Otvoreni Parlament | Ana Čarapić\nAna Čarapić rođena je 1985. godine. u Kuršumliji.\nPrvi put joj je potvrđen poslanički mandat 21.septembra 2017. godine.\nNa izborima 2020. godine ponovo joj je potvrđen mandat, kada se našla na izbornoj listi "Aleksandar Vučić - za našu decu".\nPoslednji put ažurirano: 15.10.2020, 13:39\nMesto prebivališta: Kuršumlija\nUkupno glasala: Za: 390 Protiv: 0 uzdržana: 0 Nije glasala: 0 Nije prisustvovala: 32\nPoštovani ministre, poštovani građani Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, iz svega što smo imali priliku da čujemo tokom današnje rasprave sasvim je jasno da je tema Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini jako važna, kako za građane i privredu, tako i za čitavu državu. Dakle, danas raspravljamo o rebalansu budžeta za 2021. godinu.\nZli jezici će svakako sada reći kako mi nismo dobro planirali fiskalne prihode i fiskalne rashode i da smo zbog toga u aprilu mesecu ove godine imali prvi rebalans budžeta, a sada u oktobru mesecu i drugi. To zapravo nije tačno. Kao prvo, svi smo svesni da je prethodna godina bila jako teška i nestabilna, kako na globalnom nivou, tako i na nivou čitave naše države, i to zbog kriza koja je izazvana Kovidom-19, krize koja još uvek traje i ne znamo kada će se završiti. Drugo, rebalans budžeta je rezultat povoljnijih kretanja na svim nivoima, rezultat je boljeg rezultata, a ne nepovoljnijih kretanja i gorih rezultata, kao što je to bio slučaj do 2012. godine kada su našom državom upravljali neki neodgovorni političari.\nMislim da svi mi treba da se ponosimo sopstvenim izborom. Izabrali smo odgovorno državno rukovodstvo koje je u prethodnih devet godina odlično vodilo i unutrašnju i spoljnu politiku zahvaljujući kojoj mi danas ne samo da imamo bolje rezultate od očekivanih, već svakog dana smo svedoci koliko se naša zemlja menja i razvija.\nSamo prošle nedelju obeležilo je niz događaja koji potvrđuju koliko je Srbija danas uspešnija i naprednija u odnosu na pre devet, deset ili dvadeset godina.\nKao prvo, MMF je revidirao projekcije privrednog rasta za Srbiju sa prvobitnih 5% na 6,5%. Vlada Republike Srbije kaže da ćemo godinu završiti sa privrednim rastom od 7%. To je upravo jedna od polaznih pretpostavki za izradu rebalansa budžeta za 2021. godinu. Dakle, danas nas MMF i Svetska banka hvale, hvale napredak Srbije. Setimo se samo 2012. godine kada je misija MMF i Svetske banke napustila Srbiju bez obavljenog posla, pri čemu je prethodno nekoliko programa propalo i to zbog, naravno, neodgovorne politike prethodne vlasti.\nKada je reč o međunarodnim kreditnim rejting agencijama 2012. godine Srbija je u potpunosti izgubila poverenje kod međunarodnih kreditnih rejting agencija, a danas te iste agencije ocenjuju Srbiju pozitivnim ocenama. Mi smo na korak od investicionog kreditnog rejtinga.\nTakođe, prošlu nedelju obeležio je početak realizacije jako važnog infrastrukturnog projekta i to modernizacija i rekonstrukcije železničke pruge, dakle deonica Subotica – Horgoš, granica sa Mađarskom. Tim povodom su se susrela dva lidera, tj. predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić i mađarski premijer Viktor Orban.\nTakođe, prošle nedelje je potpisan ugovor u Valjevu sa nemačkim investitorom koji će uložiti značajna sredstva u ovom delu Srbije, gde će posao dobiti preko 1.000 ljudi.\nTakođe, prošle nedelje je počeo sa radom novi rudnik bakra i zlata u Boru koji će omogućiti još veće povećanje prosečnih zarada zaposlenih u ovom delu Srbije.\nTu je i pozitivan izveštaj Evropske komisije koja hvali napredak Srbije i koja preporučuje otvaranje još dva klastera koji će ubrzati naš put ka EU.\nDakle, ovde sam govorila samo o događajima koji su obeležili prethodnu nedelju. Nema dana da državno rukovodstvo ne uradi nešto dobro za građane, ne uradi nešto dobro za privredu, ne uradi nešto dobro za čitavu državu uprkos svim pritiscima koji nam dolaze iz spoljnog okruženja, uprkos napadima od strane dela opozicije koji su upućeni porodici predsednika Republike.\nKada je reč o rebalansu budžeta za 2021. godinu o kome danas raspravljamo, ono što mogu da kažem je da smo mi zahvaljujući ekonomskom paketu mera u vrednosti od preko osam milijardi evra uspeli da sačuvamo sva radna mesta, uspeli smo da ubrzamo privrednu aktivnost, a pritom smo održali, odnosno očuvali makro ekonomsku stabilnost. Zahvaljujući merama, odnosno odgovornoj politici Vlade mi ćemo godinu završiti sa najvećim privrednim rastom u Evropi, ali i sa budžetskim deficitom koji će biti manji od očekivanog.\nZa ovu godinu prvobitno je planiran, dakle, budžetski deficit od 6,9%. Zbog dobrih rezultata mi ćemo godinu završiti sa deficitom od 4,9%, i to zbog bolje naplate svih poreskih prihoda za čak 183 milijarde dinara. Pre svega, imamo bolju naplatu poreza na dodatu vrednost, imamo bolju naplatu poreza na dohodak građana zbog veće zaposlenosti, imamo bolju naplatu poreza na dobit pravnih lica zbog uspešnijeg poslovanja naših privrednih subjekata, imamo veće prihode po osnovu carina, veće prihode po osnovu akciza od očekivanih.\nIz tih razloga Vlada Republike Srbije je u četvrtak prošle nedelje usvojila rebalans budžeta koji predviđa povećanje ulaganja u kapitalne investicije, i to sa prvobitnih 7,2% na rekordnih 7,8% bruto domaćih proizvoda.\nRebalansom budžeta za 2021. godinu, o kome danas raspravljamo, opredeljena su sredstva za početak izgradnje beogradskog metroa, zatim opredeljena su sredstva za izgradnju fabrike za proizvodnju vakcina, zatim sredstva za završetak radova na rekonstrukciji Kliničkog centra Srbije, zatim opredeljena su sredstva za izgradnju fabrika za prečišćavanje otpadnih voda i za kanalizaciju u čak 70 jedinica lokalnih samouprava. Tu su i sredstva za početak izgradnje dunavske magistrale na potezu o Požarevca do Golupca, zatim sredstva za Moravski koridor, itd.\nRebalansom budžeta za 2021. godinu opredeljena su sredstva za isplatu jednokratne novčane pomoći građanima Srbije od 20 evra, a 20 evra svim punoletnim građanima koji su se prijavili za ovu vrstu pomoći biće isplaćeno u decembru ove godine.\nOno što je važno, mi ćemo uspeti da realizujemo sve infrastrukturne projekte, pri čemu ćemo sačuvati makro ekonomsku stabilnost i završićemo godinu sa javnim dugom ispod nivoa mastrikta, dakle sa javnim dugom od 58,2%, i to u uslovima kada mnoge razvijene zemlje kako u svetu, tako i u Evropi imaju trocifrene stope javnog duga.\nOno što mogu da primetim je da je struktura naše privrede jako dobra. Mi imamo proizvodne kapacitete koji su izvozno orjentisani i zahvaljujući tome uspeli smo da ostvarimo rast neto izvoza, ali smo takođe uspeli da prepolovimo deficit tekućeg računa platnog bilansa.\nInače, naš deficit tekućeg računa platnog bilansa u potpunosti je pokriven prilivom stranih direktnih investicija i Srbija je apsolutni rekorder kada je u pitanju priliv stranog novca.\nSrbija uglavnom uvozi repromaterijal, uvozimo mašine, uvozimo opremu, a to je još jedan dokaz koliko se u našu zemlju danas investira.\nKada čujete članove Vlade, kada čujete predstavnike MMF i Svetske banke, kada čujete koliko je Srbija danas napredovala sasvim je jasno zašto je meta svakodnevnih napada porodica predsednika Republike, kao i sam predsednik i to od političara koji zapravo nemaju politiku. Sigurna sam da Aleksandar Vučić bez obzira na sve napade nikada neće odustati od svoje borbe za jaču, bolju, snažniju i moderniju Srbiju, kao ni članovi SNS. Dakle, nastavićemo da se borimo i u buduće za bolje rezultate. Nastavićemo da radimo i da gradimo, a Poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu podržaće rebalans budžeta za 2021. godinu. Hvala.\nZahvaljujem na lepoj najavi.\nPoštovani ministre, poštovani građani Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, danas na dnevnom redu imamo jako važan set predloga zakona iz oblasti finansija.\nSa jedne strane, cilj predloga zakona koji su na dnevnom redu je da se omogući privredi i građanima da se lakše izbore sa posledicama krize koja je izazvana Kovidom 19, dok sa druge strane imamo predlog zakona koji se tiče daljih ulaganja u infrastrukturu.\nPre nego što se osvrnem na predloge zakona koji su zaista fantastični i koji su odraz jedne moderne, finansijski stabilne i jake države kakva je danas Srbija, imajući u vidu da u prethodnih deset dana nismo imali zasedanja i da je ovo prvo zasedanje Narodne skupštine nakon brutalnih napada, prostačkog vređanja i psovanje majke predsednika države od strane voditelja jedne od brojnijih Đilasovih televizija, odnosno od strane Marka Vidojkovića, ali i tu je vandalizam u Novom Sadu i niz drugih događaja nakon ova dva koje sam navela.\nOno što mogu da kažem je da sam kao građanka Srbije i kao predstavnik građana, u najmanju ruku, zgrožena na ponašanje jednog dela opozicije koji su pod dirigentskom palicom Dragana Đilasa.\nU momentima kada se naša država suočava sa provokacijama iz Prištine, u momentima kada imamo raznorazne napade od predstavnika vlasti zemalja iz našeg najbližeg okruženja, u momentu kada svi treba da pokažemo jedinstvo, kada svi treba da napravimo društveni konsenzus, vi imate najstrašnije uvrede i psovanje majke predsednika države od strane, dakle, voditelja jedne od brojnih Đilasovih televizija. Tu je i vandalizam u Novom Sadu i tako redom.\nJako je ružno vređati i psovati bilo koga ko drugačije misli od vas, a kamoli predsednika države koji ima podršku preko 60% od strane građana ove zemlje. Jako je ružno uništavati bilo čiju imovinu, dakle imovinu onih koji samo drugačije misle od vas, a kamoli imovinu političkih protivnika kao što se to dogodilo u Novom Sadu gde je sin Borislava Novakovića, nekadašnjeg predstavnika DS, a sada stranke Vuka Jeremića na brutalan način demolirao i razbio izlog na prostorijama SNS.\nJa sam neko ko pripada mlađoj generaciji i za vreme Đilasa, Tadića, Jeremića završavala sam srednju školu i fakultet, ali ono što znam je da ne pamtim da je bilo ko na ovako brutalan način vređao bilo kog predstavnika tadašnje vlasti, a danas, kao što vidite, sve je dozvoljeno i niko se nije udostojio od strane Đilasove svite da osudi ili ne daj Bože da se izvini za brutalne napadne na predsednika države.\nOno što mogu da poručim sa ovog mesta je da ljudi, ukoliko vam se ne sviđa politika Aleksandra Vučića, a ne sviđa vam se zato što vam je onemogućeno da i dalje pljačkate svoj narod i državu, bar se zapitajte kakvu poruku šaljete svojoj deci. Zar naša deca treba da prihvate da je normalno vređanje, psovanje, razbojničko ponašanje i rušenje imovine bilo koga ko drugačije od njih misli? Naravno da ne treba.\nZaista najoštrije osuđujem ovakav način retorike, brutalno vređanje i psovanje majke predsednika države i vandalizam u Novom Sadu i pitam se da li se za prikazivanje programskog sadržaja ovakvog tipa, da li se za takvu slobodu medija borite i da li se za takvu slobodnu i demokratsku Srbiju borite?\nZnate, Srpska napredna stranka 2012. godine nije imala ni medijsku podršku ni medijsku zastupljenost, ali imali smo program koji su građani Srbije prepoznali i podržali i upravo zahvaljujući tom programu Srbija je danas apsolutni lider u regionu po svim makroekonomskim pokazateljima.\nMi ćemo i ubuduće nastaviti da se borimo za rezultate. Nastavićemo da se borimo za dobrobit građana Srbije, a vi nastavite sa vređanjem, psovanjem, razbojništvom, pa ćemo videti kako će to građani da ocene već u aprilu naredne godine.\nKada je reč o predlozima zakona koji su na dnevnom redu na početku današnje sednice imali smo priliku da čujemo od strane uvaženog ministra detaljno obrazloženje svih predloga zakona, dakle, sva četiri.\nOno što sam ja mogla da zaključim, izučavajući predloge zakona, i ono što sam imala priliku da čujem od strane predstavnika Ministarstva finansija, na sednici Odbora za finansije, čiji sam član, jeste da su svi predlozi zakona u interesu građana i privrede.\nKada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji izmene i dopune imaju tri cilja, a to je, prvi cilj – terminološko usklađivanje Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji sa Zakonom o fiskalizaciji, koji zvanično kreće sa primenom 1. maja naredne godine, kada prestaje da važi Zakon o fiskalnim kasama; drugi cilj, po mom mišljenju najznačajniji, jeste – olakšavanje ekonomske situacije privrednih subjekata koja je otežana usled pandemije izazvana Kovidom 19, dakle, cilj je da se pomogne poreskim obveznicima da lakše izmire svoje poreske obaveze i, treći cilj, koji je podjednako važan kao i drugi,\njeste – nastavak sprovođenja mera transformacije poreske uprave i to u periodu od 2021. do 2025. godine, a svi mi jako dobro znamo da smo sa reformom poreske uprave krenuli 2015. godine i upravo reforma poreske uprave nam je omogućila da u periodu od 2015. do 2020. godine imamo bolju naplatu poreskih prihoda i to za čak 35,6%.\nOve godine imamo fantastičnu naplatu poreskih prihoda i upravo zahvaljujući tome mi ćemo godinu završiti sa manjim deficitom od planiranog. Dakle, planirali smo deficit od 6,9%, a završićemo sa deficitom ispod 5%, što smatram da je zaista odličan rezultat, imajući u vidu i sve ono što se događalo u toku prethodne godine i što je nastavilo da se dešava i tokom ove godine.\nKonkretno, izmene i dopune zakona predviđaju olakšice za poreske obveznike i to kroz mogućnost odlaganja plaćanja kamate neizmirene poreske obaveze. Zatim se pruža mogućnost zamene sredstva obezbeđenja tokom plaćanja dugovanog poreza i izmirenje poreskih obaveza i predviđa se u kojim slučajevima će se poreska uprava moći po službenoj dužnosti da podnosi poresku prijavu umesto poreskih obveznika. Dakle, ukoliko poreski obaveznik propusti da podnese poresku prijavu u roku koji je propisan zakonom to će učiniti poreska uprava.\nDakle, izmene i dopune zakona nude niz pogodnosti za poreske obveznike, pri čemu se država nikako ne odriče svojih poreskih prihoda, ali olakšava poreskim obveznicima da te iste poreske obaveze i izmire.\nKada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji cilj izmena i dopuna jeste da se omogući poreskim obveznicima da se u periodu od šest meseci od 1. novembra tekuće godine pa sve do 30. aprila iduće godine postepeno prilagode na novi model fiskalizacije.\nKao što rekoh maločas, sa primenom novog Zakona o fislalizaciji kreće se 1. maja iduće godine kada prestaje da važi Zakon o fiskalnim kasama.\nIzmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji precizira se ko sve može biti dobavljač elektronskog fiskalnog uređaja i predlaže se da to budu domaći dobavljači. Podsetiću vas da je suština novog modela, odnosno novog sistema fiskalizacije da sa dosadašnjeg modela evidentiranja prometa preko fiskalnih kasa pređemo na potpuno novi model evidentiranja, odnosno da pređemo na tzv. on lajn fiskalizaciju po ugledu na najrazvijenije zemlje kako u Evropi, tako i u svetu.\nOno što je po mom mišljenju jako važno jeste da primena zakona u praksi neće izazvati nikakve troškove kod naših privrednih subjekata, što jeste cilj Vlade Republike Srbije. Naprotiv, imaćemo višemilionske uštede na godišnjem nivou, kao što je ministar i obrazložio na početku današnje rasprave, i te uštede se ogledaju u tome što nećemo štampati papire, kontrolne trake, nećemo arhivirati dokumentaciju itd. Neke prognoze kažu da na godišnjem nivou ćemo uštedeti preko 10 miliona evra.\nOno što je po mom mišljenju jako važno je da ćemo svi mi zajedno učestvovati u suzbijanju sive ekonomije. Dakle, imaćemo mogućnost da u samom maloprodajnom objektu proverimo validnost fiskalnih računa. Do sada su to mogli samo inspektori poreske uprave. Sada ćemo i mi građani učestvovati u suzbijanju sive ekonomije.\nBez obzira što uvođenje novog sistema neće izazvati nikakve troškove za privrednike, država je opredelila preko šest milijardi dinara subvencije za sve privredne subjekte koji se prijave i to počev od 15. oktobra do kraja januara iduće godine. Dakle, svi privredni subjekti koji se prijave dobiće po 100 evra po prodajnom objektu i 100 evra po elektronskom fiskalnom uređaju, a oni koji nisu u sistemu PDV dobiće za 20% veće subvencije za kase zbog nemogućnosti da iskoriste ulazni PDV.\nKada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije Kovid 19, šta reći drugo, osim da se zahvalimo državnom rukovodstvu na odgovornoj politici u prethodnih devet godina. Uprava ta politika i put Srbije koji je trasirao Aleksandar Vučić su dali ogromne rezultate. Zahvaljujući takvoj politici, upravo građani Srbije su među prvima u svetu imali švedski sto kada je u pitanju izbor vakcina.\nNe smemo da zaboravimo da smo u rekordnom roku izgradili tri potpuno nove kovid bolnice. Dakle, kovid bolnicu u Kruševcu, Batajnicu i Novom Sadu, takođe završavamo Tiršovu 2, izgradili smo potpuno novo zgradu kardiovaskularnog instituta Dedinje, zatim završavamo radove na rekonstrukciji Kliničnog centra Srbije, tu je i Klinički centar Vojvodine, Klinički centar u Kragujevcu. Moja Toplica će nakon 50 godina dobiti potpuno novu zgradu zdravstveno centra koja će biti najmodernija u ovom delu Srbije.\nPored svih tih ulaganja, kako u zdravstveni sistem, tako i u putnu infrastrukturu, tako i u oblasti kulture, zaštitu životne sredine, itd, država nije zaboravile svoje građane. I ove godine je opredelila značajna sredstva kako bi pomogla građanima da se što lakše izbore sa posledicama krize. Dakle, osim onih 100 evra koji su svi punoletni građani dobili prošle godine, država je ove godine opredelila dodatnih 80 evra za sve punoletne građane. To smo detaljno mogli da čujemo od prethodnog govornika, od kolege Milićevića.\nOno što ću rezimirati i dodati, jeste da će svi punoletni građani ove godine dobiti 80 evra. Naši penzioneri su 22. septembra dobili po 50 evra u dinarskoj protivvrednosti, dakle penzioneri ukupno ove godine su dobili 130 evra, lica koja se nalaze na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje u junu mesecu im je isplaćeno po 60 evra, ukupno za ovu godinu po 140 evra.\nZa naše najstarije sugrađane planiramo da ih obradujemo i naredne godine i biće isplaćena jednokratna novčana pomoć od rekordnih 20.000 dinara, kao što je kolega Milićević maločas naveo, i naši građani koji žive na teritoriji naže južne srpske pokrajine nisu ostali zaboravljeni. Njima je isplaćeno po 100 evra, a oni koji se nalaze na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje po 200 evra i tako redom.\nCifre nisu možda toliko važne, koliko je važna činjenica da država danas brine o svojim građanima, što i jeste zadatak odgovorne vlasti. Neko će reći kako se državno rukovodstvo dodvorava građanima zato što nam u aprilu naredne godine predstoje izbori. To, zapravo, nije tačno, u prilog tome svedoče činjenice. Godine 2014. smo imali vanredne parlamentarne izbore, pa neposredno pred održavanje izbora državno rukovodstvo je sprovelo mere fiskalne konsolidacije, odnosno smanjili smo penzije i plate i dobili smo izbore.\nKakva je razlika između sadašnje vlasti i bivšeg režima najbolje se može videti kroz isplatu novčane pomoći građanima Srbije. Dakle, sadašnja vlast je preko 600 miliona evra novca građana Srbije isplatila svim punoletnim građanima prošle godine, ne računajući ovih dodatnih 80 evra, dok je za vreme prethodne vlasti preko 600 miliona evra novca građana Srbije završilo na računima Dragana Đilasa. To vam je poštovani građani Srbije najočiglednija razlika između sadašnje vlasti i bivšeg režima.\nKada je reč o Predlogu zakona o zaduživanju Republike Srbije kod OTP banke za potrebe finansiranja projekta rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Subotica-Horgoš, granica sa Mađarskom, reč je o jako važnom projektu za našu državu. Kao što odlično znate, od zemlje koja je nestajala sa tranzitne mape Evrope, do pre devet godina, mi danas imamo Srbiju koja je premrežena putevima i u ovom momentu u našoj državi se gradi čak sedam autoputeva. Do kraja godine imaćemo osam autoputeva. Prošle nedelje je potpisan ugovor za početak izgradnje autoputa E-80, autoput mira na deonici od Niša do Merdara u dužini od 77 kilometara. Upravo ovaj autoput će u potpunosti promeniti sliku Topličkog okruga, odakle dolazim.\nDakle, ove godine država je opredelila preko 430 milijardi dinara za realizaciju infrastrukturnih projekata, a to je rekordnih 7,2% BDP. Poštovani građani Srbije, putevi znače život. Putevi znače nove fabrike, nova radna mesta. Jednom rečju viši životni standard. Dakle, veće plate, veće penzije. Ne treba da vas brine kada na dnevnom redu imamo Predlog zakona o zaduživanju, zato što je javni dug Republike Srbije apsolutno pod kontrolom i u ovom momentu se kreće oko 58% BDP.\nDakle, bez obzira na krizu koja je izazvana korona virusom, mi smo imali najmanje povećanje javnog duga u odnosu na sve zemlje u našem okruženju, u odnosu na sve evropske zemlje i nije isto kada se zadužujete da bi realizovali infrastrukturne projekte i da bi izgradili put, prugu, dom zdravlja, klinički centar itd. i kada se zadužujete da bi isplatili penzije i plate u javom sektoru, kao što je to činila prethodna vlast.\nDakle, da rezimiram, mi se ne zadužujemo, mi smanjujemo javni dug, otplaćujemo skupe kredite prethodne vlasti. Prošle nedelje smo otplatili preko 700 miliona dolara skupog kredita prethodne vlasti sa pripadajućom kamatom od 25 miliona dolara. Dakle zaduživali su nas pod nepovoljnim uslovima i njihove kamatne stope na godišnjem nivou su iznosile, konkretno u ovom slučaju 7,25%, ali išle su i do 8%, 9% itd.\nKada je reč o privrednom rastu Vlada Republike Srbije je revidirala prvobitnu prognozu privrednog rasta za ovu godinu zbog odličnih rezultata koje smo postigli i kao što je ministar na početku rasprave rekao, ovu godinu ćemo završiti sa privrednim rastom od 7%. Smatram da je ovo konzervativna metoda i da su ovo konzervativna predviđanja i da će naša stopa privrednog rasta biti veća od 7%. U prvih šest meseci smo imali privredni rast od 7,6% i to su zaista odlični rezultati.\nAko nastavimo ovim tempom da rastemo, a nastavićemo, mi ćemo do kraja, odnosno do 2025. godine imati prosečnu platu u Srbiji preko 900 evra, a prosečnu penziju preko 440 evra. U ovom momentu prosečna plata u Srbiji je 560 evra i zbog svega onoga što smo imali priliku da čujemo tokom današnje rasprave, zbog svih argumenata koji idu u prilog predloga zakona koji su na dnevnom redu, poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu podržaće sve predloge zakona. Hvala.\nDeveto vanredno zasedanje\t, 22.07.2021.\nPoštovani ministre sa saradnicima, poštovani građani Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, na početku današnje rasprave imali smo priliku da čujemo od strane potpredsednika Narodne skupštine, od strane predlagača zakona, a tokom rasprave i od strane kolega narodnih poslanika da na dnevnom redu danas imamo četiri predloga zakona, i to: Predlog zakona o popisu poljoprivrede koji je predviđen da se obavi u 2023. godini, Predlog zakona o utvrđivanju programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled Kovida-19, Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Kovid-19 podrška Vladi Republike Srbije za mala i srednja preduzeća i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije, i to između Evropske investicione banke i Vlade Republike Srbije, i na kraju Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije i Ministarstva spoljnih poslova Republike Italije o zapošljavanju članova porodica diplomatskog, konzularnog i administrativno-tehničkog osoblja.\nTokom današnje rasprave imali smo priliku da čujemo od strane kolega, kada je reč o Predlogu zakona o popisu poljoprivrede, da je popis poljoprivrede planiran da se obavi u 2023. godini, i to u periodu od 1. juna do 31. decembra. Popis poljoprivrede trajaće 75 dana, dok tačan datum početka popisa odrediće direktor Republičkog zavoda za statistiku.\nSprovođenje popisa predstavlja jedno od najsloženijih statističkih istraživanja, a cilj popisa je da se dođe do pouzdanih i kvalitetnih podataka. Upravo Vladi Republike Srbije i resornom ministarstvu su neophodni precizni i kvalitetni podaci, kako bi i u narednom periodu mogle da se sprovode adekvatne mere agrarne politike.\nSve detalje o Predlogu zakona smo imali priliku da čujemo tokom rasprave. Ono što je meni jako važno, kao master ekonomisti, jeste da su sredstva za obavljanje popisa obezbeđena od strane Evropske unije, i to preko IPA 2018, čak 67% sredstava, dok 33% biće obezbeđeno u budžetu Republike Srbije. Inače, zakonskim rešenjem predviđa se da će popis koštati 7.917.000 dinara.\nOno što smatram da je jako važno za građane je da prilikom izrade samog zakona mislilo se o uštedama. Popis koji će se obaviti u 2023. godini koštaće čak 43% manje od poslednjeg popisa koji je obavljan 2012. godine. Razlog ušteda je taj da će se koristiti ista oprema za popis poljoprivrede u 2023. godini, oprema i laptopovi koji će se koristiti za popis stanovništva, domaćinstava i stanova koji je planiran da se obavi u oktobru 2021. godine, ukoliko to epidemiološki uslovi dozvole, imajući u vidu da ogroman broj epidemiologa strepi od četvrtog talasa korona virusa.\nS tim u vezi, iskoristiću priliku, kao što je to učinio i moj kolega iz poslaničke grupe SPS Đorđe Milićević, da apelujem na sve građane u Srbiji, ukoliko to do sada nisu učinili, da se vakcinišu. I ja, i sve moje kolege, i članovi naših porodica, mi smo se vakcinisali i zato vas molim da vam ne bude teško da odete do najbližeg punkta za vakcinaciju i da primite željenu vakcinu. Na taj način štitite i sebe i ljude oko vas i pomažete sopstvenoj državi da se što pre izbori sa ovom pošasti.\nKada govorimo o poljoprivredi, svi mi jako dobro znamo da Republika Srbija raspolaže odličnim klimatskim uslovima, ali i da su karakteristike poljoprivrednog zemljišta jako dobre. I poljoprivredna proizvodnja i prehrambena industrija zauzimaju značajno mesto u stvaranju bruto domaćeg proizvoda Republike Srbije i s tim u vezi poljoprivredna proizvodnja je prepoznata kao jedan od osnovnih pravaca razvoja kako pojedinih opština i gradova, tako i čitavih regiona.\nOno što je evidentno i što podaci govore i potvrđuju jeste da se nikada više nije ulagalo i izdvajalo za podsticaje u poljoprivrednoj proizvodnji nego u poslednjih osam godina, i kada je reč o povećanju agrarnog budžeta koji je iz godine u godinu sve veći i veći, i kada je reč o ulaganjima u sistemu navodnjavanja i u sistemu protivgradne zaštite, ali i kada je reč o direktnim podsticajima poljoprivrednim proizvođačima, ali i indirektnim podsticajima kao što su subvencionisani krediti.\nUkoliko posmatramo subvencionisane kredite i ukoliko posmatramo period od 2012. do 2020. godine, imajući u vidu da za ovu godinu još uvek nemamo podatke, zato što je u toku odobravanje subvencionisanih kredita, rok teče do 1. novembra, u 2012. godini je odobreno samo 5.000 zahteva na ime subvencionisanih kredita, dok u 2020. godini, dakle, u kriznoj godini, odobreno je dva i po puta više, oko 13.000 zahteva. Ukoliko to posmatramo novčano, u 2012. godine na ime subvencionisanih kredita isplaćeno je pet milijardi dinara, dok u 2020. godini, dakle, u uslovima krize, isplaćeno je tri i po puta više, oko 17 milijardi dinara.\nDakle, ovo su samo podsticaji koji se isplaćuju preko Uprave za agrarna plaćanja. Nikako ne smemo da zaboravimo da ogroman broj lokalnih samouprava izdvaja u svojim lokalnim budžetima ogromna sredstva za podsticaje u poljoprivredi. Tako, na primer, moja opština, opština Kuršumlija, odakle dolazim, svake godine opredeljuje značajna sredstva za podsticaje u poljoprivredi. Ove godine, dakle, za 2021. godinu opredelili smo čak 20 miliona dinara za podsticaje koji se odnose na proizvodnju mesa, mleka, voća, žitarica, industrijskog bilja, pčelarstva itd.\nKoliko smo napredovali kada je reč o poljoprivredi i koliko smo se približili najrazvijenijim zemljama svedoči podatak o broju sklopljenih polisa osiguranja između osiguravajućih kompanija i poljoprivrednih proizvođača. U 2011. godini mi smo imali oko 9.000 sklopljenih polisa osiguranja, dok u 2020. godini skoro dva i po puta više, oko 21.000 zaključenih polisa osiguranja imamo između osiguravajućih kompanija i poljoprivrednih proizvođača. Zašto ovo govorim? Zato što je to jako važno.\nVažno je činjenica da smo uticali na svest poljoprivrednih proizvođača, na buđenje svesti o značaju osiguranja poljoprivredne proizvodnje, zato što isto tako rade razvijene zemlje, a ovoliki broj i porast sklopljenih polisa osiguranja, svedoči da je u Srbiji uspostavljena vladavina prava i da građani veruju u svoje institucije.\nZa razliku od onih, koji su razarali Srbiju, od 2000. do 2012. godine, i koji su bili opozicija sopstvenom narodu i državi, a vlast samo sebi i sopstvenim džepovima, Vlada Republike Srbije, predvođena SNS, interese građana Srbije stavlja na prvo mesto.\nDok su oni, pre nas, do 2012. godine, ostavljali ruine za sobom, zakatančene fabrike, radnike bez posla, SNS, odnosno Vlada Republike Srbije predvođena SNS, novac građana Srbije usmerava na izgradnju puteva, bolnica, pruga, škola, kliničkih centara, autoputeva, stanova za pripadnike snaga bezbednosti, dakle sve ono što je građanima Srbije neophodno.\nZnate, kada pitate građane u Srbiji, šta misle o Aleksandru Vučiću, ono prvo što čujete, jeste da je to čovek koji non-stop radi. Prosto, građani Srbije se pitaju da li taj čovek ikada odmara. Zatim, čujete od građana Srbije, da je to čovek koji im povećava plate i penzije, povećava životni standard u Srbiji.\nKada pitate građane Srbije za bilo koga od predstavnika prethodnog režima, čujete da su to lopovi, koji su ih pokrali, koji su im oduzeli pravo na rad i na život od sopstvenog rada. Dakle, čujete sve najgore.\nVlada Republike Srbije, uz podršku predsednika republike, sve svoje resurse usmerava kako bi pomogla privredi i građanima, u uslovima krize da što lakše prebrode ovu krizu koja je izazvana pandemijom korona virusa.\nZato što smo odlično radili u prethodnih sedam godina, 2020. godinu smo dočekali spremnu, dakle napunili smo sve finansijske rezervoare i mogli smo, čak najbolje u regionu da se izborimo sa pandemijom koja je izazvana Kovidom 19.\nSetimo se 2014. godine, kada je gospodin Dušan Vujović, tadašnji ministar finansija, rekao da nas 78 dana deli od bankrotstva, zbog loše politike prethodne vlasti.\nGodine 2012. međunarodne kreditne rejting agencije, izgubile su u potpunosti poverenje u našu državu, dok danas međunarodne kreditne rejting agencije, nas ocenjuju sa visokim ocenama, sa pozitivnim ocenama i na korak smo od investicionog kreditnog rejtinga.\nKada je reč o MMF-u i Svetskog banci, 2012. godine, prethodna vlast je najurila i MMF i Svetsku banku, zato što je propalo nekoliko programa i otišli su iz Srbije bez obavljenog posla.\nDanas, Vlada Republike Srbije može da se pohvali sa uspešnom saradnjom sa MMF-om i, MMF i Svetska banka, ocenjuju sve makroekonomske pokazatelje u Srbiji danas sa visokim ocenama.\nNe samo to, MMF konstantno revidira svoje ocene, kada su u pitanju makroekonomski pokazatelji Republike Srbije. Setimo se da u novembru mesecu, MMF je predviđao da ćemo 2021. godinu završiti sa privrednim rastom od 5%, međutim pre nekih mesec i po dana, MMF je revidirao svoje prognoze za Srbiju i kaže da ćemo 2021. godinu, završiti sa stopom privrednog rasta od čak 6%, što će biti jedan od najboljih rezultata u Evropi.\nZamislite da isti pripadnici prethodnog režima, koji su oterali MMF i Svetsku banku iz Srbije, sada nam govore i sole pamet šta treba da radimo, a sve što su znali i umeli pokazali su do 2012. godine.\nSrbija je početkom godine uspešno završila aranžman sa MMF-om, koji je trajao 30 meseci.\nAranžman je bio savetodavnog karaktera i popularno se nazivao „čuvarkuća“. Dakle, Srbija ne traži nikakav novac od MMF-a, zato što Srbiji novac nije potreban.\nTakođe, pre mesec dana sklopili smo još jedan aranžman sa MMF-om, koji je takođe savetodavnog karaktera i koji će nam pomoći da u Srbiji uspešno sprovedemo strukturne reforme, po uzoru na razvijene zemlje.\nZahvaljujući odgovornoj politici, zahvaljujući rezultatima koje smo postigli, zahvaljujući političkoj volji da se uhvati u koštac sa fiskalnim merama, mi smo spremno dočekali 2020. godinu i kroz tri ekonomska paketa podrške, dakle dva u 2020. godini i još jedan u 2021. godini u vrednosti od preko osam milijardi evra, mi smo pomogli privrednicima i građanima da što lakše prebrode krizu.\nTo nije sve, nastavljamo da pomažemo privrednicima i u narednom periodu, a u tome ide prilog i Predlog zakona o kome danas raspravljamo, a to je Predlog zakona o utvrđivanju programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva.\nKada je izbila epidemija i kada smo odmah, u aprilu, nakon izbijanja epidemije, definisali prvi ekonomski paket podrške, mnogi su nas kritikovali da naše mere nisu dobro skrojene, da su naše mere linearne, a sve zemlje u svetu su prve mere definisale, kao linearne, zato što, niko nije imao vremena da se bavi sa ciljanim intervencijama.\nDa su naše mere dobro skrojene, pokazuju makroekonomski pokazatelji, pokazuju rezultati koje smo postigli, a u prilog tome ide i Predlog zakona o finansijskoj podršci, o kojom danas raspravljamo, jer upravo nakon usvajanja ovog zakona, a nadam se da ćemo usvojiti zakon na kraju današnje rasprave, mi ćemo pomoći da čak 7.036 privrednih subjekata, koji su podneli zahtev Fondu za razvoj do 20. decembra, ostvare svoja pravo i da dobiju povoljne kredite koji se plasiraju preko Fonda za razvoj. Ovoliko interesovanje privrednih subjekata govori da su naše mere i te kako bile dobro skrojene.\nSa druge strane, usvajanjem Predloga zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Kovid 19 – podrška Vlade Republike Srbije za mala i srednja preduzeća, i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije, koji je potpisan u Luksemburgu, 14. juna, a u Beogradu 18. juna, sa Evropskom investicionom bankom, Srbija je zapravo dobila 200 miliona evra povoljnog kredita, i ta sredstva će biti usmerena na pomoć privrednim subjektima za održavanje tekuće likvidnosti, za nabavku obrtnih sredstava, ali i za investicije.\nUpravo, zahvaljujući svim ovim merama, mi smo uspeli da drugi kvartal 2021. godine završimo sa privrednim rastom od čak 15,5%, u odnosu na drugi kvartal 2020. godine. U drugom kvartalu 2020. godine imali smo pad od 6,4% zbog krize, međutim ako uporedimo drugi kvartal 2019. godine sa drugim kvartalom 2021. godine mi smo ostvarili rast od čak 9,1%, a nikako ne smemo da zaboravimo da nam je 2019. godina, kada je u pitanju privredni rast bila rekordna. Imali smo najveći privredni rast u Evropi.\nKada je reč o prilivu stranih investicija, o tome je govorio i kolega Milićević, u prvoj polovini godine imali smo priliv stranog kapitala od čak 1,73 milijarde evra i Srbija je apsolutni lider u regionu, po pitanju privlačenja stranih investicija.\nOno što smatram najvećim uspehom Vlade Republike Srbije je to da smo majske i junske penzije isplatili iz sopstvenih sredstava PIO fonda.\nTo su rezultati. To je dokaz da smo odgovorno i vredno radili u prethodnom periodu. Dakle, nakon 30 godina poslednji put 1992. godine penzije penzionerima su isplaćene iz Fonda PIO bez dotacije iz budžeta Republike Srbije.\nDakle, majske i junske penzije Fond PIO je isplaćen bez ikakve pomoći od sopstvenih prihoda, a to znači da nam je odlična naplata doprinosa, to znači da smo sačuvali radna mesta, to znači da smo povećali stopu zaposlenosti, a smanjili stopu nezaposlenosti, a setimo se 2012. godine zbog ogromnog broja ljudi koji je bio bez posla zbog stope nezaposlenosti od čak 27%, mi smo imali dotacije iz budžeta za isplatu penzija preko 50%.\nKada je reč o Memorandumu o razumevanju između Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije i Republike Italije o zapošljavanju članova porodica diplomatsko-konzularnog i administrativno tehničkog osoblja ovaj Memorandum je dokaz odlične bilateralne saradnje između dve zemlje, dakle između Srbije i Italije i nikako ne smemo da zaboravimo činjenicu da nam je Italija među prvima uvek pružala podršku na našem evropskom putu.\nNa samom kraju svog izlaganja ono što želim da kažem jeste da smo po svim makro-ekonomskim pokazateljima među prvima u Evropi. To ne kažemo mi, to kažu sve međunarodne institucije. Mogu oni iz prethodnog režima, a sadašnji pripadnici opozicije da nas mrze, da nas vređaju, mogu da izmišljaju svakakve laži na svakodnevnom nivou, ali nikako ne mogu da nam ospore ekonomske rezultate. Čak je jedan novinar na njihovoj televiziji, čini mi se prošle nedelje, jedan novinar nedeljnika rekao da je ekonomija Srbije sređena i svaka čast Vučiću na tome.\nDa. Ekonomija Srbije nikada nije bila bolja. Srpske finansije nikada nisu bile jače i poslaničke grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržaće sve predloge zakona na dnevnom redu.\nNarodni poslanik Narodna skupština Republike Srbije Republika mesečno 94000.00 RSD 21.09.2017 -


