GPS Muhamed Jusic- blog: 07/12\nKako do novog reisa?\nSlobodan izbor reisu-l-uleme bez političkog i bilo kojeg drugog uplitanja sa strane za bosanske muslimane je oduvijek bio ne samo mjera autonomije njihove zajednice, nego i dokaz njihove slobode. Za takvu slobodu ova zajednica se borila još od Pokreta za vakufsko-mearifsku autonomiju\nMuhamed Jusić (Start BiH, 24.7.2012)\nMandat sadašnjem reisu-l-ulemi IZ-a u BiH dr. Mustafi ef. Ceriću ističe 19. novembra ove godine, i on se prema pravilima ove vjerske zajednice ne može ponovo kandidovati na tu poziciju.\nStići će do 19. novembar\nZato je na zasjedanju Sabora Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, 7. jula u Sarajevu, pokrenuta procedura podnošenja kandidatura za novog reisa. Ustvari, odluka o izboru Cerićevog nasljednika donijeta je na zasjedanju Sabora u aprilu ove godine kada se u domaćim i regionalnim medijima naširoko spekulisalo o tome da će reis Cerić insitirati na još jednom mandatu, ili čak na doživotnom. Danas je očito da će IZ u BiH kao krovna organizacija muslimana Bošnjaka u BiH, regionu i dijaspori do kraja godine dobiti svog novog duhovnog vođu i to četrnaestog po redu.\nVeć na aprilskom zasjedanju Sabora, određeno je da na čelu komisije za izbor reisa IZ-a u BiH bude predsjednik Sabora Safet Softić. Upravo je Softić, nakon posljednje sjednice Sabora, informisao javnost o tome kako će sam proces teći.\n"Od 7. jula, pa vjerovatno do kraja tog mjeseca, bit će upriličen proces evidentiranja kandidata. Nakon što istekne rok od 20 dana, kojeg ću ja predložiti nadležnim tijelima, trebala bi biti održana nova sjednica Sabora na kojoj će se potvrditi prijavljeni kandidati i utvrditi tri kandidata za reisu-l-ulemu. Ako budemo imali više kandidata, morat ćemo ih usaglasiti s brojem od tri kandidata, koliko ih može učestvovati na izborima. Potom bi kandidatima bila ostavljena dva mjeseca da prezentiraju svoje programe i da se predstave. Krajem septembra ili u prvoj polovini oktobra očekujemo da se sazove Izborno tijelo koje će izvršiti izbor novog reisu-l-uleme IZ-a u BiH", izjavio je Softić za agenciju Anadolija.\nI ustvari, sada je već izvjesno da će ova ustavom predviđena procedura ići predviđenom dinamikom.\n"Proces evidentiranja kandidata za reisu-l-ulemu se radi na način da se najstariji sabornici sa nekog izbornog okruga unutar IZ-a BiH zaduže da sprovedu proceduru i okupe odgovorne ljude unutar nekog okruga koji bi potom izvršili predlaganje kandidata s tog područja", objasnio je Softić u razgovoru za AA.\nOn je izrazio očekivanje da bi 19. novembra trebala bi biti izvršena primopredaja između aktuelnog i novoizabranog reisu-l-uleme Islamske zajednice u BiH.\nFokus šire bh javnosti koja je očito zainteresovana za ovaj proces je već sada na imenima potencijalnih kandidata i implikacijama izbora svakog od njih. I pored svega ostaje činjenica da je pitanje izbora reisu-l-uleme suvereno pravo članova IZ koji bi indirektno kroz svoje predstavnike trebali birati najučenije, najmoralnije i najsposobnije na ovu odgovornu poziciju.\nSlobodan izbor reisu-l-uleme bez političkog i bilo kojeg drugog uplitanja sa strane za bosanske muslimane je oduvijek bio ne samo mjera autonomije njihove zajednice, nego i dokaz njihove slobode. Za takvu slobodu ova zajednica se borila još od Pokreta za vakufsko-mearifsku autonomiju (1899-1909.) pa sve, čini se, do danas.\nInteresovanje javnosti je opravdano s obzirom na značaj koji IZ, kao i druge vjerske zajednice, igra u našem društvu, ali nisu rijetki slučajevi da se u nekim centrima moći u BiH i vani već sada o ovom procesu piše ne s ciljem da se javnost upozna sa procesom i čak eventualnim promjenama u načinju vođenja zajednice u slučaju pobjede nekog od kandidata, nego i na način da se muslimanima sugeriše koga od svojih vjerodostojnika mogu i smiju izabrati. Odnosno ko bi bio prihvatljiv za određene političke i ine centre moći.\nNe treba napominjati da je autor ovih redaka pripremajući se za pisanje ovog teksta stekao dojam da veliki broj bh muslimana ovakve napise doživljava kao nedobronamjerne i kao jednu vrstu pritiska. Oni također očekuju da će izbor novog reisu-l-uleme proteći dostojanstveno i da će biti dokaz sveukupne demokratizacije ne samo Islamske Zajednice nego, kako reče jedan od sagovornika i kao „dokaz sazrijevanja Bošnjaka kao naroda“.\nŠto se tiče same procedure izbora reisu-l-uleme, nakon što se završi odlukama Sabora predviđena procedura nominacije o kojoj je govorio predsjednik Softić, Ustav IZ predviđa da reisu-l-ulemu bira posebno tijelo koje sačinjavaju: sabornici Islamske zajednice, članovi Rijaseta Islamske zajednice, muftije, predsjednici mešihata Islamske zajednice, dekani i direktori islamskih ustanova, glavni imami i predsjednici izvršnih odbora medžlisa, što je istovremeno dosad najbrojnije izborno tijelo za izbor reisu-l-uleme u povijesti Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini. Izbor reisu-l-uleme i zamjenika reisu-l-uleme vrši se tajnim glasanjem. Ako nijedan od kandidata prilikom izbora reisu-l-uleme ne dobije potrebnu većinu, u drugom krugu se bira između dva kandidata koji imaju najviše glasova. Jedina promjena na ovim izborima u odnosu na one prošle je da je Sabor na svom aprilskom zasjedanju donio izmjene Ustava prema kojima ovo isto Izborno tijelo neće više istovremeno birati zamjenika reisu-l-uleme nego će njega predložiti sam novi reis.\nIskustvo je pokazalo da je pozicija reisu-l-uleme u Bošnjaka puno više od samo pozicije vrhovnog poglavara jedne zajednice i zato je razumljivo da će pretendenata na tu poziciju biti više i da će mnogi i izvan Zajednice pokazati interesovanje za to što se dešava.\nNa aprilskom zasjedanju nije prošla inicijativa o temeljnim izmjenama Ustava IZ koje su prema nekim predlagačima išle u pravcu osnivanja neke vrste federacije islamskih zajednica regiona i bošnjačke dijaspore ne čijem čelu bi bio reis, dok bi u BiH bio poseban izvršni organ koji bi se bavio vođenjem svakodnevnih vjerskih pitanja. Tada je dogovoreno da se takve izmjene ostave do iza izbora novog reisa, tako da je moguće očekivati da će pozicija i uloga novog reisa u budućnosti biti nešto drugačija od ove koju mi poznajemo danas.\nDo tada, a prema Ustavu IZ u BiH iz 1997, reisu-l-ulema je poglavar i vrhovni muftija Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini koja je „jedna i jedinstvena zajednica muslimana u\nBosni i Hercegovini, Bošnjaka izvan domovine i drugih muslimana koji je prihvataju kao\nSvoju“. Po istom Ustavu Mešihat Islamske zajednice Sandžaka, Mešihat Islamske zajednice u Hrvatskoj i Mešihat Islamske zajednice u Sloveniji, sastavni su dio Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nUpravo reis predstavlja takvu Islamsku zajednicu u zemlji i inostranstvu, a u radu mu pomaže i zamjenjuje u njegovoj odsutnosti zamjenik reisu-l-uleme.\nUstav još predviđa kako u izvršavanju svojih dužnosti reisu-l-ulema koristi pomoć svog savjeta koji sačinjavaju:zamjenik reisu-l-uleme, dekan Fakulteta islamskih nauka i muftije, a odgovoran je Saboru Islamske zajednice i jednom godišnje podnosi izvještaj Saboru o radu Rijaseta Islamske zajednice.\nZa reisu-l-ulemu i zamjenika reisu-l-uleme biraju se istaknuti alimi koji su obavljali dužnosti u Islamskoj zajednici najmanje 10 godina i koji su svojim poznavanjem islamskog učenja i svojim ponašanjem stekli opći ugled i povjerenje pripadnika Islamske zajednice. Kandidati za reisu-l-ulemu i zamjenika reisu-l-uleme ne mogu biti mlađi od 40 godina, a Sabor Islamske zajednice utvrđuje kandidaturu i predlaže trojicu kandidata za reisu-l-ulemu i trojicu kandidata za zamjenika reisu-l-uleme.\nReisu-l-ulema i zamjenik reisu-l-uleme biraju se na period od sedam godina s mogućnošću još jednog izbora. Sabor Islamske zajednice imenuje Odbor za predaju menšure reisu-l-ulemi, a po preuzimanju menšure reisu-l-ulema polaže zakletvu u Gazi Husrev-begovoj džamiji u Sarajevu, zajedno sa zamjenikom reisu-l-uleme. Što je procedura koju će proći i novi reisu-l-ulema, a čije ime će nam uskoro biti poznato.\nPoteklo od A-U\nNaziv reisu-1-ulema pojavio se u bosanskom kontekstu prvi put 1881. u molbi bošnjačkih uglednika austrougarskim vlastima da imaju svoga poglavara (reisu-1-ulemu) koji će rukovoditi njihovim vjerskim poslovima. Naredne godine austrougarska je vlast udovoljila ovoj molbi, koju je inače inicirala, te je konstituiran Savjet uleme (Medžlis-i ulema) sastavljen od četiri alima i reisu-1-uleme kao predsjednika. Na taj način uspostavljeno je zemaljsko vjersko vodstvo Bošnjaka odvojeno od centra u Istanbulu (Mešihat).\n(prema Istorijski razvoj institucije Rijaseta, prof. dr. Omer Nakičević, Sarajevo, 1996.)\nSvi dosadašnji poglavari IZ\nDosadašnji duhovni predstavnici bošnjačkog naroda:\nMehmed Teufik ef. Azapagić (1893-1909)\nMehmed Džemaludin ef. Čaušević (1913- 1930)\nFehim ef. Spaho (1938- 1942)\nSalih Safvet Bašič- prvi naib vršilac dužnosti reisu-l-uleme (1942-1947)\nJakub ef. Selimoski (1991-1992)\nDr. Mustafa ef. Cerić (1993-2012)\nAko ne može Norveška...\nMnogi su se nadali da će 'društveni kapital' koji će proizvesti napredno norveško 'društvo znanja' biti koristan u kontekstu suočavanja s fenomenom terorizma i desničarskog ekstremizma.\nOvih dana obilježava se prva godišnjica terorističkog napada u Norveškoj, kojeg je izveo desničarski militant Anders Behring Breivik. Ustvari, bila su to dva napada, izvedena jedan iza drugog u petak, 22. jula 2011. godine. Prvi je napad bio eksplozija bombe u četvrti Regjeringskvartalet, u blizini ureda premijera Jensa Stoltenberga i drugih državnih uredskih zgrada. Drugi, smrtonosniji napad dogodio se oko dva sata kasnije na političkom kampu socijaldemokratske mladeži održanom na otoku Utoya, u okrugu Buskerud.\nNe treba provesti dugo u Norveškoj u razgovoru s njenim građanima ili prateći njihove medije kako bi se primijetilo da je za njih teroristički napad od 22. jula, u kojem je poginulo 76 ljudi, njihov 11. septembar. Međutim, način na koji se oni nose s ovim problemom i način na koji su reagirali je, u prvi mah, djelovao kao sušta suprotnost reakciji neokonzervativne administracije Georga W. Busha, a da i ne govorimo o reakciji bh. društva na iste ili slične događaje koji su se ne tako davno desili kod nas.\nZato su se mnogi nadali da će "društveni kapital" koji će proizvesti napredno norveško "društvo znanja" biti koristan i pažnje vrijedan u kontekstu suočavanja s fenomenom terorizma i desničarskog ekstremizma, ne samo u Norveškoj nego i drugdje u svijetu. Istovremeno, očekivalo je se, i još se očekuje, da se ovim povodom otvoreno preispitaju stereotipi oko fenomena globalnog terorizma, a prema kojima se on veže isključivo za jednu vjersku skupinu i da Evropa otvori svoje "desno oko", na koje je dugo bila ćorava, ignorirajući uspon radikalne desnice i antiimigrantskog radikalizma, pa čak i koketirajući s njim i u glavnim političkim tokovima.\nGodinu dana nakon napada teško je reći jesu li se očekivanja ostvarila i je li se otišlo dovoljno daleko u sagledavanju čitavog fernomena, te da li se išta pažnje vrijedno naučilo iz čitavog događaja i suđenja koje je u toku, ili će se sve svesti tek na jedan bolesni postupak zaluđenog, a možda čak i ludog mladića.\nIpak, ostat će, ako ništa drugo, zapamćen kao najslikovitiji primjer drugačijeg načina suočavanja s terorizmom izjava norveškog premijera dan nakon napada, koja posebno dobiva na značaju kada se sagleda u poređenju s izjavom koju je dao američki predsjednik nakon napada od 11. septembra 2001. godine.\nNaime, sjećamo se kako je predsjednik Bush nakon napada od 11 septembra izjavio: "Ova djela masovnih ubistava su imala za cilj da zastraše našu naciju i da ih gurnu u haos i povlačenje. Ali, oni koji su to uradili u tome nisu uspjeli. Naša država je jaka. Jedan veliki narod je sada pokrenut da krene u odbranu velike nacije."\nNa konferenciji za novinare ujutro dan nakon napada javnosti su se obratili norveški premjer Jens Stoltenberg i ministar pravde Knut Storberget. Premijer Stoltenberg je napad nazvao "nacionalnom tragedijom i najgorim zločinom u Norveškoj nakon Drugog svjetskog rata". Zatim je premijer pokazao jedan potpuno drugačiji pristup načinu rješavanja, ali i razumijevanja uzroka čitavog fenomena globalnog terorizma. On je tom prilikom rekao da napad neće nauditi norveškoj demokratiji i da je pravi odgovor na nasilje "više demokratije, više otvorenosti, ali ne i naivnosti".\nPremijer je u ovih nekoliko riječi pokazao da se "rat protiv terorizma" ne može dobiti drugom vrstom terora i gaženjem svih onih vrijednosti na koje teroristi atakiraju. On kao da je proniknuo u krajnji cilj svih globalnih terorista, bez obzira na ideologiju ili cilj kojim pravdaju svoje napade na civile, a to je da čitave narode, države i civilizacije uvuku u rat svojom brutalnošću i da nas nagnaju da se odreknemo vlastitih vrijednosti te da iz straha počnemo donositi nepromišljene odluke - drugim riječima, da govorimo i radimo sve ono što je uradila administracija Georga W. Busha nakon 11. septembra.\nViše demokratije i otvorenosti\nIz njegove izjave se može razumjeti i to da nedemokratija i nesloboda pogoduju terorizmu i da podrška i promoviranje takvih ideologija, bez obzira odkuda dolazile i kakvim plemenitim ciljevima bile pravdane, samo vode novom nasilju. Naravno, kritičari se pitaju da li bi ista reakcija bila, a trebalo bi, da se ispostavilo da je napadač neko drugi a ne bjeloputi Norvežanin, koji za sebe tvrdi da je patriot i dobar kršćanin. Kakogod, ostaje pitanje da li je godinu dana kasnije u Norveškoj "više demokratije i više otvorenosti" i da li proces sagledavanja čitavog fenomena i njegovih korijena ide u pravcu koji će dovesti do toga da se i čitav svijet okoristi norveškim iskustvom, kao što se očekivalo u danima nakon napada.\nIako se Norveška doima kao mirna država, u kojoj, osim u posljednje vrijeme sve jačeg vala antiimigrantske propagande, nema većih konflikata, ipak, kada se zagrebe ispod površine, i oni imaju svoje duhove iz prošlosti. Norvežani su relativno mlada nacija i osjećaj nacionalnog identiteta se možda baš zato izrazito naglašava. Tako svakom strancu u oči padaju jarboli, ne improvizirani, nego pravi, nerijetko veći od svih koji se mogu naći pred bilo kojom našom državnom institucijom, koji su postavljeni pred svakom drugom privatnom kućom, a na kojima se vijori norveška zastava.\nIli se meni učinilo, ili su zastave zaista češće kako se ide sjevernije, odnosno prema dijelovima zemlje koje tradicionalno naseljava domorodački narod Sami, čija teritorija je danas rasparčana između Norveške, Švedske, Finske i Rusije. Kada razgovarate s pripadnicima Sami naroda, među kojima ima jako puno utjecajnih Norvežana, od ministara ribarstva do akademskih radnika, oni će vam reći kako Norveška prednjači u poštivanju prava „domorodačkih naroda“, ali da problema ima još uvijek i da mnogi pripadnici Sami naroda "još uvijek osjećaju da je Norveška samo njen jug".\nI, uistinu, u pitanju nošenja s pitanjima "domorodačkih naroda" Norveška je otišla najdalje. I dok brojne zemlje svijeta odbijaju ratificirati međunarodne povelje o pravima manjina, a još manje njih želi potpisati takve dokumente kojima se garantiraju prava domorodačkim narodima, Norveška je takve ugovore davno potpisala i radi na njihovoj implementaciji. Ipak, napetost se osjeti i, kao i drugdje na svijetu, granica između nacionalizma i nacionalnog ponosa i patriotizma postaje sve bljeđa.\nPitao sam tokom svoje posjete ovoj zemlji jednu profesoricu, jednog od mojih domaćina, koja je njemačkog porijekala, ali dugo živi i radi u Norveškoj, o svim tim zastavama koje se nalaze na svemu - od okovratnika konobara u restoranu do velikog broja svakodnevnih proizvoda - a ona mi je, kao pripadnica naroda koji ima bogato iskustvo nošenja s pošasti pomahnitalog nacionalizma, odgovorila, uz ciničan osmijeh, koji mi je mnogo rekao: "Norvežani misle da njihov nacionalizam ne može biti opasan."\nUpravo ta sposobnost da se prepozna granica između patriotizma i nacionalizma i razlika između nerijetko legitimnih zahtjeva za rješavanjem nekim društvenih problema i njihove zloupotrebe za opravdanje nasilja i mržnje prema drugima leži u osnovi sposobnosti da se osudi ekstremizam u vlastitoj zajednici. Istovremeno, neki autori koji su željeli dati svoj doprinos ovoj očekivanoj raspravi o korijenima pojava koje vode napadima kakav je počinio Breivik skreću pažnju na daleko kompleksniji problem u norveškom društvu, koji ni u kojem slučaju nije samo njihov.\nTako dr. Marko Attila Hoare u svojoj studiji u kojoj istražuje balkanske inspiracije norveškog teroriste Breivika, naslovljenom s "Anders Behring Breivik, Balkan i nova evropska krajnja desnica", govori o onome što je zajedničko savremenim islamofobima - kako konzervativcima, tako i "liberalima" - a on smatra da su to konformizam, ksenofobija, strah od promjene, neprijateljstvo prema raznolikosti, paranoja zbog manjina i čežnja za poretkom i sigurnosti jednog izgubljenog, idealiziranog "zlatnog doba", koje, u nekim slučajevima, možda i nije bilo tako davno.\nDomovini zakona Jante\nOvaj historičar i profesor na Fakultetu za umjetnost i društvene znanosti Kingston Universityja u Londonu tvrdi kako u "nordijskim zemljama, domovini zakona Jante, gdje jedan vidljivi model liberalizma često maskira krajnji konformizam i uskogrudost, gdje se strani gosti i imigranti obično teško uklapaju (iskustvo koje nemaju, naprimjer, u Londonu ili New Yorku) i gdje opasne antiimigrantske stranke, kao što su Danska narodna stranka i Švedske demokrate, uspijevaju na izborima, to poprima osebujnu formu. Daleko od toga da ih se treba zaštititi od veće raznolikosti, naprotiv, ja osjećam da bi nordijski svijet imao velike koristi od nje; i, mada Norveška nema tako hitne ekonomske razloge da se pridruži Evropskoj uniji (EU), imala bi kulturne i duhovne dobrobiti od ulaska u zajednički evropski projekat i učešće u njemu. Zbog svega navedenog je bolest koja je izrodila Breivika evropska i svjetska bolest, ne samo neka nordijska bolest."\nDr. Hoare smatra kako je opasnost u tome što je Breivik nagovještaj trenda. "Ekstremizam i šovinizam među većinama će u konačnici uvijek biti opasniji od ekstremizma i šovinizma među manjinama. Populisti desnog krila, kao što su Geert Wilders i Marine Le Pen, možda lično ne podstiču nasilje i ne mogu se izjednačiti s ubicom poput Breivika. Međutim, klima netrpeljivosti koju promoviraju prijeti da podstakne još mnogo Breivika. U Zapadnoj Evropi, za evropsko društvo i zapadnjačke vrijednosti, unutrašnja prijetnja broj jedan je ta islamofobična, antiimigrantska krajnja desnica", piše dr Hoare.\nKomarac i močvara\nSuočavanje s fenomenom globalnog terorizma, bio on motiviran islamskim, kršćanskim ili bilo kojim drugim radikalizmom, vidi se to i na norveškom primjeru, zahtijeva da se svako društvo uhvati ukoštac s mnogim svojim slabostima i problemima koji stvaraju ili kultiviraju buduće teroriste. To zahtijeva kritički odnos i prema vlastitoj tradiciji i izbacivanje mnogih kostura iz ormara. To je nešto na čemu su mnoga društva s muslimanskom većinom, a koja su suočena s istim problemom, zapela.\nI kao što se terorizam ne može pobijediti ratovima i silom, jer to stvara samo nove teroriste, ne trebamo se baviti svakim teroristom i njegovim nedjelom ponaosob, nego raditi na tome da se iskorijeni atmosfera koja ih odgaja i da se riješe oni legitimni zahtjevi kojim oni nerijetko pravdaju svoje postupke kako bi pridobili podršku javnosti. I kao što kažu, ne trebamo ubijati komarce, nego isušiti močvaru.\nZato svjetska javnost, s pravom ili ne, očekuje od naprednog norveškog društva da pokaže spremnost da se uhvati ukoštac s ovim problemom i da pokaže drugima kako je to moguće. Ako oni to ne urade, uz svu demokratsku tradiciju i društvene institucije, od akademske zajednice do slobodnih medija, kako onda očekivati da se nešto slično desi u društvima koja razara isti problem poput onih bliskoistočnih.\nLabels: Rat protiv terorizma\nKo je protiv "zapadnih vrijednosti"?\nPiše: Muhamed Jusić - Al Jazeera\nOni koji imaju takva gledišta često ih opravdavaju kao "prozapadna", ali tako da je "Zapad" suprotstavljen "islamu", kao da su to dvije nespojive krajnosti.\nDaleko su oni od toga da budu "prozapadni" - nastavlja Hoare i piše: „Naši savremeni desničarski islamofobi, u nastojanju da ponovo raspale vjerske podjele između kršćana i muslimana koje su karakterizirale predprosvjetiteljsku Evropu, ustvari odbacuju zapadnjačke vrijednosti u korist `predzapadnjačkih vrijednosti`.\nZato Breivikovo opsesivno demoniziranje Osmanlija kao "drugih" i njihove historije potječe čak iz srednjeg vijeka“.\nGeografski gledano, muslimanski svijet ne postoji, jer se on ne može ograničiti samo na zemlje Bliskog istoka - tvrdi Bayun. Šta je sa Indonezijom, Indijom, pa ako hoćete i sa rastućom populacijom muslimana u Americi i Evropskoj Uniji? Muslimanski svijet se, također, ne može definisati kroz rasu niti kulturu. Velikom broju nearapa muslimana, kao i ne tako maloj zajednici Arapa nemuslimana smeta stalno izjednačavanje islama sa arapskom nacijom.


