Milka Canić slavi 70. rođendan | Zabava | TV\nVi nama "dobro veče", mi Vama - srećan rođendan! 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSlavna supervizorka kviza "Slagalica" danas slavi jubilarni, 70. rođendan.\nMilka Canić rođena je 18. jula 1944. godine, a već godinama je jedno od najpoznatijih lica domaće televizije uprkos činjenici da uglavnom izgovara samo dve reči - prepoznatljivi pozdrav "Dobro veče" na početku najgledanijeg domaćeg kviza "Slagalica".\nPre angažmana u "Slagalici", Canićeva je radila kao profesor srpskog jezika i lektor. U intervjuu za "Stori" 2008. rekla je da ni sama ne razume sopstvenu popularnost.\n"Ne znam zašto su me ljudi zavoleli. Možda je zbog lica, osmeha ili uloge koju imam. S druge strane, zadovoljna sam što u poplavi šunda i kiča na našim televizijama, publika ume da prepozna nešto kvalitetno", rekla je ona tada.\nU početku je Milka bila iznenađena činjenicom da je ljudi prepoznaju na ulici.\n"Po prirodi sam srdačna osoba, pa sam sa svima koji su mi na ulici prilazili i postavljali razna pitanja ljubazno razgovarala. Sada je to deo moje svakodnevnice, kad god izađem iz stana, upoznajem nove ljude".\nMilka dobro veče\nJednom se, doduše, dogodilo da Milka kaže i nešto više! To je bilo u januaru 2011, kada je takmičar, revoltiran činjenicom da je voditeljka pogrešno pročitala polje u asocijacijama, krenuo da napusti studio i optužio je za "krajnji neprofesionalizam".\nMilka je tada, van kadra, najpre upitala "šta", a onda i "zašto mislite da je to neprofesionalizam". Snimak te scene obišao je Internet poput munje, jer smo navikli da od Milke već godinama čujemo samo "dobro veče". U međuvremenu je tu rečenicu izgovorila i u dve reklame.\nKrajem 2012, publika "Slagalice" ostala je u šoku kada je emisija počela bez pozdrava Canićeve. Ubrzo je otkriveno da je lektorka i supervizorka bila teško bolesna, i da je morala da se podvrgne operaciji.\nUvek doterana pred kamerama, Milka je stidljivo za jedan domaći list rekla da će se vratiti u studio kada se bude "dovela u red", jer je zbog bolesti i oporavka dosta smršala. Neumorno je, sve vreme, zadatke za takmičare pripremala radeći od kuće. Na posao se vratila ovog proleća.\nPopularnost u dvadesetom veku neizbežno znači i prisustvo na Internetu, ali i to da svako može da pokuša da zaradi na vašem liku ili delu.\nMilka je tako pre par godina najavljivala da će "sigurno podneti tužbu" protiv lica koja su navodno naručila lutke u stilu Barbike, sa njenim likom.\n"Postojale su majice sa mojim likom, olovke, brojni drugi suveniri. Istraživala sam i saznala da neko planira da u Kini pravi lutke sa mojim likom i prodaje ih po kioscima! Nisam nikome dala dozvolu da koristi moj lik, i ja od toga nemam ništa", rekla je Milka, i dodala da je htela da pronađe ljude koji to rade i nagovori ih da deo zarađenog novca daju u humanitarne svrhe, ali "istraga" nije urodila plodom.\nNa Facebooku postoje fan grupe sa njenim imenom, a na sajtu YouTube možete pogledati Milku u crtaću...\nMilka u Džet setu\n...poslušati i nekoliko pesama posvećenih današnjoj slavljenici.\ntv lica rts milka canić


Vlastimir Mijović: NJEMAČKI MAMAC OD DVIJE MILIJARDE EURA\nNJEMAČKI MAMAC OD DVIJE MILIJARDE EURA\nMogu li se rascjepkane i međusobno ne baš prijateljski raspoložene bivše jugoslovenske republike opet okrenuti ka jednom “suncu”, ovaj put ekonomskom\nNjemačka je, od svih zemalja, na ekonomskom planu bila najaktivnija u bivšoj Jugoslaviji. Posebno joj je bila zanimljiva ovdašnja radna snaga. Ona je, dijelom, primamljivana u tu zemlju na tzv. privremeni rad, koji je pokrenut, da se nikad ne zaustavi, gastarbajterskim talasom šezdesetih godina prošlog stoljeća.\nOvdašnja radna snaga postajala je dio njemačke ekonomije i kroz kooperaciju firmi iz bivše Jugoslavije sa njemačkim privrednim gigantima. BiH dobro pamti “zlatno vrijeme” saradnje između UNIS-a i Volkswagena, kada je Vogošća osvojila proizvodnju tih najprestižnijih evropskih automobila.\nSve bi ovdje danas izgledalo znatno drugačije da iz TAS-ove fabrike kraj Sarajeva u region idu njemački golfovi, džete, kombiji... (Još da Fabrika duhana Sarajevo proizvodi onaj čuveni Marlboro, gledali bismo puno više ružičaste boje pred očima.)\nU svakom slučaju, model našeg ekonomskog snaženja nezamisliv je bez uske saradnje sa jakima, u prvom redu sa evropskim ekonomskim divovima. Oni su nam potrebni kao žednom vida. No, jesmo li mi njima jednako važni?\nSudeći po njemačkoj inicijativi “Berlin plus”, interes je, izgleda, obostran. Ta inicijativa već dvije godine “šeta” po papirima, diplomatskim i političkim stolovima, a ovih dana su neki njeni detalji konačno plasirani u javnost. Doznali smo da je Njemačka za taj projekat obezbijedila podršku i učešće institucija EU, među ostalim i bankarskih, te još nekoliko evropskih država, poput Švicarske, koje nisu formalni dio EU.\nPriča izgleda posve ozbiljna i zbog pominjanja konkretne cifre od dvije milijarde eura, koja bi u vrlo krakom roku bila uložena u Srbiju, BiH, Kosovo, Albaniju, Makedoniju i Crnu Goru, od izgradnje kapitalnih auto-puteva do jačanja proizvodnih kapaciteta u ovom regionu. Cilj je, kako kaže šef njemačke diplomatije Sigmar Gabriel, “da se od regije napravi atraktivno ekonomsko područje”. Time će se, po njegovom mišljenju, dodatno ojačati i učvrstiti tijesne veze sa EU, pa će i proces pristupanja balkanskih država Evropskoj uniji biti dodatno ubrzan.\nInicijativa “Berlin plus” ima, dakle, dvostruki cilj. Prvo, da nadomjesti trenutni vakuum u procesu zbližavanja EU i ovog dijela Balkana. I drugo, da rascjepkane i međusobno ne baš prijateljski raspoložene bivše jugoslovenske republike opet okrene ka jednom “suncu”. Ono ne bi bilo političko nego ekonomsko, s perspektivom međusobnog ekonomskog uvezivanja koje bi zamijenilo nekadašnje političko.\nUz dva cilja, dva su i zadatka. Prvi, za koji su zadužene Njemačka i EU, lakše bi bio ostvaren: da se iznađe potrebni novac od najmanje dvije milijarde eura te da se projekat detaljno programira.\nDrugi zadatak je teži: da se većina zemalja bivše Jugoslavije, bar jednom rukom, uhvate između sebe. Političke i nacionalne svađe i sukobi ne smiju dovijeka da traju, neke spone među susjedima moraju ponovo da se uspostave. A ako nekog optimizma može da bude, to je činjenica da svakoj vlasti na ovom dijelu Balkana treba znatno više onoga od čega se živi: proizvodnje i radnih mjesta, novca i puno boljeg životnog standarda, samim tim i zadovoljnijih građana.\nSudeći po tome koliko je Njemačka zagrijana za ovaj projekat, a izgleda da je ozbiljno u njega zagrizla, možda možemo govoriti i o dosad najvećoj poratnoj ekonomskoj šansi za Bosnu i Hercegovinu. Stoga se, uz neminovnu politiku, koja je dosad uglavnom kočila, ovim trebaju živo da pozabave i privredni krugovi, biznismeni, industrijalci, ekonomska nauka, ali i javnost. Pogotovo što se o vrtoglavoj cifri od dvije milijarde eura ne govori kao o konačnoj nego kao o - početnoj!\nu lipnja 08, 2017\nOVI KOJI SAD ODLAZE, NIKAD NEĆE DA SE VRATE\nKAD SE DAJE, OD SRCA SE DAJE!\nKOM CARSTVU ĆE SE BOSNA PRIVOLJETI?


