević istakla je da se izmenama i dopunama zakona uvodi upravljanje ljudskim resursima zasnovano na kompetencijama, sa ciljem jačanja kapaciteta pokrajinske i lokalne uprave.\nOna je dodala da je Strategija reforme javne uprave prepoznala potrebu unapređenja kadrovskog planiranja i administrativnih kapaciteta uprave, kao nosioca promena i reformi.\nPrema njenim rečima, implementacija Okvira kompetencija u sve funkcije upravljanja ljudskim resursima je dugoročan proces koji mora biti podržan sa svih nivoa vlasti i rukovođenja i koji će biti fazno implementiran u normativni okvir.\nSavićević je podsetila na to da je Ministarstvo, uz podršku Saveta Evrope i Evropske unije i uz aktivno učešće predstavnika organa AP i JLS, prethodne dve godine pripremalo Nacrt zakona, te da je početak prve faze implementacije planiran za narednu godinu.\nOkrugli sto održan je u okviru XIII sastanka Mreže načelnika uprava gradova, opština i gradskih opština, koji je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave organizovalo u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština, a uz podršku Vlade Švajcarske Konfederacije.


Foto: N.N. | NATO i EU jačaju saradnju: BiH će imati koristi od "Strateškog kompasa"\nDejan Šajinović 08.03.2021 07:34\nBRISEL - Evropski lideri su na posljednjem evropskom samitu krajem prošlog mjeseca, uz prisustvo Jensa Stoltenberga, generalnog sekretara NATO-a, donijeli zaključak koji će imati dalekosežne posljedice, ne samo za EU, nego i za zapadni Balkan i BiH.\nNaime, lideri su odlučili da će EU pojačati saradnju s NATO-om i da će svoju bezbjednosnu politiku, čija izrada je u toku, ukorporirati u NATO odbrambeni koncept. Bez obzira na to da li će BiH na kraju odlučiti da se pridruži Alijansi ili ne, za BiH će odnos EU i NATO-a biti ključan zbog integracionih procesa u EU i bezbjednosne saradnje i sa EU i sa NATO-om.\nRadi razumijevanja konteksta treba napomenuti da je bivši američki predsjednik Donald Tramp zahladio odnose sa Evropom, a u jednom trenutku se činilo da bi EU i SAD u bezbjednosnom smislu zbog Trampovih stavova mogle krenuti na različite strane. Prošlosedmični evropski samit je, kako se čini, postavio novi bezbjednosni okvir za saradnju sa NATO-om i otklonio opasnost razilaženja.\nŽozef Borel, visoki predstavnik EU za bezbjednost i spoljnu politiku, nakon samita izjavio je da EU vidi četiri ključne oblasti za saradnju s NATO-om, koje se odnose na vojnu mobilnost, hibridne prijetnje, klimatske promjene i bezbjednosni aspekt novih tehnologija, posebno u telekomunikacijama.\n"Sa novom administracijom u Vašingtonu, sada imamo priliku da oživimo EU - SAD partnerstvo, posebno u oblasti bezbjednosti i odbrane. Tokom sastanka (22. februar) ministara spoljnih poslova EU s Tonijem Blinkenom, američkim državnim sekretarom, saglasili smo se da ćemo raditi veoma blisko, bilateralno između EU i SAD i između EU i NATO-a", naglasio je Borel.\nBorel je naglasio da će ovaj zaključak biti suština "Strateškog kompasa" koji će u novembru biti zvanično predstavljen evropskim liderima, kako bi, kako je naglasio, konačno stupio na snagu za godinu dana, na martovskom samitu lidera EU.\nZa građane BiH važno je da znaju u kojim odnosima se donose ovi strateški dokumenti. Ključni faktor je odnos između EU i Rusije, jer u Evropi postoje dvije škole mišljenja, od kojih jedna smatra da će ovi odnosi otopljavati, dok drugi smatraju da će zbog izazova poput Ukrajine odnosi još neko vrijeme ostati zahlađeni te da je zato važno učvrstiti transatlantsko partnerstvo.\nZemlje poput BiH ne moraju da se opredjeljuju za članstvo u NATO-u, ali će, ako žele postati članice EU, morati ukorporirati bezbjednosni koncept EU, i uzeti u obzir dokumente poput "Strateškog kompasa", što će svakako definisati i odnose sa NATO-om u smislu saradnje i eventualnih zajedničkih inicijativa.\nZorica Bukinac, ambasadorka Slovenije u BiH, izjavila je da će Slovenija u drugoj polovini godine preuzeti šestomjesečno predsjedavanje EU, a jedna od glavnih tema će biti bezbjednosno povezivanje sa zapadnim Balkanom i BiH, uz podršku evroatlantskim integracionim procesima.\n"Ambicije Slovenije takođe će biti usmjerene na uključivanje zemalja partnera u regiji u inicijative zajedničke sigurnosne i obrambene politike. Težićemo i dobroj saradnji u rješavanju kriza poput prirodnih katastrofa ili pandemija i drugih zajedničkih izazova. Poticaćemo pojačani regionalni dijalog o saradnji u odgovoru na moderne prijetnje, jačajući otpornost na polju suzbijanja hibridnih prijetnji i kibernetičke bezbjednosti", rekla je ona.