EU: Osiguravanje budućnosti Jevreja u Evropi je izazov | Autonomija\nEU: Osiguravanje budućnosti Jevreja u Evropi je izazov\n"Trebalo bi iskoristiti obrazovni sistem i sve druge instrumente koje društvo ima na raspolaganju da bi se sprečilo poniranje u ekstremizam i netolerenciju"\nEU se suočava se ogromnim izazovom da bi Jevrejima osigurala budućnost u Evropi, saopštio je danas potpredsednik Evropske komisije Frans Timermans.\n„Danas vidim da u nekim zemljama-članicama većina jevrejskih zajednica nije sigurna da ima budućnost u Evropi. To (obezbeđivanje budućnosti Jevrejima) ogroman je izazov za ono što je osnova evropskih integracija“, rekao je Timermans na konferenciji za novinare.\nOn je kazao da bi trebalo iskoristiti obrazovni sistem i sve druge instrumente koje društvo ima na raspolaganju da bi se sprečilo poniranje u ekstremizam i netolerenciju.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland takođe je ponovio da Jevreji imaju svoje mesto u Francuskoj gde je najveća jevrejska zajednica u Evropi.


ProSes - Radna grupa\nSa namjerom da se nastave aktivnosti ProSes-a u oblasti pružanja podrške standardizaciji sestrinske prakse čiji je krajnji cilj poboljšanje sigurnosti, kvalitete i učinkovitosti zdravstvene zaštite, u Federaciji BiH formirana je radna grupa.\nTokom prethodne godine, u suradnji sa Agencijom za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu u Federaciji Bosne i Hercegovine (AKAZ), educirano je 20 medicinskih sestara i tehničara iz Kantona Sarajevo u oblasti pripreme, izrade, implementacije i evaluacije standardnih operativnih procedura (SOP). Krajnji proizvod je 26 SOP-ova koji su razvijeni i stavljeni u primjenu u JUDZ Kantona Sarajevo.\nCilj ove aktivnosti ProSes-a je da izrađene SOP-ove učini dostupnim svim medicinskih sestrama i tehničarima zaposlenim u ustanovama primarne zdravstvene zaštite u Federaciji BiH da bi bile u prilici da na ujednačen i standardiziran način pružaju usluge zdravstvene njege. Projekt podržava angažman radne grupe čiji je zadatak da do kraja lipnja 2016. godine predloži prihvatljive modele praćenja i evaluacije razvijenih SOP-ova i preporuči načine za njihovu učinkovitu diseminaciju.\nOsmočlanu radnu grupu čine istaknuti profesionalci, predstavnici različitih institucija zdravstvenog sustava u Federaciji BiH koji su aktivno posvećeni aktivnostima na uspostavi sustava sigurnosti i kvalitete. Dosada su održana tri konstruktivna sastanka u ukupnom trajanju od 5 dana.