FSS kritikovao ministarstvo sporta zbog infrastrukture\nFudbalski savez Srbije (FSS) otvorio je danas teren sa veštačkom travom na Bežaniji i tom prilikom je kritikovano ministarstvo omladine i sporta zbog nepoštovanja dogovora. Prvi čovek srpskog fudbala je naveo da je, u projektu koji su ranije… »\nSportske.net: 'Tri za tri' u Prvoj ligi - Slede oštre sankcije!\nLalatović: ''Slaviša, ako lažem, kazni me doživotno, da ne radim više u srpskom fudbalu!''\nPoput današnje konferencije za medije na Marakani, gde je meč između Radnika i Zvezde ostao u senci spekulacija o odlasku Miodraga Božovića sa klupe crveno-belih, i trener Vojvodine se više bavio nekim drugim temama, nego utakmicom sa Čukaričkim… »\nBožović meša karte - Povratak otpisanog, u protokolu i novi napadač!\nPoslednju utakmicu u jesenjem delu sezone ekipa Crvene zvezde odigraće u sastavu koji će se u mnogome razlikovati u odnosu na prethodne utakmice. Fudbaleri Crvene zvezde odmeriće u sredu snage sa ekipom surduličkog Radnika što će ujedno biti… »\nSportske.net: A sad malo i o utakmici - Zvezda bez trojice standardnih u Surdulici