Izmjene koje govore kako je propao Toni Kros... | BN\nIzmjene koje govore kako je propao Toni Kros...\nNemac se nikad u karijeri nije suočavao sa ovoliko kritika!\nFudbal 08.04.2019 | 18:45\nIma već mesec dana kad je ugledna Marka neskriveno raspalila…\n“Bez ukusa, bez boje, bez bola… Nemac se celu sezonu krije iza ogromnog kvaliteta. Njegov oštar pad u formi kao da je posledica manjka posvećenosti. Kao neko ko je odgovoran za režiju Realove igre, Kros je glavni krivac za to što se Real ove sezone ne bori ni za jedan trofej. Kad stvari krenu po zlu Krosa kao da ne dotiče. Ne meša se. Kao da problem nije ni u kakvoj vezi sa njim”.\nBilo je to posle Realove pobede nad Valjadolidom (4:1). Posle poraza od Valensije (1:2) rukavice su skinute. Debeo je kredit Kros zaslužio za ovih pet godina u Madridu, ali sav je potrošio. Čak i lokalni mediji bliski klubu više ga ne štede. Nemac je prosto u medijima izgubio sav ugled koji je godinama sticao. Ali još gore je to što nije problem samo u medijima. Čini se da su i stručni ljudi u Kraljevskom klubu morali da prihvate da Kros jednostavno nije igrač kakav je bio.\nNajbolje se to vidi po izmenama. Na Mestalji je 29-godišnji Nemac igrao do 64. minuta kada je Zinedin Zidan na teren poslao Iska tražeći igrača koji bi mogao da pomogne timu da napravi nešto u napadu.Kros je do tada imao dosta lopti u nogama, ali ništa konkretno nije napravio.\nKako bilo, utakmica sa Valensijom je bila deseta u ovoj sezoni u kojoj su treneri – a bilo ih je trojica počevši od Đulena Lopetegija, preko Santjaga Solarija, sve do Zinedina Zidana – menjali Krosa. Nije to tako velika brojka, ali trenuci u kojima je Kros izlazio svedoče da mu šefovi sve manje veruju.\nSamo dva puta od ovih 10 Kros je zamenjen pre Svetskog klupskog prvenstva, dok je još trošio kredit iz ranijih sezona. Prvi put u porazu od Aletika tek nakon 101 minuta igre u evropskom Superkupu u Talinu. Atletiko je u tom trenutku vodio sa 3:2, na kraju je slavio sa 4:2. Drugi put u pobedi od 5:0 protiv Viktorije Plzenj. U tom 73. minutu već su pali svi golovi, jedan je postigao baš Kros, dva je pride namestio,\nAli od decembarskog Svetskog klupskog prvenstva problem zaista počinju da izjedaju Realovu igru. Krosse savršeno uklopio u tu sliku broda koji tone, iako se njegovo ime do sada nije pominjalo kad se pisalo o zasićenim igračima koji žele da idu ili ih klub tera da idu.\nOd Svetskog klupskog prvenstva dakle osam puta je Kros izmenjen, a ono što posebno bode oči je podatak da je u pet od tih osam – protiv Viljareala, Real Sosijedada, Levantea, Barselone i Valensije – Real jurio zaostatak ili pobednički gol. Kad je dakle trebalo prelomiti meč. Samo protiv Al Aina na Svetskom klupskom prvenstvu, zatim protiv Atletika i Valjadolida Kros je izlazio da bi odmorio.\nRanije to nije bio slučaj. U prvoj sezoni je, primera radi, Kros izmenjen 12 puta, ali je u devet slučajeva pobednik suštinski već bio odlučen. Prošle sezone je Zidan menjao Krosa 10 puta, ali je svaki put ili meč bio rešen ili je do kraja ostalo samo nekoliko minuta. Ove sezone je Kros već sedam puta izlazio 15 ili više minuta pre kraja meča. Možda zvuči nebitno, ali kad su takvi asovi u pitanju nisu to prijatne situacije. Iz Krosovog okruženja navodno su već počeli da kruže glasovi da je i Nemac nezadovoljan jer smatra da zaslužuje bolji status.\nSve se glasnije šuška i da bi Kros mogao da se nađe u krugu igrači koji će ovog leta dobiti dozvolu da odu. Dovodio se u vezu sa Mančester junajtedom i Pari Sen Žermenom, ali sve je to bilo na nivou glasina.