(Ne)adekvatan odgovor na ekonomske probleme\nVlada Srbije usvojila je danas Predlog rebalansa budžeta kojim su predviđeni prihodi od 649,4 milijarde dinara i rashodi od 719,9 milijardi dinara, tako da će budžetski deficit iznositi 70,5 milijardi dinara. I dok u Vladi veruju da je rebalans budžeta uspešan odgovor na postojeću krizu, ekonomski ananlitičari smatraju da je to kratkoročna mera i da Vlada nema pravu strategiju.\nNajnovije prilagođavanje budžeta ekonomskoj krizi u Srbiji, kroz smanjenje prihoda za 49,4 i rashoda za 28,9 milijardi dinara, uz budžetski deficit od 70,5 milijardi, po uverenju ministarke finansija Diane Dragutinović, predstavlja adekvatan odgovor države na postojeće ekonomske probleme:\n“Lično verujem, da je ovo budžet koji podržava stabilnost i, zaista, verujem da ovaj budžet neće biti uzrok ekonomskih šokova."\nBudžetski deficit je uvećan je za oko 20,5 milijardi dinara, pošto je prvobitno bio planiran deficit od 50 milijardi. Ministarka ekonomije, takođe, je navela da je rebalans budžeta pravljen na osnovu procene da će bruto domaći proizvod biti za dva odsto manji nego u 2008. godini i da će inflacija biti 10 odsto. Uprkos skepsi brojnih ekonomista, Diana Dragutinović veruje da je ovo poslednje prilagođavanje budžeta u ovoj godini:\n“Ali sam svesna da se moramo pripremiti za situaciju koja je bliska recesiji i, takođe, želim da poručim da, koliko god kriza bude trajala - a nadamo se da će trajati što kraće, upravljanje krizom je teško, ali moguće.”\nPo mišljenju ananlitičara nedeljnika “Ekonomist” Milana Ćulibrka, jedina pozitivna stvar u celoj prici, je činjenica da je, Vlada na neki način, shvatila realnost, smanjivši prihode budeta za oko 50 milijardi u odnosu na prvobitnu procenu:\n“Mislim da je država shvatila da ima velikih problema, da se može, možda, u narednom periodu očekivati dalji pad privredne aktivnosti i da će onda, ja se nadam, da imaju rezervni plan za nove mere štednje, ukoliko stvari krenu niz brdo.”\nĆulibrk, međutim, smatra da ovakav budžet, u uslovima postojeće krize, nije održiv duže od tri meseca, na što ukazuju i dosadašnje prognoze Vlade:\nStrategija ne postoji. Jedino što postoji su mere, u trenutku kada vidite da nešto, zaista, propada i kada imate „ad hoc“ primenjeno rešenje da nešto spasite trenutno.\n“Mi smo u decembru imali procene Vlade, da ćemo ove godine imati rast bruto domaćeg proizvoda od 3,5 odsto, u januarau i februaru se pričalo o nultom rastu, a u martu je prihvaćena realnost i rečeno je, da će biti oko 2 procenta. Ne bi me iznenadilo da se , recimo, u junu desi da, zbog pada industrijske prizvodnje i drugih privrednih agregata, pad bruto domaćeg proizvoda bude i 4 do 5 odsto. To bi onda iziskivalo dodatni rebalans, jer bi se smanjili prihodi, a onda bi, na osnovu toga, morali da se krešu još neki drugi rashodi.”\nVlada Srbije nema jasnu strategiju, šta će raditi nakon primene usvojenih mera štednje, kaže saradnica Centra za slobodno tržište Ana Jolović, komentarišući najnovije poteze vladinog ekonomskog dela:\n„Strategija ne postoji. Jedino što postoji su mere, u trenutku kada vidite da nešto, zaista, propada i kada imate „ad hoc“ primenjeno rešenje da nešto spasite trenutno. Takve mere često su izazvane problemima koji su trenutno nastali, a nisu deo bilo kakve strategije. Dobri menadžeri u firmama znaju da su to, najčešće, trenuci kada pravite najveće greške, ako reorganizujete firmu u trenutku kada imate najviše problema.“\nMinistarka Dragutinović, međutim, stvari vidi drugačije i optimističnije, pa – vraćajući se 60 miliona godina unazad – poetično zaključuje:\n“Zemljom su vladali veoma impresivni, jaki, veliki reptili, ali se onda desilo nešto i ti dinosaurusi su nestali. Preživeli su sitni sisari koji mogu da se prilagode novonastalim uslovima. i moslim nekako, da nakon ovog budžeta, Vlada Republike Srbije je, praktično, birala da li će biti dinosaurus, ili sisar. i mislim da smo tu priliku iskoristili da pokažemo da, zaista, volimo manju državu.”


U okviru posjete, Salkić se sinoć sastao sa Bošnjacima u gradu Gjoviku, dok je danas u Oslu prisustvovao godišnjoj skupštini Islamske zajednice Bošnjaka u Norveškoj.\nU svom obraćanju prisutnima, potpredsjenik je pohvalio izuzetnu organizovanost IZBN-a, kao i predanost u radu na očuvanju čvrstih veza sa domovinom.\n-Ovakav svijetli primjer organiziranja Islamske zajednice trebaju slijediti i druge organizacije koje okupljaju i predstavljaju Bošnjake, kako u Bosni i Hercegovini, tako i u iseljeništvu. Kako bi veze između domovine i dijaspore bile čvršće, važno je da svi vi aktivnije budete uključeni u aktivnosti koje su vezane za demokratske procese u Bosni i Hercegovini, ali i da se vaši stavovi, mišljenja i prijedlozi u budućnosti snažnije artikulišu u domovini. Želimo da se vaš glas snažnije čuje u Bosni i Hercegovini.\nObaveza svih nas je, bez obzira gdje danas živimo, da damo svoj doprinos izgradnji demokratskih institucija države Bosne i Hercegovine. Zbog toga svi Bošnjaci, ali i svi drugi građani, trebaju uvezati u jednu aktivnu mrežu, kako bi bili bolje povezani, i kako bi imali adekvatne informacije o stanju u domovini, ali i o najvažnijim procesima.\nVas ovdje, ali i sve druge Bošnjake širom svijeta, pozivam da, kada god možete, pa makar i jednom godišnje, posjećujete svoju domovinu i rodni kraj, jer to je garancija opstojnosti našeg naroda i naše domovine. Neka vam to bude obaveza. Mnogi su puno više dali da bi danas imali našu domovinu Bosnu i Hercegovinu. Nemojte nikada zaboraviti svoje rodno mjesto, a posebno to ne smiju uraditi oni koji su protjerani tokom agresije i genocida, kazao je u svom obraćanju potpredsjednik Salkić.


Novo mapiranje sveta: Jačanje ekonomskog saveza Rusije i Kine koje može sve da preokrene - 10.03.2022, Sputnik Srbija\nPrivredno okretanje Rusije Kini već je trend koji je samo potvrđen u prva dva meseca ove godine. On će Moskvi sigurno značiti da se lakše nosi sa ekonomskim... 10.03.2022, Sputnik Srbija\nTrgovinska razmena između Rusije i Kine u prva dva meseca ove godine bila je čak 38,5 odsto veća nego u isto vreme prošle godine i dostigla je 26,43 milijarde dolara, saopštila je kineska carina. Ruski izvoz u Kinu, u ovom periodu, bio je vredan 13,8 milijardi dolara, dok je Kina u Rusiju izvezla robu vrednu 12,6 milijardi dolara.Na šta ukazuje ovaj podatak, pogotovo u svetlu ruske vojne operacije u Ukrajini zbog čega je Zapad Moskvi uveo dodatne veoma oštre ekonomske sankcije? Tom embargu nije se priklonio najveći broj država u svetu među kojima i neke među prvih deset privreda, između ostalih i Kina, druga svetska ekonomija.Približavanje Rusije i Kine - nastavak trendaKorkodelović koji je dobar poznavalac prilika u Aziji, a posebno u Kini, za Sputnjik kaže da rast spoljnotrgovinske razmene dve zemlje jeste veliki, ali da je to samo nastavak trenda.Logično je, smatra on, da ruska strana sve više bude orijentisana na trgovinu sa Kinom, ali i uopšte sa zemljama Azije gde se, kako kaže, vojna intervencija Rusije ne doživljava kataklizmično kao što je to u Evropi i uopšte u zapadnom svetu.Saradnja bez granicaOn napominje da i ruski analitičari ukazuju na to da u narednim godinama saradnja sa Evropom u najvećoj meri neće biti moguća zbog čega će Rusija morati što je moguće više da sarađuje sa Kinom sa kojom u većoj meri već trguje u juanima.„S druge strane, predsednici Kine i Rusije Si Đinping i Vladimir Putin prilikom susreta u Pekingu početkom februara, na dan otvaranja Zimskih olimpijskih igara, rekli su da njihova saradnja nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, što je u Pekingu među poslovnim ljudima primljeno dobro“, podseća Korkodelović.On nema dilemu da će sve veća privredna saradnja Rusije sa istokom omogućiti da se lakše nose sa ekonomskim sankcijama.Kina je postala najveće odredište ruskog izvoza još 2014. godine, praktično od kako je Zapad Rusiji uveo sankcije kada je Krim odlučio da joj se prisajedini. Kako je to ovih dana ocenio zvaničnik Svetske banke, bivši američki trgovinski pregovarač Hari Brodman, nove sankcije mogle bi da podstaknu Moskvu da dodatno pojača trgovinu s Kinom, koja nije denominovana u dolarima.Mnogo pre rokaPogotovo, dodaje on, što je i Kina svesna toga da je u suštini ona prva na udaru Zapada, a da je Rusija sekundarni protivnik, što je potvrdio i sam američki predsednik Džozef Bajden ističući Kinu kao glavnog konkurenta SAD.Što pre okončati vojni sukobKorkodelović podseća da iako se nije nije pridružila sankcijama Zapada, Kina često apeluje na potrebu što skorijeg okončanja oružanih borbi u Ukrajini, kako zarad postizanja mira, tako i zbog privrede i međunarodne i kineske.„Kineska velika preduzeća, kako državna, tako i privatna, imaju određenu rezervu i bojazan šta će uslediti ukoliko ova kriza bude trajala duže. Strahuju da ne dođe i do daljih sankcija prema Rusiji, do pokretanja takozvanih sekundarnih sankcija prema onima koji trguju sa Rusijom. Velike kineske kompanije poput Huaveja i ZTE su se jako opekle u slučaju američkih sankcija nametnutih Iranu ranijih godina i nikako ne bi želele da se to ponovi“, napominje Korkodelović.On je, međutim, uveren u to da će sve značajnija privredna saradnja Rusije i Kine, čemu je doprinela i zapadna politika guranja Moske u zagrljaj Pekinga, doprineti crtanju nove geopolitičke karte sveta.Američka i evropska ekonomija zajedno čine oko polovine ukupnog svetskog BDP-a, ali najveći broj država u svetu se ipak nije priklonio sankcijama Zapada Rusiji. Ne samo Kina, kao druga ekonomija sveta, nego ni Indija, šesta svetska privreda, Brazil i Meksiko čije su privrede među prvih deset u svetu, kao ni države Bliskog istoka, najveći proizvođači nafte.Megakontinent i planetrano ostrvoUz to, Kina i Rusija, podseća Korkodelović, uveliko sarađuju i na kineskoj inicijativi „Pojasa i puta“, koja se povezuje sa ruskom tvorevinom Evroazijskom ekonomskom unijom i obe zemlje čvrsto drže taj središnji deo Evroazije, megakontinenta, koji po oceni britanskog stratega, oca strategijskih nauka Halforda Makindera, predstavlja planetarno ostrvo oko koga se praktično sve kreće.Korkodelović smatra da je prelazak na multipolarni svet izvesan, ali dugotrajan proces i da će taj novi svetski poredak u nekom trenutku nastati i kao rezultat ukrajinske krize i trodecenijskog odbijanja Zapada i NATO da se dogovore o novoj bezbednosnoj arhitekturi u Evropi.„Previđa se i da ruska privreda uopšte toliko ne zaostaje niti je isključivo zavisna od nafte i gasa. Nafta i gas, prema podacima Rostata, čine tek nešto više od 15 odsto ruskog BDP-a. S druge strane, Rusija drugim zemljama pruža više civilnih nukleranih reaktora i srodnih usluga nego bilo koja druga zemlja na svetu. Drugi je najveći izvoznik konvencionalnog naoružanja u svetu, Rusija zarađuje stotine miliona dolara pružajući usluge u svemirskom sektoru i prodaje metale vredne milijarde dolara. Rusija je, takođe, najveći proizvođač i izvoznik pšenice, veliki izvoznik uglja“, podseća naš sagovornik. Ruska ekonomija jeste stagnirala pod zapadnim sankcijama od 2014. i njen nominalni ukupan domaći proizvod (BDP) smanjen na 1,7 biliona američkih dolara u 2021. Ali, kako ističe Korkodelović, za to je u velikoj meri odgovorna veoma konzervativna ekonomska politika usvojena da bi se nosila sa zapadnim sankcijama.Dug proces do multipolarnog svetaOd nominalnog BDP je, pak, značajniji BDP meren paritetom kupovne moći, a ruski je šesti najveći u svetu. U isto vreme Rusija je jedna od najmanje zaduženih država sa dugom koji je tek 18 odsto BDP, a sa deviznim rzervama koje su na putu da pređu 700 milijardi američkih dolara, podseća naš sagovornik. Pritom, Rusija se i sve manje oslanja na spoljnotrgovinsku razmenu i prema podacima Svetske banke, u 2020. godini činila tek 1,9 posto svetske trgovine, što prema analizi koju je objavio Rojters, dovodi u pitanje efikasnost novih sankcija.Korkodelović ipak napominje da države koje predvode taj novi svet u nastajanju još nemaju moćna oruđa. Kineski juan jeste peta valuta u korpi međunarodnih finansijskih institucija, ali se procenjuje da će on postati treća valuta, iza američkog dolara koji se sada koristi za 50 odsto svih plaćanja u svetu i iza evra, tek negde 2030-ih kada će se njime obavljati oko osam odsto svih plaćanja.Pri tom su, kako kaže, realno gledajući, ekonomski interesi Kine, mereno brojkama, i dalje veći prema Zapadu nego prema Rusiji. Bilateralna trgovina između Rusije i Kine je 2021. bila oko 150 milijardi dolara, sa SAD je bila preko 650 milijardi, a sa EU čak 830 milijardi.On, međutim, ne sumnja da će, s obzirom na ustrojstvo kineskog društva, na jaku centralizovanu liniju i na ulogu koju ima Komunistička partija Kine, svet polako ali sigurno kroz jedan dugotrajni proces postati multipolarni, da se sigurno ide ka završetku dominacije SAD kao jedine sile koja se pita.\nsvet, ekonomija, svet – ekonomija, geopolitka, multipolarni svet, rusija, kina, spoljnotrgovinska razmena, analize i mišljenja, rusija – ekonomija, kriza u ukrajini\nPrivredno okretanje Rusije Kini već je trend koji je samo potvrđen u prva dva meseca ove godine. On će Moskvi sigurno značiti da se lakše nosi sa ekonomskim sankcijama Zapada. Ta saradnja će, dugoročno gledano, značiti i novo geopolitičko mapiranje sveta, smatra spoljnopolitički komentator Borislav Korkodelović.\nTrgovinska razmena između Rusije i Kine u prva dva meseca ove godine bila je čak 38,5 odsto veća nego u isto vreme prošle godine i dostigla je 26,43 milijarde dolara, saopštila je kineska carina. Ruski izvoz u Kinu, u ovom periodu, bio je vredan 13,8 milijardi dolara, dok je Kina u Rusiju izvezla robu vrednu 12,6 milijardi dolara.\nNa šta ukazuje ovaj podatak, pogotovo u svetlu ruske vojne operacije u Ukrajini zbog čega je Zapad Moskvi uveo dodatne veoma oštre ekonomske sankcije? Tom embargu nije se priklonio najveći broj država u svetu među kojima i neke među prvih deset privreda, između ostalih i Kina, druga svetska ekonomija.\nPribližavanje Rusije i Kine - nastavak trenda\nKorkodelović koji je dobar poznavalac prilika u Aziji, a posebno u Kini, za Sputnjik kaže da rast spoljnotrgovinske razmene dve zemlje jeste veliki, ali da je to samo nastavak trenda.\n„Ovaj iznos ukupne razmene od 26,4 milijarde dolara za dva meseca, je najveći od 2010. godine. I uopšte može da se kaže da je u poslednjih sedam godina, negde od održanog referenduma na Krimu za priključenje Rusiji, taj trend prisutan i biće nastavljen. On je bio malo poremećen u 2020. zbog pandemije da bi opet i na strani Kine i na strani Rusije uveliko uvećan izvoz i uvoz u prošloj godini“, ističe naš sagovornik.\nLogično je, smatra on, da ruska strana sve više bude orijentisana na trgovinu sa Kinom, ali i uopšte sa zemljama Azije gde se, kako kaže, vojna intervencija Rusije ne doživljava kataklizmično kao što je to u Evropi i uopšte u zapadnom svetu.\nOn napominje da i ruski analitičari ukazuju na to da u narednim godinama saradnja sa Evropom u najvećoj meri neće biti moguća zbog čega će Rusija morati što je moguće više da sarađuje sa Kinom sa kojom u većoj meri već trguje u juanima.\n© POOL / Uđi u foto-galerijuSaradnja Rusije i Kine nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, ocenili nedavno predsednici Vladimir Putin i Si Đinping\nSaradnja Rusije i Kine nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, ocenili nedavno predsednici Vladimir Putin i Si Đinping\n„S druge strane, predsednici Kine i Rusije Si Đinping i Vladimir Putin prilikom susreta u Pekingu početkom februara, na dan otvaranja Zimskih olimpijskih igara, rekli su da njihova saradnja nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, što je u Pekingu među poslovnim ljudima primljeno dobro“, podseća Korkodelović.\nOn nema dilemu da će sve veća privredna saradnja Rusije sa istokom omogućiti da se lakše nose sa ekonomskim sankcijama.\nKina je postala najveće odredište ruskog izvoza još 2014. godine, praktično od kako je Zapad Rusiji uveo sankcije kada je Krim odlučio da joj se prisajedini. Kako je to ovih dana ocenio zvaničnik Svetske banke, bivši američki trgovinski pregovarač Hari Brodman, nove sankcije mogle bi da podstaknu Moskvu da dodatno pojača trgovinu s Kinom, koja nije denominovana u dolarima.\nMnogo pre roka\n„Planirano je pre nego što je izbila kriza u Ukrajini, da ekonomska saradnja Rusije i Kine 2026. godine dostigne vrednost od oko 250 milijardi dolara. Ako je u prva dva meseca ove godine taj iznos 26,4 milijarde dolara i ako se pretpostavi da će ostati isti tempo do kraja 2022., onda bi tih 250 milijardi moglo da bude premašeno već ove godine i da, kako su rekla dva predsednika, toj saradnji nema granica“, napominje Korkodelović.\nPogotovo, dodaje on, što je i Kina svesna toga da je u suštini ona prva na udaru Zapada, a da je Rusija sekundarni protivnik, što je potvrdio i sam američki predsednik Džozef Bajden ističući Kinu kao glavnog konkurenta SAD.\nŠto pre okončati vojni sukob\nKorkodelović podseća da iako se nije nije pridružila sankcijama Zapada, Kina često apeluje na potrebu što skorijeg okončanja oružanih borbi u Ukrajini, kako zarad postizanja mira, tako i zbog privrede i međunarodne i kineske.\n„Kineska velika preduzeća, kako državna, tako i privatna, imaju određenu rezervu i bojazan šta će uslediti ukoliko ova kriza bude trajala duže. Strahuju da ne dođe i do daljih sankcija prema Rusiji, do pokretanja takozvanih sekundarnih sankcija prema onima koji trguju sa Rusijom. Velike kineske kompanije poput Huaveja i ZTE su se jako opekle u slučaju američkih sankcija nametnutih Iranu ranijih godina i nikako ne bi želele da se to ponovi“, napominje Korkodelović.\n© Depositphotos / KoydesignTrgovinsku razmenu Rusije i Kine koja ubrzano raste SAD bi da spreči i sankcijama kineskim kompanijama koje trguju sa Rusijom\nTrgovinsku razmenu Rusije i Kine koja ubrzano raste SAD bi da spreči i sankcijama kineskim kompanijama koje trguju sa Rusijom\nOn je, međutim, uveren u to da će sve značajnija privredna saradnja Rusije i Kine, čemu je doprinela i zapadna politika guranja Moske u zagrljaj Pekinga, doprineti crtanju nove geopolitičke karte sveta.\nAmerička i evropska ekonomija zajedno čine oko polovine ukupnog svetskog BDP-a, ali najveći broj država u svetu se ipak nije priklonio sankcijama Zapada Rusiji. Ne samo Kina, kao druga ekonomija sveta, nego ni Indija, šesta svetska privreda, Brazil i Meksiko čije su privrede među prvih deset u svetu, kao ni države Bliskog istoka, najveći proizvođači nafte.\nMegakontinent i planetrano ostrvo\nUz to, Kina i Rusija, podseća Korkodelović, uveliko sarađuju i na kineskoj inicijativi „Pojasa i puta“, koja se povezuje sa ruskom tvorevinom Evroazijskom ekonomskom unijom i obe zemlje čvrsto drže taj središnji deo Evroazije, megakontinenta, koji po oceni britanskog stratega, oca strategijskih nauka Halforda Makindera, predstavlja planetarno ostrvo oko koga se praktično sve kreće.\nKorkodelović smatra da je prelazak na multipolarni svet izvesan, ali dugotrajan proces i da će taj novi svetski poredak u nekom trenutku nastati i kao rezultat ukrajinske krize i trodecenijskog odbijanja Zapada i NATO da se dogovore o novoj bezbednosnoj arhitekturi u Evropi.\n„Previđa se i da ruska privreda uopšte toliko ne zaostaje niti je isključivo zavisna od nafte i gasa. Nafta i gas, prema podacima Rostata, čine tek nešto više od 15 odsto ruskog BDP-a. S druge strane, Rusija drugim zemljama pruža više civilnih nukleranih reaktora i srodnih usluga nego bilo koja druga zemlja na svetu. Drugi je najveći izvoznik konvencionalnog naoružanja u svetu, Rusija zarađuje stotine miliona dolara pružajući usluge u svemirskom sektoru i prodaje metale vredne milijarde dolara. Rusija je, takođe, najveći proizvođač i izvoznik pšenice, veliki izvoznik uglja“, podseća naš sagovornik.\nRuska ekonomija jeste stagnirala pod zapadnim sankcijama od 2014. i njen nominalni ukupan domaći proizvod (BDP) smanjen na 1,7 biliona američkih dolara u 2021. Ali, kako ističe Korkodelović, za to je u velikoj meri odgovorna veoma konzervativna ekonomska politika usvojena da bi se nosila sa zapadnim sankcijama.\nDug proces do multipolarnog sveta\nOd nominalnog BDP je, pak, značajniji BDP meren paritetom kupovne moći, a ruski je šesti najveći u svetu. U isto vreme Rusija je jedna od najmanje zaduženih država sa dugom koji je tek 18 odsto BDP, a sa deviznim rzervama koje su na putu da pređu 700 milijardi američkih dolara, podseća naš sagovornik. Pritom, Rusija se i sve manje oslanja na spoljnotrgovinsku razmenu i prema podacima Svetske banke, u 2020. godini činila tek 1,9 posto svetske trgovine, što prema analizi koju je objavio Rojters, dovodi u pitanje efikasnost novih sankcija.\nCC0 / Unsplash / Privredno pomeranje Rusije prema Kini znači i novo geopolitičko mapiranje sveta\nPrivredno pomeranje Rusije prema Kini znači i novo geopolitičko mapiranje sveta\nKorkodelović ipak napominje da države koje predvode taj novi svet u nastajanju još nemaju moćna oruđa. Kineski juan jeste peta valuta u korpi međunarodnih finansijskih institucija, ali se procenjuje da će on postati treća valuta, iza američkog dolara koji se sada koristi za 50 odsto svih plaćanja u svetu i iza evra, tek negde 2030-ih kada će se njime obavljati oko osam odsto svih plaćanja.\nPri tom su, kako kaže, realno gledajući, ekonomski interesi Kine, mereno brojkama, i dalje veći prema Zapadu nego prema Rusiji. Bilateralna trgovina između Rusije i Kine je 2021. bila oko 150 milijardi dolara, sa SAD je bila preko 650 milijardi, a sa EU čak 830 milijardi.\nOn, međutim, ne sumnja da će, s obzirom na ustrojstvo kineskog društva, na jaku centralizovanu liniju i na ulogu koju ima Komunistička partija Kine, svet polako ali sigurno kroz jedan dugotrajni proces postati multipolarni, da se sigurno ide ka završetku dominacije SAD kao jedine sile koja se pita.