Vreme 1367 - SAD – Otudjeni centri moci: U raljama »duboke drzave« -->\nRAT ZBOG KREDIBILITETA: Irak\nSAD – Otuđeni centri moći >\nU raljama »duboke države«\nOd Vijetnama do Iraka, od Trumana do Trampa političari i analitičari podsticani su da podrže ratove radi održavanja kredibilnosti. Iza toga je stajala i stoji "duboka država", to jest "hibridni entitet javnih i privatnih institucija koje vladaju zemljom u skladu sa konzistentnim obrascima i podzemnim konsenzusom o finansijama, autsorsingu i privatizaciji"\nDa bi rasterao maglu medijskog osporavanja i sumnji zbog navodnih "moskovskih veza", američki predsednik Donald Tramp je izrazio sumnju da je bio prisluškivan sa znanjem odlazećeg predsednika Baraka Obame, što ovaj negira, to jest da je zapravo, u periodu stupanja na dužnost novog predsednika SAD, koji je inače obećao da će povećati vojni budžet za 60 milijardi dolara, napala "duboka država".\nFenomen tzv. duboke države (deep state) nije nepoznat (kod nas se to zvalo "otuđeni centri moći"). Opisao ga je još Volter Bedžet, britanski esejista iz 19. veka koji je uočavao da Britanija ima "duplu vladu" – jednu koja služi za paradu i fasadu i obezbeđuje javno prihvatanje odluka koje donosi i onu drugu, stvarnu vladu.\n"Stručni činovnici", pisao je Bedžet, "mrze prostu neobučenu publiku i misle da je ona glupa, neznalačka i nestalna." I Trumanov državni sekretar Din Ačeson slično se izrazio o američkom elektoratu: "Ako stvarno imate demokratiju i ako činite ono što ljudi žele, radićete pogrešno sve vreme." Čuveni američki kolumnista Volter Lipman je delio taj, sada oživljeni, antipopulistički stav, kada je 1955. godine napisao da se "mišljenje mase pokazalo opasnim majstorom kada su ulozi život i smrt".\nU američkoj publicistici "duboka država" je najpre opisivana kao fenomen iz Turske, u kojoj je tzv. derin devlet komponovana od krupnih figura iz obaveštajnog sektora, vojske, sudstva i organizovanog kriminala. "Duboka država" pominjana je i u analizama stanja u Egiptu, gde iz senke vlada vojna struktura. U poslednjih nekoliko godina taj izraz se, međutim, sve češće javlja i u naslovima političkih eseja o tehnologiji vladanja u Americi.\nMajk Lofgrin, koji je proveo 28 godina kao kongresni pomoćnik pre nego što je 2011. napustio službu, u knjizi Žurka je gotova: republikanci su poludeli, demokrate su postale neupotrebljive, a srednja klasa je nasamarena, koja je izašla u avgustu 2013, plastično, insajderski, opisuje vladu skrivenu iza one koja je vidljiva Aveniji Pensilvanija.\nOn piše da američka "duboka država" ne obuhvata čitavu administraciju, već predstavlja hibrid institucija nacionalne bezbednosti – departmana i agencija za odbranu, unutrašnju bezbednost, obaveštajne poslove, spoljne poslove, pravdu, deo sudova u kojima se odlučuje o kontroli tajnog nadgledanja, a svakako i trezor, zbog njegove jurisdikcije nad finansijskim tokovima i sankcijama i zbog njegove organske simbioze sa Volstritom. U nju su uključeni i neki (ali ne svi) iz vođstva Kongresa. Znatan deo "duboke države" morala bi biti tzv. obaveštajna zajednica, koju čini 17 agencija: pored poznatih CIA, FBI, NSA, DIA, tu spadaju vojna obaveštajna služba i dve mornaričke obaveštajne službe, kao i slične službe avijacije, obalske straže, te biroi za analizu i obaveštajne poslove Stejt departmana, ali i departmani za unutrašnju bezbednost, za energiju, obaveštajna i analitička služba Trezora, Nacionalni ured za izviđanje, Nacionalna prostorno obaveštajna agencija, a posle 11. septembra 2001. i Departman za koordinaciju službi bezbednosti.\nSLUŽBE IZVAN KONTROLE: Kad je američki predsednik Hari Truman početkom pedesetih godina prošlog veka postavio temelje Centralne obaveštajne agencije na osnovu planova njenog tadašnjeg šefa Alena Dalsa, neki kongresmeni su govorili da to može da predstavlja pretnju demokratskim institucijama i principima. Predsednik Truman, koji je bio pod pritiskom vojnih lobista, donekle je delio te strahove, koji nisu bili bez osnova.\nPiter Dejl Skot, nekadašnji kanadski diplomata, profesor emeritus na Univerzitetu Berkli u Kaliforniji, autor knjige Američka duboka država: Volstrit, veliki naftaši i napad na američku demokratiju, navodi primer da je CIA svoju prvu veću operaciju, svrgavanje iranskog demokratski izabranog premijera Mohameda Mosadika 1953, izvela, a da za to nije imala ni naredbu Dvajta D. Ajzenhauera, niti njegovog prethodnika Trumana.\nU više publicističkih radova se, inače, ukazuje na kontroverzu između takozvanih trumanita ukotvljenih u bezbednosnim strukturama i "medisonijanaca" koji se zalažu da državni aparat moraju strogo da kontrolišu oni koji su na izborima dobili poverenje birača. Oni su nazvani po Džejmsu Medisonu, četvrtom američkom predsedniku za čijeg je mandata ratifikovan ustav SAD, autoru Federalističkih papira, jevanđelja američke demokratije.\nOd šezdesetih do osamdesetih godina 20. veka trajao je intenzivan sukob vojnobezbednosnih struktura i vladajućih predsednika koji mogu da imenuju 3000 i 4000 ljudi za važne funkcije, ali teško da mogu da kontrolišu "duboku državu". U mnogim publicističkim knjigama ta kontroverza se povezuje i sa ubistvom Kenedija (nakon što je rekao da će razbiti CIA na hiljadu parčića); ili sa slučajem Džimija Kartera, koji je bio hendikepiran neobičnim okolnostima koje su dovele do odlaganja vraćanja talaca iz Irana pre nego što je izabran Ronald Regan, kada je, po nekima, "duboka država" preovladala.\nU novijim tekstovima se u tom kontekstu mnogo pisalo i o čudnom melanžu koji je vodio ka američkom traumatičnom događaju, terorističkom napadu 11. septembra 2001, zbog toga što su neke centralne figure Al Kaide navodno puštane na slobodu, nekad su to činile SAD, nekada Katar, nekada Saudijska Arabija.\n500 KVINTILIONA STRANICA DOSTAVA: "Vašington post" je 2011. objavio studiju "Top Secret America", koja identifikuje čak 46 federalnih departmana i agencija koje su angažovane u nacionalnoj bezbednosti – od prikupljanja informacija i analize ratnih sukoba, do sajber operacija i razvoja naoružanja. Oko 2000 privatnih kompanija podržava rad bezbednosnih agencija, koji se odvija na 10.000 lokacija širom SAD.\nOd 11. septembra 2001. izgrađena su 33 objekta za tajne službe koje zauzimaju prostor veličine tri Pentagona – oko 1160 hektara. Kada je 2011. politički rat oko gornje granice zaduživanja paralisao vladu u Vašingtonu, izdvojeno je 1,7 milijardi dolara za izgradnju mamutske zgrade u Juti veličine 17 fudbalskih stadiona, koja omogućava da NSA (National Security Agency) smesti jotabajtove (deset na 24. stepen) informacija što odgovara oko 500 kvintiliona (deset na osamnaesti) stranica teksta. Te brojke govore o hipertrofiji koju je teško kontrolisati.\nPrema istraživanjima Gordona Adamsa i Sindija Vilijamsa, kombinovani troškovi 2009. za nacionalnu bezbednost i nacionalnu odbranu, međunarodne poslove i domaću sigurnost, uključujući i troškove operacija u Iraku i Avganistanu, koštale su SAD više od 750 milijardi dolara.\nKako piše "El Ej tajms", ukupan budžet obaveštajne zajednice u SAD je 2015. iznosio 66,8 milijardi dolara (toliki je ukupan ruski vojni budžet).\nTRUMANITI: Majk Lofgrin, sa iskustvom insajdera, naglašava pak da "duboka država" nije ni konspirativna tvorevina ni tajno društvo, niti kabalistička zavera. To je hibridni entitet javnih i privatnih institucija koje vladaju zemljom u skladu sa konzistentnim obrascima i "podzemnim konsenzusom o finansijama, autsorsingu i privatizaciji".\nTa "druga vlada", prema Lofgrinu, nije ni toliko zloslutna kao što govori ukorenjeno shvatanje, a daleko od toga da je sveznajuća ili nepobediva, jer njeni propusti, poput onih u Iraku, Avganistanu i Libiji, dovoljno su rutinski da bi bili svakom lako vidljivi, da nisu zabašureni samozaštitnom sposobnošću "duboke države" koja raspolaže obaveštajnim podacima, vatrenom moći i novcem, piše Lofgrin.\nProfesor prava na Harvardu Džek Goldsmit, slikovito opisuje profil "trumanita" koji svoj profesionalni život provode pišući nešto što neće potpisati, a na kraju potpisuju nešto što nisu sami napisali.\nZa razliku od "najboljih i najpametnijih" u ranijim vremenima, "trumaniti" nisu učesnici velikih odluka zbog bogatstva, familijarnih veza ili elitnog obrazovanja. Mnogi nisu osigurali ni svoj finansijski ili socijalni status u slučaju da skliznu. Oni su tu zato što su pametni, radni i pouzdani, što znači da ih prihvataju šefovi, što opet znači da su lojalni, višestruko proveravani i obavezani na tajnovitost. Oni uz mnogo adrenalina jure na brifinge, telekonferencije i na intenzivne konfrontacije radi analiza hitnih poverljivih vesti.\nNjihove prostorije se nalaze u zgradama e-prstena Pentagona, u CIA na sedmom spratu, u Stejt departmentu takođe na sedmom spratu. Njihova vrata su uvek zaključana. Na stolovima su po dva kompjutera, jedan nekategorisan i drugi kategorisan. Podstaknuti su da sakupe što više informacija i zadrže ih za sebe, jer u Vašingtonu informacija je moć. Sposobni su da prikriju identitet onoga ko zapravo donosi odluku. U sali gde se obavljaju najosetljiviji brifinzi oni koriste akronime i kodirane reči koje ni bog ni FBI ne žele da čuju. Spoljni eksperti koje konsultuju ne potpisuju ništa.\nPODRŠKA RATOVIMA ZBOG KREDIBILITETA: Trumaniti veruju u američku izuzetnost, ali nisu ideolozi, već pre svega racionalisti. Nikad nisu niti ekstremni niti sentimentalni. Kreativni su, ali ne previše, a opet nikad dosadno predvidljivi i, iznad svega, nikad nisu naivni. Nikad ne istrčavaju ispred politike niti zaostaju za njom. Uvek su u "kontaktu s realnošću", što znači da su podstaknuti da podrže ratove radi održavanja kredibiliteta.\nLes Gelb, predsednik Saveta za spoljne poslove tokom administracije Džimija Kartera, u tekstu "Mission Unaccomplished", podršku Iračkom ratu opisao je kao "simptomatične i nesrećne tendencije u okviru spoljne politike" koje dovode do podrške ratovima, da bi se zadržao politički i profesionalni kredibilitet.\nPolitika mora da izgleda čvrsto, ta "realnost" prožima kreatore politike nacionalne bezbednosti. Les Gelb citira direktora CIA Leona Panetu, da američki predsednik ne može da ide protiv vojnih saveta, naročito ako ih je tražio.\nLofgren opisuje i jednu endemsku vrstu vašingtonskog sindroma: erupcije iznenadnih hirova, bilo da je reč o pregovorima za dvogodišnji budžet, o velikoj rasprodaji ili o invaziji na neku zemlju. Onda, posle nekog vremena, ova super deca "glavnog grada sveta" odbace te ideje kao da su radioaktivne.\nStari promašaji se zamagljuju novim, urbanim rečnikom rečeno "double down", rizičnim potezima: neuspeh u Iraku je propagandno zabašuren potragom za teroristima u Avganistanu, zaglavljenost u Avganistanu je pokrivala Libija; a kada je dim gorućih guma u konzulatu u Bengaziju otkrio haos nakon organizovanog prevrata i kada se haos prelio na Mali, tamo je obezbeđena i javna i tajna francuska intervencija, a onda je sve pokrivano zahtevima da se bombarduje Sirija, u kojoj je radi održavanja rata uloženo nekih 100 miliona dolara.\nF-15 U METROU: Vašington je, piše Lofgrin, u biznisu vođenja globalne imperije u kome se mnogi trude da budu blizu donosiocima odluka, kao što su nekada francuski plemići jahali blizu Versaja, ne bi li ih primetio Kralj Sunce. Posetilac se može iznenaditi kada u vašingtonskom metrou vidi oglas za prodaju vojnih aviona. Čitalac izdanja "National Journal" ili "Congressional Quarterly" ili "Politico" otkriće oglase za bojni brod. Ti oglasi za oružje su toliko sveprisutni da se niko više i ne pita da li će zaista neka domaćica (soccer mom) koja putuje iz Restona gledati da uzgred pokupi neki F-35 od 135 miliona dolara.\nOd početka devedesetih godina prošlog veka, u Vašingtonu se povećavao broj izvođača po ugovoru koji rade za odbranu. Mnogi od njih su bili smešteni u Južnoj Kaliforniji, a u novije vreme su počeli da premeštaju svoja sedišta u Vašington D.C. i u njegova predgrađa, kako bi bili bliži političkoj akciji.\nLokid, odbrambena i vazduhoplovna firma smeštena na zapadnoj obali, premestila je sedište u Betesdu, u Merilendu. Britanski građevinski gigant BAE napravio je ćerka firmu blizu spomenika Džordžu Vašingtonu, zbog posla od 45 milijardi funti u Saudijskoj Arabiji, sa britanskim hardverom i američkom tehnologijom, uz izbegavanje kongresnih ograničenja, naravno.\nKAMUFLAŽNI MODNI TREND: Majk Lofgrin u svojoj drugoj knjizi Duboka država: pad ustava i uspon vlade u senci piše da je Vašington, koji je uvek imao veliki vojni kontingent, sada postao vidljiv kao grad-garnizon, što čini ironičan kontrapunkt rasprostranjenom mitu da je taj grad neka vrsta američke radikalno-liberalne Gomore.\nRugajući se, Lofgrin opisuje kamuflažni šik koji je u Vašingtonu zavladao prema "post-9/11 konvenciji": ljudi koji sa službenim tašnama u ruci žure na generalovu jutarnju power point budžetsku prezentaciju, kao službeno odelo nose kamuflažne uniforme s pustinjskim čizmama, kao da će teroristi Islamske države iskočiti iza drvoreda palmi ispred hotela Vašington Hilton?\nNe može se reći, piše Lofgrin, da se posle 11. septembra 2001. ništa nije promenilo, Vašington je počeo manje da liči na arhitektonsku viziju neoklasične prestonice arhitekte Pjera Šarla Lanfana, koji je projektovao urbanističko rešenje Vašingtona, a više na hladnoratovski Istočni Berlin sedamdesetih godina prošlog veka.\nPolitikolog Majkl Glenon zapaža zapanjujuću političku moć vojske, koju trumaniti pokušavaju da održe "nedirnutom", pa citira istraživanje javnog mnjenja objavljeno u "Vašington postu" 13. juna 2013, prema kojem 76 odsto ispitanika ima poverenje u vojsku, a samo 36 odsto u predsednika SAD, 34 odsto u Vrhovni sud i 10 odsto u Kongres.\nVojnici, komandosi, špijuni i agenti FBI ja zauzimaju počasno postolje u panteonu američkih heroja. Njihovi tajni rituali i rigorozni treninzi hipnotišu javnost. Masovna kultura slavi vojne i obaveštajne operativce, o kojima se u režiji trumanita širi aura misterije dron-rata, sajber-oružja, nesalomljivosti "foka" (Seal Team Six) i njihovih dostignuća sa fiktivnim detaljima, kao što je ubistvo Osame bin Ladena ili smelo spasavanje žene vojnika iz Iraka. Sarađuju u snimanju filmova u kojima hvale svoje projekte, kao što su Zero, Dark Thirty, Top Gun, ali ne u filmovima kao što su Dr. Strangelove. Incidenti s "prijateljskom vatrom" se umanjuju ili prikrivaju.\nPICERIJA U ARLINGTONU: Vašingtonsko metropolitansko područje karakterišu, piše Lofgrin, i one etničke enklave koje su rezultat i američkih propalih intervencija u poslednjih pedeset godina. Po završetku Vijetnamskog rata Arlington su preplavile mnogobrojne vijetnamske izbeglice, koje su bile zajahale pogrešnog konja, pa je to naselje poznato kao Little Saigon, Mali Sajgon, sa vijetnamskim restoranima ukrašenim fotografijama američkih savetnika u maskirnim uniformama zagrljenih s lokalnim Vijetnamcima. Ngujen Ngọk Loan, južnovijetnamski šef policije, koji je fotografisan kako tokom Tet ofanzive 1968. na ulici pred kamerama ubija osumnjičenog vijetkongovca, provodio je dane vodeći piceriju u Arlingtonu.\nPosle iranske revolucije 1979, u Virdžiniji na obali Potomaka našla je utočište druga grupa zaštićenih izgnanika, koja govori farsi. Godine 2010. veliki broj Iračana se takođe koncentrisao na obali Potomaka u Virdžiniji, koja je postala magnet za te grupe delimično i zbog blizine Pentagona i centrale CIA, jer su te institucije verovatno pomogle mnogim svojim lokalnim operativcima i prevodiocima da zasnuju novi život u Americi. Kalifa Hifter, libijski oficir koji je prebegao u CIA osamdesetih godina, proveo je mnogo godina u mestima Fols Čerč i Vijena u Virdžiniji, pa se 2014. vratio u Libiju da radi na obaranju onih koji su oborili Muamera el Gadafija.\nPRINUDNI IZBOR: "Duboka država" ume da zaštiti svoje osoblje višeg ranga i omogući im da izbegnu posledice svojih nesposobnosti. Ume i da nameće tempo. Bela kuća je uvek u strepnji da će demokratski predsednik biti viđen kao "mek". Bob Vudvort u tekstu "Obamini ratovi" citira člana nacionalnog saveta za bezbednost kad se raspravljalo o nivou vojnih snaga u Avganistanu: "Ne vidim kako možete da prkosite svom vojnom lancu..."\nKada je Obama razmatrao ideju o smanjenju vojnih snaga u Avganistanu, član njegovog Saveta za nacionalnu bezbednost koji je bio veteran iračkog rata sugerisao mu je da će, ako tako uradi, ostavku podneti komandant međunarodnih snaga u Avganistanu (ISAF) general Stenli Mekristal, komandant američke centralne komande Dejvid Petreus, šef generalštaba admiral Majkl Mlen i državni sekretar za odbranu Robert Gejts.\nKao i drugi predsednici u sličnim situacijama, i Obama je imao malo izbora i bio je prinuđen da prihvati dugoročni zahtev za više trupa u Avganistanu. Ostvarilo se predviđanje Ričarda Holbruka, tada specijalnog predstavnika za Avganistan i Pakistan, da će vojska po običaju ponuditi tri opcije: opciju koju želi, urakljenu sa dva nerazumna alternativna predloga.\nKad je Obama preuzeo dužnost, nastavljena su i dva kontroverzna programa nadgledanja, jedan (FISC) prema kome je NSA tajno sakupljala telefonske podatke o milionima Amerikanaca korisnika mobilnih telefona u mreži Verizon i korisnika internet komunikacija. Drugi program PRISM omogućavao je NSA da sakuplja privatne informacije o korisnicima internet kompanija Gugl, Fejsbuk, Jahu i drugih. Jedan član kongresnog komiteta, upoznat sa situacijom, tada je tvrdio da je na osnovu odredbi PATRIOT mogućnost za sakupljanje podataka "esencijalno neograničena".\nDa je i Silicijumska dolina postala vitalna za "duboku državu" postalo je jasno nakon što je Edvard Snouden objavio do kog stepena je prošireno tajno nadgledanje od strane Nacionalne agencije za bezbednost. Iako vlada jednostavno može da natera visoke tehnološke kompanije da učestvuju u NSA licitacijama, ona bi radije da ima saradnju sa tako važnim motorom privrede, što verovatno podrazumeva sistem usluga za uslugu.\nAutor kaže da je libertarijanska poza moćnika u Silicijumskoj dolini, koja se pažljivo gaji u javnom mnjenju, zapravo lažna, jer Silicijumska dolina dugo prati u komercijalne svrhe aktivnosti svake osobe koja koristi elektronski uređaj, pa ne čudi što "duboka država" oponaša Silicijumsku dolinu.\nKRTICA: Kad je Edvard Snouden objavio podatke o masovnom elektronskom nadgledanju, u Kongresu su preduzete neke mere da se ta "esencijalnost" nekako ograniči, pa je tesnom većinom prošao amandman koji je ograničavao pravo NSA da prikuplja informacije o američkim građanima. Podatak da su američke obaveštajne agencije nadgledale i elektronsku komunikaciju pojedinih evropskih političara poput nemačke kancelarke Angele Merkel i francuskog predsednika Fransoa Olanda, da su možda uticale na francuske izbore, nisu naišle na reakciju. Sumnja u ruske hakere jeste. U vreme predsedničke tranzicije ta vrsta usplahirenosti se povećavala u talasima. CIA, NSA i FBI, mediji i kongresmeni su zvonili na uzbunu zbog navodnih veza Trampovih saradnika sa Rusima.\nKlatno je išlo i u drugom pravcu: curenje informacija koje je omogućio Edvard Snouden, i posle njega Čelzi Mening, pokrenulo je, u okviru programa protiv insajderske pretnje (Insider Threat Program), neku vrstu neomakartističke potrage za krticom u sve više militarizovanom američkom federalnom aparatu. Kada je organizacija Vikiliks 7. marta dodala ulje na vatru objavivši 8761 dokument u kojima se govori o "trojanskim sajber oruđima CIA" za opserviranje "pametnih" Samsungovih telefona, televizora i pametnih automobila pojedinaca, počela je potraga za novom insajderskom krticom u agencijama i među "kontraktorima", kod kojih je, kako izgleda, i procurilo. Nije se, kao sedamdesetih godina, govorilo o ugrožavanju privatnosti, već više o ugrožavanju nacionalne bezbednosti.\nAMBIS BEZ POVRATKA: Autonomija tih službi je inače tradicionalno "esencijalno neograničena". NSA je ustanovljena 1952. tajnom naredbom predsednika Trumana, za koju se nije znalo do sedamdesetih godina, kada je kongresna istraga pokazala da je NSA držala kartoteku protivnika Vijetnamskog rata sastavljajući listu za nadgledanje individualaca i organizacija umešanih u antiratni pokret i pokret za ljudska prava. Istragom je tada otkriveno da je između 1945. i maja 1975. NSA napravila kopije miliona međunarodnih telegrama poslatih u ili iz SAD.\nTadašnji predsednik kongresnog komiteta Frenk Čerč izrekao je proročku rečenicu: "NSA ima mogućnost da nadgleda sve, telefonske razgovore, telegrame, što je veliki potencijal za zloupotrebe, pa može da dođe vreme u kome nijedan Amerikanac neće imati nikakvu privatnost. To je ambis iz koga nema povratka..."\nDirektor FBI ja Džejms Komi je 8. marta 2017. na jednoj konferenciji o sajber bezbednosti rekao kako Amerikanci više ne treba da očekuju potpunu privatnost. "Čak ni naše uspomene nisu privatne. Svako od nas može biti primoran da kaže šta je video. U odgovarajućim okolnostima, sud može da primora svakoga da svedoči o tim privatnim komunikacijama. U Americi nema mesta van sudskog dometa..." To je sasvim suprotno od svojevremene izjave pred kongresnom komisijom direktora NSA generala Kejta Aleksandera, da NSA ne drži podatke američkih građana, što inače i nije bilo tačno.\nVikiliks – Istorijska nekompetentnost CIA >\nŠta smo saznali od Asanža\nEU i Poljska – Izbor predsednika Evropskog saveta >\nŠamar za Kačinjskog