Objavljeno: 17.04.2013, 11:02:24 , 11:05:53\nKrediti Prokredit banke za uštedu energije\nProkredit banka nudi kredite za uštedu energije koji bi, kako se navodi u saopštenju, mogli doneti prosečnom domaćnstvu uštedu od dve plate godišnje, odnosno oko 700 evra.\nBEOGRAD- Prokredit banka nudi kredite za uštedu energije koji bi, kako se navodi u saopštenju, mogli doneti prosečnom domaćnstvu uštedu od dve plate godišnje, odnosno oko 700 evra.\nViše od 74 odsto porodičnih kuća i stambenih zgrada u Srbiji nema dovoljno dobru ili bilo kakvu termoizolaciju. Uz ove kredite Prokredit banke, građani mogu pod veoma povoljnim uslovima da postave izolaciju na svojim stambenim objektima, zamene prozore ili vrata, modernizuju sistem grejanja, instaliraju toplotnu pumpu ili kupe energetski efikasne kućne uređaje i belu tehniku, rekao je član Izvršnog odbora Prokredit banke Igor Anić.\n"Velika novina u našoj ponudi su stambeni krediti za kupovinu novih i energetski efikasnih stanova, čija kamatna stopa iznosi četiri odsto plus šestomesečni euribor i povoljnija je čak i od subvencionisanih stambenih kredita", dodao je Anić.\nTagovi: energetika, ušteda energije, krediti, Prokredit banka


BARAŽNA TVOREVINA - BIGportal.ba\n18 Januara, 2020 18 Januara, 2020 0475\nZna Zapad da će atlantizacija geopolitičkog identiteta Crne Gore biti nesigurna i privremena sve dok se ne izvrši nacionalno preobraćanje i ne cementira već oprobanim „konvertitskim sindromom“ radikalnog antisrpstva, čemu je glavna prepreka Srpska pravoslavna crkva. Stoga je Zakonom o slobodi vjeroispovjesti naciljana upravo ona kako bi se disciplinovala, učinila fleksibilnijom i naterala da pruži (ne)posrednu podršku političkoj nomenklaturi da izbriše svaki trag srpstva\nZakon o slobodi vjeroispovjesti već svojim nazivom, koji je u potpunoj suprotnosti sa sadržinom, svedoči o dometima globalističkog postmodernog raspojmljivanja. Iznenadio je samo naivne, neupućene i zlonamerne. Ništa drugo nije se ni moglo očekivati od ekstremno antisrpske političke nomenklature današnje Crne Gore, nekadašnje „srpske Sparte“. Daleko od toga da je nevažno, ali zabluda je da se radi prvenstveno o besprizornom otimanju toliko potencirane imovine Srpske pravoslavne crkve – srednjovekovnih i novijih svetinja, više stotina hektara zemljišta, objekata na atraktivnim lokacijama, milionskim iznosima priloga vernika…\nAVNOJSKO PROKLETSTVO Ponovo se, po ko zna koji put, i na primeru Crne Gore pokazuje do čega su dovele neadekvatne, tzv. AVNOJ-ske granice. Eto zašto Srbija i Srbi, bez obzira na snažne pritiske i ultimatume, nipošto nisu smeli da prihvate da se prvi postkomunistički višestranački izbori, a potom i referendumi o nezavisnosti, održe po republikama, a ne na nivou cele, međunarodno priznate države Jugoslavije. Badinterova komisija, za koju nam je obećano da će samo „pružiti dobre usluge“, dovršila je posao na titoističkim principima, maskirajući ih načelom uti possidetis iuris. Demokratski, nema šta! Tako su nove postjugoslovenske države dobile „odrešene ruke“ da se pridruže svim onim nepočinstvima koje je Zapad činio Srbima, žarko želeći da to radi Rusima, a nije smeo niti mogao. Po cenu rata i destabilizacije koja traje već tri decenije, rezidualne granice nekadašnjih republika postale su nedodirljive. I idealno geopolitičko sredstvo da se na Balkanu, primenjujući postulat lorda Ismeja, Zapad drži unutra, Rusi izvan, a Srbi dole.