TRENINZI PROFESIONALACA – RAD SA ŽRTVAMA NASILJA\nS obzirom na dugogodišnji rad sa žrtvama nasilja, a posebno iz dijela iskustva rada u Sigurnoj kući, uvidjeli smo značaj rada sa počiniteljima nasilja, a koji proizilazi iz činjenice davećina počinitelja nasilja ima određene probleme koje nisu u stanju sami riješiti, što ih nerijetko dovodi do nasilnog ponašanja.\nZa nasilno ponašanje nepostoji opravdanje, ali ako znamo šta je pozadina problema određenog počinitelja nasilja, možemo mu pokušati pomoći i na taj način pomoći ne samo počinitelju nego i žrtvi nasilja, porodici uopće,pa čak i široj zajednici.\nTokom 2009. god.Vive Žene su pokrenule diskusiju i inicijativu o širem rješavanju problema nasilja, a to je, pored dotadašnjeg rada sa žrtvama nasilja,uključivalo i tretman počinitelja nasilja.\nZakonom o zaštiti od nasilja u porodici FBiH, definirana je mogućnost izricanja zaštitne mjere obaveznog psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja. Pravilnikom je uređeno da taj tretman mogu provoditi zdravstvene ustanove, prije svega centri za mentalno zdravlje.\nTokom 2010. god., uvidjeli smo da se takva zakonska mogućnost na području Tuzlanskog kantona nije uopće sprovodila, tj. zahtjevi se nisu podnosili niti su izrečene zakonske mjere.\nTo je bio razlog za organiziranje više sastanaka, okruglih stolova i konferencija gdje smo zajedno sa stručnjacima iz drugih institucija diskutirali o situaciji na terenu, teškoćama u primjeni zakona, mogućnostima promjene zakonskih regulativa, i sl.\nPored toga što se mjere nisu izricale niti zakon primjenjivao, uvidjeli smo da u Bosni i Hercegovini nemamo stručnjake koji su posebno educirani za rad sa počiniteljima nasilja, što je i bio razlog za organiziranje edukacije profesionalaca za rad sa počiniteljima nasilja.\nEdukacija je finansirana od strane IAMANEH Švicarska, a organizirana je u partnerstvu UGVive Ženei UGBudućnost iz Modriče. Edukaciju je završilo ukupno dvadeset pet profesionalaca, i to trinaestsa područja regije Doboj-Modriča i dvanaest sa područja Tuzlanskog kantona.\nEdukaciju su proveli profesionalci Društva za psihološku pomoć iz Zagreba, Republika Hrvatska.\nPrema Pravilniku o provođenju zaštitne mjere psihosocijalnog tretmana, tretman mogu provoditi isključivo zdravstvene ustanove.Međutim, procjena je da bi takav tretman trebalaprovoditi fizička i pravna lica koja su dodatno educirana za rad sa počiniteljima nasilja.\nVive Žene su zajedno sa Komisijom za jednakopravnost spolova pri Skupštini TK pokrenule inicijativu izmjene navedenog Pravilnika još početkom 2012. god.i to u onom dijelu Pravilnika koji se odnosi na konkretnu odredbu ko sve može provoditi zaštitnu mjeru psihosocijalnog tretmana, s preporukom da bi mjeru trebalaprovoditi fizičkai pravna lica posebno educirana za rad sa počiniteljima nasilja.\nMinistarstvo rada i socijalne politike FBiH je podržalo inicijativu, ali ubrzo nakon toga došlo je do aktiviranja izmjene Zakona o zaštiti od nasilja u porodici FBiH, zbog čega je inicijativa o izmjeni Pravilnika ostavljena za period nakon usvajanja novog zakona. Novi Zakon o zaštiti od nasilja u porodici FBiH je usvojen i objavljen u Službenim novinama, u martu 2013.god.Nakon toga, formirana je Radna grupa za izradu Pravilnika, ali Pravilnik je još uvijek u izradi.\n· U novembru 2012. god.,Vive Žene iBudućnost iz Modriče su organizirale studijsku posjetu gradu Zagrebu,RH.Za to vrijeme, dvanaest profesionalaca različitih bh. institucija je posjetilo više institucija grada Zagreba koje se bave problemom nasilja u porodici, s posebnim osvrtom na psihosocijalni tretman počinitelja nasilja.\n· U oktobru 2013. god. Vive Žene su potpisale Memorandum o saradnji sa Centrom za mentalno zdravlje Doma zdravlja Tuzla, s posebnim fokusom na saradnju u vezi provođenja psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja.\n· U oktobru 2013. god.Vive Žene i Budućnost iz Modriče su organizirale studijsku posjetu gradu Rijeci, RH, kada je jedanaest profesionalaca, koji su završili edukaciju za rad sa počiniteljima nasilja, posjetilo relevantne institucije Grada Rijeke, a koje rade na problemu nasilja u porodici, s posebnim osvrtom na psihosocijalni tretman počinitelja nasilja.