Predstavljeni takmičari Melodifestivalena 2016. | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\nNapisao: Ivan Simonović u Evrovizija 2016, Švedska, Vesti 30. novembar 2015.\tKomentari su isključeni\nŠvedski javni servis SVT je danas organizovao konferenciju za novinare povodom predstavljanja pevača koji će učestvovati na Melodifestivalen-u 2016. Predstavljeno je 28 takmičara koji će se takmičiti u četiri polufinala. Mnogo izvođača će ponovo probati da pobede na švedskom izvoru, ali je i veliki broj debitanata.\nNajzapaženiji od povratnika su Martin Stenmark (predstavnik Švedske 2005), grupa Panetoz (finalisti 2014) i Moli Sanden, koja je predstavljala Švedsku na Dečijoj pesmi Evrovizije 2006. i tada osvojila treće mesto, najbolji plasman ove zemlje na tom takmičenju.\nDebitant koji je privukao najviše pažnje jeste Krista Zigrfids, koja je predstavljala Finsku na Pesmi Evrovizije 2013. u Malmeu sa pesmom Marry Me.\nPrvo polufinale održava se u Geteborgu 6. februara, a voditeljke ovog dela takmičenja biće Gina Diravi, koja će voditi svih šest takmičarskih večeri i Petra Mede, voditeljka Pesme Evrovizije 2013. u Malmeu i emisije povodm 60. godišnjice Pesme Evrovizije. Samir i Viktor ponovo učestvuju na Melfestu, a svoje drugo učešće beleži i Ace Wilder, koja je 2014. osvojila drugo mesto, a zajedno sa autorima pesme Heroes napisala pesmu kojom će se takmičiti u Geteborgu. Tu je i Ana Bok, kojoj je ovo četvrto učešće na takmičenju. Evo kompletne liste učesnika prvog polufinala (redosled pesama nije određen, pa su pesme poređane po abecednom redu):\nNaziv kompozicije Izvođač Autor(i) pesme\nAin’t No Good Mimi Werner Mimi Werner, Göran Werner, Marcus Svedin, Jason Saenz\nBada nakna Samir & Viktor Fredrik Kempe, David Kreuger, Anderz Wrethov\nConstellation Price Robin Bengtsson Bobby Ljunggren, Henrik Wikström, Mark Hole, Martin Eriksson\nDon’t Worry Ace Wilder Joy Deb, Linnea Deb, Anton Hård af Segerstad, Ace Wilder\nHimmel for två Anna Book Sven-Inge Sjöberg, Lennart Wastesson, Larry Forsberg, Camilla Läckberg\nMitt guld Pernilla Andersson Pernilla Andersson, Fredrik Rönnqvist\nRik Albin och Mathias Andreason Albin Johnsén, Mattias Andréasson\nMalme je grad u kojem se održava drugo polufinale (13.2). Pored Gine Diravi, voditeljka ove takmičarske večeri biće evrovizijska pobednica Šarlot Pereli. Ona je pobedila 1999, a drugi put je predstavljala Švedsku u Beogradu 2008. Tomi Nilson, Patrik Isakson i Uno Sveningson čine muški trio koji će pokušati da se domogne finala u Stokholmu. Nilsonu je ovo treće učešće na festivalu, a debitovao je 1989. kada je i pobedio. U ovom polufinalu učestvuje i Krista Zigfrids, a Isa, koja je prošle godine osvojila sedmo mesto, učestvuje drugi put. Evo kompletne liste učesnika drugog polufinala:\n100% Viktor & Natten Dag Lundberg, Nicklas Lif, Jesper Lundh\nFaller Krista Siegfrieds Krista Siegfrids, Gabriel Alares, Magnus Wallin, Gustaf Svenungsson\nHunger Molly Petersson Hammar Joy Deb, Linnea Deb, Lisa Desmond, Anton Hård af Segerstad, Molly Pettersson Hammar\nHåll mitt hjärta hårt Patrik Isaksson, Tommy Nilsson & Uno Svenningsson Patrik Isaksson, Tommy Nilsson, Uno Svenningsson\nI Will Wait Isa Anton Hård af Segerstad, Joy Deb, Linnea Deb, Nikki Flores\nSave Me Wiktoria Jens Siverstedt, Jonas Wallin, Lauren Dyson\nWe Are Your Tomorrow David Lindgren Anderz Wrethov, Sharon Vaughn, Gustav Efraimsson\nTreće polufinale biće održano u Norćepingu 20. februara. Gina Diravi i komičar David Šifert su voditelji ove takmičarske večeri. U ovom polufinalu videćemo veliki broj debitanata na Melfestu, a što se tiče povratnika tu je Oskar Sia, kojem je ovo treće učešće, kao i grupa After Dark kojoj je ovo takođe treće učešće. Pesmu debitantkinje Lise Ajaks napisali su autori pobedničke pesme Heroes Monsa Selmerlova. Ovo je kompletna lista učesnika u Norćepingu:\nHuman Oscar Zia Oscar Zia, Victor Thell, Maria Smith\nKizunguzungu SaRaha Anderz Wrethov, Sara ”SaRaha” Larsson, Arash Labaf\nKom ut som en stjärna After Dark Sven-Inge Sjöberg, Lenart Wastesson, Larry Forsberg, Lina Eriksson, Kent Sippan Olsson, Calle Kindbom\nMy Heart Wants Me Dead Lisa Ajax Linnea Deb, Joy Deb, Anton Hård af Segerstad\nPut Your Love On Me Boris Réne Boris Réne, Tobias Lundgren, Tim Larsson\nWeight Of The World SMILO Arvid Ångström, Dennis Babic, Oscar Berglund Juhola, Anton Göransson, Robin Danielsson\nYou Carved My Name Swingfly feat. Helena Gutarra Jocke Åhlund, Andreas Kleerup\nPoslednje, četvrto, polufinale koje se održava u gradu Jevle 27. februara vodiće Sara Daun Fajner, koju znamo iz smešnih skečeva gde ona glumi Lindu Vudruf, koja je nekoliko puta saopštavala švedske glasove na Pesmi Evrovizije. U ovom polufinalu učestvuju Martin Stenmark i Moli Sanden, a od povratnika su tu još prošlogodišnje debitantkinje iz grupe Dolly Style, kao i grupa Panetoz. Ovo su svi učesnici četvrtog polufinala:\nDu tar mig tillbaks Martin Stenmarck David Stenmarck\nHåll om mig hårt Panetoz Jimmy Jansson, Karl-Ola Kjellholm, Jakke Erixson, Pa Modou Badjie, Njol Badjie, Nebeyu Baheru\nIf I Were Sorry Frans Oscar Fogelström, Michael Saxell, Fredrik Andersson, Frans Jeppsson Wall\nKiller Girl Linda Bengtzing Mathias Kallenberger, Andreas Berlin, Linda Bengtzing, Dag Öhrlund\nRollercoaster Dolly Style Thomas G:son, Peter Boström, Alexandra Salomonsson\nRunaways Eclipse Erik Mårtensson\nYouniverse Molly Sandén Molly Sandén, Danny Saucedo, John Alexis\nNa Melodifestivalenu 2016. videćemo ukupno 44 takmičara, što u grupama, što kao solo izvođači, od čega imamo 28 muškaraca i 16 žena. Čak 18 takmičara će nastupiti prvi put na švedskom nacionalnom izboru.\nPo dva takmičara iz svakog polufinala ide direktno u finale u Stokholmu, dok takmičari koji zauzmu treće i četvrto mesto imaju mogućnost za drugu šansu. Ovo takmičarsko veče biće održano u Halmstadu 5. marta, a Gini Diravi će se priključiti glumci Ola Salo i Peter Jobak. Finale će biti održano u Friends Areni u Stokholmu, 12. marta. Dvanaest takmičara će obezbediti učešće u finalu, po dvoje iz svakog polufinala i četiri takmičara iz Druge šanse. Vilijam Spec, devetnaestogodišnji komičar će sa Ginom biti voditelj velikog finala.\nAce Wilder Gina Diravi Isa Martin Stenmark Melodifestivalen 2016 Molly Sandén Panetoz\t2015-11-30\nTagovano sa:Ace Wilder Gina Diravi Isa Martin Stenmark Melodifestivalen 2016 Molly Sandén Panetoz