\nCRNOGORSTVOM PROTIV SRPSTVA Sa stanovišta Zapada sve bi bilo idealno da se u takve granice uklapa i teritorijalna organizacija (šematizam) Srpske pravoslavne crkve. Budući da je ona ostala jedini relevantni garant integralnosti srpstva i srpskih zemalja, Zapad očigledno sve čini da je „ukalupi“ u unapred zadatu fragmentacionu AVNOJ-sku strukturu. Potom bi se vremenom napravile republičke pravoslavne crkve, one bi zatražile i dobile autokefalnost sa Fanara, logično bi zauzele ne samo antisrpski već i antiruski otklon, neminovno ušle u projekat tzv. istočnog papizma, ekumenizma i unijaćenja, te doprinele stvaranju „novog balkanskog subporetka“ sa nivoom srpske moći „svedenim na neremetilačku meru“ i trajno lišenog „malignog uticaja“ Moskve. Crna Gora je samo mali, ali važan kamenčić, koji je sada došao na red da se uklopi u planirani geopolitički mozaik. A dugo je biran, pripreman, oblikovan i glačan.\nStoga, nije bez razloga iz srpske amputirana i proglašena crnogorska „oktroisana nacija“ (M. Lompar), nisu samo iz ateističkih pobuda crnogorski titoisti 1972, isto kao austrijski okupatori 1916, rušili Njegoševu kapelu i umesto nje „stavili samar na Lovćen“ (M. Selimović), nije tek tako u vreme MASPOKA reaktivirana stara velikohrvatska teza o Crnoj Gori kao „Crvenoj Hrvatskoj“, nije slučajno rukovodstvo Crne Gore u vreme rastakanja SFRJ dugo laviralo da li da ostane sa Srbijom pod istim državnim krovom ili ne, nije 1993. osnovana i 2000. u Centru bezbednosti Cetinje registrovana sektaška tzv. Crnogorska pravoslavna crkva (od 2018. ima još jedna!) radi verskih, nego antisrpskih političkih potreba, nije bez dalekosežnog cilja NATO u vreme agresije 1999. uglavnom poštedeo Crnu Goru, nije 2006. organizovan zna-se-kakav referendum da bi Crna Gora postala samostalna, a ostala srpska ili samo nesrpska već radikalno antisrpska, nije režim u Podgorici odlučio da sprovede sistematsko potiskivanje ćirilice, uklanjanje srpskih pisaca iz školskih programa, prekrajanje istorije i kompletan „identitetski inženjering“ (A. Raković) zbog navodne modernizacije društva, pragmatičnog dodvoravanja Zapadu ili iskrene privrženosti atlantizmu već ispunjavajući zadatak da „preumi“ sopstveno stanovništvo, trajno ga odvoji od srpskih korena i antagonizuje prema Srbiji…\nVELIKA ALBANIJA 2.0 Nezavisnost Crne Gore, te njeno rasrbljavanje i suštinsko transformisanje u polatinjeni Montenegro ima veoma izraženu, a možda i dominantnu geopolitičku pozadinu. Ta tvorevina je od Zapada projektovana da igra veoma važnu ulogu države-prepreke srpskom izlazu na more, zatvaranja Srbije unutar balkanskog hinterland-a, kompletiranja njenog neprijateljskog okruženja i dovođenja u bezizlaznu poziciju kako bi se prinudila ako ne da postane članica NATO-a, onda da zauzme nedvosmislenu pro-NATO orijentaciju. Takođe, Crna Gora je ulaskom u NATO 2017. postala poslednja karika u lancu koji obavija čitavu balkansku obalu (izuzimajući mali, strateški nevažan izlaz BiH na „slanu vodu“ kod Neuma) i sprečava pomorski pristup ojačale Rusije, što bi, kao u Siriji, moglo da ugrozi već postavljene američke pozicije. Crna Gora nema veliku prostranost, neke globalno značajne prirodne resurse i respektabilne oružane snage, ali u slučaju potrebe za Alijansu može da bude važna prvenstveno zbog geografskog položaja blizu Otrantskih vrata, nekoliko dobrih lokacija za koncentrisanje ograničenih pomorskih snaga (Boka Kotorska, Bar, Valdanos), postojećih i potencijalnih avio-baza (Golubovci kod Podgorice, Kapino polje kod Nikšića, Dolac kod Berana), planiranog poligona i radarskih sistema na Sinjajevini…\nA da bi vršila sve ove funkcije, Crna Gora mora da bude preobražena u zavisni, poslušni i na ustašoliki način antisrpski nastrojen državoidni instrument. Ako taj naum uspe, neće proći mnogo godina do otvorenog ispoljavanja čak i velikomontenegrinskih ekspanzionističkih ambicija. Nije li i Albanija, zalaganjem prvenstveno Beča, Rima i Londona, napravljena radi onemogućavanja izlaska Srbije na more? I kao što njoj Zapad iz svojih interesa pomaže da ostvari strategijsku dubinu velikodržavnim aspiracijama na delove Srbije i S. Makedonije, neće li sutra radi prodora iz balkanskog rimland-a u balkanski heartland omogućiti formiranje nekog „etničkog“, „prirodnog“, „Velikog Montenegra“? Zar nije jasno da će tako sponzorisan montenegrinski ekspanzionizam biti usmeren na već gotovo opkoljen istočnohercegovački deo Republike Srpske (uz hrvatsko-muslimansku pomoć) i/ili na Raško-polimsku oblast u Srbiji (uz muslimansko-arbanašku pomoć)?