[ Pregleda: 78663 | Odgovora: 110 ] > FB > Twit\nČlan broj: 91344\nRe: berze na internetu 19.04.2006. u 14:15 - pre 158 meseci\nFondovi jesu jedan od oblika asset managementa. Sto se tice malih iznosa, oni jesu bitni jer onaj ko ulaze je jedan od milion koji konstantno ulazu ili povlace svoj novac. I tekako ce se baktati sa 200, 1000, ili 5000. Ali oni na te iznose ne gledaju kao na individualne vec ih ukljucuju u zdruzene pulove investicionih sredstava. Naravno ako hocu da neko upravlja mojim novcem na individualnom nivou, razumljivo je da niko nece da upravlja iznosima manjim od 50.000 ili 100.000. U tvojoj prvoj poruci si spominjao brokere kao ljude koji bi trebali da donose investicione odluke za mene i kako to njih ne bi interesovalo za nekoliko hiljada dolara. Tacno, ali to je slucaj kod full service brokera. Oni su skupi i preko njih ne bih ni ulagao. Zato su izmisljene diskontne brokerske kuce koje se ne gnushaju na male iznose.\nJa nisam tvrdio da sve znam, a ti si taj koji se vata za striktne teoretske definicije. Ono sto sam naucio na berzi je da na njoj nema mesta egu. Knjiga ''How to make money in stocks'' je JEDNA OD KNJIGA koje sam procitao i predstavlja poucan prakticni vodic za malog investitora.\nNe znam mnogo o nasoj berzi. Statistika iz 2005 godine pokazuje da je promet akcija (volume) iznosio 126.663 za celu godinu. Toliki obim prometa zabelizi kompanija na NASDAQ-u sa malom kapitalizaciom i flotaciom u jednom danu! Jedna kompanija - jedan dan. Belex - cela godina! Na zapadnim berzama mozes da biras akcije 10000+ kompanija, a ti mi spominjes 50 nasih koje imaju kontinuiranu trgovinu. U americi se kontinuirana tgovina podrazumeva za svih tih 10000 i kusur kompanija. Ako se zaglavis zbog slabe likvidnosti kako onda da izvuces svoj novac. Nebitno koliki je iznos u pitanju. Jos ce vremena morati da prodje dok nasa berza ne bude funkcionisala kako treba. Mnogo vise novca ce trebati da postoji u investicionim fondovima, mnogo vise kvalitetnih kompanija listiranih na berzi, i mnogo vece ukljucenje malih investitora u berzanske tokove. Struktura vlasnistva u kompanijama ce morati da se menja ne samo sa aspekta drzavni/privatni kapital, vec ce vlasnicka struktura morati da se udalji od koncepta strukture vecinskog vlasnistva. Retka su javna akcionarska drustva na zapadu u kojima jedan investitor ima >51% vlasnistva kompanije. Takva struktura postaje sve redja kako raste trzisna kapitalizacija.\nE sad, ne znam zasto si zapoceo ovo takmicenje u pishanju u dalj, ali nije ni bitno. Na ovaj forum sam dosao da se informisem o tome koliko je interesovanje nasih ljudi za berzanska dogadjanja u svetu i kakva je situacija kod nas. Ako neko zeli da investira u inostranstvu neka to uradi, ko hoce kod nas neka proba, ma nemam nista protiv. Ovde nisam dosao da prosudjujem, komentarisem i nipodastavam tudje aspiracije i investicione odluke kao sto ti ocigledno, iz meni nepoznatih razloga, jesi.\nAlas, posto znas kakva je nasa berza mogao bi da me informises kakva je situacija, sto je jedna od poenti ovog foruma. Interesuje me koliki je broj market-makera na nasoj berzi i imali dodatne potraznje za njima? Da li nase brokerske kuce zaposljavaju dodatne kadrove? ZASTO nase brokerske kuce ne investiraju u, ako ne u akcije, onda makar u robne fjucerse na inostranim robnim berzama. Na fjucersima se mogu zaraditi mnogo vece pare (ali i izgubiti) zahvaljujuci leveridzu. Zasto mi sami sebe konstantno iskljucujemo i svetskih ekonomskih dogadjanja? To mi recimo, nikada nece biti jasno.\nP.S.: Hvala sale na podrsci i razumevanju!\nRe: berze na internetu 05.05.2006. u 14:50 - pre 157 meseci\n"Alas, posto znas kakva je nasa berza mogao bi da me informises kakva je situacija, sto je jedna od poenti ovog foruma. Interesuje me koliki je broj market-makera na nasoj berzi i imali dodatne potraznje za njima? Da li nase brokerske kuce zaposljavaju dodatne kadrove? ZASTO nase brokerske kuce ne investiraju u, ako ne u akcije, onda makar u robne fjucerse na inostranim robnim berzama. Na fjucersima se mogu zaraditi mnogo vece pare (ali i izgubiti) zahvaljujuci leveridzu. Zasto mi sami sebe konstantno iskljucujemo i svetskih ekonomskih dogadjanja? To mi recimo, nikada nece biti jasno."\nOvo je skoro i najbitnije sto si pitao. Ti i da zelis i da imas sredstva da ulazes na stranim trzistima ne mozes. Po nasem zakonu o deviznom poslovanju je zabranjen izvoz kapitala. Iz tog prostog razloga nase brokerske kuce ne ulazu na stranim berzama. Mada, veliko je pitanje i da je dozvoljeno da li bi to i radile, jer je trenutno u svetu jako malo trzista (ima ih ali ne previse) gde se mogu postici ovoliki prinosi. Uskoro je najavljeno donosenje novog zakona koji ce dozvoliti investicije u inostranstvu i kad se donese zakon o investicionim fondovima bice neminovno (iz razloga ponude i traznje za hartijama) deo portfelja drzati i u akcijama stranih kompanija.\nI ako si me pogresno razumeo, ja ne zelim da nipodastavam nicije aspiracije vec sam samo upitao zasto bi neko ulagao kapital u inostranstvu za mnogo manje prinose nego sto ih ima kod kuce, a pritom cini zakonski prekrsaj.\nNa nasoj berzi trenutno ne postoje market maker-i, ali ce verovatno profunkcionisati do kraja godine. Za dodatnu potraznju za market makerima ne razumem.\nA takodje ne razumem sta znaci da li brokerske kuce zaposljavaju dodatne kadrove? pa valjda zaposljavaju onoliko ljudi koliko im treba, a mladi ljudi koje interesuje berza i fin.trzista su uvek dobrodosli.\nRe: berze na internetu 06.05.2006. u 14:15 - pre 157 meseci\nJa ti savetujem da krenes na futures, radi Nq, ili S&P kontrakte. Treba ti oko 2H $ na racunu. Otvori racun, kod\nbrokera sa direktnim pristupom, dakle sa platformom koja trenutno izvrsava naloge. Nikako kod onih kod kojih se\nto izvrsava u nekom iole odlozenom periodu. Najpre moras da nadjes dobitnu kombinaciju, graficki setup, koji\nti omogucava veliku verovatnocu pogadjanja. To radi na simulatoru, postedeces sebe gubitaka tako.\nFutures se radi tehnicki, u tome je ceo stos. Nije lako, ali jeste izvodljivo. Treba dosta strpljenja i zivaca.\nZa nerezidentni racun napolju, pa to uradi bilo gde, Madjarska npr, taj grad najblizi Subotici npr. Zakon? Pa mi smo jedna\nod retkih zemalja gde ne mozes virmanom da posaljes novac napolje. I da, banke zanimaju krediti stanovnistvu samo.\nPitaj Narodnu Banku, npr. - da zelis da kupis zlatnu polugu od 1kg, i kako to da uradis, pa ces shvatiti sve...\nLicno, nemam blage veze o nasoj berzi, niti me iskreno receno zanima. I da, obim trgovanja je mali, to bilo kakvu\ntrgovinu ovog gore navedenog tipa potpuno iskljucuje. Neko ko investira, ceka duzi period, mozda, ali za trgovinu,\nu navedenom smislu, zaboraviti momentalno.\nA ako nadjes dobitnu kombinaciju, trading setup sa npr >90% pogadjanja, neces ni hteti da radis u bilo kojoj banci.\nRadices za sebe iskljucivo.\nRe: berze na internetu 24.05.2006. u 18:59 - pre 157 meseci\ngde mi zivimo na Balkanu citam ovo sve i neverujem ocima.\nkako se posluje ovde kod na. NIsam imao pojma da tako nesto uopste postoji.\nAuuuuuu berze, agenti, dileri, brokeri, lazne firme i lazirani mailovi, poreske utaje obrtanje kapitala preko noci, zatvor lopovluk prevare. A ja sada kada sam dobio VISA kreditnu(tako je ja zovem inace nije kreditna ima tu milionnekih podvrsta) misli usao u svet placanja novca itd... ponekad se stvarno zapitam da li je sve to otislo u 3 PM sa tim likovima koji to rade i od toga zive. koji su bre to lopovi i fukare da je to neverovatno. Berze,,,, ja misli da tu ljudi prodaju celik vunu zlato, akcije Microsofta..... kada tamo ima nekih milion PIO,SIO,MIO,RIO,ALO, More bre.... strasno ne zelim nikada da se iselim odavde.Joj SM sta si ucinio od nasih zivota da bogda se vrteo po milion puta pod onom Lipom hokstapleru. Ziveo napredni svet i svetska ekonomija.\nRe: berze na internetu 02.06.2006. u 20:23 - pre 156 meseci\nMomci, bavim se FOREX-om od pocetka 2005 god., i ono sto mogu iz svog iskustva da vam kazem je da zaobidjete u sirokom luku nasu berzu - BELEX. Zasto? Ima vise razloga:\n1. Mala ili nikakva likvidnost sto znaci da kada budete hteli da prodate doticnu akciju, necete moci u tom momentu ili bar ne po toj ceni pa onda cela vasa kalkulacija pada u vodu.\n2. Nastimovani bilansi stanja, bilansi uspeha i toka gotovine. Uz to da nadodam da prospekti izlaze oko 6 meseca u tekucoj godini!!! Shvatate sta to znaci? Trebate da cekate 6 meseci da bi ste sznali kako je vasa kompanija poslovala prethodne godine. Da ne pominjemo ne postojanje kvartalnih izvestaja.\n3. Inside trading. Bilo od strane berzanskih posrednika, bilo uprave preduzeca. (Ima toga i u SAD ali kod nas nikada niko zbog toga nije odgovarao).\n4. Ne postojanje dobrog data feed-a od strane berze (chart im kasni po pola sata - video svojim ocima), ne mozete da vidite dubinu trzista, tj. koliko ima naloga za kupovinu/prodaju i to po ponudjenim cenama.\nIma toga jos ali da ne pisem dal;je.\nJos jedna stvar, batalite knjige bilo ko da ih je pisao, zaobidjite sve gurue marketa i ostale market wizarde. Svi koji pisu te knjige, pisu ih da bi zaradili pare od vas, a da znaju to sto vama prodaju zaradili bi u jedno prepodne.\nZato vam ja licno preporucujem FOREX (za one koji ne znaju - svetska trgovina valutama), najvece trziste na svetu, promet po par hiljada milijardi americkih dolara, i sto je najbolje liverage kao ni za sta drugo, ide i do 1:500 itd...\nČlan broj: 56481\nRe: berze na internetu 02.06.2006. u 22:51 - pre 156 meseci\nSlazem se forex zakon. Inace evo odlicnog brokera jer kolko sam sam se na drugim forumima informisao potpuno je ECN znaci nema diling deska i kako oni tvrde ne idu protiv tebe kao ritejl brokeri nego samo izvrsavaju tvoj nalog. Ono sto je EXTRA je 1-2 pipsa na glavnim parovima. Jedino sto mene licno nervira je sto nemozes da postavis limit i stop blize od 10 pipsa u odnosu na sadasnju cenu (doduse zato mozes da trgujes u spredu sto nigde drugo nisam video) i sto im je mali leveridz. Doduse i platforma im je lose uradjena,komplikovana. Al sve to nebi bilo strasno da nemoras da popunjavas IRS formulare sto nema nigde. Sve u svemu dobra je za nekog ko nebi radio dejtrejding a hoce maximalnu ustedu na spredu i radi na iole duze.\nČlan broj: 102122\nRe: berze na internetu 20.07.2006. u 15:07 - pre 155 meseci\nMogli bi se FOREX-ovci povezati, pa eventualno i napraviti mali "fondic" il slicno ???\nRe: berze na internetu 12.10.2006. u 14:46 - pre 152 meseci\nPostovani ucesnici foruma svi koji su zainteresovani za uzivo diskusiju o forexu, trgovanju na forexu, idejama i sve sto ih interesuje da bi naucili o forexu, mogu svaki dan od 21 cas da posete sobu na ovoj adresi:\nKada snimite program aktivirajte program upisite svoje ime i prezime, kliknite ok, posle toga unesite sifru: forex2006\nRe: berze na internetu 27.10.2006. u 12:05 - pre 152 meseci\nSvi oni koje generalno zanimaju investicijski fondovi od sada imaju novi specijalizovani portal www.fondovi.hr, namenjen potpunim početnicima, ali i iskusnim profesionalcima.\nČlan broj: 77920\nRe: berze na internetu 06.11.2006. u 10:28 - pre 151 meseci\nDa li neko zna kako se mogu (ako se uopste mogu) kupiti akcije Nacionalne Stedionice?\nPosto sam ja iz Novog Sada moze li mi neko objasniti proceduru tacno kako i sta da trazim od brokera i koje brokere biste mi vi preporucili.\nČlan broj: 273501\nRe: berze na internetu 22.11.2010. u 16:19 - pre 102 meseci\nŠta je sa sportskim berzama? Broker iz svoje kućne fotelje. Ima li kakvog iskustva?