NAKON IZMJEŠTANJA MIGRANATA: KAMP VUČJAK DEMONTIRAN, KOMUNALCI ODVOZE OTPAD... | RTVUSK.ba\n- Volonteri Crvenog križa te radnici komunalnog poduzeća od jutros provode akciju demontaže velikih šatora te raščišćavanja i odvoza velikih količina otpada...\nBIHAĆ, 11. decembra - Nakon jučerašnje akcije, oko 700 migranta iz privremenog prihvatnog kampa Vučjak uz podršku Crvenog križa, MUP-a USK-a, Ministarstva sigurnosti BiH i IOM-a napustilo je USK te dobilo novi smještaj u kasarnama Ušivak i Blažuj u Sarajevu.\nSlika koja je posljednjih mjeseci odlazila u svijet, prikazujući loše uvjete u kojima su migranti bili smješteni u Bihaću, danas je izgledala potpuno drugačija. Volonteri Crvenog križa te radnici komunalnog poduzeća od jutros provode akciju demontaže velikih šatora te raščišćavanja i odvoza velikih količina otpada.


Izlazak - Destination Sarajevo\nJedno od najvećih zimskih zadovoljstava je ispijanje toplog salepa posutog cimetom u nekom od šarmantnih sarajevskih objekata, koji će vas ugrijati i pripremiti za istraživanje našeg grada. Više\nNajluđa noć je iza nas, pa nakon uživanja u brojnim zabavama, u prvu sedmicu 2020. godine ulazimo u opuštenijem ritmu, te vam preporučujemo najzanimljivije događaje u periodu od 2. do 8. januara. Više\nSarajevo se danima pred Novu godinu zagrijava za sjajne praznične događaje, od kojih vam preporučujemo najzanimljivije koje možete posjetiti u periodu od 26. decembra do 1. januara. Više\nUkoliko ste u dilemi gdje otputovati u novembru, a ljubitelj ste dobre muzike, preporučujemo vam posjetu Sarajevu, koje je ovaj mjesec prepuno zanimljivih nastupa. Više\nVrhunski kulturni, zabavni i sportski događaji očekuju vas početkom jeseni u Sarajevu, a mi smo u nastavku izdvojili najzanimljivije u periodu od 26. septembra do 2. oktobra. Više\nTrg djece Sarajeva 1 (BBI Center), Sarajevo | Mapa\nKafe Elements je mjesto gdje ćete se opustiti i osvježiti ili pojesti ukusan obrok u društvu prijatelja ili poslovnih partnera. Više\nTimurhanova 3, Sarajevo | Mapa\nKafe Gönül Kahvesi je objekat u kojem ćete uživati u impresivnom panoramskom pogledu na Sarajevo uz šoljicu vrhunske kafe, turski čaj ili ponudu poslastica. Više\nKafe, Kafe restoran\nDžemala Bijedića 169A (15th floor), Sarajevo | Mapa\nKafe, Kafe restoran Igman Bar je cafe restoran i vidikovac opuštajućeg ambijenta koji se nalazi na 15. spratu tornja ibis Styles hotela i kroz staklene portale pruža pogled na urbanu panoramu Sarajeva i olimpijsku planinu po kojoj je nazvan. Više\nMaršala Tita 38, Sarajevo | Mapa\nKlub Jazzbina Sarajevo je klub u centru grada zamišljen kao utočište za sve ljubitelje vrhunskog provoda i još boljih svirki uživo. Više\nBravadžiluk 26, Sarajevo | Mapa\nKafe Knedle su slastice najpopularnije u Austriji i Njemačkoj, a u našem gradu ih možete probati kao franšizu Kaiser knedle. Knedle su rađene po originalnoj recepturi osvojiti će vas na prvi zalogaj, bilo da ste se odluči... Više\nPod bedemom bb, Sarajevo | Mapa\nKafe Kamarija Point of View je jedinstveno mjesto u starom dijelu Sarajeva u kojem možete uživati u panoramskom pogledu na Sarajevo. Više\nHrasnička cesta 3, Sarajevo | Mapa\nKafe restoran Konceptualni kafe restoran, jedinstven po ambijentu, mjesto je za opuštanje i dobro druženje uz šolju kvalitetne kafe ili uživanje u ukusnim specijalitetima u društvu porodice ili poslovnih partnera. Više\nKafe, Ljetna bašta, Kafe restoran\nSarači 52, Sarajevo | Mapa\nKafe, Ljetna bašta, Kafe restoran Iako smješten u srcu Baščaršije, Kolobara han prava je mala oaza mira. Više\nKundurdžiluk 11, Sarajevo | Mapa\nKafe Caffe slastičarna „Lokmas“ prvi je i jednistveni objekat u Bosni i Hercegovini, koji nudi ukusne slastice, koje potiču sa sultanskih dvorova – lokme. Više\nBravadžiluk bb, Sarajevo | Mapa\nNargila bar Nakon što probate ćevapčiće ili pitu te neku od slastica iz bogate sarajevske ponude, nargila može biti vaš naredni izbor. Hookah bar Mahala je prava oaza mira u kojoj možete uživati u intenzivnom okusu nargile i bog... Više\nBihaćka 19, Sarajevo | Mapa\nBar Želite da vrijeme za noćni izlazak, dnevnu kafu, pauzu na poslu ili fakultetu provedete sa prijateljima u ugodnoj opuštenoj atmosferi Charlie Chaplin je preporuka za vas. Više\nParomlinska 53H, Sarajevo | Mapa\nKafe Cafe Pekara Mrvica nezaobilazno je mjesto za sve istinske sladokusce. Više\nLuledžina 7, Sarajevo | Mapa\nKafe Kahvedžinica i čajdžinica Nafaka je objekat u kojem ćete se osjećati kao u tradicionalnoj bosanskoj kući. Ukoliko želite saznati razliku između turske i bosanske kahve i probati obje ovo je pravo mjesto. Više\nZmaja od Bosne 73, Vilsonovo šetalište, Sarajevo | Mapa\nKlub Jedna od najboljih sarajevskih lokacija posvećenih rock muzici. Ljubitelji ovog žanra vikendom mogu uživati u nastupima rock bendova. Više\nBar Bar jedistven po tome što uz nezaboravan pogled na grad možete uživati u velikom izboru pića i koktela te prezalogajiti nešto. Nalazi se na krovnoj terasi hotela Courtyard by Marriott. Više


IVANIŠEVIĆ: Đoković će prestići Federera po broju grend slemova | Red Portal\nIVANIŠEVIĆ: Đoković će prestići Federera po broju grend slemova\nIzvor: Reuters.com, Foto: Tanjug/AP\nIvanišević veruje da će ostati samo borba sa Nadalom za broj grend slemova\nPobeda nad Medvedevim je donela Đokoviću 18. titulu grend slema dok Federer i Nadal imaju po 20.\nĐoković prošle godine nije uspeo da stigne Federera zbog incidenta na US Open grend slemu kao i izgubljenje utakmice od Nadala u finalu Rolan Garosa. Ivanišević veruje da će Đoković doći do cifre od 24 slemova.\n- Rekao sam pre par godina da će Rafa i Novak prestići Rodžera, obojica, i dalje verujem u to - rekao je Ivanišević\n- Svaki dan me iznenađuju. Rafa će sigurno uzeti jedan, nadam se ne 2, ali dajem mu jedan. Sve je bolji i bolji tenis. Kada pomislite da dolaze novi mladi igrači, njih trojica su i dalje za korak ispred uvek - dodao je Ivanišević\n- Ne znam kada će biti kraj. Možda će prestići Margaret Kort i Serenu Vilijams sa po 23 slemova, možda i neće. Svakako je neverovatno to što rade na terenu i kako igraju u velikim mečevima - izjavio je Ivanišević\nFederer (39) nije uzeo grend slem još od Melburna 2018. i nije igrao više od godinu dana zbog operacije kolena.\n- Čekam da se Rodžer vrati. Biće zanimljivo videti šta će se desiti u Francuskoj i Vimbldonu - rekao je Ivanišević\nĐokovićev trijumf u Melburnu je i otkup za medijske napade na njega pre turnira kao i za povredu koju je dobio.\n- Trebala mu je ova pobeda. Neko gore vidi sve te nepravde od medija i ljudi - dodao je trener\n- Prošao je svašta, pogotovo prošle godine zbog US Open incidenta i lošeg finala Rolan Garosa, nije lako - završio je Ivanišević\nBANJALUKA: Zlatna medalja za kuvare iz Daun sindrom centra 🥇🥞\nAUSTRALIJAN OPEN: Novak Đoković je po REKORDNI 9. put KRALJ MELBURNA! 🤩\nĐoković se dirljivom porukom oprostio od Balaševića! 😢\nAUSTRALIJAN OPEN: NOVAK POVEO SA 2:1!\nPOLUFINALE AUSTRALIJAN OPENA: Rus se probudio, ali Đoković VODI SA 2:0!\nAUSTRALIJAN OPEN: Đoković igra za POLUFINALE, gubi u prvom setu!\nOvo je bila POSLEDNJA ŽELJA Đorđa Balaševića


Kapacitet i popunjenost vrtića - zahtjev za pristup informacijama prema Dječji vrtić Ivankovo, Ivankovo - Imamo pravo znati\nIspisano iz http://imamopravoznati.org/request/kapacitet_i_popunjenost_vrtica_273 on June 03, 2020 01:33\nZdenka Radoš je podnio/la ovaj zahtjev za pristup informacijama za Dječji vrtić Ivankovo, Ivankovo kao dio skupine poslane na 604 tijela javne vlasti\nDječji vrtić Ivankovo, Ivankovo\nZa: Dječji vrtić Radosno djetinjstvo, Ivankovo\nDječji vrtić Ivankovo je ostavio/la bilješku ( 16. Travanj 2019. )\nPoštovana, dana 12. travnja 2018. imenovana sam službenikom za informiranje u Dječjem vrtiću Ivankovo te uočila da od Dječjeg vrtića Ivankovo (raniji naziv ustanove Radosno djetinjstvo predškolske ustanove Ivankovo) niste dobili odgovore na postavljena pitanja.\nObzirom da 22. veljače 2018. naš Vrtić ima novi naziv, molimo Vas, uklonite s platforme ovaj kontakt otvoren pod nazivom Dječji vrtić Radosno djetinjstvo Ivankovo jer ćemo odsad kontaktirati putem nove veze koju sam registrirala (Dječji vrtić Ivankovo).\nIzvolite tražene podatke:\n1) broj djece koju možemo zaprimiti (kapacitet vrtića) 120\n2) trenutni broj prijavljene djece u Vrtiću 116\n3) broj odgojiteljica: 12\n4) broj dječjih grupa u vrtiću:\n- 5 redovitih grupa (dnevni i poludnevni boravak)\n- 2 grupe predškole.\nMirjana Vranić, službenik za informiranje\nAdministrator Miroslav je ostavio/la bilješku ( 16. Travanj 2019. )\nHvala vam na informaciji. TJV je updejtano i novi zahtjevi korisnika ove platforme biti ce poslani na novu adresu s novim nazivom tijela javne vlasti.\nDječji vrtić Bambi, Novi Marof\nDječji vrtić Fijolica, Novi Vinodolski\nDječji vrtić Novi Marof, Novi Marof


ČOVIĆ DOVEO ČOVIĆA U ZVEZDU! Enis dobio šut kartu i Bjelica pred odlaskom! - Informer\nkkcrvenazvezda | 16.04.2018. | 15:47\nVelike promene u Zvezdi - klub je sporazumno raskinuo ugovor sa Dilanom Enisom, dok su crveno-bele pojačali Aleksa Radanov i Filip Čović\nReprezentativac Srbije Aleksa Radanov, koji je bio ustupljen FMP-u se vraća u Crvenu zvezdu sa kojom ima višegodišnji ugovor. Talentovani 20-godišnji bek visok 204 santimetara, jedan je od najtalentovanijih mladih igrača u Evropi u svom uzrastu, uspešno može da pokriva sve pozicije od 1 do 3. U dresu FMP-a u ovoj sezoni, postizao je 8 poena i imao prosečno 3 skoka po utakmici.\nPlejmejker Filip Čović, kapiten FMP-a, potpisao je ugovor do kraja sezone sa ekipom Crvene zvezde mts, za koju će nastupati u utakmicama Super lige. Iskusni organizator igre, ima 28 godina, a ove sezone je u ligaškom delu ABA lige ubacivao 15.8 poena po utakmici, uz 7.5 asistencija po meču:\n- Nema velikih reči, ali ni puno vremena za adaptaciju, jer Superliga Srbije počinje već za dva dana. Od prethodnog odlaska, prošao sam puno toga, mnogo sam iskusniji i zato mogu da kažem da je ovo velika čast za mene, i da smatram da mogu da pomognem timu Crvene zvezde mts. Na meni je da radim naporno i da se što pre priviknem na nove saigrače i igru ekipe. Znam praktično sve igrače u ovom timu, i verujem da će mi zbog toga biti potrebno i manje vremena da se u potpunosti uklopim u novi sistem - rekao je novi član crveno-belih za koje je igrao u sezoni 2011-2012.\nEkipa Crvene zvezde prvi meč u Superligi igra u sredu u dvorani "Aleksandar Nikolić" protiv zemunske "Mladosti".\nKošarka KK Crvena zvezda Superliga Filip Čović\nMOGU DA POMOGNEM ZVEZDI! Čović spreman za borbu za titulu\n16.04.2018. | 18:29\nSve vise tonete, to se i ocekivalo, sve sto je na silu, kratko traje.\n16.04.2018. | 19:30\nPrvo su trebali ekspresno da šutnu Ročestija. Čovek gubi 10 lopte po utakmici, nema ideje a u odbrani ne postoji.\n16.04.2018. | 20:30\nUplasio se Covic da ne izgubi i domace prvenstvo... pa brze bolje posegnuo za pojacanjima...\n17.04.2018. | 00:33\n@Dejan Filip Covic pojacanje?????