\nETNIČKO CEMENTIRANJE GEOPOLITIČKOG Atlantizacija geopolitičkog identiteta Crne Gore biće nesigurna i privremena sve dok se ne izvrši nacionalno preobraćanje i ne cementira već oprobanim „konvertitskim sindromom“ radikalnog antisrpstva, čemu je glavna prepreka Srpska pravoslavna crkva. Stoga je Zakonom o slobodi vjeroispovjesti naciljana upravo ona kako bi se disciplinovala, učinila fleksibilnijom i naterala da pruži (ne)posrednu podršku političkoj nomenklaturi da izbriše svaki trag srpstva. A plodno tlo za taj poduhvat već postoji. Od nesumnjivo srpske nacionalne pripadnosti pravoslavnog, pa većinom i muslimanskog i rimokatoličkog stanovništva u današnjim granicama Crne Gore, u periodu posle Drugog svetskog rata ono se pretvorilo u „amorfnu“, „flotantnu masu“ (nekadašnja Cvijićeva definicija tzv. Makedonskih Slovena). O tome svedoče popisni podaci i znatno oscilovanje broja i procentualnog učešća onih koji su se u nacionalnom smislu izjasnili kao Srbi i Crnogorci, a u jezičkom da govore srpski i crnogorski.\nKada se pogleda etnička karta Crne Gore po naseljima, očigledno je da postoji izrazitija prostorna nego demografska zastupljenost srpskog korpusa (razmeštaj uglavnom u primorskom pojasu, te planinskim i seoskim oblastima, gde je manja gustina naseljenosti). Raspored, masovnost, organizovanost i tajming održavanja veličanstvenih narodnih sabranja i litija to su jasno pokazali. U stvari, jezgro nacionalno-jezičkog i političkog crnogorstva nalazi se samo u opštini Cetinje sa delovima susednih opština Nikšić, Danilovgrad i Podgorica. Budući da postoji očigledna namera da se pritiscima i manipulacijama nastavi smanjivanje procenta Srba, a da učešće deklarisanih Crnogoraca pređe polovinu, nije teško predvideti da bi u tim okolnostima usledilo transformisanje Crne Gore iz građanske u nacionalnu državu Crnogoraca i ubrzano iščezavanje Srba – verovatno po oprobanom hrvatskom modelu. A odatle do stvaranja „katoličkog nasipa“ (M. Šuflaj) kao spone između Hrvatske i Albanije je samo mali korak. Ima li, onda, mesta ustupcima, parcijalnim rešenjima i gnjilim kompromisima kojima podgoričko-beogradski politički mešetari nastoje da žedne preko vode prevedu hrabre ustanike srpske zime?\nBeron: Još nije gotovo


Osnivanje Muzeja afričke umetnosti - zbirke Vede i dr Zdravka PečaraUredi\nZgrada Muzeja afričke umetnostiUredi\nStalna postavka MAUUredi\nDizajn stalne postavke poručen je kao dopuna planiranju zgrade. Arhitekti Slobodan Mašić i Saveta Mašić autori su dizajna vitrina i celokupnog enterijera, dok je autorka koncepta stalne postavke Jelena Aranđelović-Lazić. Eksonati su izloženi po geografskim i etničkim celinama, uz eduaktivne legende i fotografije koje prikazuju upotrebu predmeta u određenom kontekstu. S obzirom na to da je objašnjenje predmeta redukovano u odnosu na klasične etnografske postavke, posmatraču je ostavljena mogućnost da svaki izloženi eksponat percipira i sa estetske, umetničke strane. Takav vid prezentacije zapravo je kombinacija umetničkog i etnografskog pristupa u muzeološkoj praksi izlaganja predmeta vanevropske umetnosti i kulture.\nMisija Muzeja afričke umetnostiUredi\nIzložbena i izdavačka delatnost Muzeja afričke umetnostiUredi\nEdukacija i animacija u Muzeju afričke umetnostiUredi\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Музеј_афричке_уметности_(Београд)&oldid=23048544”\nPoslednja izmena na dan 9. april 2020. u 15:29 č.\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 9. april 2020. u 15:29 č.