Tri velike ljubavi Vesne Stefanović\nPočetna/BIZNIS/Tri velike ljubavi Vesne Stefanović\nSana Life 24. decembra 2019.\tBIZNIS, LOKAL PRESS, TRADICIJA, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nKnjiževnost, farmacija i ručni rad je nešto što na prvi pogled ne zvuči možda spojivo ali u slučaju Vesne Stefanović iz Medveđe itekako se može negovati ljubav ka svim tim oblastima.\nIza sebe ima iskustvo rada u apoteci 40 godina, završila je književnost dok nikada nije prestala da se u slobodno vreme bavi ručnim radovima održavajući time porodičnu tradiciju.\n“Kod mene u porodici svi su se bavili pletenjem, vezom i izradom goblena, te sam i ja sama razvijala sve te tehnike iz pukog interesovanja koje je kasnije preraslo u hobi kome tek sada u penzionerskim danim mogu da se posvetim u potpunosti.”\nNekadašnja članica udruženja Vez iz Medveđa kaže da su se žene iz udruženja međusobno se usavršavale pomažući jedne drugima pri usvajanju novih tehnika i učenju novih kao i da je to jedno divno iskustvo.\n“Ja sam samouka pletilja, zanat sam učila dok sam gledala članove moje porodice, malo od drugih žena i meni je to tako lako palo jer je to za mene neki vid terapije opuštanja.\nMislim da je jako bitno da se ova tradicija održi i da se kroz razne projekte osnaže žene i mlade devojke da krenu stopama naših predaka kako bi duh ovog zanata ostao među nama.”\nKako izgleda proces stvaranja nekih od radova kao i koliko je vremenski potrebno kako bi izradila jedan komad objasnila nam je Vesna.\n“Prvo što uradim jeste da na podlozi od platna nacrtam šemu pa prateći linije crteža na njih ručno zašivam već isheklane trake, koje mogu da budu različite debljine i boja. Desi se i da dopustim sebi da napravim neke male improvizacije. Praznine između traka popunjavam vezom, a na kraju pažljivo uklanjam konce koji su služili za pričvršćivanje, kao i samu podlogu. Od motiva najviše volim nežne, poput cveća i listova. Vreme koje mi je potrebno za izradu jednog poentlesa, u najvećoj meri zavidi od veličine i složenosti šeme, potrebno mi je od mesec dok je za one malo složenije potrebno i do godinu dana..”\nDo sada je svoje radove izlagala na malom sajmovima i manifestacijama, ali ima želju i energije da hobi pretvori u svoj mali biznis.\nOvaj sadržaj je deo projekat koji je sufininsirala opština Medveđa. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva.\nOznakeMedveđa pletenje ručni rad vez\nPrethodni U petak počinje novogodišnji bazArt „Niš u srcu“\nSledeći Najlepše čestitke uz pesmu Ženskog pevačkog društva