Istraživanje: Farmakomafija u Srbiji – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\nU našoj zemlji posluje čak 430 farmaceutskih kuća, među kojima i one koje nude mito lekarima da propisuju njihove lekove iako tim lekovima nikada nikog nisu izlečili!\nFarmaKOMAFIJA ne bira način da zaradI\nSrbijansko zdravstvo je još u junu 2010. godine potresla afera „citostatik“, kada su u akciji „Kraba“ za uzimanje mita u iznosu do 10 miliona evra od farmaceutskih kompanija osumnjičeni tadašnji direktor Instituta za onkologiju i radiologiju u Beogradu Nenad Borojević i još četvoro njegovih kolega, a pet predstavnika farmaceutskih kompanija za davanje mita.\nU novembru iste godine uhapšeno je još pet lekara iz Sremske Kamenice, Kragujevca, Niša i Beograda, kao i dva predstavnika kompanije „Merk“. Lekari su osumnjičeni da su od zaposlenih u farmaceutskoj kući „Merk d. o. o.“ tokom 2008. i 2009. godine tražili mito od preko dva miliona dinara da bi povećali promet citostatika „erbituks“, koji proizvodi ta firma!\nDodatno otežavajuća činjenica u čitavom problemu je zvanični podatak da citostatici nikada nikog nisu izlečili od najtežih oboljenja!\n– Prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju, Fond je bio dužan da donese esencijalnu listu lekova (neophodni lekovi na tržištu) koje finansira Fond u skladu s preporukom SZO. Na toj listi se, na primer, nalazi lek „amlodipin“ od 5 mg. Da poštujemo preporuke SZO, u Srbiji bi na teret Fonda bili svi „amlodipini“ od 5 mg. Umesto toga, mi imamo „amlodipin“ od 10 mg koji je registrovan na teret Fonda, a od 5 mg koji nije na teret Fonda. Pitanje je da li je slučajno da je „amlodipin“ i od 5 i od 10 mg firme „Habitfarm“, čiji je vlasnik uhapšen u aferi „Afrobanka“, na listi, a nije isti lek nekih drugih kompanija ni od 5 mg – pita se Stevanović i dodaje da i na sajtu Udruženja „Inovija“ piše da su farmakomafijaši vodili lekare na razne simpozijume, putovanja, stručne vikende…\nFarmakomafija ne da vakcine\nPetovalentnih vakcina za decu u Srbiji nedavno nije bilo jer su farmaceutske kompanije htele da podignu prodaju nove, šestovalentne vakcine, koja je duplo skuplja!\nFamakomafija htela da proda novu vakcinu!\nU Srbiji je nedavno vladala nestašica petovalentnih vakcina „pentaksim“ i „infanriks“, koje se daju deci kao zaštita od difterije, tetanusa, velikog kašlja, hemofilus influence tipa B (HIB) i dečje paralize. Roditelji dece koja su primila prvu dozu petovalentne vakcine u panično su tragali za još dve doze za revakcinaciju.\nKako saznajemo, problem je nastao zato što su dva najveća proizvođača “Sanofi Paster” i “Glakso Smit Klajn” tokom 2013. počeli da proizvode kompleksnije vakcine, što je privremeno odložilo proizvodnju petovalentne. Osim cene, razlika između ove dva cepiva je i u tome što šestovalentna štiti i od virusa hepatitisa B.\n– To što se niko nije javio na tender shvatam kao ucenu farmaceutskih kuća. Očigledno je da iza svega stoje viši finansijski interesi. Ovo pokazuje koliko su te dve kompanije neodgovorno postupile. Prodavati vakcine jedno vreme, pa onda prekinuti, po mom mišljenju, veoma je neodgovorno – izjavio je tada prof. dr Momčilo Babić, direktor RFZO.\nRFZO tražio pomoć\nDirektor RFZO pismenim putem bio je zamolio britanskog premijera Dejvida Kamerona da nam njegova vlada iz sopstvenih rezervi ustupi vakcine kao “veliku ili nezaboravnu donaciju”. Druga opcija je bila pozajmica kompanije “Glakso” ili da nam proda neophodnu količinu po nabavnoj ceni. Na te zahteve RFZO nije dobio odgovor.\nMeđutim, isti problem pre izvesnog vremena javio se i u zemljama u regionu. Kako saznajemo, u Crnoj Gori, koja je godinu dana ranije uvela petovalentnu vakcinu, takođe se na tender niko nije javio, a proizvođači su tamošnjem zdravstvenom sistemu ponudili šestovalentnu vakcinu. Međutim, kako doza ove vakcine na veliko košta čak 30 evra, ta mogućnost je otpala.\nKompanija “Glakso Smit Klajn” je saopštila da je do nestašice došlo jer ove godine petovalentne vakcine za slobodnu prodaju nisu planirane pošto je najavljeno da će se vakcinacija u 2014. godini sprovesti o trošku obaveznog zdravstvenog osiguranja.\n– Fond pokreće novi tender za 2015. i očekujemo da proizvođači imaju sluha i na vreme isplaniraju proizvodnju vakcina za Srbiju – navodio je dr Babić.\nMinistarstvo zdravlja ukazivalo je na to da je od početka primene petovalentne vakcine “veoma oprezno procenjivalo realne okolnosti proizvodnje i snabdevanja tržišta ovom vakcinom”. Govorili su tada u tom ministarstvu da se zahvaljujući oprezu i odgovornom pristupu Srbija ne nalazi u situaciji u kojoj su sada pojedine zemlje u regionu koje su započele vakcinaciju petovalentnim cepivom, a koju ne mogu da nastave jer im proizvođač ne isporučuje neophodne količine.\nZvaničnu preporuku o tome čime će biti vakcinisana deca koja su već primila neku dozu petovalentne vakcine izdaće danas Institut za javno zdravlje Batut. Međutim, u Fondu i u Batutu razmišljaju da obezbede trovalentnu vakcinu, koja je registrovana na našem tržištu i koja u sebi sadrži zaštitu od difterije, tetanusa i velikog kašlja. Mališani bi morali da prime “Torlakove” preostale dve vakcine.\nFARMAKOMAFIJA IZMIŠLJA PANDEMIJE\nNovinari ICONS-a mesecima su istraživali šta su sve spremne da u interesu farmakološke industrije urade nadležne institucije kako u Evropi, regionu tako i u Srbiji.\nOsim sagovornika iz Srbije, govorili su i evropski epidemiolozi, oni koji su pokrenuli istragu pred Savetom Evrope o postupanju Svetske zdravstvene organizacije, kao i stručnjaci iz regiona.\nSvetska zdravstvena organizacija promenila je definiciju pandemije samo mesec dana pre proglašenja pandemije svinjskog gripa 2009, na koji način je tada širena panika, kako su isti oni koji su savetovali proglašenje pandemije radili i za proizvođače vakcina i kako su građani zbog profita postali pokusni kunići, jer je u promet puštena nedovoljno ispitana vakcina. Rezultat je bio ogroman profit za farmaceutsku industriju, koja po obrtu kapitala zaostaje samo za trgovcima oružjem i trgovcima drogom.\nEvo šta je na tu temu govorio zvaničnik Svetske zdravstvene organizacije Gregori Hartl.\nICONS: Da li je postojao pritisak farmaceutskih kompanija da se proglasi pandemija?\nGregori Hartl: Nikada!\nICONS:Šta je farmaceutska mafija?\nGregori Hartl: Nemam pojma.\nICONS:Da li ste čuli da postoji farmaceutska mafija?\nICONS:Da li ste razmišljali o tome?\nGregori Hartl: Nikada nisam čuo taj pojam.\nICONS:Da li ste ikada razmišljali o tome da li postoji farmaceutska mafija?\nGregori Hartl: Ne, nikada.\nICONS:A šta mislite kako je moguće da se ceo svet ujedinio u borbi protiv trgovine trogom, trgovine oružjem, trgovine ljudima… a kada dođemo do farmaceutske mafije, svet je zapravo veoma tih?\nGregori Hartl: Nisam siguran da razumem šta podrazumevate pod farmaceutskom mafijom, ali mi zvuči kao da želite da prikažete negativnim nešto što ne mora da bude obavezno negativno.\nICONS:Na šta mislite?\nGregori Hartl: Ne znam šta vi mislite, tako da mislim da ćemo ovde zaustaviti intervju. Hvala najlepše!


BIVŠA DJEVOJKA VAŠEG MUŠKARCA: ŠTO BISTE TREBALI ZNATI O NJOJ :: MUŠKARAC I ŽENA :: "UŽIVO!" - SEKS I ODNOSI - 2020\nKao što psiholog objašnjava Yana LeikinaSvaka žena želi biti jedinstvena i neponovljiva, ali paradoksalno potvrđuje svoju jedinstvenost uspoređujući se s drugim ženama. "Možda je konkurencija inherentna u nama na razini genetske memorije poligamije, koja je nekada smatrana normom," - rekao je stručnjak.\nStoga je želja za gledanjem u odnos prošlosti voljene osobe posve prirodna stvar. Drugo pitanje je da to treba učiniti u razumnim granicama. Ako dan i noć proučavate profil putne isprave bivšeg dečka na društvenoj mreži ili ga stalno mučite pitanjima, onda je to značajan razlog za zabrinutost.\n“Budimo iskreni: u odnosu u kojem prevladava uzajamno razumijevanje, takva se potreba jednostavno ne javlja. Želja da postanete detektiv je signal da vaš odnos zahtijeva ozbiljnu analizu i rad ”, kaže Marina Muravyova, psiholog, specijalist za prevladavanje krize u odnosima i autor projekta INTEMO.\nStručnjaci identificiraju nekoliko razloga koji potiču nezdrav interes u nama.\nŽelja za dodavanjem odnosa "svjetlo"\nAko je u paru sve glatko i glatko, onda se nekim ženama počinje dosađivati iu potrazi za svijetlim iskustvima izazivati se ljubomorom. A prvi je idealan objekt za ove osjećaje: sigurno i dosadno u isto vrijeme. "Takvim ponašanjem, žena nastoji dodati vrijednost svojoj voljeni u vlastitim očima", objašnjava Yana Leikina.\nNesigurnost o ljubavnom partneru\nŽelja da se ljudi preturaju u prošlosti može proizaći iz osjećaja da vaš odnos nije dovoljno jak. Možda je to nesvjesna želja da se prekine veza u kojoj se osjećate nesigurno. Nakon što ste nešto iskopali, dobivate službeni razlog za raskid, koji sebi ne možete uvijek objasniti na racionalnoj razini “, objašnjava Marina Muravyeva.


Musliman muškarci - Chat dejting, Upoznavanje Cura\nPregledajte Muško oglasekorisnika koji su se pridružili Upoznavanje Cura stranici koja je usko povezana sa Musliman. Družeći se sa drugim članovima koji takođe imaju slična interesovanja je fantastičan način da pronađete neke nove ideje koje možete isprobati kad počnete da se viđate sa ljudima. Kreirajte svoj 100% besplatan nalog i upoznajte novu osobu!