Trajanje: NA PROLEĆE - 2 dana / 1 noćenje\nVišegrad, Andrićgrad, Drvengrad i Šarganska osmica putovanje\nNA PROLEĆE 2022. GODINE\n1. dan: Okupljanje putnika je u 07:00h. Polazak iz Beograda u 07:30h, sa stanice gradskog autobusa 60, preko puta TC Ušće i skejt parka (pored Brankovog mosta). Vožnja Ibarskom magistralom do Čačka i dolazak do manastira Blagoveštenje, najvećeg blaga Ovčarsko-kablarske klisure. Ovaj manastir nije samo najstarija i najposećenija svetinja u Srpskoj Svetoj Gori, već i mesto čudotvornih isceljenja. Sledi odlazak do sela Potpeće, gde ćemo posetiti istoimenu pećinu koja je karakteristična po izuzetno velikom otvoru za ulaz. Slobodno vreme za ručak u restoranu Vodeničar. Nastavljamo putovanje ka Bosni i Hercegovini. Dolazak u Višegrad. Smeštaj i potom odlazak u Andrićgrad koji je naš jedini nobelovac opisao u knjizi „Na Drini ćuprija“. U letnjim mesecima, dok je dan još dug, preporučujemo polusatnu vožnju brodićem po Drini. Večera u hotelu. Posle večere poseta nekom od noćnih lokala u Andrić gradu (pivnica, wine i rakia bar, poslastičarnice i sl.). Noćenje.\n2. dan: Doručak u 07:30h. U 08:15h fakultativni odlazak do učionice Ive Andrića, gde ćemo čuti zanimljive i pomalo intrigrantne zanimljivosti iz života našeg jedinog nobelovca. Odlazak do sela Mokra Gora i ukrcavanje u voz kojim ćemo proći “Šarganskom osmicom” penjući se uz brdo Šargan. Ova pruga uskog koloseka je nekada povezivala Beograd sa Dubrovnikom. Proći ćemo kroz 22 tunela, preko 5 mostova, savlađujući visinksu razliku od 300 m na ukupnoj razdaljini od samo 15,440 m, sve uz prizore koji oduzimaju dah. Za vreme vožnje imaćemo priliku sa nekog od pet vidikovaca uživamo u lepotama prirode ovoga kraja i napravimo fotografije za naše albume sećanja… Posle spektakularne vožnje vozom, slobodno vreme za ručak. Zatim, odlazak do Mećavnika gde razgledamo drveni grad našeg čuvenog filmskog režisera Emira Kusturice. Polazak ka Beogradu. Predah ćemo napraviti u Ovčar banji. Pauza za kafu i zatim nastavak puta ka Beogradu. Dolazak u kasnim večernjim satima.\nCena aranžmana iznosi 7.390 RSD.\nSnižena cena aranžmana 6.290 RSD\nCENA ZA POLAZAK IZ NOVOG SADA: 7.290 RSD\nUz program Andrićgrad putovanje Drvengrad i Šarganska osmica važe Opšti uslovi putovanja ogranizatora putovanja Mayak Tours-licenca Ministarstva turizma OTP


Marković: Crna Gora uskoro u NATO-u uprkos pritiscima – Sandžak PRESS\nMarković: Crna Gora uskoro u NATO-u uprkos pritiscima\nCrnogorski premijer Duško Marković izjavio je danas u Briselu kako će zvanična Podgorica okončati proces priključenja NATO-u u Parlamentu uprkos mnogim pritiscima da se to ne dogodi, prenose agencije.\nOn je podsjetio kako su 16. oktobra u Crnoj Gori održani parlamentarni izbori na kojima su pobijedile euroatlantske i proeuropske snage.\n„Mi smo spremni da nakon posljednje ratifikacije protokola u Parlamentu u najkraćem roku uđemo u potvrdu sporazuma o članstvu i na taj način okončamo cijeli proces. U ovom periodu bili smo izloženi raznim pritiscima kako bi Crna Gora bila zaustavljena u procesu integracije u NATO, ali smo snagom države, njenih institucija, demokratije i demokratskih principa odoljeli tom pritisku i danas čitav proces ima zadovoljavajuću dinamiku“, rekao je prvi čovjek crnogorske Vlade.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg i crnogorski premijer vjeruju da će pristupni protokol biti ratifikovan i u Sjedinjenim Američkim Državama, gdje je bio prva tačka rasprave u Senatu, ali je pomjeren nakon inauguracije novog predsjednika Donalda Trumpa.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa Stoltenbergom, Marković je rekao kako vladajuća koalicija radi na tome da vrati opoziciju u Parlament.\n„Međutim, vjerujem da je i ovaj bojkot dio nastavka planova destabilizacije Crne Gore u političkom smislu radi osujećivanja Crne Gore da postane članica NATO-a“, rekao je premijer Crne Gore.\nStoltenberg je rekao kako je Crna Gora „na pravom putu da se pridruži Alijansi u bliskoj budućnosti“.\n„Vaša putanja ka članstvu u NATO-u bila je izvanredna – samo deset godina nakon obnove vaše nezavisnosti. Proces ratifikacije Pristupnog protokola je sada u finalnoj fazi“, dodao je.\n27. Januara 2017. sa\nolinjana, crna gora na koju ti mislis,ama bas nikakve veze nema sa cojstvom, a pogotovo ne sa junastvom,vec su to zlikovci i genocidasi kakve svijet ne pamti…a crna gora koja zagovara eurointegracije i nato svjesna je da je to jedini put za spas od velikosrpskog kidisanja na susjedne zemlje ,pa i na crnu goru…prema tome olinjani nista od cojstva i junastva…\n26. Januara 2017. Amer\n…Srbi NIKADA ne treba da udju u NATO pakt jer je NATO porušio pola Srbije i pobio onolike ljude……zveknuo bombu u istinoljubivu RTS i miroljubivi Generalštab četničke vojske usred Beograda….kad Trump pošandrca do kraja čisto da se zna da su u Evropi jedino Srbi uz Putlera……..\n26. Januara 2017. Srbin\nJesmo. Ja vise volim rusiju od srbije. To su braca pravoslavna.\n….tako je SERVine……i ne odstupaj ni za jotu……….glasaj za Šešelja i priključivanje SERVije rusko-bjeloruskom svetisavskom savezu……\n26. Januara 2017. Akreditacija\nRusi su pravoslavci a ne svetosavci. 😉\n……inače pravoslavlje je prepakovana paganovština a svetisavlje je srpska varijanta nacifašističke ideologije koju je utemeljio Nikolaj Velimirović u Srpskom kulturnom klubu 1935 godine……\nDa, “svetac” SERbske crkve i obozavatelj hitlera – nikolaj velimirovic je utemeljitelj svetosavlja.\nDabogda ruske rakete tukle crnu goru…\n26. Januara 2017. Olijana\nNe lupetaj. Ako CG uđe u NATO, sedište ove militantne organizacije će se preseliti u Crnu Goru. A onda postoji velika verovatnoća da se NATO nauči čojstvu i junaštvu, pa promeni svoju doktrinu.\nHoce hoce. Ja sam bio u crnu goru i mogu ti reci da su etnicki crnogorci a ne srbi iz crne gore isti srbofobicari kao i turci citaj bosnjaci. Ja sam napravio incident, isprozivao ih da slusaju srpske pesme a oni se nakostresili na mene ljutito ciganski sto sam srbin. Zato navijam da rusija izvrsi kopnenu invaziju na crnu goru uz pomoc srbijanske vojske ako crna gore kao sto ovde pise udje u severno-atlanski pakt.\n…tako je…..a tokom okupacije ti da imaš DICKića u prkno da te braća Rusi prepoznaju……\n26. Januara 2017. Mensur\nOd svih bolesnika ovdje ti najvise pricas sam sa sobom.


MIHAJLOVIĆEVA: Svaki kilometar puteva je pobeda rada nad neradom | Vesti | Kurir\nBIVŠI PRIPADNIK DB OTEO BEBU U KRUŠEVCU I DAO JE SVOM ROĐAKU! Šokantno 46\t446\nDAČIĆ IMA 10 ŽIVOTA! JEDVA IZVUKAO ŽIVU GLAVU U KRVAVOM PIRU U SOMALIJI, 15\t504\nŠREDER POSLE 20 GODINA PROGOVORIO USRED BEOGRADA O BOMBARDOVANJU SRBIJE 12 38\t536\nPRELEPO ZLATIBORSKO SELO KRIJE TUŽNU PRIČU: Zbog ovog sablasnog prizora 4\t373\nFRANCUSKI MOND DIPLOMATIK RAZOTKRIO LAŽ KOJA JE POSLUŽILA ZA NATO AGRESIJU: Nemačka 3\t484\nMIHAJLOVIĆEVA: Svaki kilometar puteva je pobeda rada nad neradom\n24.07.2018. 10:57h 24.07.2018. 10:57h\nSvaki kilometar puta i pruge koji napravimo je pobeda rada nad neradom i pravde nad silom, poručila je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlovic na obeležavanju početka radova na obilaznici oko Beograda, od mosta na Savi kod Ostružnice do Bubanj Potoka.\nMihajlovićeva je rekla da je u prethodnom periodu bilo mnogo onih koji su ograničavali razvoj Srbije i Beograda.\n"Mislim pre svega i na one koji su nam uvodili sankcije i na sve ono što smo pretrpeli kada su nam se rušili mostovi u NATO agresiji. Bilo je i nekih naših prethodnika koji su započinjali obilaznicu nekloliko puta i nikada je nisu završili", rekla je Mihajlovićeva.\nMinistarka je najavila da na ovoj deonici od mosta na Savi kod Ostružnice do Bubanj Potoka ima jedan deo, odnosno jedna traka puta koja nedostaje a koja će kaže, biti napravljena.\n"Ono što mogu da obećam je da ćemo mi kao što završavamo Koridor 10 i Koridor 11, kao što smo završili i napravili most Ljubovija-Bratunac, Žeželjev most, završiti i ovu obilaznicu i na taj način doprineti razvoju Srbije", poručila je ministarka građevinarstva.\nOna je obraćajući se danas na početku radova, rekla da je država uspela da vrati saobraćaj iz nekih drugih zemalja u Srbiju.\nOtvaranje obilaznice je prema njenim rečima važan dan za Beograd zato što će se, kaže, izgradnjom obilaznice skloniti teretni saobraćaj iz centra prestonice.\n"Važno je za Srbiju zato što spajamo dva važna koridora, Koridor 10 i Koridor i 11, ,važno je za razvoj naše zemlje zato što to sigurno znači više automobila i teretnjaka na našim putevima, a mislimo da možemo za sada da budemo ponosni jer 20 miliona automobila više imamo od trenutka kada smo počeli da gradimo i puštamo u promet naše auto-puteve", kaže Mihajlovićeva.\nPodseća i da je više od 200 kilometara auto-puteva pušteno u saobraćaj u prethodnih nekoliko godina te da se naredne godine planiraju novi auto-putevi.\nNapomenula je da od izvođača radova ne očekuje nikakve probleme i izgovore nego "da upravo rade onako kako ugovor kaže".\n"Do 2021. početka, ova deonica mora biti gotova pa onda idemo dalje", rekla je Mihajlovićeva.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić istakao je da će zahvaljujući obilaznici putnici moći lakše, brže i bolje da dođu do željene destinacije, a grad će biti zdraviji, manje zagađen i sa manje buke.\nKako je rekao, Beograd ima viziju, a osnovni pravci te vizije su grad koji se spušta na reke, premeštanje centralnih industrijskih zona na obode grada i izgradnja obilaznice.\n"Beograd i Srbija su u fazi intenzinog razvoja i izgradnje i tome se radujemo, ovo je najintenzivniji period koji moja generacija pamti", podvukao je Radojičić.\nUkazao je da je za svaku izgradnju važno da bude kvalitetna, na dug rok, ali i da bude završena na vreme i izrazio uverenje da će svi koji realizuju projekat obilaznice biti zainteresovani, posvećeni i odgovorni u izvođenju radova.\nZorana Mihajlovićpočetak radovaobilaznica oko BeogradaOstružnicaBubanj Potok\nBIVŠI PRIPADNIK DB OTEO BEBU U KRUŠEVCU I DAO JE SVOM ROĐAKU! Šokantno otkriće o krađi beba u Srbiji! Usvojeni dečak tražio roditelje, a onda je KLUPKO POČELO DA SE ODMOTAVA 46\t446\nDAČIĆ IMA 10 ŽIVOTA! JEDVA IZVUKAO ŽIVU GLAVU U KRVAVOM PIRU U SOMALIJI, A ONDA HAOS U AVIONU: Upalile su se crvene lampice, pilot nam je rekao da moramo HITNO da sletimo! 15\t504


MUŠKARAC PRETUČEN U HADŽIĆIMA, ZADOBIO TEŠKE TJELESNE POVREDE | Hayat.ba\nKako je saopćeno iz Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo (MUPKS), tučnjava se dogodila u 22.20 sati u ugostiteljskom objektu „Konoba”, ulica Hadželi, općina Hadžići. U napadu na K. M. učestvovale su dvije nepoznate osobe.\nO ovom je događaju obaviješten tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, piše Faktor.