Niški Portal | Ponos Srbije: Biljana je lepa, mlada, doktor nauka i majka petoro dece!\nutorak 14-07-2020 01:06\nPonos Srbije: Biljana je lepa, mlada, doktor nauka i majka petoro dece!\nIzvor: balkanspress.com | 18-Jan-2019 | 22:25\nRadim i čuvam svoju decu. Upisala sam 2010. doktorske studije i završila ih prošle godine. Deca su bila tu, osim Kaline koja je bila na putu dok sam branila doktorat. Imam pomoć i podršku roditelja, komšija, koji će uvek pričuvati decu. Suprug radi u policiji. Moja ljubav prema deci je velika i znala sam da ću ih imati puno i to na ovom prostoru, gde je Srba sve manje – priča Biljana i dodaje da beskrajno veruje u naše institucije na Kosmetu, ali i lekarima, srpskom školstvu…\nDeca imaju sve što im je neophodno – Biljana Jaredić kaže da ona i suprug rade i da ima novca za sve što je neophodno deci.\nHvala Bogu, za osnovne stvari imamo – za njihovo obrazovanje, hranu, odeću. Idemo na letovanje. Mogu da kažem da u odnosu na prosečnu srpsku porodicu, mi živimo dobro. Škola je dobra. Vodi se računa o deci. Što se tiče digitalizacije i računara toga ima manje. Ali, današnja deca imaju svoje kompjutere u kućama. Učitelji su jako dobri. Zadovoljna sam – navodi ona\nUvek će mi Kosovo biti Srbija! Ovde sam rođena i ovde mi je sve moje. Sa druge strane, ljudski je osećati strah kada nešto nije bezbedno. Kada ih je puno, onda oguglate i pitate se da li je realno da se ne plašite? Moja deca znaju gde žive. Jedno vreme sam se trudila da im, kao u filmu Roberta Beninjija “Život je lep”, ne pričam o ružnim stvarima. Tako je bilo dok nisam shvatila da to za njih može biti ugrožavajuće. Oni hoće da pređu most, da idu u južni deo Kosovske Mitrovice. Stariji znaju da tamo nije bezbedno. Ne plaše se toliko Albanaca, kojih ima u severnom delu grada. Objašnjavam im da nisu svi ti ljudi ugrožavajući po njih. Da među njima ima dobrih i loših, ali da je klima takva u južnom delu grada da ne mogu da budu bezbedni. Ne bih volela da im usadim mržnju, ali strah je okej – kaže Biljana otkrivajući šta joj je smisao života.\nAli, Kosovo je moja ljubav i sigurno ću živeti u njemu, s tim da ne mogu da krojim životni put svojoj deci. Ona će odlučiti gde će živeti – navela je ona.


Tag / Maja Nikolić / Vesti online\n"Zla veštica" u zemlji čuda\nEvrovizija je san većine pevača i mesto gde se osim glasa odmerava izgled, pompezan nastup i atraktivan kostim. Nedavno je u Srbiji završen izbor za predstavnika ovog takmičenja, a na popularnoj...\nBalkanika će biti diskvalifikovana: Pevali su na plejbek?!\nPevačica Maja Nikolić i dalje je ljuta zbog toga što su Sanja Ilić i Balkanika osvojili prvo mesto na Beoviziji, i na sve načine pokušava da dokaže da takmičenje, kako ona tvrdi, nije bilo...\nSanja Ilić i Balkanika idu u Lisabon\nSrbiju će na 63. Evrosongu u maju u Lisabonu predstavljati Sanja Ilić i grupa Balkanika s pesmom "Nova deca". Oni su, na festivalu Beovizija u Centru Sava, na kome se posle devet godina ponovo...\nZapaliću scenu kao Madona\nMaja Nikolić (42) uveliko se priprema za nastup na Beoviziji, festival na kome će 20. februara biti izabran naš predstavnik na Evrosongu u Lisabonu. Pop pevačica kaže da veruje u dobar plasman,...\nPop pevačica Maja Nikolić već mesecima unazad priprema numere za najveće muzičko takmičenje u Evropi. Nikolićeva se posvetila tome da bude izabrana za predstavnika naše zemlje na Evroviziji i...\nZaposlena u opštini Voždovac pratila i snimala novinare N1! (VIDEO)\nVIDEO: Gola Maja Nikolić poziva Šešelja u kadu!\nPevačica Maja Nikolić objavila je veoma provokativan video iz kada u kojem poziva Vojislava Šešelja da joj se pridruži.\nFOTO: Milica zapevala potpuno gola u kadi\nMilica Pavlović je jedna od najseksepilnijih pevačica na estradi i često provocira svojim izgledom, a sada je otišla korak dalje.\nVIDEO: Dara Bubamara pokazala gaćice Kaliniću!\nNe propustite još jednu uzbudljivu epizodu najpopularnijeg šou programa "Pinkove zvezde" na ovim prostorima, koja će vas i ovoga puta takmičenju u regionu, "Pinkove zvezde", očekuje neverovatna...


Kforov dron se srušio u Mitrovici, do pada došlo zbog kvara\nMisija međunarodnih mirovnih snaga na Kosovu (KFOR) potvrdila je da je dron koji se juče srušio u mitrovačkom naselju Bair bio njihov i da je do pada došlo zbog kvara.\nDron (Foto Albanian post)\nKfor je saopštio da je dron sprovodio rutinsku misiju nadgledanja u okviru aktivnosti koje imaju za cilj stvaranje bezbednog okruženja.\nKako je navedeno, prilikom pada drona nije došlo do bilo kakvih povreda niti materijalnih šteta.\nSaopšteno je da je već pokrenuta istraga kako bi se otkrio uzrok tog incidenta.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2785)\n30.06.2022 Dva puta privođen zbog pevanja ‚‚Kosovo je srce Srbije‚‚ (350)


In Store | Srbija | Vebinar: Kako da saznate da li u vašim proizvodima ima štetnih supstanci\nVebinar: Kako da saznate da li u vašim proizvodima ima štetnih supstanci\nVebinar će da bude održan 30. novembra 2021, od 10-11:15h, preko Zoom platforme...\nAlternativa za bezbednije hemikalije – ALHem organizuje besplatan vebinar „Saznajte da li u vašim proizvodima ima štetnih supstanci”, u cilju upoznavanja kompanija sa zakonskim obavezama u vezi sa informisanjem o mogućem prisustvu štetnih supstanci u proizvodima koje stavljaju u promet, obavezi komunikacije unutar lanca snabdevanja, kao i obavezi pružanja informacija na zahtev potrošača.\nKako nvode organizatori, vebinar je namenjen uvoznicima, distributerima i trgovcima proizvoda za svakodnevnu upotrebu (npr. proizvodi od plastike i metala, odeća, obuća, sportska oprema, igračke, električni i elektronski uređaji, školski pribor, proizvodi za domaćinstvo i dr.) koji se stavljaju na tržište Republike Srbije, a koji u sebi mogu da sadrže supstance koje izazivaju zabrinutost (eng: Substances of Very High Concern-SVHC). To su supstance koje se nalaze na Listi kandidata SVHC Evropske agencije za hemikalije, a koja je preuzeta kroz naš nacionalni propis tzv. Lista supstanci kandidata za Listu SVHC.\nTema SVHC u proizvodima je posebno aktuelna i zbog dostupnosti aplikacije za mobilne telefone „Scan4Chem“ u Srbiji i EU. Aplikacija nudi mogućnost potrošačima da skeniranjem barkod proizvoda saznaju da li proizvod sadrži te supstance ili da pošalju upit snabdevaču.\nVebinar će da bude održan 30. novembra 2021, u terminu od 10-11:15h, preko Zoom platforme.\nUčešće je potrebno potvrditi najkasnije do 26. novembra 2021. na imejl: office@alhem.rs\nLink za praćenje događaja:\nMeeting ID: 976 2480 4184


Opomena i Holanđanima, uspešan debi Hodžsona - Sportske.net\nPosle Nemačke i Portugala, svoje navijače je večeras i Holandija neprijatno iznenadila. Bugarska je slavila na Amsterdam Areni u poslednjim trenucima meča, a za razliku od Holanđana, razloga za zadovoljnstvo imaju Englezi, koji su večeras savladali Norvešku sa 1:0 na debiju novog selektora Hodžsona.\nJoš jedno u nizu večerašnjih iznenađenja dogodilo se i na Amsterdam Areni. Bugarska je savladala domaću Holandiju sa 2:1 posle preokreta u drugih 45 minuta.\nVan Persi je u finišu prvog poluvremena doveo Holanđane u vođstvo, a posle samo pet minuta igre u nastavku, Popov je izjednačio iz jedanaesterca. Nerešen rezultat ostao je na snazi do 90. minuta, kada je Mičanski šokiro domaće pobedonosnim golom za Bugare.\nIznenađenje je i pobeda Finske protiv Turske, a i ovaj meč je odlučen u samom finišu golom Hetemaja.\nČeška je savladala Izrael sa 2:1, Grčka i Slovenija su remizirale rezultatom 1:1, a u poslednjem večerašnjem meču Engleska je savladala Norvešku sa 1:0 u prvom meču pod vođstvom novog selektora Hodžsona.\nPobedu Englezima u Oslu doneo je Ešli Jang, golom koji je postignut već u devetom minutu meča.


Predstavljamo Bilbao - TU Magazin\nU Bilbau ćete moći da uživate u kuhinji sa pet zvezdica u jedinstvenom i simboličnom prostoru. Guggenheim Bilbao Muzej poseduje restoran gde možete da probate i kulinarske umetnosti sa jelima koje se sastoje od oslića, prasetine, bakalara i škembića, predstavljenih na inovativan način u skladu sa stilom muzeja .\nJoš jedan interesantan predlog je restoran u Palacio Euskalduna. On na gornjem nivou ima natkrivenu terasu koja pruža prekrasan pogled na novi Bilbao. Meni je dobar primer kuhinje koja kombinuje tradiciju i kreativnost .\nU blizini je još jedan muzej restoran, koji se nalazi u Fine Arts Museum. Ovde možete uživati u njegovoj pedantno – pripremljenoj minimalističkoj kuhinji i jednom od najboljih pogleda na Bilbau .\nViše informacija na http://www.spain.info/en/narrativas/cocina_de_cinco_estrellas_en_lugares_emblematicos.html