BFC SEE e-platforma u funkciji jačanja Regionalne mreže | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nBy Vladimir Blagojevic 20. септембра 2016. BFC SEE, Novosti iz Komore, Projekti, slide No Comments\nElektronska BFC SEE platforma, koja će do kraja godine biti realizovana u okviru projekta „Boost Business Friendliness“, predstavljena je predstavnicima radnih tijela iz zemalja članica regionalne BFC SEE mreže iz Srbije, Crne Gore, Hrvatske, Makedonije i Bosne i Hercegovine, u ponedjeljak, 19. septembra, u Beogradu.\nS druge strane, automatizacija BFC SEE procesa će omogućiti podnošenje elektronske prijave za pristupanje programu i povećati vidljivost BFC SEE programa, sertifikovanih gradova i opština u regionu. Takođe, ovim će biti stvorena jedinstvena baza podataka koja će omogućiti olakšan pristup opštinskim podacima, kontaktima, promotivnim materijalima, mogućnostima za ulaganje, što će poslužiti kao dodatni izvor informacija za kreiranje odluka i mjera podsticaja na lokalnom i nacionalnom nivou. Stavljanjem u funkciju BFC SEE e-platforme, opštine će dobit jasne smjernice za kreiranje povoljnog poslovnog okruženja i mehanizam za efikasniju i transparentniju lokalnu administraciju, moći će da se upoznaju sa primjerima najbolje prakse u ostalim lokalnim samoupravama, dok će privatni sektor ovim dobiti standardizovan alat za pristup podacima i informisanje o lokalnim uslovima poslovanja u regionu.\nU narednom periodu planiran je razvoj i testiranje inicijalnog softverskog rješenja u okviru treninga koji će u zemljama regiona biti organizovani za ključne korisnike sistema.\nProjekat „Boost Business Friendliness“ finansiran je od strane Regionalnog savjeta za saradnju (Regional Cooperation Council), čiji je jedan od osnovnih zadataka jačanje i razvijanje regionalne saradnje kroz nekoliko prioritetnih oblasti i realizaciju projekata od zajedničkog interesa za države regiona. Period implementacije projekta je šest mjeseci i prema planu sve aktivnosti biće realizovane do kraja godine.


Endovenski laserski tretman – Savremeno lečenje vena\nLasersko lečenje vena je jedna od najmladjih i najsavremenijih metoda za lečenje proširenih vena, kod nas je tek počela da se uvodi, iako se u svetskoj medicini praktikuje već oko desetak godina, tokom kojih se pokazala kao izuzetno efikasna i neproblematična po pitanju komplikacija, zbog čega je postala izuzetno popularna širom sveta.. Više studija je pokazalo da je u prvih godinu dana uspešnost procedure oko 98%.\nOperacija se izvodi u lokalnoj anaesteziji. Posle operacije ćete dobiti savet za lekove protiv bolova. Nakon operacije ćemo Vam obući elastičnu čarapu. Nakon toga ćete ukupno 4 nedelje nositi čarape preko dana.


Evropski parlament pozvao na obustavljanje projekta „Severni tok 2“ | Svet | Novosti.rs\nNovostiOnline | 12. mart 2019. 14:37 | Komentara: 2\nEvropski parlament je na plenarnoj sednici u Strazburu glasao za rezoluciju o političkim odnosima između EU i Rusije, koja sadrži predloge za zaustavljanje projekta „Severni tok 2“\nEvropski parlament je na plenarnoj sednici u Strazburu glasao za rezoluciju o političkim odnosima između EU i Rusije, koja sadrži predloge za zaustavljanje projekta „Severni tok 2“, predviđa mogućnost proširenja personalnih sankcija, ograničava pristup Rusiji finansijama i tehnologiji, kao i da Moskvu više ne smatra strateškim partnerom.\n„Prelazimo na glasanje o dokumentu u celini. Dokument je odobren“, izjavila je predsedavajuća sednice. Za rezoluciju je glasalo 402 poslanika, 163 je glasalo protiv, a 89 je bilo uzdržano.\nPROČITAJTE JOŠ - Pariz spasava "Severni tok 2"\nDokument, koji je u martu predstavila letonska poslanica Sandra Kalniete, sadrži formulaciju da „EU treba da bude spremna da nametne dodatne sankcije, uključujući ciljane lične sankcije i ograničenje pristupa finansijama i tehnologiji, ukoliko Rusija nastavi da krši međunarodno pravo“.\nRezolucija je takođe sadržala apel Evropskoj komisiji i evropskoj diplomatskoj službi da „hitno razviju zakonodavne predloge o „zakonu Magnitskog“ (globalni režim sankcija EU za zaštitu ljudskih prava), koji bi omogućili da se uvede zabrana viza i ciljane sankcije“, na primer, „blokiranje imovine“ i imovinskih interesa u okviru nadležnosti EU prema određenim licima“, kao i da se sastavi odgovarajući „spisak sankcija“.\nPROČITAJTE JOŠ - AMERIKANCI BESNI ZBOG SEVERNOG TOKA 2: Dodatno naoružavaju Ukrajinu\nTekst takođe sadrži tvrdnju da „Severni tok 2“ povećava zavisnost Evropske unije od isporuka ruskog gasa, ugrožava unutrašnje tržište EU i nije u skladu sa energetskom politikom EU ili njenim strateškim interesima, pa se stoga (projekat) mora zaustaviti.\nTakođe se navodi da „pri sadašnjim okolnostima Rusija više ne može da se smatra strateškim partnerom“, a kako se principi u sporazumu o partnerstvu i saradnji više „ne poštuju“, sporazum bi trebalo ponovo razmotriti. Evropski poslanici su u rezoluciji pozvali zemlje EU na „dalju koordinaciju i harmonizaciju“ svoje spoljne politike prema Rusiji.\nIstovremeno se u dokumentu ističe da je EU „još uvek otvorena za jačanje odnosa i dijaloga i da želi da se vrati na saradnju sa Rusijom kada ruske vlasti ispune svoje zakonske i međunarodne obaveze“.\n„Trenutne nesuglasice i sukob između EU i Rusije ne odgovaraju interesima nijedne strane; kanali veze treba da ostanu otvoreni uprkos razočaravajućim rezultatima; nova podela kontinenta ugrožava bezbednost EU i Rusije“, navodi se u rezoluciji.


Sto godina humanitarnog djelovanja Međunarodne federacije društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca - Hrvatski Crveni križ\nSto godina humanitarnog djelovanja Međunarodne federacije društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca\nOve se godine obilježava velika 100. obljetnica od osnivanja Međunarodne federacije društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca (International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies) koju su Američki, Britanski, Talijanski, Japanski i Francuski Crveni križ utemeljili u Parizu 5. svibnja 1919. godine pod nazivom Liga društava Crvenog križa.\nNekoliko tjedana ranije, od 1. do 11. travnja 1919. godine, ista društva Crvenog križa okupila su se na konferenciji u Cannesu kako bi donijela odluke o načinu koordiniranja svojih javnozdravstvenih aktivnosti i učinkovitom objedinjavanju resursa nacionalnih društava u vrijeme mira.\nU Prvom svjetskom ratu potvrdila se potreba za bliskom suradnjom između društava Crvenog križa koja su svojim humanitarnim aktivnostima privukla milijune volontera i istovremeno okupila ljude različitih znanja i iskustava. Europa, poharana Prvim svjetskim ratom, nije si mogla priuštiti gubitak takvog resursa.\nGlavni direktor Međunarodnog odbora Crvenog križa Yves Daccord, predsjednik Međunarodne federacije Francesco Rocca, predsjednik Međunarodnog odbora Crvenog križa Peter Maurer i glavni tajnik Međunarodne federacije Crvenoga križa i Crvenoga polumjeseca Elhadj As Sy na proslavi obljetnice u Ženevi\nMeđunarodna zdravstvena konferencija čije je održavanje, kao i osnivanje federacije nacionalnih društava inicirao Henry Davison, predsjednik tadašnjeg društva Američkog Crvenog križa, rezultirala je osnivanjem spomenute Lige društava Crvenog križa (1919.)\nGodine 1983. preimenovana je u Ligu društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, a u studenom 1991. godine u Međunarodnu federaciju društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca.\nPrvenstvena je svrha Međunarodne federacije bila poboljšati zdravlje ljudi u zemljama koje su jako stradale i čiji su građani puno propatili tijekom četiri ratne godine.\nCiljevi su joj bili osnažiti i ujediniti već postojeća društva Crvenog križa u provedbi zdravstvenih aktivnosti i promicati osnivanje novih društava.\nOsnivačima, Britanskom, Francuskom, Talijanskom, Japanskom i Američkom Crvenom križu ubrzo su se počela priključivati i ostala nacionalna društva. Trenutno članstvo Međunarodne federacije čini 191 nacionalno društvo Crvenog križa i Crvenog polumjeseca.


Potpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić saopštila je danas da afera "Krušik" nije ni blizu rešavanja.\nTepić je u saopštenju navela da “stvari ne stoje” onako kako predsednik Srbije Aleksandar Vučić pokušava da prikaže.\n“Na vest o smeni direktora ‘Krušika’ – ne nasedajte. Kao ni na vest da se policija uključila u istragu afere ‘Krušik’ tek od kada im Nebojša Stefanović nije šef”, navela je ona.\nTepić je ponovila optužbe za trgovinu oružjem po damping cenama na račun firme GIM za koju je radio Stefanovićev otac i da je “u celoj situaciji ključan Vučićev omiljeni trgovac Slobodan Tešić”.\nPonovila je da je Tešić sponzor Srpske napredne stranke i da se i dalje nalazi na “crnoj listi” američke Vlade.\n“Tešić je sa svojim firmama na identičan način po damping cenama zaradio višestruko više od GIM-a i državnog SDPR-a zajedno, zbog čega je od početka afere bilo sumnjivo zaobilaženje Tešića i fokusiranje samo na GIM”, dodala je Tepić.\nOna je navela i da “tome u prilog su i novi dokazi”, koji kako je ukazala “jasno pokazuju da je Vučićeva ekipa sa Tešićem samo iskoristila “aferu Krušik” da bi preuzela i kontrolu nad firmom GIM”.\n“Stoga preporučujemo tužilaštvu da istragu krene od veoma neobičnih ugovora i dozvola 000802, 000803 i 000804 od 27. decembra 2020. firme GIM i ubačene firme Larkmont, registrovane na Britanskim devičanskim ostrvima, za koju poznavaoci prilika tvrde da je zapravo Tešićeva”, rekla je ona.\nTepić je navela da je i za tu firmu “odobren izvoz u Saudijsku Arabiju”, iako je zbog američkih sankcija Tešiću zabranjeno da prometuje u dolarima.\n“Ako tužilaštvu trebaju ugovori u cilju istrage i istine,… stojimo na raspolaganju”, dodala je Tepić.\nTepić je podsetila i da je aferu “Krušik” otvorio i zbog nje stradao radnik te namenske fabrike Aleksandar Obradović.\nNadzorni odbor Holding korporacije “Krušik” juče je smenio generalnog direktora Vladana Lukića i na njegovo mesto postavio diplomiranu inženjerku hemije Jovanku Andrić, zaposlenu u toj valjevskoj fabrici, javila je regionalna TV N1.\nVladan Lukić je na čelu “Krušika” od decembra 2018. godine, pre toga je bio izvršni direktor za tehničko-tehnološke poslove i proizvodnju Krušika.


Barselona Kravec transfer | Mondo Portal\n17. September, 10:26\nBarsin zalog za budućnost: Ukrajinac od 4.000.000 evra? 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.08.2019. / 17:05 17:08\nNavikli smo da najveći evropski klubovi za dolaske igrača troše ogromne svote novca, ali Barselona bi ovaj put mogla da plati "samo" 4.000.000 evra.\nKlub sa "Kamp Noua" je navodno zainteresovan za levog beka Leganesa, 22-godišnjeg Ukrajinca Vasila Kraveca.\nOva informacija pod oznakom "ekskluzivno" objavljena je na radiju "Kadena SER", a dodaje se da bi mladi fudbaler prvo došao na pozajmicu u Barselonu B, a onda - ukoliko ispuni očekivanja - bio otkupljen od Leganesa za pomenuta 4.000.000 evra i prekomandovan u prvi tim slavnog kluba.\nKravec je karijeru počeo u Karpatiju iz Lavova, a u Leganes je stigao prošle zime iz španskog drugoligaša Luga.\nBarselona trenutno ima dvojicu klasičnih levih bekova - Đordija Albu i Žuniora Firpa, uz Umtitija i Vagea koji po potrebi mogu da igraju na tom mestu.\nZvezda na Bajern bez standardnog levog beka, izgledne rotacije u odbrani\nUpravo gledate Partizan oštećen za penal: Nova pravila, stare navike Bojana Nikolića 37 Ostalo 14.09.2019. Sudija Bojan Nikolić propustio je u 24. minutu duela između Proletera i Partizana da dosudi kazneni udarac za...\nKovač: Dobro je što pobeđujemo i kada ne igramo odličnu odbojku\nKrajinović dobro krenuo na turniru u Mecu


Istovremeno, obeležava se pola veka od nastanka manifestacije, 1971. Upravo zbog jubileja, festival traje šest dana, uz jedan bonus koncert, pa su organizatori najavili "nedelju dana najboljeg savremenog džeza iz celog sveta u Srbiji".\nsastava, sa više od 100 muzičara iz 18 zemalja, sa tri kontinenta (Evropa, Severna Amerika i Azija), uz reprezentativno predstavljanje najtalentovanijih autora sa srpske džez scene. Publici će se predstaviti, između ostalih, "Markus Štokhauzen grup", najbolji poljski džezeri, skandinavski "Rimden" (na slici), "Petros Klampanis trio", "Arild Andersen grup", "Aziza Mustafa Zadeh trio"...\nDetaljan raspored publika može da nađe na sajtu bjf.rs. Ograničen broj vaučera za komplete ulaznica, koji obuhvataju 13 koncerata u glavnom programu, kao i pojedinačne ulaznice, mogu da se nabave na "Tiket vižn" blagajni u Domu omladine, kao i putem interneta.\nUprkos poznatim okolnostima, festival nije ni prošle godine izgubio korak. Održan je uživo kao jedan od retkih džez festivala u Evropi koji se odvažio to da učini.\nkoncerti džez festival beogradski džez festival DŽez plamen