duh božića u beču\n18.12.2012. 20:42h Ažurirano: 27.03.2019. 19:44h\nKoncert Olivere Tičević (sopran) i Filipa Gavranovića (gitara) “Božić iz Crne Gore” biće održan 19. decembra u sali RadioKulturhaus u Beču u Austriji. Na koncertu će Tičević i Gavranić predstaviti crnogorske običaje i kulturu kroz muziku.\n“Kulturu i običaje Božića publici u Beču ćemo približiti našim aranžmanima božićnih pjesama kao i aranžmanima izvornih pjesama. Vrlo je zahtjevno imati ovakvu odgovornost, ali pošto mnogo volimo Božic kao praznik i radujemo mu se, onda je zaista lijepo stvarati u tom duhu. Akcenat je na pjesmi, jer je upravo muzika ta koja spaja sve, pa ćemo probati da prenesemo dio emocija, a to je najbitnije”, kazala je Tičević “Vijestima”.\nTičević i Gavranović su dobili poziv od produkcijske kuće Dafne kao crnogorski muzičari koje su odabrali radi predstavljanja Crne Gore.\nKoncertni program će moći da se prati uživo preko interneta. Koncert organizuje Daphne music, Ambasada Crne Gore u Austriji i Wieser Verlag, uz podršku privatne banke Raiffeisenlandesbank Oberösterreich.\nRadioKulturhausFilip GavranovićOlivera Tičević\n04.08. 21:24 h\t20\t4157\n04.08. 19:10 h\t2401


Ovča - Borča - Krnjača postaju moderna gradska područja | Info | Beograd\n"Ča-Ča-Ča" naselja će uskoro postati MODERNA GRADSKA PODRUČJA? 15 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.11.2019. / 15:34\nNaselja Borča, Ovča i Krnjača uskoro bi mogla da postanu moderna gradska područja sa stambenim i poslovnim zonama, sportskim kompleksom, parkovima, školama, bolnicom...\nU obuhvatu Plana je površina od ukupno 369 hehtara, a buduće naselje, koje će po planu imati 17.600 stanovnika, podrazumeva mnoštvo novih sadržaja, piše eKapija.\nTakođe, novo naselje imaće tri nova parka i tri skvera. Mešoviti gradski centri uključeni u plan podrazumevaju kombinaciju komercijalnih sadržaja sa stanovanjem, tako što su u prizemlju stambenih objekata obavezni komercijalni sadržaji.\nPlanirani sportsko rekreativni kompleks namenjen je za treninge i takmičenja sportista i sportskih ekipa na nacionalnom i međunarodnom nivou, a prostiraće se na 61,75ha. Planom je predviđena i izgradnja ukupno 425 parking mesta.\nbeograd naselja ovča borča\n17600 људи и 452 паркинг места, фантастично.\n29.11.2019. / 21:53\nA od kosmodroma ni reci... A svi znaju da Borca to zasluzuje Glasacu za listu koja nam ponudi kosmodrom...


Rio tinto: Za nas se pravi najveća baterija na svetu\nBeta 6. jula 2021. 15:00\nBaterija od 45 MW koja se pravi za potrebe rudarskog giganta Rio tinto biće najveća te vrste na svetu i pružiće dragocen uvid u to koliko uspešno se glavna elektromreža jedne zemlje može prebaciti na energiju vetra, solarnu energiju i skladištenje, saopštila je danas ta kompanija.\n„Ova baterija koja će se koristiti u rudniku u gradu Tom Prajs u Australiji imaće nešto više od 15 minuta skladištenja, ali njena sposobnost da funkcioniše kao virtuelna sinhrona mašina (VSM), poznata i kao\npretvarač napona za formiranje elektromreže, ključ je ovog projekta“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da takve baterije dozvoljavaju isključivanje rezervnih turbina, omogućavajući velike uštede goriva, smanjenu emisiju štetnih gasova i bolju pouzdanost, jer mogu da održavaju mrežu ukoliko se pojavi problem\ndok se ne uključe rezervni generatori.\nZato te baterije, kako se navodi, zahtevaju malo vreme skladištenja, 15 ili 20 minuta, a drugi dragoceni značaj te tehnologije je u tome što omogućava operaterima privatne elektromreže da isključe skupe i visoko zagadjujuće gasne turbine koje se trenutno koriste kao stalna rezerva za postojeće generatore fosilnih goriva.\nTa baterija će moći da samostalno održava eletromrežu stabilnom ako je to potrebno. Ovo je ključni korak u dizajniranju pretvarača napona sa baterijom i softvera koji mogu da podrže mrežu sa energijom koja je stoprocentno obnovljiva.\nPrema rečima Stiven Sprola, višeg inženjera u kompaniji „Hitachi ABB“, Rio tintova baterija za rudnik u gradu Tom Prajs od 45 MW, 12 MWh biće najveća svoje vrste u Australiji, i najveća baterija na svetu koja nije povezana na nacionalnu elektromrežu.\nBaterija je značajna i za budućnost mnogo većih elektromreža kao što je Nacionalno tržište električne energije Australije. „Cilj je da se isključe sinhrone mašine kao što su gasne turbine, da se postave tehnički temelji za rad bez sinhronih generatora u budućnosti, kao i da se sva električna energija dobija iz obnovljivih izvora“, rekao je Sprol u intervjuu za časopis „RenewEconomy“.\nDodao je da je „važno skinuti veo tajnosti sa tehnologije i jasno staviti do znanja da imamo tehnologiju koja je neophodna za pružanje osnovnih usluga elektromreže i stopostotno snabdevanje iz obnovljivih izvora“.\nU velikim elektromrežama, kako se navodi, nekoliko turbina isporučuje gas ili dizel, a dve ili tri mogu da proizvode struju potrebnu da se zadovolji potražnja, ali turbine na fosilna goriva zahtevaju rezervu, i još jedna ili dve moraju da nastave da se vrte, i sagorevaju gorivo 24 sata dnevno, 365 dana u godini u slučaju nezgode.\nSprol kaže da se pretvarači napona koji formiraju mrežu razlikuju od normalnih pretvarača napona jer, umesto da samo prate frekvenciju i oblike talasa napona na mreži, oni mogu da stvore sopstvenu frekvenciju i\noblike talasa napona.\nSoftver virtuelne sinhrone mašine koji pokriva ove pretvarače napona koji formiraju mrežu ih „uči“ kako da se ponašaju sa ostatkom mreže, i da interaktuju sa drugim tehnologijama i instalacijama.\n„Umesto da samo radi po svome i bori se protiv drugih instalacija, softver deluje pomalo kao amortizer, tako da može pružiti sveobuhvatan i jedinstveni odgovor“, rekao je Sprol.\nTo je, kako se navodi, presudno za buduću mrežu bez sinhronih generatora, jer to znači da baterije mogu da kontrolišu sistem i rade zajedno.\nBaterije za rudnik u Tom Prajsu se sklapaju u Pertu, koristeći „Hitachi ABB“ pretvarače napona i „Kokam“ baterije, nakon čega će se kontejneri otpremiti do rudnika krajem godine, gde će biti postavljeni pored postojeće podstanice i integrisani u mrežu.


Da pokušamo da rešimo ove nedoumice koje vladaju u parlamentu kada je u pitanju ličnost ministra. Ona možda nije interesantna za mnoge…\n(Predsedavajući: Po amandmanu, kolega Mirčiću, niste u replici.)\nOno što je činjenica to je da rad, delovanje, ministra košta ovu državu. Mi smo upozoravali na veliku opasnost od uticaja Zorane Mihajlović u okviru izdavanja dozvola oko legalizacije, poneseni čisto iskustvom koje imamo sa izgradnje ovih magistralnih puteva. Nemarnost, neznanje ministarstva i delova ministarstva državu je koštalo dodatnih 13 miliona, kada je u pitanju deonica Ub – Lajkovac, pa nas je Grdelička klisura dodatno koštala 110 miliona evra, pa nas je „Behtel“ koštao dodatnih 300 miliona evra, mada to nije konačna cifra. To je razlika između onoga što je javnost obaveštena da je ponuda od Kineza i onoga što je potpisala ministar sa „Behtelom“.\nDrugo, kada govorite u cilju odbrane dela i lika, morate se služiti argumentima. Vi koji treba da štitite interes ove države, zajedno sa opozicijom, treba da se setite, nije to tako davno bilo, kada je ovde prisutan ministar stajao sa ambasadorom američkim koji je pred kamerama u javnosti rekao da je Kosovo i Metohija država, samostalna država. Najmanje što je trebao da uradi predstavnik vlasti u ovoj državi je da napusti tu konferenciju. Ako već nije mogao da reaguje, ako nije bio u mogućnosti, bar da napusti demonstrativno, da pokaže javnosti da je jedinstvo unutar vladajuće koalicije.\nDrugo, kada je u pitanju lično uvažavanje, pa kako vam se ponaša dotični ministar? Predsednik Vlade Ana Brnabić govori za novinare, iznosi neke podatke, a ona iza nje zavrće očima. Kakvo je to poštovanje? Da bi bili poštovani, morate i vi da poštujete druge, ne možete tako. Vi nama ovde držite lekciju kako mi pričamo o nekim detaljima ili o nekim temama koje nisu direktno vezane za ovu tačku dnevnog reda.\nEvo, istovremeno raspravljamo o zakonu koji zastupa ovde ministar finansija, da li ste čuli da ga srpski radikali vređaju? Znamo da je bio u jednoj nevolji. Može svakom da se desi. Cenimo to što je bio jedan od najboljih studenata na Ekonomskom fakultetu. Desi se, stoički podnosi to. Poništili su mu doktorat, pa šta sad? Ne zloupotrebljavamo to. Ako kažemo, kažemo takvim tonom da se ne odnosi lično.\nŠta da pričamo sa resornim ministrom koji je zadužen za ovu oblast? Ona sama ističe i broševe, i priveske, i garderobu. O čemu da pričamo? Ne možemo da pričamo o struci. Nije joj ovo prvo ministarstvo. Pogledajte šta je iza nje ostalo. Pustoš u Ministarstvu za energetiku. Dušan Bajatović je, kao predstavnik SPS i direktor „Srbijagasa“, ucenio, ultimativno zahtevao da je smenite, upropastila je energetiku.\nSećate se tih performansa kada je lično upadala, uz prisustvo kamera, kod šalterskih službenika u „Elektroprivredi“ da bi pokazala kako ona revnosno obavlja svoj posao, kod službenika, a direktor te iste „Elektroprivrede“ krali nemilice. Da li su i njoj davali kao ovaj Jeftić, to će… (Isključen mikrofon.)\nKolega Mirčiću, zaista široko tumačim Poslovnik i dozvoljavam poslanicima…\n(Milorad Mirčić: Ako ti tumačiš, onda je sve u redu.)\n… i primenjujem, ali to ne znači da možete da govorite šta god hoćete i o čemu god hoćete, da se razumemo.\n(Milorad Mirčić: Kad sam doživeo da mi ti određuješ šta ću da govorim.)\nJa vama ne određujem šta ćete da govorite, ali neću da dozvolim…\n(Milorad Mirčić: Ti tako uman čovek.)\nDa li želite da nastavite svoju diskusiju ili ćete da dobacuje kao najobičniji gilipter?\nHvala vam za ovu kvalifikaciju, gospodine Arsiću. Ništa drugo nisam ni očekivao od predsedavajućeg, da poslaniku iza koga stoji 17.000, u proseku, glasova građana kaže - gilipter, to znači svi oni koji su glasali za SRS vi ih tretirate kao giliptere. Ne priliči to vama, gospodine Arsiću.\nMože ovde malo i da se poveća temperatura, ali niste …\nPo amandmanu, kolega Mirčiću. Nisam ja u amandmanu.\nMoram da reagujem kao čovek od integriteta na to što ste me nazvali da sam gilipter. U ovim godinama vi dozvoljavate sebi da vi nekoga kvalifikujete kao …\nKolega Mirčiću, za sve one ružne stvari koje ste mi rekli, ja sam gledao da koristim najblaži mogući izraz.\nDa li želite da nastavite po amandmanu ili ne?\nDa nisam fino vaspitan i da nemam ove godine iskustva ja bih vama rekao da ste budala, ali ja to neću sebi da dozvolim. Prema tome, gospodine Arsiću, samo vi nastavite dalje, neka vam je sa srećom.\nNeverovatno je ponašanje predsedavajućeg.\nOvo je intervencija po članu 27.\nVi nemate pravo da kažete narodnom poslaniku - kada bih ja vama vraćao šta ste vi meni sve rekli. Vi niste tu da se svetite na tom mestu. Vi ne smete da pomislite da vi sada nekome se odužujete zato što vam je neko nešto rekao.\nKada ste u klupi narodnog poslanika i kada imate replike sa Mirčićem, Vjericom, Markom, Jankom, možete da kažete šta god hoćete. Nikada vam nismo rekli i nikada nikome nismo rekli da nešto sme ili ne sme da se kaže.\nMorate da budete svesni da ta stolica na kojoj sedite nosi i malo veću odgovornost. Čuj da ja vama vraćam šta ste vi meni sve rekli, upotrebio bi ne znam koji drugi izraz. Ovo je zaista nešto nečuveno i u ovom parlamentu i od vas takvih kakvi ste to je nečuveno.\nTo prekidanje narodnog poslanika dok govori o amandmanu je neverovatno, takođe nedopustivo. Ako narodni poslanik ima dva minuta da obrazlaže amandman, naučite jednom, radili ste to lično, da ta dva minuta koristite tako što se kliknete i ćutite. To može biti odnos narodnog poslanika prema amandmanu i način da objasni građanima šta misli o tom amandmanu.\nNarodni poslanik može da kaže – predložio sam da se briše član 56. Predloga zakona zato što je Zorana Mihajlović lopov i onda da dva minuta ponavlja - zato što je Zorana Mihajlović lopov, zato što je Zorana Mihajlović kriminalac, zato što je Zorana Mihajlović špijun. (Isključen mikrofon.)