Ispovest naše čitateljke: Neočekivani fajront u tek otvorenom lokalu | (Vesti - 30.05.2016) Novi Sad\n30.05.2016 u 15:47h\nIspovest naše čitateljke: Neočekivani fajront u tek otvorenom lokalu\nNa adresu redakcije portala mojnovisad.com javila se čitateljka sa zanimljivom pričom o događaju koji je pretio da preraste u tragediju, ali se, srećom, sve završilo bez ljudskih žrtava i materijalne štete. Ipak, nakon svega, moramo se zapitati jesu li gradski ugostitelji izvukli pouku nakon požara u "Kontrastu" i "Laundžu"?\nNedelja, sunčan dan u Novom Sadu, šetnja po centru, a potom popodnevna kafa i pomisao da bi se nešto moglo i pregristi. Odluka je pala na "Petrus", novootvoreni restoran na početku ulice Modene, koji je posle dužeg iščekivanja širom otvorio svoja vrata Novosađanima.\nLjubazni konobar nas je uslužio, a mi smo, kao klinci u radnji sa slatkišima, širom otvorenih očiju promatrali detalje enterijera. Zanimljivo mesto, dobra kuhinja, ali za prosečnog Novosađanina lokal u koji će moći da izađe samo u "posebnim prilikama" (imajući u vidu cene). U bašti je bilo suviše toplo, u prizemlju nije radila klima, pa nam je prvi sprat delovao kao logično rešenje. Raskošni enterijer nas je zaveo, pa smo mesta pronašli na prvom spratu, pored zida koji nas je delio od toaleta.\nNakon toplog predjela, komentarisali smo zanimljive tanjire, i, tek što smo počeli da degustiramo glavna jela, začuli smo zvuke iz kuhinje – padanje escajga i vrisak. Prošlo nam je kroz glavu da se desila nezgoda, opekotina ili nešto slično. Malo zatim, gosti su počeli da dižu glave od stola. Neko od osoblja je povikao, "Svi napolje, odmah!" Prošla me je jeza, gledala sam po restoranu tražeći drugi izlaz, jer su jedine stepenice do prizemlja vodile upravo pored kuhinje, koja je bila bez vrata. Prošlo mi je kroz glavu da se sakrijem u toalet i, setivši se "Kontrasta", uhvatila me je panika. Pitala sam devojku koja radi u lokalu, a koja je povikala da svi napustimo mesto, kuda da izađemo. U panici je izgovorila, "Niz stepenice!"\nPremotavam film i ni sama ne znam kako sam sletela niz te masivne stepenice, kako sam se, sa ostalim gostima lokala, našla kod Komercijalne banke, koja je s druge strane ulice. Bojažljivo smo gledali u restoran, čekajući najgore – eksploziju ili nešto drugo što je moglo biti tako strašno u kuhinji, da smo svi bezglavo napustili lokal. Telefoni, torbe, sve smo ostavili za stolom, zajedno s ručkom, koji ni do pola nismo pojeli..\nNakon petnaestak minuta, odvažili smo se da se vratimo u baštu lokala i počnemo s pitanjima. Kako nam je rečeno u restoranu, menjali su plinsku bocu i, usled neispravnog osigurača, sav plin je završio u kuhinji, a zatim i u restoranu. Spustili su naše stvari i ručak u baštu, a ja sam pitala konobara kako to da ne postoji drugi izlaz i šta bi se desilo da je došlo do požara u kuhinji, pored koje moramo proći da bi se našli u prizemlju? Slegao je ramenima, te sam shvatila da je ovo bila protivpožarna vežba, koja nije bila vežba, već borba za život, koja je srećnim spletom okolnosti završila bez posledica.\nGutali smo hranu, zagledani u visoke prozore na spratu. Pomislili smo na "Lounge" i zamišljali kako iskačemo sa sprata kroz staklo, praćeni eksplozijom. Nije nam bilo do jela, pozvali smo konobara da nam donese račun, što je on bez pardona učinio. Najmanje što smo očekivali bila je rečenica "Zaboravite, ovo je na račun kuće, zbog neprijatnosti koju ste doživeli!" Platili smo račun i zahvalili se konobaru na ljubaznosti.\nNe mogu da se otmem utisku da ću odsad ulaziti u restorane pažljivo birajući sto blizu izlaza, snimajući protivpožarne elemente, sprinklere i sl. Na kraju, pitam se je li moguće da je srpska ugostiteljska ponuda protkana nagonom za preživljavanje i visokim merama predostrožnosti gostiju – ali ne i ugostitelja?\nPovezane teme ispovest novosadski restorani požar protivpožarna zaštita protivpožarni alarm ugostitelji ugostiteljstvo\npre 2227 dana i 4 sata\nOgromna je greška što Vam je naplaćeno.\nAli, moram Vas ispraviti u konstataciji vezanoj za cene. Lokal ima sasvim normalne cene s obzirom na ponudu i lokaciju. Ništa nije skuplji od ostalih u strogom centru, a ni širem. Plus, veliko je osveženje za ugostiteljsku scenu Novog Sada.\npre 2226 dana i 12 sati\nPoznavajuci sisteme zastite od pozara,moram napomenuti da nedostatak pravilno isprojektovanih evakuacionih stepenica,sprinklera,ansul sistema u kuhinji sa automatskim ventilima za zatvaranje plina,itd. sve to privodi katastrofama koje smo imali u proslosti, i imacemo ubuduce\nobaveza je da se koriste materijali koji imaju visoku otpornost ka zagoranju.\npre 2028 dana i 23 sata\n-Naisao sam na ovaj tekst slucajno,sada je decembar,bio sam tada na rucku u restoranu.Opisana situacija je bila vise iznenadjenje nego neprijatna,a osoblje nas je ljubazno zamolilo da napustimo lokal uz izvinjenje i premestanje stvari.Tekst je pomalo maliciozan pominju se cene,klima koja nije radila(?),zid od toaleta...\nSlazem se, situacija uvek asocira na najgore,ali mislim da ovakvi tekstovi sire osecaj opste nesigurnosti,i blize nas paranoji.Bilo bi bolje da je slucaj prijavljen inspekciji,ako je necija sigurnost zaista bila ugrozena.\nNa kraju,ne vidim potpis,mozda je poznat redakciji portala.\npre 2005 dana i 16 minuta\nSvratimo dosta često na kafu u Petrus. Iako je redovno gužva, konobri su uvek ljubazni i daju sve od sebe da se osećate prijatno. Naravno, mislim da se mora imati razumevanja za to da ne možete odmah biti usluženi, ali ako niste dobro raspoloženi bolje ostanite kod kuće nego da se razočarate što niste jedini gost i sto niste odmah usluženi. Moj suprug i ja smo u penziji, i za razliku od drugih restorana gde, po načinu na koji vam se obraćaju i na koji vas uslužiuju, ne osećate uvek da ste dobro došli, u Petrusu, na naše iznenadjenje, to nije do sada bio slučaj. Mislim da restoran zaslužuje svaku pohvalu i divno je što je Novi Sad dobio jedan takav rekla bih ''svetski'' restoran.\npre 1913 dana i 6 sati\nNe znam da li znate, ali Andrej Vucic je skoro postao vlasnik (ukoliko neko nije opet koristio njegovu laznu licnu kartu da kupi ovaj lokal).


Albanija očekuje veliki bol Klodian Tanušia koji je bio zadužen za dužnost u Letoniji | Radio Tirana International\nAlbanija očekuje veliki bol Klodian Tanušia koji je bio zadužen za dužnost u Letoniji\nU sredu u podne očekuje se da u Albaniju stigne beživotno telo majora Klodian Tanušia, koji je pre nekoliko dana pao na dužnost u misiji NATO-a u Letoniji.\nU vojnom delu međunarodnog aerodroma “Majka Tereza”, gde će biti organizovana i svečanost ceremonije posle sletenja vojnog aviona sa telom majora iz Letonije. Državna ceremonija održaće se u četvrtak od 10:00 do 12:00h u Nacionalnom istorijskom muzeju. Kovčeg sa telom majora Tanušia biće stavljen na postelju kočije i prosleđen na groblje mučenika u Tirani, gde će mu se dati i poslednji oproštaj.\nU čast i poštovanje majora Tanušia, bataljona kontingenta NATO-a u bazi Adazi, gdje služi albanski kontingent, održana je ceremonija. Dok su albanske ambasade u SAD, Kanadi, na Kosovu, u Rumuniji, Turskoj, Bugarskoj, Italiji, itd., Otvorile knjigu saučešća i albanskim oružanim snagama, koji su umrli na dužnosti, majora Klodian Tanušia i Zarife Hasanaj, koji su izgubili živote zbog eksplozije prošle nedelje u Letoniji.\nPotpredsednik vlade i latvijski ministar odbrane, koji je u zvaničnoj poseti Sjedinjenim Američkim Državama, posetio je albansku ambasadu u Vašingtonu, gde je ostavio svoju belešku u knjizi saučešća kako bi poštovao dvojicu albanskih lidera koji su bili zaduženi za dužnost. U knjizi saučešća u Ambasadi Albanije u Prištini, između ostalog, ostavili su svoje beleške i premijer Republike Kosovo Ramush Haradinaj i ministar odbrane Rrustem Berisha.\nPrevious: Concours Eurovision de la chanson, représentation albanaise le deuxième soir\nNext: Avrupa Konseyi, 30 hazıran seçimleri için gözlemciler misyonunu getirecek.\nDogovor postignut, Kukes-Partizani odigrace se na novom stadionu „Air Albania“\nRama pozdravio najavu obnavljanja avio-linije Beograd – Priština


Prvu cigaretu pale u 13. godini – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Slobodno vreme > Život > Prvu cigaretu pale u 13. godini\nNOVI SAD – Istraživanje o pušenju sprovedeno među srednjoškolcima u Beogradu, Novom Sadu i Nišu pokazalo je poražavajuće rezultate. Mladi ne prepoznaju pušenje kao bolest zavisnosti, a roditelji uglavnom prihvataju odluku svoje dece da postanu pušači bez pokušaja da utiču na njih.\n“Prvu cigaretu srednjoškolci zapale u uzrastu između 13. i 15. godine, puše u proseku pola paklice dnevno, novac za cigarete dobijaju uglavnom od roditelja”, rekla je dr Ljiljana Timotijević, direktorka Gradskog zavoda za tuberkulozu i bolesti pluća iz Beograda koji je jedan od učesnika istraživanja.\n“U Srbiji puši 3,5 miliona ljudi”, napominje dr Timotijević. “Po tom broju zauzimamo peto mesto u svetu, a treće u Evropi. Paradoksalno zvuči da je Evropa predvodnik u svetu po zabrani pušenja na javnim mestima, ali među tinejdžerima ima najvišu stopu pušača na planeti. Puši skoro 18 odsto Evropljana uzrasta od 13 do 15 godina što je dvostruko više od globalnog proseka od 8,9 odsto.”\n“Zaključci ovog istraživanja pokazuju i da su mladi vrlo dobro informisani o štetnim posledicama pušenja, ipak, samo pušenje ne vide kao bolest zavisnosti i ističu da nemaju ni želju ni potrebu da ostave pušenje”, izjavila je dr Ljiljana Timotijević. “Pri tome, kao glavnu poteškoću prilikom ostavljanja cigareta mladi navode okruženje koje uglavnom čine pušači. Asocijacija na ostavljanje cigareta su ima tablete, flasteri, elektronske cigarete, savetovališta. Većina ispitanika smatra da je mesec dana realan period za odvikavanje od duvana.”\nPočinju iz radoznalosti\nViše od 75 odsto pušača sa konzumiranjem cigareta počinje u dobu između 13. i 17. godine. Glavni motiv je radoznalost.\n“Posledice pušenja zavise od dužine pušačkog staža, kao i od broja popušenih cigareta”, upozorava dr Ljiljana Timotijević, pulmolog. “To znači da su obavezno prisutne i da ne postoji pušač na svetu bez posledica pušenja. Jer, ne samo što uzrokuje i pospešuje mnoga oboljenja, već utiče i na dužinu i kvalitet života. Poznato je da svaka popušena cigareta skraćuje život za sedam minuta, a da svakih osam sekundi umre jedan stanovnik sveta od posledica pušenja.”\nVeoma toplo, temperatura do 42 stepena


Jela Cello uz simfonijski orkestar: "Potraga za magičnim violončelom"\nNaslovna VESTI Jela Cello uz simfonijski orkestar: “Potraga za magičnim violončelom”\nPosle niza koncerata u zemlji i svetu violončelistkinja Jelena Mihailović, poznatija kao Jela Cello, održaće će 29. novembra u Sava centru prvi veliki beogradski koncert uz pratnju simfonijskog orkestra.\nBiće to audio-vizuelni spektakl, poslastica za ljubitelje kvalitetne muzike i sinteze dobrih frekvencija. Jela Cello & Power Symphony Orchestra izvešće muziku sa njenog najnovijeg autorskog albuma “Potraga za magičnim violončelom”. Ovaj CD je, kao i prethodna dva, objavio PGP-RTS, dok je svetsku distribuciju obezbedio “Warner Music Group”.\nKoncert “Potraga za magičnim violončelom” je muzičko putovanje kroz kosmos i vreme. Pored muzike sa istoimenog albuma i Jelinog izvođenja na akustičnom violončelu uz simfonijski orkestar, na programu koncerta naći će se i obrade pop i rok klasika. Njih će Jela izvesti na električnom violončelu, takođe uz pratnju simfoničara.\n– Raznolikost Jelinog muzičkog opusa garantuje uzbudljiv muzički doživljaj kako za ljubitelje klasične muzike, tako i za publiku koja je okrenuta i drugim muzičkim pravcima koje je umetnica vešto uklapajući uobličila u nešto što bi moglo da se okarakteriše kao totalna muzika! – najavljuju organizatori predstojeći koncert.\nPo zvanju specijalista muzičke umetnosti, Jelena Mihailović već godinama kombinuje klasičan muzički izraz sa obradama pop i rok klasika u aranžmanima za violončelo i simfonijski orkestar. Njene interpetacije “Puprle Haze” (Jimi Hendrix), “Eleanor Rigby” (The Beatles), kao i srpskih narodnih pesama privukle su pažnju širokog auditorijuma i poznatih svetskih producenata i afirmisanih umetnika.\nJela je nastupala na različitim scenama širom sveta. Jedan od njenih najinteresantnijih nastupa bio je na dodeli Oskara u Los Anđelesu i saradnja sa holivudskim velikanima među kojima je jedan od najvećih filmskih režisera James Cameron.\npop i rok obrade\nPrethodni članak“Dža ili bu” pesmom “Ja se smejem” najavljili album “Jasno i glasno”\nSledeći članakKomedija “Sluga” sa Bikovićem u glavnoj ulozi stiže u domaće bioskope


Radio TV Stara Pazova - Dan 204. brigade batajničkog garnizona\nDan 204. brigade batajničkog garnizona\nDan 204 vazduhoplovne brigade batajničkog garnizona, 2 decembar obeležen je danas svečanim defileom jedinica, dodelom pohvala i priznanja zaslužnim pojedincima, oficirima i vojnicima ove brigade.Podesćajući na istorijat brigade i govoreći povodom praznika komandant 204 vazduhoplovne brigade brigadni general Predrag Bandić je govoreći pred svečanim strojem podsetio na slavnu prošlost i istakao da se i danas čine napori da se osavremeni ovaj rod vojske i uključi i sve savremene tokove.\n2 decembar se obeležava u znak sećanja na 2. decembar 1949. godine kada je formiran prvi lovačko-avijacijski puk, čije tradicije nastavlja i neguje ova 204 vazduhoplovna baza. Centralna manifestacija obeležavanja Dana 204 vazduhoplovne brigade biće održana sutra u muzeju ratnog vazduhoplovstva na aerodromu Nikola Tesla, gde će biti priređen i bogat kulturno umetnički program.