Vila Mihalis | Ipsos apartmani | Club Paradiso\nKrf apartmani: Vila Mihalis\nVila Mihalis se nalazi u mirnom delu Ipsosa na 250m od plaže. Smeštaj je u dvokrevetnim stuijima sa mogućnošću dodavanja trećeg pomoćnog ležaja. Studiji su standardno opremljeni sat tv, kupatilo, terasa (izuzev 4 studija koja nemaju terasu), čajna kuhinja sa posuđem za odgovarajući broj osoba, frižider, WI-FI. Vila nije klimatizovana.\nProverite dostupnost "Vila Mihalis" na dan 24.01.2021\njedinici 1/2 1/2 BT\nMIHALIS studio studio\n10 26.05 05.06 ✔ 0 114* 0 109*\n10 05.06 15.06 ✔ 0 139* 0 134*\n10 15.06 25.06 ✔ 0 134 0 129\n10 25.06 05.07 ✔ 0 179 0 175\n10 05.07 15.07 ✔ 0 199 0 195\n10 24.08 03.09 ✔ 0 144 0 139\n10 03.09 13.09 ✔ 0 129 0 124\n10 13.09 23.09 ✔ 0 109 0 104\n10 23.09 03.10 ✔ 0 109* 0 104*\n10 03.10 13.10 ✔ 0 94* 0 89*\nBT - bez terase\n10 15.06 25.06 ✔ 0 159 0 154\n10 25.06 05.07 ✔ 0 204 0 200\n10 05.07 15.07 ✔ 0 224 0 220\n10 24.08 03.09 ✔ 0 169 0 164\n10 03.09 13.09 ✔ 0 154 0 149\n10 13.09 23.09 ✔ 0 134 0 129


25 godina emisije Paket aranžman u četvrtak u KST-u! - SvetGitara.comSvetGitara.com\nSvetGitara.com > Događaji > Najave > 25 godina emisije Paket aranžman u četvrtak u KST-u!\n30.11.2016 12:28 › 12:28\n25 godina emisije Paket aranžman u četvrtak u KST-u!\nU četvrtak, 1. decembra u KST-u će se održati proslava 25 godina od osnivanja čuvene emisije „Paket aranžman“.\nPrati teme: Doghouse, Dža ili bu, Irish Stew, kst, Paket aranžman, Prljavi inspektor Blaža i Kljunovi, Zvoncekova Bilježnica\nNa ovom koncertu nastupiće Irish Stew, Dža ili Bu, Prljavi inspektor Blaža i Kljunovi, Zvoncekova Bilježnica i Doghouse. Na koncertu su takođe trebali da nastupe i članovi grupe Goblini, bez opravdano sprečenog pevača, svirajući pank standarde, ali su i oni ipak otkazali svoj nastup.\n„Članovi benda Goblini su sredinom oktobra rado prihvatili da nastupe na proslavi 25 godina emisije „Paket aranžman“, a pošto je pevač opravdano odsutan, dogovoreno je da nastupe sa punk obradama pod ličnim imenima, ne kao bend Goblini. Kao takvi su najavljeni u svim medijima, i stavljeni na plakat.\n13. novembra sam dobio sms poruku. Citiram basistu benda: „nažalost ipak ne možemo da se pojavimo na tvojoj svirci… jebiga“\nI to je jedino objašnjenje koje i ja mogu da Vam dam o razlozima otkazivanja njihovog nastupa. Podsećam da je reklamna kampanja uveliko krenula u trenutku otkazivanja. Pošto ja lično, kao i svi oni koji su ikad radili Paket aranžman, nismo ni dinara zaradili na tuđem imenu (za razliku od bendova koji su u periodu od 1991. do 2007. besplatno reklamirani, besplatno su dobijali izradu spotova, besplatno su dobijali jednosatne emisije kao najave koncerata, kao i još mnogo što šta), pa tako neću ni sada; pošto su članovi gore pomenutog benda uveliko najavljeni, osecam odgovornost prema svima koji učestvuju, kao i prema publici koja bi prvenstveno dosla zbog članova tog benda, da se izvinim na reklamama i plakatima koji sadrže najavu sa njihovim imenima, a koja nisam u mogućnosti da uklonim.\nNarednih dana će biti rađene nove reklame sa bendovima koji itekako zaslužuju da dođete, i da se svi zajedno oprostimo od jedne emisije koja je zaslužna (bez lažne skromnosti) za ogroman deo popularnosti mnogih bendova u Srbiji, pa i u regionu.\nS poštovanjem, Zoran Lazarević– Batman\nPunk’s not dead…Jebiga“, napisao je organizator Zoran Lazarević u saopštenju za koncert.\nPočetak svirke je najavljen za 22:30h, a cena ulaznice je 600 dinara.


OVAJ MANASTIR PODIGLA JE PRINCEZA JELENA, SESTRA CARA DUŠANA: Svetionik pravoslavlja u Dalmaciji ispod oltara čuva KATAKOMBE u kojima su se krili prvi hrišćani! (FOTO,VIDEO) | Region | Kurir\nFoto: Tanjug / Anđelko Utješanović\n25.05.2019. 14:10h 25.05.2019. 14:10h\nU internatu Bogoslovije ekipa Tanjuga zatekla je 32 đaka, uglavnom iz BiH i po neki iz Hrvatske i Srbije.\nVeruje se da je manastir podignut upravo na mestu gde je apostol Pavle širio hrišćanstvo. A ispod manastira i danas su nedovoljno istražene katakombe, stare oko 2. 000 godina, gde su se skrivali prvi hrišćani progonjeni od strane Rima.\nU gotovo netaknutim katakombama, koje su svedočanstvo ranohrišćanskog perioda, može se videti iscrtan prvi hrišćanski simobol - riba, ali i Hristov monogram, Hi-Ro, simbol pobede svih koji su sa Hristom i za Hrista, zbog čega manastir privlači veliki broj vernika, turista i istraživača iz cele Evrope.\nJelena je bila ćerka Stefana Dečanskog, udata za hrvatskog kneza Mladena Trećeg Šubića. Napravila je zdanje zajedno sa monasima iz manastira Svetog arhistratiga Mihaila, kojeg je podigao srpski kralj Milutin početkom 14. veka unutar zidina Starog grada u Jerusalimu, neposredno u blizini crkve Svetog Groba (crkve Vaskrsenja Hristovog) i Grčke patrijaršije, gde je Hristos razapet.\nLjudi tog kraja pričaju da su se katakombe nekada protezale i kilometrima na području Krke. U centralnom delu katakombi, pored teškog mraka koji pokušava da uguši svetlost sijalice, ambijent čini da gotovo da može da se oseti strah progonjenih ranohrišćana, ali i zrno vere i nepokolebljivosti koje je isklijalo i iznedrilo nad zemljom crkvu.\nU manastirskoj crkvi, čija kupola je ove godine obnovljena, a pre četiri godine i krov, ističe se ikonostas sa ukupno 55 ikona nastalih u periodu od 15. do 19. veka. Posebno su vredne one iz 17. veka, a smatra se da je njihov autor Mihailo Damaskin, mada se nije potpisao, ali se, kažu stručnjaci, prepoznaju po njegovom stilu.\nManastir Krka sačuvao je i bogatu riznicu, koja je početkom rata na prostoru Hrvatske sklonjena u Beograd. U nju su, tokom duge istorije manastira, dospevale brojne dragocenosti iz Jerusalima, sa Svete gore, iz Venecije i carske Rusije, kao što su epitrahilj Svetog Save i Oktoih Božidara Vukovića.\nTakođe, knjige Vuka Stefanovića Karadžića i Dositeja Obradovića na kojima su oni ispisali posvetu manastiru Krki. Zatim paterik (knjiga sa pričama o monaškim podvizima) iz 1346. poznat kao "bugarski" na čijim koricama piše: "Sija Knjiga manastira Vilendara".\nDalmacijasvetinjaManastir KrkapravoslavljekatakombeCar Dušanprinceza Jelena


PC Press » PC #159 | Svemirski pionir\nPC #159 | Voja Gašić\nKao što je lepo primetio naš urednik, čitaoci PC Press‑a se, poput celokupne humane populacije, dele na ljubitelje „pink strane“ i one koji sanjaju o letu u svemir, pa evo nešto i za one koji se ne zadovoljavaju „pufnastim roza navlakama za mobilne“. Put u svemir je intrigantna stvar, pa ga kroz naučnu fantastiku već decenijama proživljavaju nove generacije mladih ljubitelja tehnike i avantura – znam jednog koji veći deo dana provodi sa svojom gildom na planeti Rori...\nPrava nauka često je zanimljivija i neverovatnija od maštanja, pa je kanal Discovery Science odlučio da napravi seriju u kojoj dr Basil Singer, uz pomoć agencije NASA, istražuje stvarne mogućnosti za preseljenje na druga nebeska tela. Serija obuhvata šest epizoda, a svaka epizoda proučava mogućnost života ljudi na Saturnovom mesecu Titanu, Veneri, Marsu, Jupiterovim satelitima Kalisto i Europa, Merkuru i, na kraju, jednoj od planeta izvan Sunčevog sistema, Gliese 581c, udaljenoj oko 20 svetlosnih godina od Zemlje.\nSam gospodin Singer je zanimljiva ličnost. Doktorat iz kvantne fizike mu se bavio laserskim tehnikama hlađenja, pa je poznat kao osoba koja je postigla najhladniju temperaturu u svemiru (svega tri mikrokelvina, tri milionita dela stepena iznad aplsolutne nule). U časovima odmora voli da sluša muziku, ali je i pasionirani ljubitelj skejtbordinga i letenja zmajem. Važi za velikog popularizatora nauke, pa su na primer čuvena njegova objašnjenja fizike koja stoji iza brejkdensa. Povrh svega, ima i „porodični posao“ – kompaniju Singer Instruments Co. Ltd, proizvođača mernih instrumenata i robotike koja se širom sveta koristi za istraživanja i tretman malignih oboljenja.\nNjegovo zanimanje za fiziku i ekstremne sportove bilo je dobar povod da Discovery Science napravi seriju u kojoj bi se istražili i simulirali uslovi u kakvima bi se našao čovek van matične planete, a mi smo iskoristili poziv da o ovoj seriji popričamo s njim.\nKrenimo od zaključka: nakon ove serije, šta vas je najviše iznenadilo i koje od „pregledanih mesta“ ima najviše šansi da se kolonizuje?\nNajviše me iznenadilo sa koliko entuzijazma eksperti NASA razmišljaju o tim pitanjima. Plašio sam se da neću naći odgovarajuće sagovornike, ali se ispostavilo da za svaku epizodu u NASA postoji bar nekoliko vatrenih zagovornika preseljenja baš na to mesto.\nNaravno, uvek postoji mnogo argumenata za i protiv. Mars je veoma blizu, njegov dan traje koliko i zemaljski, ali je temperatura ‑63 stepena, atmosfere nema, pa je radijacija često vrlo jaka, a trećina Zemljine gravitacije iziskivala bi dosta svakodnevnog vežbanja. Sa druge strane, Venera je pretopla, ali smo to pokušali da to doživimo letom balona iznad pustinje. Neki od sagovornika iz NASA već imaju jasne ideje o čitavim gradovima koji lebde pri vrhu Venerine atmosfere.\nMoj favorit je ipak Titan, Saturnov mesec udaljen milijardu i petsto hiljada kilometara od Zemlje – zato smo i počeli seriju Titanom. Sa sadašnjom tehnologijom bilo bi nam potrebno oko 30 godina da tamo stignemo. Najzanimljivija stvar kod Titana je njegova kombinacija gravitacije i atmosfere koja bi omogućavala ljudima da lete. Zamislite stvar koja se zove Ornitopter i podseća na džinovskog vilinog konjica. Sličan mehanizam mogla bi na Titanu da pokreće samo ljudska snaga, bez dodatnog pogona. Sličan je i Jupiterov mesec Kalipso, uz nešto veći rizik od radijacije.\nKao laiku, meni nije baš jasno zašto su u obzir uzeta tako negostoljubiva mesta kao što je Merkur, tako različita od Zemlje. Da li ljudi uopšte mogu da se naviknu na tako ekstremne uslove?\nVelika prednost i Marsa i Merkura je blizina tih planeta. Pritom, Mars je daleko manje negostoljubiv nego što na prvi pogled izgleda. Preovladava mišljenje da ćemo za dvadesetak godina imati nešto što se zove „stalno stanište“ za desetak ljudi. Naravno, ne očekuje se bebi bum uskoro, barem dok marsovska populacija ne dostigne brojku od 100 doseljenika. I to se očekuje za stotinjak godina, kada i prva marsovska beba.\nMerkur zaista ima veliki raspon temperatura, od ‑160 stepeni tokom noći do skoro 400 stepeni na strani okrenutoj Suncu. Ipak, razmatra se mogućnost pokretne naseobine koja bi stalno bila u „zoni sumraka“, obezbeđujući tako odgovarajuću temperaturu. Glavni problem boravka u svemiru zapravo nisu temperature već nedostatak gravitacije. Kod dugotrajnog izostanka gravitacije, organizam počinje da se menja, kosti slabe, srce se uvećava. Čak i kratkotrajan manjak gravitacije izaziva neprijatne posledice za nekoga ko nije treniran.\nZa potrebe snimanja napravili smo nekoliko „zero G“ letova letelicama koje se popularno nazivaju Vomit Comet („kometa izbljuvak“). One tokom leta prave parabole, pri čemu je gravitacija uvećana tokom penjanja, a zatim sledi spuštanje pod uglom od otprilike 45 stepeni, kada gravitacija skoro nestaje i to stanje traje oko 25 sekundi. Napravili smo oko 60 parabola, a od nas 20, četvoro je osetilo ozbiljnu mučninu.\nNa putovanju do odredišta u početku svakako ne bi bilo gravitacije, mada se za daleka putovanja razmatra o rotirajućim konstrukcijama čija bi centripetalna sila zamenila gravitaciju. Čak i uslovi smanjene gravitacije, nakon nekog perioda uzrokuju bespovratne promene organizma, pa planete koje imaju gravitaciju sličnu Zemljinoj uvek dobijaju „više poena“ kao kandidati za kolonizaciju, čak i ako imaju nepovoljniji sastav ili atmosferu.\nKonkretno, pokušali smo da u pustinjskom prebivalištu potpuno simuliramo život na Marsu tako što smo se dosledno pridržavali svih pravila za koje pretpostavljamo da na Marsu moraju da se poštuju. To je podrazumevalo redovno oblačenje svemirskih odela, do najmanjih sitnica kao što je navlačenje „svemirskih rukavica“ posebno napravljenih da omogućavaju manipulaciju malim predmetima kao što su kesice sa uzorcima. Zatim, redovnu proceduru prolaska kroz vazdušnu komoru kada izlazite ili se vraćate u prebivalište. Sve to zahteva dugotrajan trening i veliku disciplinu, ali bez toga nema preživljavanja u svemiru.\nDa li su u eksperimente bile uključene još neke životinjske vrste sem čoveka, ili možda neke biljke. Generalno, kako stoji stvar sa hranom u svemiru?\nProbali smo samo da stavimo zamorca u balon sa veštačkom atmosferom koji smo zatim ukrcali na balon koji je leteo iznad pustinje u sklopu simulacije lebdeće kolonije u Venerinoj atmosferi. Zapravo nije bio zamorac, već običan miš, ali garantujem vam da je uspešno završio eksperiment i da nije povređen ni na koji način.\nPotpuno je jasno da će pravi svemirski pioniri morati da ponesu sa Zemlje sve što im treba, uključujući hranu i vodu. To značajno otežava početak kolonizacije, sem ako se na odredište najpre ne pošalju roboti. NASA veoma intenzivno radi na robotima i tehnologijama koje treba da se pošalju kao prethodnica ljudima. Pritom je hrana stavljena u drugi plan – zadatak tehnologije je da najpre obezbedi zaista elementarne stvari kao što su izdvajanje kiseonika i vodonika iz zemljišta. Od njih se lako dobija voda, pri čemu se vodonik koristi i kao gorivo.\nVećina eksperata je kategorična u tome da se najpre prave male naseobine zaštićene kupolama ili na neki drugi način izolovane od negostoljubive sredine. Meni lično je bila veoma zabavna ideja da se odmah krene u „teraformiranje“ neke planete ili pogodnog satelita, pri čemu bi se okruženje, što je moguće više približilo zemaljskom. Odgovor stručnjaka je da je taj proces suviše dugotrajan, a rezultat neizvestan, barem dok se ne nađemo tamo kako bismo na licu mesta pratili proces i brzo reagovali.\nNa kraju, nije li malo preuranjeno i preskupo razmišljati o kolonizaciji, pogotovo što je povezana sa tolikim teškoćama?\nČinjenica je da je lakše i jeftinije kolonizovati dostupna mesta na Zemlji – ogromna vodena površina takođe bi se mogla kolonizovati zaštićenim kupolama. Ali, NASA ipak razvija planove za kolonizaciju i to na više raznih odredišta. Jedan od razloga je što ne možemo znati koliko će dugo Zemlja biti idealno mesto. Klimatske promene već čine svoje, pa promene mogu da nastanu mnogo pre nego što smo se nadali, da ne pominjemo mogućnost da u Zemlju udari neki meteorit razorne moći koji bi mogao sve da uništi. Nikada nije suviše rano za razmišljanje o opcijama.\nZahvaljujemo se na razgovoru i vidimo se na Marsu...