Španija | Globalni Glasovi na srpskom\nIstaknuti članci o Španija\t07/07/2014 Kako tehnologija pomaže ljudima da nauče, i čak sačuvaju svetske jezike Napisao/-la Rising Voices · Južna Amerika 24/10/2013 363 Zatvorena Kovčega Otvaraju Raspravu o Ilegalnom Useljenju u Evropu Napisao/-la Lourdes Sada · Podsaharska Afrika 06/06/2013 Sve više ekstremnih grupa protiv doseljenika širom Evrope Napisao/-la Lourdes Sada · Austrija Glavne Priče iz Sveta 28/09/2012Istočna AzijaMalezija: Uputstva roditeljima o tome kako prepoznati homoseksualce i lezbejke\nČlanci o Španija 07/02/2014\nKako zvuče ulice u Španiji? Napisao/-la Elena Arrontes · Građanski mediji Kako zvuče ulice? Ovim pitanjem počinje dokumentarac „Zvuk ulica“ [špa.] koji oslikava profesiju i životnu filozofiju muzičara kao što su Manuel Markos, El Terasa de...\n„Nezavisnost Katalonije” objašnjena na šestnaest jezika Napisao/-la Violeta Camarasa · Digitalni aktivizam Debitantski video snimak Katalonskog projekta (@Catalan_Project [kat.]) prikazuje Fernanda de Kastra, „Katalonca iz Galicije i Španije“, kako predstavlja projekat i objašnjava razlog zbog kojeg neki...\nŠpanci poručuju svojoj Vladi: „Zbogom, mafijo! Zdravo, demokratijo“ Napisao/-la Cheyenne Sánchez Prieto · Građanski mediji U Madridu je prošlog petog oktobra održan protest, pod sloganom „Zbogom, mafijo! Zdravo, demokratijo“, organizovan od strane platformi koje su odgovorne za Pokret 15-M. Motivi...\nŠpanija nije mnogo srećna Napisao/-la Cheyenne Sánchez Prieto · Seobe i doseljavanje Izgleda da Španija nije mnogo srećna zemlja. Rezultati istraživanja na Univerzitetu Karlos III u Madridu potvrđuju da, kada je sreća u pitanju, Španci zauzmaju četrdeset...\n‘E-Cristians’ ne žele novog amasadora SAD u Španiji jer je gej Napisao/-la Lourdes Sada · Građanski mediji Petnaestog juna objavljeno je ime novog ambasadora SAD u Španiji: Džejms Kostos. Kada je reč o novom ambasadoru, koji ima diplomu političkih nauka, zanimljiva su...\n#Vikimodernizam: katalonski modernizam, od učionice do interneta Napisao/-la Cristina Simón · Ideje Studenti istorije umetnosti iz Barselone menjaju tradicionalne zadatke sa namerom da sa svetom podele svoje znanje o katalonskom modernizmu. Ako ste nekada posetili Barselonu, sigurno...\nNemačka: Protesti #Blokiranjem Protiv Panevropske Štednje Napisao/-la Sara Moreira · Belgija Protesti blokiranjem protiv mera štednje koje se sprovode u Eurozoni su uzdrmali finansijski centar Evrope – Frankfurt – prošle nedelje. Online društvene mreže su bile... Španija: Protesti 15. oktobra i pokrivanje putem masovnih medija Napisao/-la Chris Moya · Građanski mediji The global October 15 manifestation that demanded the exercise of real democracy and protested against the corruption of elite financial corporations was truly massive in... 24/05/2013\nŠpanija: “Da, Mi Kampujemo” mobiliše se na ulicama i Internetu Napisao/-la Leila Nachawati Rego · Digitalni aktivizam Od 15. maja ljudi u Španiji izašli su na ulice da zahtevaju demokratiju pred predstojeće izbore, dok je na hiljade građana kampovalo u gradovima širom... 25/03/2013\nŠpanija: Novac za bikove, a rezovi za građane Napisao/-la Diana Moreno · Ekonomija i poslovanje U februaru, vlada Narodne stranke (PP) se dogovorila da raspravlja o građanskoj inicijativi da se borba s bikovima proglasi kao "kulturno interesno dobro" u Španiji.... « Stariji članci


Medjunarodni pozivni broj +972 / 00972\nmedjunarodni pozivni broj: +972\nPočetna nula iz nacionalnog pozivnog broja ovde se mora izostaviti. Dakle, broj '05541 1995541' postaje '+972 5541 1995541' sa državnim pozivnim brojem.\n+972 (00972) je pozivni broj za državu Izrael. Ako ste van Izrael i želite da pozovete osobu u Tel Aviv, , pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Izrael je +972 (00972), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Tel Aviv, , morate da dodate +972 3 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9995541, pozivni broj grada 03 i medjunarodni pozivni broj +972, broj za pozivanje je +972 3 9995541.\nZnak plus na početku broja telefona obično može da se koristi u ovom formatu. Ipak, češće se znak plus zamenjuje nizom brojeva koji upozoravaju telefonsku mrežu da želite da pozovete broj telefona u drugoj zemlji. ITU preporučuje korišćenje 00, koje se takođe koristi u mnogim zemljama uključujući i sve evropske zemlje. Takođe možete da koristite 00972 3 kao alternativu za +972 3, koje morate da dodate ispred broja telefona osobe u Tel Aviv, da biste je pozvali iz Srbija. Za fiktivni broj telefona 9995541, pozivni broj grada 03 i medjunarodni pozivni broj 00972 (Izrael), broj za pozivanje je 00972 3 9995541.