Guši nas zagađenje - Školski sport Srbije\nSvake jeseni i zime, proteklih nekoliko godina, a naročito u velikim gradovima, počinje da nas guši zagađenje.\nMalo sam istraživala na ovu temu. Da li znate šta sam otkrila? U svetu, od prevemene smrti, a u vezi sa zagađenjem vazduha, premine oko 4,2 miliona ljudi. Da, i u našoj zemlji je zagađenje veliki problem. Na ulicama je previše automobila koji ispuštaju izduvne gasove štetene po zdravlje. Kada počne grejna sezona, uveče ne možete da šetate od dima i neprijatnog mirisa koji se širi iz velikih dimnjaka toplana. A ljudi tako malo vode računa o prirodi. Skupljaju lišće, smeće, čiste svoja dvorišta i pale sve to ne misleći ni na decu koja tuda prolaze, a ni prirodu koja trpi. Reke su nam pune plastičnih flaša, otpada svake vrste, a mi i dalje verujemo da će priroda sama da reši problem koji joj mi, nebrigom, stvaramo.\nKada ćemo se osvestiti? Kako da naučimo mlade da budu odgovorni, ako stariji nisu? Da li će priroda izdržati, a i mi sa njom? Mnogo je pitanja, a odgovor je jedan. Sve zavisi od nas i naše svesti o zagađenju i problemima koje ono nosi.\nZato, zaustavimo uništavanje našeg prirodnog bogatstva i vazduha! Da dišemo i igramo se kao nekada, punim plućima, da nam uspomene na izlete u prirodi i bezbrižne školske dane ostanu za generacije koje dolaze! Budimo odgovorni prema sebi i drugima!\nAutor teksta: Jana Krstić, 8.razred\nŠkola: OŠ ,, Strahinja Popović“ Dvorane, Kruševac\nNastavnik: Ivana Kričak


Zagreb: Lažna dojava o bombi u katedrali - Radio Slobodna Evropa\nČetvrtak, 20. juni/lipanj 2013, 02:53 CET\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sarajlije odale počast preminuloj Berini Video debata: Protesti u BiH - kako dalje? Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Rusija - 50. godina od prvog odlaska žene u svemir Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Zagreb: Lažna dojava o bombi u katedrali Printajte Veličina slova - + 10.09.2012 Zagrebačka katedrala satima je bila puna policijskih službenika koji su je pretraživali zbog dojave o bombi. Policija je nakon provjere potvrdila da je dojava o bombi bila lažna.\nPrijetnja o bombi je navodno stigla u e-mailu upućenom glavnom uredniku Glasa Koncila Ivanu Mikleniću, prenosi Večernji list.\nIzbor urednika Bosna i Hercegovina Beba Berina - prva žrtva bh. administracije Primena sporazuma Beograd i Priština razmenili oficire za vezu Tema sedmice Kolika je snaga građanske pesnice u regionu Knežević za RSE Vladine mere su šminkanje mrtvaca Frederik Harhoff Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena Najčitanije Beba Berina - prva žrtva bh. administracije (2402)Odložen prijemni iz matematike - procurela rešenja (1657)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (1417)Reportaža iz Hrvatske: Povratnička 'Cesta sira i meda' (977) Lucić: Mali šlager sezone (956) Svjedočio general koji je odbio Mladićevu zapovjed o progonu (853)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (823) Gaf nedelje: Oda žandarmeriji, krađa kukuruza i iskrena Ceca (752) Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (747)Poruka Srbiji iz Bundestaga: Datum visi (640)Najčešće poslanoBudućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne?Najviše komentaraBeograd i Priština razmenili oficire za vezu (34)Moon: Mogu li politički lideri bojkotovati svoje građane? (27)Radmanović promijenio odluku i prihvatio ugovor o prelazima (15)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (14)Porodica se oprostila od Berine: Država nam nije pomogla (13)Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (13)Henri Bonet, direktor „Konrada Adenauera“: Očekujem odlaganje odluke o datumu (9)Budućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne? (7)Sirija i trgovinski sporazum centralne teme sastanka G8 (5)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (5)Najgledanije Zasviraj za JMBG Sarajlije odale počast preminuloj Berini BiH: Građani odaju počast preminuloj bebi Kosovski oficir za vezu preuzeo dužnost u Beogradu U boj, u boj za svoj broj Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Sarajevo: Zapjevaj za matični broj Sarajevo: Porodica i građani se oprostili od Berine Padaj silo i nepravdo Slikaj i prijavljuj Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


jul | 2013 | BLOG\nVremenska prognoza 30. jul – 05. avgust\nPosted on 29. јула 2013. by Admin\nNakon izuzetno toplog 29.jula već u ranim jutarnjim časovima treba očekivati osveženje koje će doneti severozapadni vetar, a zatim i lokalni pljuskovi praćeni gramljavinom. Do podneva se očekuje stabilizacija vremenskih prilika, a uz umeren severozapadni vetar biće i 10 stepeni svežije u odnosu na ponedeljak, pa će maksimalna dnevna temperatura biti 29 stepeni. U sredu se zadržava još prijatno vreme sa maksimalnom temperaturom oko 30 stepeni.\nOd četvrtka dolazi ponovo do priliva toplog vazduha sa jugozapada, pa nas u drugoj polovini nedelje očekuje sunčano i toplo vreme. Oba tropska talasa se poklapaju sa statističkim najtoplijim delom godine, a to su poslednja dekada jula i prva dekada avgusta. Maksimalne temperature za vikend kretaće se do 35-36 stepeni. Kišu osim u utorak ujutru ne treba očekivati u narednim danima.\nNajtopliji dan u godini 2013.\nDanas se očekuje (do sada) najtopliji dan u tekućoj godini. Već u 9 sati, temperatura je blizu 30 podeoka. Kako se hladan front približava Balkanu, tako će tokom današnjeg dana, a naročito tokom popodneva doći do dodatnog priliva vrelog vazduha sa jugozapada. Maksimalna dnevna temperatura za danas se očekuje oko 16 sati kada će se temperatura kretati oko 39 stepeni.\nE sad malo o izmerenim vrednostima sa meterološke stanice Palić (podaci kojima raspolažemo su od 1949 do danas)\nDnevni maksimumi na dan 29.07 – tu se svakako očekuje rekord danas\nTop 10 najtoplijih julskih dana\nTop 10 najtoplijih dana u godini\nŠto se tiče Palića, verovatno će maksimalna temperatura ostati ispod 38 stepeni, jer jugozapadni vetar koji duva danas donosiće osveženje direktno sa jezera. Juče je duvao južni vetar i maksimalne temperature su bile prilično ujednačene – Subotica 35,8°C, Sombor 35,7°C i Palić 35,5°C.\nPrilagodite današnje obaveze ovim visokim temperaturama i pridržavajte se saveta lekara. Osveženje se očekuje tokom večeri, a u ranim jutarnjim satima trebalo bi da bude lokalnih pljuskova praćenih grmljavinom, više o tome u prognozi vremena.\nVremenska prognoza 22-31. jul\nPosted on 21. јула 2013. by Admin\nKlimatološki gledano, poslednja dekada jula je najtopliji deo godine, a prognoza za predstojeći period ide u tom pravcu. Nakon što je skoro tri nedelje anticiklon dominirao severozapadnim delom Evrope, uslovljavajući kod nas uglavnom severno strujanje vazduha i povremene frontove koji su donesivali pljuskove, u narednom periodu se iznad Zapadne obale Evrope očekuje formiranje ciklona koji će donositi vreo vazduh sa severa Afrike na područje centralne Evrope, a za vikend i na područje Balkana.\nPrognozirana temperatura na 850hPa za 8 dana po GFS-u\nSledećih deset dana nas očekuje sunčano, stabilno i svakim danom sve toplije. Do vikenda će se temperature zadržati ispod 35 stepeni, sledeći vikend nas očekuju temperature od 35-37 stepeni. Ponegde u Srbiji i blizu 40 stepeni. Iako još daleko, ali se čini da će se izuzetno toplo vreme nastaviti i poslednjih dana jula. Nažalost padavina nema, a i prethodne su bile lokalnog karaktera, tako da će tu verovatno biti problema. Ko voli neka uživa, ko ne, neka se drži hlada. Svakako se pridržavati saveta lekara i nosite sa sobom flašicu vode.\nPrognozirana temperatura za sledeću nedelju po GFS-u\nVremenska prognoza 16-22. jul\nPosted on 15. јула 2013. by Admin\nNarednih par dana se očekuje lepo i sunčano (pravo) letnje vreme. Temperatura se i dalje zadržava u granicama normale i kretaće se od 26 stepeni u utorak do 32 stepena u petak i subotu. Takođe u subotu popodne treba očekivati novo manje osveženje sa pojavom pljuskova i padom temperature za 3-4 stepena. U nedelju i ponedeljak prijatno vreme sa temperaturama oko 28 stepeni. Padavine bi dobro došle, ali će se one i dalje javljati samo u obliku pljuskova, pa neće biti zahvaćene sve površine.\nVremenska prognoza 09-15. jul\nPosted on 9. јула 2013. by Admin\nNastavlja se prijatno toplo letnje vreme, bez ekstremno visokih temperatura. I narednih dana pretežno sunčano, poslepodne uz lokalni razvoj oblaka uz malu mogućnost za poneki pljusak u poslepodnevnim satima. Najveće šanse za tako nešto su izgledne za sredu. Temperatura će do četvrtka biti od 30-32 stepena, a za vikend par stepeni svežije od 28-30 stepeni.\nVremenska prognoza 01-08. jul\nPosted on 1. јула 2013. by Admin\nUkratko možemo reći sunčano i toplije. Sve do subote treba očekivati pretežno sunčano sa letnjim temperaturama. U ponedeljak oko 25 stepeni, u utorak porast temperatura, a od srede do subote 30-32 stepena. Promenu vremena treba očekivati za vikend sa najvećim šansama za kišu i pljuskove u nedelju kada će malo i osvežiti.\nDugoročne prognoze su nepouzdane, ali većina njih pokazuje da bi jul mesec mogao biti u granicama proseka i što se tiče temperature i količine padavina.


Home / Lokalna samouprava / Završava se velika investicija u naselju Radin Dol\nObjavio PV , 19.06.2019.\nDanas se u naselju Radin Dol završava asfaltiranje ulice Ruzmarina. Reč je o investiciji vrednoj 25 miliona dinara, urađen je potporni zid koji je sprečio urušavanje kolovoza prema Stolaru a asfaltirano je ukupno 700 metara ulice. Radove su danas obišli čelnici Gradske uprave Pirot.\n-Realizacija ove važne investicije je krenula sa prvim danima ove građevinske sezona. Najpre je urađen potporni zid i asfaltirana prva deonica, danas se završava druga deonica dužine oko 350 metara, ukupna dužina je oko 700 metara. U drugoj fazi će biti postavljeni i paneli koji će štititi od buke a koji će biti postavljeni na potpornom zidu. Izvođač je već tu i vrlo brzo će biti i taj posao obavljen. Oko 1800 metara kvadratnih će biti asfaltirano. Vrednost celokupnih radova je 25 miliona dinara. Za asfalterske radove angažovana je firma Drumovi AD-kazao je direktor Javnog preduzeća za planiranje i izgradnju Grada Slaviša Svilarov.\nPredsednik MZ Radin Dol Goran Rančić kaže da je u ovom naselju zahvaljujući razumevanju od Gradske uprave mnogo investicija realizovano, a ova poslednja je od ogromne važnosti za ovo naselje.\nRadin do: Radovi na potpornom zidu i zameni mreže\nAsfaltirane Vidovdanska i Sremska ulica u naselju Stanica\nUređuje se i Ulica Milivoja Manića u naselju Senjak…\nAsfaltiranje sokaka u naselju Rogoz\nAsfaltira se ulica u Velikom Jovanovcu - novi asfalt…\nAsfaltiranje u Ulici Mihajla Pupina\nAsfaltira se Ulica nosilaca albanske spomenice,…\n← Previous Story Mališani iz Eko vrtića “Bambi” obišli Regionalnu deponiju Pirot\nNext Story → Otvoren STARTUP centar u Pirotu\nFond za razvoj poljoprivrede: 1.150 poljoprivrednika koristilo subvencije za unapređenje gazdinstava\nIstočni krak Koridora 10 kompletno gotov do 1. novembra. Puštanje u saobraćaj – 9. novembra


MISTERIJE SVIREPOG ZLOČINA: Počinje snimanje serije "Pevačica", inspirisane ubistvom Jelene Marjanović | Novosti.rs\nNJegovu misteriju pokušaće da razjasni proslavljeni reditelj Predrag Gaga Antonijević, koji sa Natašom Drakulić potpisuje scenario nove serije "Pevačica". Snimanje, u režiji Miloša Kodema, trebalo bi da počne 12. avgusta u Beogradu i da traje do 12. novembra. Glavna uloga pripala je mladoj pevačkoj zvezdi Milici Pavlović.\n- Da Milica prelepo peva, svi smo znali, ali nas je beskrajno oduševila i iznenadila glumačkim talentom kakav se ne sreće često - ističe autor serije Predrag Gaga Antonijević.\nMilica Pavlović je pak izjavila da joj imponuje što joj je vanserijski Gaga ukazao poverenje i dodelio ozbiljnu i zahtevnu ulogu, kao i da će dati sve od sebe da poverenje opravda:\n- Veoma sam euforična i uzbuđena što sam postala deo ekipe serije "Pevačica". Nestrpljiva sam da padne prva klapa. Scenario je neverovatno uzbudljiv i pun preokreta. Pročitala sam ga u dahu. Ova serija će biti nešto potpuno novo i drugačije na našim prostorima. Sigurna sam da će publici otvoriti nove vidike, jer ništa nije onako kako izgleda.\nAntonijević je ranije objasnio da će serija na male ekrane doneti novi žanr drame, sa elementima ljubavne priče, misterije i natprirodnog, u kome istražuje područje magije - vračare, crne i bele magove. Upravo ovim ubistvom bavi se i knjiga "Jelena Marjanović - Misterije jednog zločina" u izdanju Kompanije "Novosti", koja je donekle poslužila Antonijeviću kao inspiracija. Autori, inače novinari rubrike hronika u "Večernjim novostima", otkrili su detalje istrage ubistva pevačice, koje je izazvalo veliko interesovanje javnosti. Knjiga sumira sve činjenice i informacije o ubistvu, kao i neverovatne teorije o zločinu i učesnicima u ovom svirepom činu. Protiv Jeleninog muža Zorana Marjanovića podignuta je i optužnica, ali sudski proces, koji još traje, nije dao odgovor na pitanje ko je ubica.\nProdukciju serije potpisuju Dandelion Inc i "Film danas", koji sa ovom serijom, uz "Državnog službenika", nastavljaju uspešnu saradnju sa "Telekomom Srbije". U planu je, kako "Novosti" saznaju, da prva sezona ima 12 epizoda, a mogući su i nastavci. Serija će biti emitovana na "Telekomovom" kanalu Superstar tokom iduće godine.\npevačica Jelena Marjanović ubistvo pevačice snimanje serije