Bahatost u tehničkom mandatu - Dosta je bilo\nBahatost u tehničkom mandatu\nZajednički imenitelj svih SNS funkcionera je bahatost. Slobodno je možete posmatrati i kao karakternu osobinu tih ljudi. Vidi se i kod osoba koje su na položaju vd direktora, pa još i u tehničkom mandatu.\nNa mesto vd direktora Javno komunalnog preduzeća Vidrak iz Valjeva, po partijskom dogovoru SNS-a i SPS-a, dolazi bivša direktorka Centra za kulturu Valjevo. Zanimljivo je da je u prethodnoj svađi ove dve stranke ona bila smenjena sa funkcije direktora pre isteka mandata pa je zbog toga tužila Grad Valjevo. Usledilo je poravnanje bez konačne odluke Suda i Grad Valjevo je isplatilo 1,5 miliona dinara na ime odštete dotičnoj direktorki.\nNa jednoj od sednica Skupštine grada smo odlučivali o obeštećenju dotičnoj direktorki, a već na sledećoj joj je dodeljeno mesto vd direktora JKP Vidrak. DJB je bio protiv njenog postavljenja ali je mandatna komisija, u kojoj nema opozicionih predstavnika, odlučila, a glasačka mašina na sednici Skupštine podigla ruke i usvojila predlog. U ovom momentu Slađana Marković je vd direktora u tehničkom mandatu, iako je već trebalo da bude završen konkurs i postavljen direktor.\nNova direktorka je odmah krenula u dograđivanje i adaptaciju upravne zgrade, i kupovinu uređaja za nadzor i za to potrošila oko 11 miliona. Nije kupila cisternu za pranje ulica koja je bila predviđena kao prioritetna nabavka. Nije popravljena ni pumpa za uzimanje vode iz reke, koja odavno ne radi, već se zbog toga koristi voda iz gradskog Vodovoda kojom se peru ulice Valjeva. Nije kupljena ni planirana ograda za azil. U radni odnos preko Ustanove za zapošljavanje su primljene osobe preko raznih programa i većina radi na šalterima za naplatu. Bespotrebno sede jedni na drugima.\nA šta je bio najveći prioritet vd direktorke?\nU prvom kvartalu je odmah nabavila (kako ona kaže) auto srednje klase za potrebe preduzeća u iznosu od 2,5 milona dinara. Taj auto je, nakon samo par meseci, vd direktora uništila pa popravljala u privatnoj režiji. Baš u vreme kada je dobila nagradu za najuspešnije Javno preduzeće na teritoriji Zapadne Srbije. Kakav paradoks.\nSpekulisalo se da je dotična koristila auto u privatne svrhe i da je bila u alkoholisanom stanju. Na ove navode nije odgovarala, niti je pokušala javno da ih ospori. Tek na moja pitanja na sednici radnog tela u vezi sa ovim događajem je javno dala odgovor, u stvari, odbila je sve navode kao netačne.\nMeđutim, izgleda da je vd direktorka ipak auto kupila prvenstveno za sebe i zbog svojih potreba. Naime, u nedelju, 13. avgusta, auto je, parkiran van prostora JKP Vidrak na trotoaru gde je zabranjeno parkiranje, fotografisao jedan naš sugrađanin i objavio na društvenim mrežama. Na fotografiji se vidi i da je direktorka svoje inicijala stavila na tablice. Pošto je u sklopu ovog preduzeća i naplata parkiranja, kao i služba Parking servis, ona neće biti kažnjena, niti će joj odneti vozilo. Vozilo za odnošenje vozila, pauk, je stalno u kvaru, te je i navedeno da je to razlog što je JKP Vidrak imao manji priliv sredstava.\nDirektorka je izjavila da auto ne koristi u privatne svrhe, ali se iz priložene fotografije vidi da to nije istina. Sada se postavlja pitanje i za sve ostale navode. Da li joj je neko pomogao da sakrije i ispravi štetu koju je nanela prilikom havarije novog automobila. Da li je imala službeni nalog za put? Na osnovu ove dokazane neistine, sve njene navode možemo da dovodemo u sumnju.\nMožda je ona i novi direktor JKP Vidrak, a mi to još ne znamo.\nOkružni koordinator za Kolubarski okrug\nOznakeValjevo Snežana Đekić\nMetro naš nasušni


Selektor našeg nacionalnog tima pred duel sa Češkom podvlači nekoliko stvari.\n- Ovo je utakmica koju treba završiti na pravi način, na onaj na koji smo to učinili protiv Amerike, a tu utakmicu smo odigrali fantastično, skoncentrisano, vodili smo 40 minuta... Tako treba da uđemo i u meč protiv Češke, da završimo turnir na dostojanstven način, kako pristaje pravim, ozbiljnim profesionalcima. Došli smo ovde, naravno da su misli i dalje na toj utakmici čevrtfinala i to će da ostane, to je tako... Međutim, treba se samo skoncentrisati na košarkaške stvari i iz toga tražiti dobar završetak takmičenja.\nO naredno rivalu selektor "orlova" ima samo pozitivne reči:\nČesi u Mundobasket napadu\n- Česi su ekipa koja se jako digla. Bez obzira na to što nema Veselog, u Balvinu, na poziciji pet, našli su stub odbrane, a i napada, uz Satoranskog koji je apsolutni lider i koji je odigrao jedno fantastično prvenstvo... Oni su jedno od iznenađenja ovog Svetskog prvenstva, zajedno sa Poljskom, jer su ušli među prvih osam i tako napravili sjajan rezultat. Sve čestitke, imaju još staru gardu kao što su Auda i Pamprla, ali i neke nove momke koji su se pojavili i igraju dobru, rasterećenu košarku. Tu je i trener Ginzburg, koji ih već dugo vodi i sa kojim smo se još 2015. susreli u četvrtfinalu Evropskog prvenstva u Francuskoj. Dakle, reč je o reprezentaciji koja je iz jednog rada, iz procesa i kontinuiteta, došla do ovog rezultata i zaslužuje samo čestitke – objašnjava Đorđević.


Roman Protasevič o službi u „Azovu“: „Ako ruska horda ne bude zaustavljena, sledeća će biti Belorusija“\nPojavio se intervju sa bivšim glavnim urednikom kanala Telegram Neksta o njegovom učešću u ratu u Donbasu u neonacističkom bataljonu\n„To se dogodilo 22. marta“, kaže borac pod nadimkom „Kim“ o svojoj povredi.\n"Tokom promene položaja na desnom boku linije fronta u naselju Širokino, na mene je pala vatra neprijateljske minobacačke baterije, usled čega sam dobio sam ranjen u grudi. Međutim, zahvaljujući profesionalnosti vojnih lekara, za mesec dana vratio sam se u redove“.\nIntervju u beloruskom izdanju „Naša Niva“ stoji fotografija sa zamućenim licem. Ali danas je ta ista fotografija distribuirana bez retuširanja. Na njoj je Roman Protasevič. U uniformi i sa oružjem. Ako je mesec dana nakon ranjavanja ponovo u redovima, to znači da smo u maju bili na istom mestu. Dima Stešin i Semjon Pegov i ja smo se tada noću odvezli na položaje milicije u Širokinu. Tokom dana nije bilo moguće doći tamo - automobil bi gađali PTUR-om. I skoro celi dan bili smo pod neprekidnom vatrom. S jedne strane, tu su ruski novinari sa kamerama i fotoaparatom, s druge strane, beloruski „novinar“ sa automatskom puškom „Kalašnjikov“. U intervjuu sa Dudjuom, da vas podsetim, Protasevič je rekao da je u ukrajinskoj vojsci radio kao slobodni fotograf.\nŠta je on zapravo tamo radio i kako je ušao u neonacističku jedinicu? Evo šta je rekao "Našoj Nivi":\n„... U Azov sam stigao na osnovu selekcije, koja je bila ista za sve ... Disciplina (uključujući potpunu zabranu alkohola i droga), moćna ideološka podloga, posebni i brojni treninzi, atmosfera jedne porodice, komandanti uz borce ...\n... Prvo treba da prođete kroz seriju provera unutar ekipe. Ako posle provere nema pitanja o čoveku, on se šalje u jedan ili drugi bataljon, puk, gde zauzvrat mora da ispuni zahteve za pristupanje strukturi, pre svega fizički ...\n... Skoro godinu dana (u ukrajisnkoj vojsci). Sada služim u Mariupolju ... "\nProtasevič je učestvovao u neprijateljstvima protiv Donbasa.\n„... Prvo, u meni teče i ukrajinska krv, budući da su moji daleki rođaci bili Ukrajinci.\nDrugo, dosta je nevinih ljudi ubijeno, bačeno u zatvore i prognano. Ova tuga nije prošla moju porodicu. I sada Rusija pokazuje agresiju i klizi u „crvenu provaliju“.\nTreće, rat se vodi ne samo za Ukrajinu, već i za Belorusiju. Ako sada ne zaustavite rusku Putinovu hordu, onda je naša zemlja možda sledeća ...\n... Moj dolazak u rat bio je apsolutno promišljen. Do sada, na sreću, nemam se na šta žaliti. Štaviše, ovde sam, tokom rata, upoznao svoje najbliže prijatelje, koji su takođe moja braća po oružju ... "\nRoman Protasevič u redovima „Azova“\nO Belorusima u bataljonu\n„... Ne mogu da govorim o tačnom broju i ne vidim poentu. Što se tiče gubitaka, srećom nije bilo mnogo. Tokom operacije u Širokinu nekoliko ljudi je zadobilo lakše povrede i lakši potres mozga ...\nUkupno u Donbasu trenutno ima oko 40 ljudi. Mnogi Belorusi koji su se borili na početku rata više se ne bore. Broj bi, naravno, bio mnogo veći da je usvojen zakon o državljanstvu stranih učesnika u antiterorističkoj operaciji ...\n... Svi smo mi nacionalisti u najboljem smislu te reči. Očuvanje nacionalne kulture, tradicije, istorije i identiteta. Za to bi trebalo da se bori svaki narod ...\n... Što se mene lično tiče, pristalica sam ograničene demokratije. Nemam ništa protiv homoseksualaca, ali ne podržavam njihovo usvajanje dece. Nisam protiv nacionalnih manjina, već za pooštravanje migracionog zakonodavstva. Nisam protiv demokratije, ali za izuzeće apsurdnih trenutaka iz nje ... "\nO prvoj borbi\n„... Prva borba za skoro svaku osobu, čak i ako je savršeno utemeljen u teoriji, mešavina je životinjskog straha, nerazumevanja onoga što se događa, vatre, zemlje i betona ...\n... Što se tiče senzacija u pogledu prvog pucnja u borbenoj situaciji, u glavi sam imao samo jednu misao: „Ili ti ili ti“. Međutim, ne žalim ni za čim ... "\nU „Azovu“ je Protasevič imao nadimak „Kim“.\nO beloruskoj opoziciji\n„... Belorusi će ponovo većinom izabrati Lukašenka. Naravno, na predsedničkim izborima je uvek bilo nameštanja glasova, ali ljudi su i dalje išli i ići će na biračka mesta da postave željenu kvačicu za aktuelnog predsednika ...\n... Opozicija se srušila u potpunosti i nepovratno. Ljudi koji uzvikuju iste reči od sredine 90-ih više i ljudi su više zgađeni nego što imaju želju da slušaju njihov govor do kraja. Lideri opozicije konačno su izgubili dodir sa stvarnošću, i što je najvažnije, sa narodom. Oni su odavno prestali da se zanimaju za ljude ...\n... Nažalost, opoziciju već dugo zanima samo sam politički proces, a ne i njegov rezultat. Pa za koga bi obični ljudi trebalo da idu na taj trg? .. "\nČudno je da je Protasevič s takvom pozadinom mirno živeo u Belorusiji od 2015. do kraja 2019. godine. U isto vreme, Belorusi koji su se borili na strani milicije bili su predmet krivičnog gonjenja.\nAleksandar Koc, Komsomoljskaja pravda\nVladimir Kršljanin: Opasni virus fašizma\nVoditi propagandni, a pogotovo savremeni hibridni rat sa zločinačkim delom vladajućih krugova na Zapadu – nije nimalo lako. U toj oblasti Zapad tradicionalno ima prednost zbog svoje poslovične beskrupuloznosti,...