Serija Nemanjići - prvi trejler i zanimljivosti o seriji - Beleške\nSerija Nemanjići – prvi trejler i zanimljivosti o seriji\nBeleške > Magazin > Zanimljivosti > Serija Nemanjići – prvi trejler i zanimljivosti o seriji\nObjavljeno / 17.04.2017. Autor / Milena Ristić Kategorija / Zanimljivosti\nSinoć je zvanično predstavljen prvi trejler za seriju Nemanjići, kako kažu, najvećeg serijskog projekta u Srbiji. „Krunisanje Stefana Prvovenčanog: Prva Nemanjićka kraljevina“ je serija kreirana prema tekstu Gordana Mihića. Zaboravićemo na Sulejmana – RTS nas vraća vladarima Raške.\nKako se navodi, u najozbiljnijoj produkciji do sada, Radio Televizija Srbije (RTS) nas po prvi put vraća u srpsku državu krajem 12. i početkom 13. veka. Serija Nemanjići je počela sa snimanjem krajem marta i ono će trajati još nekoliko narednih meseci.\nImaćemo priliku da gledamo prvu srednjovekovnu seriju čije će scene biti snimane na 240 lokacija širom Srbije, od kojih je prva scena snimljena u okolini manastira Studenica.\nNeke scene će se odigrati na Smederevskoj tvrđavi, poznatoj kao Despotov grad, a neke kod Crkve svetog Petra i Pavla u Novom Pazaru.\nScenario za seriju Nemanjići napisan je na 500 stran\nica i ceolokupan proces snimanja i organizacije opreme iz tako dalekog perioda uopšte neće biti lako realizovati, ali to će olakšati velika i iskusna glumačka imena koja je angažovana na ovom serijalu.\nIskusna glumačka postava i veliki broj statista\nMladenu Neleviću pripala je ta čast da tumači ulogu rodonačelnika vladarske dinastije Nemanjića – Stefana Nemanju, dok će njegova tri sina u seriji tumačiti:\nNebojša Glogovac (Vukan Nemanjić),\nVojin Ćetković (Stefan Prvovenčani), i\nnajmlađi sin Dragan Mićanović (Rastko Nemanjić – Sveti Sava).\nPored njih, u snimanju serije učestvuju i: Miodrag Miki Krstović, Goran Sultanović, Nada Šargin, Ivana Mihić, Jelena Gavrilović, kao i Sloboda Mićalović koja je dobila ulogu supruge Stefana Prvovenčanog.\nO ozbiljnosti i veličini ovog projekta govori i podatak o broju glumaca i statista koji su angažovani. Naime, ukupno je 218 glumaca kojima su dodeljene uloge i oko 2700 statista koji učestvuju u procesu snimanja.\nNaredna 4 meseca, koliko je predviđeno da traje snimanje serijala „Nemanjići – rađanje kraljevine“, glumačka ekipa uz pomoć reditelja Marka Marinkovića vredno će raditi na tome ne bi li nam dočarali 200 godina vladavine dinastije Nemanjića. To je ozbiljan vremenski period koji datira od rođenja velikog župana i završava se smrću Uroša Nejakog.\n„Gordan Mihić je uradio jednu veliku stvar što se samog jezika tiče – postoje arhaične reči ali postoji i taj savremeni ritam u rečenici tako da će biti vrlo pristupačno za gledanje“, izjavio je Vojin Ćetković za Tanjug, i dodao: „Igramo prosto problem neki – to je nastajanje srpske države, to su problemi sa susedima i to su viševekovni problemi koji nam se vuku i danas“.\nKada počinje emitovanje serije i koliko će epizoda biti?\nNajavljeno je ukupno 12 epizoda koje će početi s prikazivanjem krajem ove godine.\nTop 5 TV serija\nInače, Raška je 1217. godine postala kraljevina pa se ove godine obeležava veliki jubilej i to tačno 800 godina od krunisanja Stefana Nemanjića, od tada poznatog kao Stefan Prvovenčani.\nŠta vi mislite o glumačkoj postavi i ovom poduhvatu, da li će uspeti da nam dočaraju barem delić naše bogate srednjovekovne istorije?