Nekategorizovano – Page 4 – Tata u pelenama\n“Usnule Sremske Karlovce, poznate u prošlosti nadaleko po cuvenim vinogradima, koji su se prostirali na oko 1.500 hektara, podigne na noge svetkovina posvecena groždu i vinu, meštanima poznata kao groždebal. Prozvali su je „Karlovackom berbom grožda”, pre 15 godina, oni koji su, posle duže pauze, želeli da promovišu karlovacko vinogradarstvo. Pravilo je bilo da se poslednjeg vikenda u septembru, ili prvog u oktobru, organizuje fešta.”\nA kako teku pripreme, tj stanje od jutros…\nAuthor GoranPosted on 29/09/2006 Categories Nekategorizovano1 Comment on Grožđebal


Predsednik Ujedinjene partije Roma u Bujanovcu Amet Arifi izjavio je u četvrtak da proces integracije još "nije zakucao na vrata Roma u Bujanovcu" i da u državnim institucijama u tom gradu danas radi manje Roma nego pre 10 godina. Arifi, koji je i zamenik predsednika Nacionalnog saveta Roma u Srbiji, izjavio je za agenciju Beta da je najveći napredak u poslednjih 10 godina u Bujanovcu, što se tiče poboljšanja položaja Roma, postignut u obrazovanju, gde daleko veći broj dece upisuje srednje škole i fakultete nego ranije.\n"Od 2000. godine bilo koji Rom koji je radio u državnim institucijama da je otišao u penziju na njegovo mesto nikada nije došao neko od Roma, tako da sada imamo daleko manje Roma koji rade u državnim institucijama nego pre 15-20 godina a proces integracije se uglavnom vodi na papiru", kazao je Arifi. Prema njegovim rečima, u Bujanovcu ima pomaka u poboljšanju položaja Roma samo kada je u pitanju obrazovanje a veliki uspeh predstavlja to što srednju školu u ovoj školskoj godini pohadja više od 70 romske dece iz Bujanovca.\n"Do pre desetak godina imali smo svega desetak srednjoškolaca Roma a ove godine ima više od 70 romske dece koja idu u srednju školu. To nije neki veliki uspeh u poredjenju sa brojem dece koja polaze u prvi razred, trebalo bi da ih je mnogo više, ali je u svakom slučaju i te kako napravljen korak u pozitivnom pravcu", rekao je Arifi.\nOn je dodao da najveći broj romske dece u Bujanovcu napušta skolovanje od četvrtog do osmog razreda zato što "roditelji ne shvataju značaj obrazovanja ali i teškog materijalnog statusa, jer je to period kada i deca sa svojim roditeljima počinju da sakupljaju sekundarne sirovine ili rade sezonske poslove na poljoprivrednim imanjima u Vojvodini".\n"U Bujanovcu prema poslednjem popisu živi više od 4.300 Roma, ali procena je da Roma ima izmedju 5.000 i 6.000. Svi Romi žive u samom gradu, nemamo seoskih domaćinstava, tako da je Bujanovac specifična sredina jer tri populacije, Srbi, Albanci i Romi čine po jednu trećinu stanovništva", kazao je Arifi.\nPrema njegovim rečima Ujedinjena partija Roma ne učestvuje u lokalnoj vlasti i nema svoje odbornike u Skupštini opštine Bujanovac, a najveći uspeh te partije bio je kada je 2006 .godine imala dva odbornika u lokalnoj skupštini.\nArifi je naveo i da je Bujanovac specifičan grad za romsku zajednicu i po tome što je prvi grad u Srbiji u kome su Romi dobili svoju džamiju, u kojoj se služba odvija na romskom jeziku.\n(Foto: omske novine)


SP 2022: U grupnoj fazi po četiri utakmice dnevno\nSvjetska fudbalska federacija (FIFA) potvrdila je danas raspored odigravanja utakmica za Svjetsko prvenstvo 2022. godine u Kataru, sa četiri susreta dnevno tokom grupne faze i finalnim duelom 18. decembra.\nDa će se Mundijal održati u zimu, nije ništa novo, s obzirom na pretjerano visoke ljetne temperature u Kataru. No, sada je FIFA objavila da će se tokom 12 dana grupne faze igrati čak četiri utakmice dnevno.\nPrva utakmica Mundijala 2022. igraće se na stadionu Al Bayt kapaciteta 60.000 mjesta, 21. novembra od 13.00 sati po lokalnom vremenu. Ostali termini odigravanja utakmica grupne faze su 16.00, 19.00 i 22.00 sata.\nFinale Svjetskog prvenstva igraće se u subotu, 18. decembra od 18.00 sati po lokalnom vremenu na stadionu Lusail kapaciteta 80.000 mjesta.\nŽrijeb grupa Mundijal, na kojem će igrati 32 reprezentacije trebalo bi da bude održan po završetku kvalifikacionih utakmica – u martu 2022. godine.\nTags\t#FIFA\t#Katar\t#sp 2022\nMerkel i Putin raspravljali o sporazumu iz Minska za Ukrajinu


Godišnji horoskop za Vodolije 2020 – Spremite se za mirnu godinu – Ženski kutak\nGodišnji horoskop za Vodolije 2020. pokazuje će ova godina biti veoma povoljna, zahvaljujući interakciji planeta. Spremite se za mirnu godinu, u kojoj ćete ubirati plodove svog prethodnog truda.\nU tom smislu da ne možete kontrolisati šta se događa napolju u vašem životu, ali možete zadržati svoj integritet u uverenju ili nastojanju i možete pokazati drugima kako da ide istinski prema sebi u bilo kom vremenu. Pustite se nizvodno tokom – to je najvažnija fraza i sugestija za vas u 2020. godini.\nSve se može dogoditi i najslavnije epizode za vas  mogu početi u svakom trenutku. Budite spremni. POSAO I KARIJERA Zvezde vam u 2020. godini predviđaju da ćete verovatno uspeti u vašem poslu u ovoj godini. Ove godine ćete trebati više sarađivati sa svojim kolegama. Takođe, pokušajte da ne budete impulsivni na poslu.\nTo je mesto za posao i mesto da budete ozbiljni, tako da ćete morati da napravite neka prilagođavanja kako biste se ponašali profesionalnije ako želite napredovati u karijeri u 2020. godini. Kada je novac u pitanju, ne brinite, imaćete dovoljno novca da platite račune i otplatite neke dugove.\nTrebalo bi da budete u mogućnosti da kupite skoro sve što želite. Iako je ovo zabavno i dobro, potrudite se da to ne činite, da ne biste pali u neke nove dugove. Nije sve u trošenju, naučite to Lična moć je vaša u 2020. godini kada je u pitanju posao. Imaćete malo nemira do sredine godine ali posle sve dolazi na svoje.\nNovac će naći put do vas u 2020. godini. Na njega se fokusirate poslednjih nekoliko godina i on vas nalazi na svaki mogući način. Imate povećanje svega: veći prihod, veću prodaju, promocije i priznanja. To je dobra godina. Jedini ometajući faktor u vašem sticanju prihoda je u odnosima sa partnerom koji mogu da se održavaju baš upravo tim prihodima.\nBilo bi dobro da zaoštrite odnose ako od vašeg prihoda ili finansija zavisi vaša veza. Proleće je dobro vreme da potražite savete od nekoga u vezi finansija. Na kraju godine videćete da je ovo bila godina snažnog, stalnog rasta i napretka.\nLJUBAV Ove godine će Vodolije verovatno osećati dodatnu strast sa svojim partnerom. Ako nemate partnera, onda je sjajna godina za pronalaženje nekoga. Osetićete se više romantičnim i šarmantnim, kao neko ko lako privlači nove ljude prema sebi. Kada je u pitanju vaš trenutni partner, vaša spontana priroda uneće malo zabave i uzbuđenja u vaš bračni odnos, koji će zasigurno malo začiniti stvari.\nZDRAVLJE Vodolija, ove godine ćete morati da se odlučite šta želite da uradite u vezi sa sobom i svojim zdravljem. Možda postoji neko pitanje sa kojim ste se borili, a ove godine treba da donesete odluku o tome. Ako možete, pokušajte da vežbate, ali ne preterujte, znate svoje granice i držite se u okviru njih. Još nekoliko saveta, pijte puno vode, jedite dobro i budite sigurni da ćete se dovoljno naspavati u 2020. godini.\nPovezane vesti:godišnji horoskop


Da li da dečku kupim poklon za Dan zaljubljenih? - InTeen\nSkoro sam se smuvala sa jednim dečkom, a bliži se Dan zaljubljenih. Da li bi trebalo nešto da mu kupim i šta bih mogla? Hvala unapred.\ninteen: Draga čitateljko, bez obzira na to što ste kratko zajedno, pretpostavljam da ti je stalo do dečka sa kojim si. Pošto pitaš da li bi trebalo nešto da mu kupiš, ja sam ZA. Najverovatnije i on tebi priprema neki poklon. Kao što će tebe njegov gest obradovati, bilo bi lepo da i ti njega obraduješ. Tako da mislim da je sasvim u redu da mu prirediš iznenađenje. To ne treba da bude nešto pretenciozno jer je vaša veza u začetku, ali mali znak pažnje je OK. Predložila bih, eventualno, šolju sa njegovim omiljenim filmskim junakom, sportistom ili nekim šašavim natpisom. Isto tako, dobar izbor mogu biti fazonski privezak za ključeve, CD benda koji voli da sluša, neka kul kapa ili šal (sada su zaista velika sniženja), XL čokolada, a možda i knjiga ako znaš koji žanr mu leži.\nU svakom slučaju nemoj da preteruješ. Kao što si rekla, nedavno ste se smuvali tako da to treba da bude neka sitnica. Tako ćeš mu pokazati da misliš na njega i gajiš osećanja prema njemu ali da si svesna da vaš odnos treba još da se razvija. Osim toga, nećeš ispasti smešna ukoliko ti od njega ne dobiješ ništa, mada sam sigurna da je to gotovo nemoguće. Nadam se da će te on tog dana pozitivno iznenaditi, kao i da će se njemu dopasti tvoj poklon. Želim ti da provedeš najlepši Dan zaljubljenih. Ako budeš imala još nekih pitanja, tu smo. Srećno!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal / backUrl=/sport/fudbal/227847/jovetic-vraticu-se-bolji-i-jaci-nego-ikad.html / topicId=227847 / view=comment / type=story\nPOTVRĐEN TRANSFER Lil doveo Sančeza iz Bajerna Francuski prvoligaš Lil dobio je veliko pojačanje. Iz minhenskog Bajerna doveli su 22-godišnjeg portugalskog fudbalera Renata Sančeza, koji je potpisao ugovor na pet godina... 24. 08. 2019. 11:52 >> 11:52 Komentari 0\nCFL, 5. KOLO Sutjeska dočekuje Podgoricu Utakmicama petog kola danas će biti nastavljeno takmičenje u Telekom Prvoj crnogorskoj fudbalskoj ligi... 24. 08. 2019. 09:07 >> 09:05 Komentari 0\nPREMIJER LIGA Vila nanijela Evertonu prvi poraz Aston Vila je kao domaćin savladala Everton sa 2:0 i tako u trećem kolu osvojila prve bodove po povratku u Premier ligu... 23. 08. 2019. 22:59 >> 22:59 Komentari 0\nU 59. GODINI Preminuo fudbalski trener Rade Vešović Fudbalski trener Rade Vešović umro je u 59. godini, nakon duge i teške bolesti... 23. 08. 2019. 22:40 >> 22:42 Komentari 2\nBORUSIJA SLAVILA U KELNU Preokret Dortmunda za drugu pobjedu Uvodna utakmica 2. kola Bundeslige donijela je duel povratnika Kelna i Borusije iz Dortmunda, a na kraju je slavio vicešampion sa 3:1... 23. 08. 2019. 22:30 >> 22:30 Komentari 0\nPETOGODIŠNJI UGOVOR Irving Lozano u Napoliju Dosadašnji fudbaler PSV-a Irving Lozano od danas je i zvanično novi igrač Napolija sa kojim je potpisao potpisao petogodišnji ugovor... 23. 08. 2019. 18:15 >> 18:15 Komentari 0\nPRVA LIGA Za vikend utakmice petog kola Utakmicama petog kola sjutra će biti nastavljeno takmičenje u Telekom Prvoj crnogorskoj fudbalskoj ligi... 23. 08. 2019. 15:20 >> 15:20 Komentari 0\nOMLADINSKA REPREZENTACIJA Peković objavio spisak za pripreme Selektor omladinske fudbalske reprezentacije Crne Gore Milorad Peković objavio je danas spisak igrača koji će se pripremati za nastup na memorijalnom turniru Stevan Ćele Vilotić... 23. 08. 2019. 14:36 >> 14:40 Komentari 0\nBARSELONA NEĆE POZAJMICU Inter poslao novu ponudu za Vidala Inter je Barseloni poslao novu ponudu za 32-godišnjeg Artura Vidala kojeg žele da dovedu na pozajmicu... 22. 08. 2019. 21:18 >> 21:16 Komentari 0\nZBOG UPALE PLUĆA Sari neće voditi Juve na prve dvije utakmice Trener fudbalera Juventusa Mauricio Sari neće moći da vodi ekipu u prve dvije utakmice nove sezone zbog upale pluća... 22. 08. 2019. 19:42 >> 19:45 Komentari 0\n11:52 Lil doveo Sančeza iz Bajerna\n10:04 Košarkaši SAD-a poraženi prvi put nakon skoro 13 godina\n09:35 Dvajt Hauard ponovo u Lejkersima\n09:07 Sutjeska dočekuje Podgoricu\n23.08. Vila nanijela Evertonu prvi poraz\n23.08. Preminuo fudbalski trener Rade Vešović\n23.08. Preokret Dortmunda za drugu pobjedu\n23.08. Hobson napustio Mornar\n23.08. Kadetkinje igraju za 13. mjesto\n23.08. Irving Lozano u Napoliju\n23.08. Mitrović: Lagani test, Iran skroman rival\n23.08. "Crveni" ostvarili prvu pobjedu u Kini\n23.08. Za vikend utakmice petog kola\n23.08. Peković objavio spisak za pripreme\n23.08. Anisimova zbog smrti oca otkazala US Open\n23.08. Sonja Simonovska sudi na EP\n22.08. Inter poslao novu ponudu za Vidala\n22.08. Đoković i Federer u istoj polovini žrijeba\n22.08. Odbojkaši Irana otkazali dolazak u Crnu Goru\n22.08. Košarkašice poražene od Irske\n22.08. Sari neće voditi Juve na prve dvije utakmice\n22.08. Real "japanskog Mesija" poslao na pozajmicu\n22.08. Tri stadiona dobijaju reflektore\n22.08. PSŽ zainteresovan za Miralema Pjanića\n22.08. Predstavnici Reala stigli u Pariz na pregovore\n22.08. Britanci i zvanično u našoj grupi\n22.08. Košarkaši SAD pobijedili Australiju\n22.08. Pioniri tri utakmice u S. Makedoniji\n22.08. Košarkaši odradili prvi trening u Jangžuu\n22.08. Zeta sa Dečićem, Rudar sa Otrant-Olimpikom\n22.08. PSŽ odbio Realovu ponudu\n21.08. Zagreb savladao Rozenborg\n21.08. Olimpijakos ubjedljiv nad Krasnodarom\n21.08. Zvezda igrala 2:2 sa Jang Bojsom u Bernu\n21.08. "Plave" počele pripreme za novu sezonu\n21.08. Staridž se seli u Trabzonspor