Dnevni horoskop za 28. decembar 2018. godine! - Lifestyle - Style - Vesti - Svet Plus\nDnevni horoskop za 28. decembar 2018. godine!\nSaznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš dnevni horoskop za 28. decembar 2018. godine na portalu Svet Plus.\n08:03 28. DEC 2018.\nNova godina nosi broj tri! Pogledajte kako to utiče na vaš lični broj OVDE\nDnevni horoskop za 10. maj 2019. godine! Dnevna doza Lune!\nDnevna doza Lune! Saznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš dnevni horoskop za 10. maj 2019. godine na ..\nBliži se Vaskrs i sve domaćice prave spisak onoga što će pripremiti tog dana za svoju porodicu. Pored farbanja jaja, ..


Mašinski deterdženti – Hagleitner Shop\nSnažno i efikasno\nOvde ćete pronaći naša pouzdana sredstva za čišćenje, posebno za mašinsko čišćenje podova. Bilo da se radi o tečnom sredstvu za čišćenje sjajnih površina ili efikasnom snažnom sredstvu za čišćenje, kompanija Hagleitner Vam nudi pravo rešenje za mašinsko čišćenje za svaku vrstu poda.\nSredstvo za ciscenje vodotpornih podova


Robotizovani egzoskeleti već sada se testiraju i koriste u najnaprednijim vojskama na svijetu (EPA)\n“Na front stignete svježi. Niste iscrpljeni”, rekao je on.\n“TALOS je bio više od Iron Man električnog oklopa; bio je to skup podsistema”, objasnio je potpukovnik u američkoj mornarici i glasnogovornik Zapovjedništva za specijalne operacije SAD-a, Tim Hawkins, za internet portal posvećen američkoj vojsci i odbrambenoj industriji Task & Purpose. “Neke od tih podsistema proizašlih iz TALOSA – tamo gdje je tehnologija bila dovoljno zrela, gdje je bila u stanju ispuniti zahtjeve specijalnih jedinica i gdje je bilo očigledno na koji se način ona može iskoristiti i razviti – nastavit ćemo razvijati”, dodaje on.\nAgencija Ministarstva za odbranu SAD-a, uz pomoć neurotehnologije, teži razvijanju sofisticiranih sistema koji su u stanju povezati ljudski mozak sa robotima.\nSvaka čast tehnologiji, ali ništa bez ‘čizme na terenu’\nU vrijeme dronova upotrebna vrijednost vojnih specijalnih snaga je veća nego ikad ranije, navode stručnjaci.


EKSKLUZIVNO Milan Kujundžić vraća se u saborske klupe, traži se novi ministar zdravstva! | Megamedia\nEKSKLUZIVNO Milan Kujundžić vraća se u saborske klupe, traži se novi ministar zdravstva!\nMinistar zdravstva Milan Kujundžić, čini se, neće dočekati kraj mandata zbog nagomilanih afera u vlastitiom resoru\nKako ekskluzivno doznaje portal Megamedia, premijer Andrej Plenković ozbiljno razmišlja o preslagivanju Vlade, odnosno smjeni Milana Kujundžića.\n– Doista smo pokušali zadržati dr. Kujundžića na mjestu ministra, no raspoloženje i u stranci, ali i u javnosti je takvo da on više ne može biti ministar. S njim ćemo vrlo brzo razgovarati o načinu odstupanja s ministarskog mjesta, kazao nam je visokopozicionirani izvor iz Predsjedništva HDZ-a.\nSmjena Milana Kujundžića objašnjava i nedavnu odluku ministra uprave Lovre Kuščevića da predloži Dragicu Vranješ kao kandidatkinju za Europski parlament. Iako je Kuščević htio da Dragica Vranješ bude na 4. Mjestu, zbog pritisaka ostalih članova stranke, ovoj saborskoj zastupnici iz Baške Vode naglo je pala popularnost.\nKao što je poznato Dragica Vranješ je u saborske klupe ušla kao zamjena Milanu Kujundžiću. Njegovim eventualnim povratkom u Hrvatski sabor, Dragica Vranješ gubi mjesto, a hoće li uspjeti ući u Europski parlament, znat će se za koji mjesec.\nPrethodni članak21.816,02 KN Branko Dukić i dalje najplaćeniji hrvatski gradonačelnik!\nSljedeći članakFOTO Trojica muškaraca u zaleđu Zadra nezakonito vršila arheološka iskapanja\nAnonimno 18 ožujka, 2019 At 5:50 pm\nTa gospođa je slika i prilika stranke kojoj pripada.\nTito 18 ožujka, 2019 At 7:06 pm\nDrugarica Manuela Puharić,maršu Francusku!