Donje Brijanje ili Donji Burjan, selo bez vode i kanalizacije, ali i selo dobrih ljudi - JuGmedia\nIzmeđu sela Donje i Gornje Brijanje u vreme turske vladavine postojalo je veliko jezero, koje je vremenom presušilo, a na tom mestu počela je da raste biljka Burjan. Ljudi su zatim počeli da naseljavaju zapadni deo i nazvali ga Gornji Burjan, a donji deo nazvan je Donji Burjan. Kako im se više nije dopadala ova reč, promenili su naziv u Brijanje.\nImena ovih sela su uglavnom predmet interesovanja ali i podsmeha mnogih ljudi koji prvi put čuju za njih, a pošto smo zahvaljujući pisanim dokumetnima i pričama koje se prenose s kolena na koleno otklonili tu nedomicu, zanimalo nas je kako meštani ovih sela žive i kakve probleme imaju, pa smo se tim povodom i uputili u Donje Brijanje da razgovaramo sa njima.\nSelo Donje Brijanje je veliko selo, prirodne lepote, vrednih, poštenih i iskrenih ljudi i ne smeta im, kažu, što se pojedinci najsmeju kada čuju ime njihovog sela, jer se svojih korena nikada ne treba stideti.\nNevolje ovih meštana ne leže u imenu sela, već u tome što u 21. veku nemaju kanalizaciju, ni vodu, baš kao i njihovi susedi iz Međe.\n„Najveći problemi meštana ovde su kanalizacija, voda, mi najgoru vodu imamo u okolini, izdvajali smo nekada doprinos još za Barje, to je još za vreme Tita bilo, ali taj doprinos je tako propao,ti koji su zavodili tada, koji su bili ovde odbornici, predstavnici mesne zajednice, oni su tu nešto smuvali, gde je to sada, bog mili zna“, priča nam Vitomir Stojilković koji već 70 godina živi u ovom selu.\nVodom se snabdevaju iz bunara, ali Vitomir kaže da je voda očajna i da nemaju nikoga kome bi se obratili.\n„Evo ovi iz Gornjeg Brijanja, sva sela do nas odozgo imaju sprovedenu vodu, a mi i dalje nemamo. Kad su baš obilnije padavine dođe do poplavljenja, niko nas ne posećuje, nema sluha za nas, ovo je iznenađenje što ste i vi došli“, kaže Vitomir našem novinaru.\nDok razgovaramo sa Vitomirom, pored nas zastaje jedan momak iz sela, koji je pokušao da nam objasni da nema dozvole jer taj vod pripada Bojniku, mada tehnička mogućnost postoji, kao i da već znaju svi u gradu kakav problem imaju, ali da sve to stoji u mestu i da se ništa ne dešava.\n„Bili su tu iz gradskog odbora i rekli su nam da iz Bojnika ne mogu da nam priključe, jer nije to ta opština, a mi se vodimo pod Leskovac, evo sad je voda stigla do Lipovice, e sad, obećano je 2025. godine da dođe kod nas, mi se iskreno nadamo“, rekao nam je ovaj mladić, koji nije želeo da otkrije svoje ime, niti da se fotografiše, da ne bi neko, kako kaže „uzeo za zlo“.\nPre samo nedelju dana, primarni cevovod iz Barja spojen je sa cevovodom iz pravca Brestovca, a direktor Javnog preduzeća Urbanizam i izgradnja Novica Nikolić najavio je tada da su stvoreni uslovi za ulaganje u sekundarnu vodovodnu mrežu, što znači da će 12 naseljenih mesta konačno dobiti vodu.\n„Na kraju smo ogromnog posla, krak je stigao do Živkova, gde je počelo priključivanje domaćinstava. Isti posao nas čeka u Brestovcu, Pečenjevcu, Brejanovcu, Čifluku Razgojnskom, Čekminu, Lipovici, Kutlešu, Draškovcu, Međi, Šarlincu i Donjem Brijanju“, kazao je tada Nikolić.\nMeđutim, još jedan problem ovog sela je što se gase domaćinstva, jer svako ko može odlazi za boljim životom u neki drugi grad ili u neku drugu zemlju.\n„Ljudi se niti doseljavalju, niti iseljavaju, gase se domaćinstva, ove mlađe generacije malo bolje žive, zaposle se u grad u ovim fabrikama ili kod privatnika, neki idu u građevinarstvo, svako se snalazi na svoj način, a mi stariji, penzioneri s minimalcima strah i trepet“, nastavlja da nam priča naš sagovornik Vitomir.\nNjegov mlađi sugrađanin koji još uvek ne razmišlja da napusti svoj dom dodaje da su mladi mahom otišli u grad, na fakultete, u inostranstvo.\n„Svi gledaju da se bave nekim privatnim poslom, da beže odavde, nema perpsekive za mlade. Nemamo ni adekvatno igralište gde mogu deca da se okupe, da se igraju i druže. Imamo taj fudbalski klub, tu se okupljamo vikednom i to je… „, ističe ovaj mladić, sležući ramenima.\nU selu ima oko 500 domaćinstava, pet prodavnica, jedna osnova škola do 4. razreda, ambulanta, gvožđara i jedna radnja koja proizvodi stočnu hranu, a mišljenja su da bi im život bio im život bio lepši kada bi se renovirala hala, koja je nekada bila glavno mesto okupljanja svih generacija i u kojoj su se održavale razne manifestacije, a koja je sada u fazi raspadanja.\n„Pamtim i dan danas kad sam bio u prvom razrede recitovao u toj hali. Eto to je nešto što bi mogli za nas da urade, pao je krov, samo zidovi još stoje, kada bi mogla ta hala da se renovira, da se sanira, da se otvori neki dom za tu omladinu, da se skupljaju tu, inače ovako uveče sednu u auto i odlaze po kafićima u gradu“, smatra deda Vitomir.\nNe vidi, dodaje, neki boljitak, jedino to što sami nekako zarade da malo sebe unapredimo, to je sve.\nJedino su, priča nam za kraj, međuljudski odnosi dobri, svi se druže, lepo žive i pomažu, a mladima iz ovog sela najlepše je, kažu, što su uspeli da sačuvaju tradiciju i običaje, naročito kada je vreme praznika.\n„Lepo je jer je naše selo baš najveće ovde u okolini, kod nas je najlepše za praznike, kad je seoska slava, Nova godina, Božić, skupimo se svi dođu i oni koji su otišli tada se vrate svojim kućama, svi zajedno proslavimo. Negujemo tradiciju i običaje, to je nešto najvrednije što daje neku žar ovom selu, drugo ništa“, ispričali su nam mladi u Donjem Brijanju koje smo zatekli u centru sela.\nU žurbi završavaju razgovor sa nama i odlaze da pozdrave deda Vitomira i ostale komšije koji su se tu zatekli, kao da se nisu videli dugo, iako se svakodnevno susreću nekoliko puta dnevno, što je, zasigurno, najlepša slika koju smo očima, ne kamerom, zabeležili toga dana.\n03.12.2021. u 07:57\nBolje uvedite pivovod , jer samo pijanci ostali . Svi ostali otisli\nJovica Stojicic :\nJa jesam rodom sa Radan planine ali znam mnoge ljude u tom selu .Najpre da pozdravim sve koji me znaju najvise moju familiju Stojanović Mile ,Zoran …i svi ostali.\nCinjenica je Milice da u selu cesto nemaju struju iako ima dosta ljudi da struju dobijaju preko Bojnika da cesto su kvarovi na mrezi,da ljudi u 21 veku nemaju sttuju cesto gde ima dosta domacinstva sa puno ljudi kako mladih tako i starijih.\nZvali su vise puta EPS Leskovac da rese problem oko struje kako pojedinacno tako i MZ ali ocigledno da su prepusteni sami sebi.\nInace za Litije Jeremija je mnogo lepo imali su i KUD ali na zalost prestalo da radi.\nCasni posteni vredni i dosta slozni sto je retkost u Srbiji.\nPozdrav svima u selu\nVas tehnicar Joca Zoranov Pirdzi brat


Faktor | Arifhodžić: U završnoj fazi obnova Bistričke stanice, nacionalnog spomenika BiH\n07.08.2021. / 12:50\nObnova nacionalnog spomenika Bosne i Hercegovine, Bistričke stanice, zahvaljujući Gradu Sarajevu je u završnoj fazi, te se otvaranje očekuje krajem godine - potvrdila je Feni pomoćnica gradonačelnice Sarajeva za urbano planiranje, investicije, stambene i komunalne poslove Merima Arifhodžić.\n- Sretni smo zbog toga, a Grad Sarajevo će angažovati vrhunske arhitekte kako bi na najbolji mogući način osmislili koncepciju stare Bistričke stanice, a sve u svrhu očuvanja tradicije jedine i važne željezničke stanice iz austrougraskog perioda. Uskoro će biti završeni unutrašnji i vanjski radovi, kao i hortikulturno uređenje – rekla je Arifhodžić.\n- Bistrička stanica je simbol grada Sarajeva, kojem ovom obnovom vraćamo autentični izgled. Čuvanjem objekta podsjećamo na našu baštinu i lijepe uspomene generacija i poboljšavamo turističku ponudu Sarajeva – poručila je Arifhodžić.\nBistrička stanicaobnovaMerima ArifhodžićGrad Sarajevo\nU Bosni i Hercegovini još 110 zaraženih koronavirusom


Buka oko presretanja aviona zbog razmeštanja NATO snaga na istoku Evrope - 01.05.2016, Sputnik Srbija\nPrašina koja se digla povodom presretanja američkih aviona od strane Rusije je posledica razmeštanja dodatnog vojnog kontingenta NATO-a u zemljama Baltika... 01.05.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, franc klincevič\n30 April 2016, 11:48\n„Najzad sve postaje jasno zbog čega se ovolika prašina podigla oko presretanja američkog obaveštajnog aviona nad Baltičkim morem i incidenta sa razaračem ’Donald Kuk‘. To je informaciona priprema kako bi se rasporedili dodatnih 4.000 vojnika u baltičkom regionu“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, NATO, prema direktivi iz Vašingtona, nastavlja da strateški opkoljava Rusiju.\n„Jedino mi nije jasno šta to sve treba baltičkim zemljama. NATO bataljoni ni u kom slučaju ne garantuju tim zemljama bezbednost, već naprotiv, gomilanje trupa tamo gde za tako nešto nema nikakve potrebe, ni strateške ni taktičke, samo stvara dodatne rizike“, ocenio je Klincevič.\nNešto ranije je američki list „Volstrit džurnal“, pozivajući se na vojne izvore u Evropi i SAD, objavio da NATO na istoku Evrope namerava da razmesti četiri bataljona od ukupno 4.000 vojnika kako bi pojačao svoje vojno prisustvo na tom delu Starog kontinenta.


Istraživanja pokazala: Što ste više na društvenim mrežama, to se usamljenije osjećate - Klix.ba\nlifestyle Istraživanja pokazala: Što ste više na društvenim mrežama, to se usamljenije osjećate\nIstraživanja pokazala: Što ste više na društvenim mrežama, to se usamljenije osjećate\n6.3.2017. u 21:50\n"Svakodnevno korištenje društvenih mreža na dva sata ili duže udvostručava šanse da se osjećate usamljeno ili izolirano, dok izloženost idealiziranim prikazima tuđih života može uzrokovati osjećaj zavisti", stoji u izvještaju studije.\n"Ne znamo šta se pojavilo prvo - korištenje društvenih mreža ili percipirana društvena izolacija. Moguće je da su se mlade odrasle osobe, koje su se osjećale društveno izolirane, okrenule društvenim mrežama. Ali moguće je i da je povećanje korištenja društvenih mreža dovelo do osjećaja izolacije u stvarnom svijetu", rekla je Elizabeth Miller, koautorica studije i profesorica pedijatrije na Univerzitetu u Pittsburghu.\nKorištenje društvenih mreža također može doprinijeti osjećaju isključenosti, kao naprimjer kada korisnici na određenim društvenim mrežama gledaju fotografije prijatelja na događaju na koji nisu bili pozvani.\n"Ovo je veoma važna tema za proučavanje jer su problemi s mentalnim zdravljem i društvenom izolacijom među mladim ljudima na nivou epidemije. Mi smo društvena bića, ali moderan život nas razdvaja umjesto da nas spaja. Iako nam se čini da društveni mediji mogu popuniti određenu društvenu prazninu, mislim da ova studija sugerira da društvene mreže nisu rješenje kojem su se ljudi nadali", rekao je profesor Brian Primack s Univerziteta u Pittsburghu.\nKako se zaštititi 363\n3h 35min 22


Znanstvenici upozoravaju da mnogi uzimaju previsoke doze ibuprofena – Akademija Art Zagreb\nMnoge odrasle osobe, koje koriste ibuprofen i druge tzv. nesteroidne protuupalne lijekove (NSAID), uzimaju ih previše povećavajući rizike od ozbiljnih nuspojava poput unutarnjeg krvarenja i srčanih udara, pokazalo je američko istraživanje\n“Vjerujem da je poruka koju dobiju potrošači kad se ti lijekovi mogu slobodno kupiti u raznim prodavaonicama i benzinskim stanicama da su sigurni i da ih se sigurno može uzimati za ublažavanje bolova bez potrebe čitanja upozorenja na pakiranjima”, kazao je Gislason koji nije bio uključen u istraživanje.\n“Ukoliko preporučena doza ne ublaži bol lakše je uzeti još tableta nego potražiti stručnu pomoć liječnika”, dodaje Gislason.\n“Za privremeno korištenje acetaminofen odnosno paracetamol (ali primjerene doze) mnogo je sigurnije rješenje i vrlo je učinkovit kao sredstvo za ublažavanje boli” dodaje Vogt. “No, znamo da mnogi ljudi koriste NSAID lijekove i za druga stanja osim boli, poput gripe, alergija, groznice a nema nikakvih znanstvenih temelja koji ukazuju na to da su NSAID lijekovi ili paracetamol od ikakve koristi u tim okolnostima”. Hina