Timok ponovo prvoligaš - Tempo Naxi radio\nVeliko slavlje u Zaječaru usledilo je nakon poslednjeg zvižduka najboljeg srpskog sudije Novaka Simovića. „Timok“ je ponovo prvoligaš!!!… orilo se pod Kraljevicom. Punih 10 godina su zaječarci čekali da se vrate u profesionalni rang takmičenja gde im je odavno bilo i mesto. Možda je bilo nepravedno što je odlukom Kriznog štaba došlo do popuštanja mera i omogućeno prisustvo publike na sportskim događajima tako da su oko 200 veoma glasnih navijača bili Timokov 12 igrač. Ovu privilegiju nisu imali gosti pre samo četiri dana u Požegi.\nDrugo poluvreme je krenulo sa dosta uzbuđenja i dva brza gola. Nakon dodavanja, kapitena Timoka, Miloša Cvetkovića u 54. minutu lopta je došla do imenjaka Roševića koji nije oklevao i levom nogom je poslao u mrežu Sloge. Gosti su na trenutak zastali, misleći da je ofsajd, ali sudije su ovoga puta bile u pravu. Samo što su krenuli sa centra igrači Sloge su pojačali „tempo“ i pojačali pritisak na gol Timoka. Slobodan udarac sa leve strane izveo je Miloš Ristić a golman Aleksandar Jovanović je kratko odbio loptu do Željka Tasića koji iz blizine poravnava rezultat. Nakon 57. minuta i izjednačenja na 1:1 drastično opada „tempo“ jer su obe ekipe vidno umorne. Beležimo prodor Ivana Davidovića po desnoj strani u 70. minutu ali nije mogao sam da se izbori sa odbranom Sloge. U 76. je Stefan Knežević prošao po levoj strani i odlično centrirao ali je rezervista Nemanja Lapčević sa 5-6 metara u trku šutirao pored gola. Do kraja utakmice igrači Sloge su pokušavali dubinskim loptama da dođu do pobede ali nisu imali sreće da ugroze gol zaječaraca.\nTimok je prošle godine (kao drugoplasirani u zoni „Istok“) na mala vrata ušao u Srpsku ligu Istok i nakon 38 utakmica u prvenstvu i dve u baražu od jeseni će igrati Prvu ligu Srbije. Veoma kvalitetna ekipa Sloge iz Požege definitivno je dominirala u Srpskoj ligi Zapad ali izgleda da ih je neočekivani poraz na domaćem terenu od pre četiri dana poremetio, tako da će sačekati novu šansu za viši rang.


Veterinari otkrivaju 10 načina na koje ljutimo naše pse, a da toga nismo svesni\nLifestyle Autor:Isidora Atanacković14. maj. 202215:45\nKažnjavanje, usisavanje i neželjeni zagrljaju su samo neke od stvari koje čine da se psi osećaju ugroženo.\nVlasnici pasa bi učinili sve za svoje kućne ljubimce i važno im je da njihovi psi budu zdravi i srećni, ali ponekad komunikacija između čoveka i životinje nije jednostavna i nesvesno radimo mnogo stvari koje naši pse tumače kao agresivno ponašanje i koje ih iritiraju.\nDuvanje vazduha u pravcu psa izaziva agresiju\nVeterinarka Ani Votsinou, osnivačica aplikacije za dobrobiti kućnih ljubimaca Strelka, rekla je za Insajder, da mnogi psi mrze kada vlasnici namerno ili slučajnu duvaju vazduh u njihova lica.\n„Duvanje vazduha u pravcu životinje može da uznemiri i zbuni pse“, rekla je Ani, „psi mogu da protumače to ako agresivno ponašanje i čak da izazove napad. Takođe, duvanje vazduha u lice im suši njišku i oštećuje čulo mirisa.“\nDugo gledanje u psa se tumači kao pretnja\nPet načina da naučite psa da ne dira vaše stvar\nVeterinarka Mišel Burč je rekla da dugo gledanje psa direktno u oči može da učini da se osećaju veoma neprijatno.\n„Takmičenje u tome ko će duže da održi pogled nije dobra ideja za igru sa psom, ako ga nepomično posmatrate direktno u oči on to može da protumači kao potencijalnu pretnju.“\nBurč savetuje da ne gledamo pse u oči duže od nekoliko sekundi kako bi sprečili da se osećaju napadnuto.\nNeki psi se ne osećaju prijatno u društvu dece\nPsi mogu da se osete anksiozno kada su okruženi malom decom, neke životinje ne uživaju u tome da budu bombardovane dečijom pažnjom, to toliko može da ih uznemiri da mogu i negativno da odreaguju.\nPotrudite se da svom psu obezbedite bezbedan prostor u kom nema dece ako primetite da imaju problema da se nose sa decom koja su ga spopala.\nPsi se ljute kada ih uznemiravamo dok spavaju\nKućni ljubimci mogu da se ponašaju iznervirano i agresivno ako ih prekinemo u spavanju, rekla je Burč.\n„Ako ih diramo i pravimo veliku buku dok spavaju, mogu postati veoma uznemireni, ovo ponašanje je takođe više rezervisano za starije pse zato što imaju slabiji sluh, pa ih inznenadna buka iznenadi više nego obično.“\nfoto: Gary Weathers / Tetra Images / Profimedia\nPsima je neprijatno kad ih grlite\nSnažan zagrljaj može da izazove da se vaš pas postane besan i uznemiren.\n„Većina pasa ne uživa u zagrljajima, i može stavljanje ruku oko njihovog tela da dožive kao pretnju“, rekla je Burč za Insajder.\nMnogo je bolje dozvoliti psu da se mazi sa vama prema njegovim uslovima i onako kako to njemu odgovara, od toga da forsirate svoje prisustvo u siguran prostor životinje.\nUsisavanje kuće može da izazove bes kod psa\nPsi čuju mnogo bolje od ljudi i glasni zvukovi i buka poput one od usisavača može da ih dodatno istresira i čak učini agresivnim.\nNajbolje bi bilo da psa izmestite u drugu sobu dok usisavate ili da ga neko od ukućana izvede u šetnju dok obavljate veliko spremanje.\nTeranje asocijalnog psa da se druži čini mu više štete nego koristi\nVažno je da ne forsirate vašeg psa na druženje i socijalizaciju ako on to ne želi jer to može da dovede do agresije i besa kod životinje.\nAko želite da ga socijalizujete najbolje bi bilo da idete više u šetnju i da provodite dosta vremena u parkovima u kojim ima drugih životinja kako bi se oni polako navikavali na gužvu i druženje sa drugim psima.\nPsi ne vole da ih odvlačite od zanimljivih mirisa\nNjuškanje po ulici pomaže vašem psu da se poveže sa drugim životinjama i deo njihovog prirodnog instikta. Ako branite vašem psu ovo ponašanje to može da izazove nezadovoljstvo i bes kod kućnog ljubimca.\nPokušajte da odvojite dovoljno vremena za šetnju kako bi omogućili vašem psu da iskoriste svoju prirodnu radoznalost vezanu za mirise.\nfoto: Seth K. Hughes / ImageSource / Profimedia\nDavilice mogu da izazovu agresiju i zdravstvene probleme\nOvakve ogrlice su patentirane da bi sprečile psa da vuče tako što će stisnuti njihov vrat, ali one mogu da načine dosta štete.\nDavilice izazivaju široki spektar agresivnog neželjenog ponašanja kod spa, kao i respiratorne probleme, i trebalo bi ih izbegavati u širokom luku pogotovo za pse koji imaju predispoziciju od trahejnog kolapsa kao što je rasa pag.\nNajbolje bi bilo da vašem psu nabavite am.\nKažnjavanje utiče negativno na ponašanje psa\nKažnjavanje psa za neželjeno ponašanje može da učini psa besnim i agresivnim pre nego što će da izazove pozitivno ponašanje koje pokušavamo da ga naučimo.\nUmesto što se oslanjate na kaznu da sprečite neka neželjena ponašanja bolje bi bi bilo da vašeg psa nagrađujete svaki put kada uradi nešto dobro.\nBonus video: Nacionalni parkovi u Srbiji\nagresijakućni ljubimcipsivlasnici pasa


MONDO u Antaliji: Oni rade kao "dragstor" i kod njih je najbolja žurka! (FOTO, VIDEO) | Fudbal\nMONDO u Antaliji: Oni rade kao "dragstor" i kod njih je najbolja žurka! (FOTO, VIDEO) | MONDOBA\n6. March, 16:06\nMONDO u Antaliji: Oni rade kao "dragstor" i kod njih je najbolja žurka! (FOTO, VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Goran Arbutina 09.02.2021. / 19:30\nImprovizovana ambulanta medicinskog tima Borca u Antaliji radi gotovo 24 sata dnevno i jedno je od mjesta gdje se fudbaleri najprijatnije osjećaju.\nRad i oporavak, rad i oporavak...\nTako otprilike izgledaju pripreme svakog fudbalskog kluba, pa i Borca u Antaliji, gdje se smjenjuju treninzi, odmori, utakmice, terapije...\nNormalno funkcionisanje ekipe nije moguće bez efikasne medicinske ekipe, a nju u Borcu čine fizioterapeuti Vladimir Pilipović, Darko Dejanović i Nikola Vučenović.\nNjihova improvizovana ambulanta u sobi 1447 na raspolaganju je igračima gotovo 24 sata dnevno u šta smo se i sami uvjerili.\n"Radimo od ujutro do naveče, prije treninga tu je priprema za trening, pa zatim radimo trening, oporavak, terapije, pripreme za popodnevni trening, ponovo trening, masaže poslije...“, kaže Pilipović, a Nikola Vučenović dodaje: "Od devet ujutro do 11 naveče smo tu na raspolaganju igračima“.\nSoba 1447 liči na pravu ambulantu, tu je sve što je potrebno za oporavak igrača, a medicinska ekipa stigla je u Tursku apsolutno pripremljena, jer je više posla na pripremama nego kod kuće.\n"Mnogo jači intenztet je ovdje, nego kod kuće. Nismo u svojoj ambulanti, ali imamo sve tu, povukli smo svu opremu iz Banjaluke, čak i sto, jer smo nas trojica, a oni nam ovdje daju dva. Ponijeli smo 150 kila opreme, poslije ekonomata, najviše opreme je kod nas. Uslovi su manje-više isti, čak može se reći u nekom smislu da je ovdje bolje. Kod kuće dolaziš na trening, na stadion, završiš posao i ideš kući, a ovdje si non-stop prisutan. Dođe ti igrač, desi se, u pola noći, ima problem neki, povišenu temperaturu ili nešto“, kaže Pilipović.\n"Fizio“ ekipa se promijenila u odnosu na prošle pripreme u Antaliji, neki članovi su otišli, a stigao je fizioterapeut Darko Dejanović.\n"Skoro godinu dana sam ovdje, uklopio sam se. Bio sam fudbaler, živio sam taj život, pa mi se možda i lakše uklopiti. Dobri su momci, ne gnjave nas, radimo svoj posao. Stariji igrači su više kod nas, to je i normalno, oporavljamo ih koliko možemo", rekao je Dejanović.\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 1 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 2 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 3 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 4 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 5 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 6 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 7 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 8 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 9 / 10\nIzvor: MONDO/Goran ArbutinaBroj slika: 10 10 / 10\nIako gledaoci fizioterapeute vide uglavnom na utakmicama deleko više posla obavljaju van terena i to više poslije treninga, nego poslije utakmica.\n"Utakmica sama po sebi donosi neke startove, povrede. Ali srećom nemamo povreda nekih, uglavnom ima zamora. Zavisi kakva bude utakmica, poslije one prve, imali smo dosta kontuzija, ali brzo se to oporavi. Teže je oporaviti ekipu od napornih treninga na pripremama. Kad je trening oporavka prava je gužva, najviše se ide na masaže i na terapije postojećih povreda", kaže Pilipović.\nDesi se da im praktično svih 30 igrača prože kroz sobu u periodu od 24 časa.\n"Evo neki dan je ovdje bilo 30 igrača. Svi su nam prošli ovuda. Ali sve je opušteno. Ova prostorija je uvijek šega, šala, muzika. Kad je oporavak puna je soba, tu je 'žurka'. Naš posao i jeste da im olakšamo. Umorni su i najvažnija stvar je taj oporavak", ističe Pilipović.\nTokom naše posjete sobi 1447 zatekli smo nekoliko prvotimaca na terapijama, a svi se slažu da medicinska ekipa radi odličan posao. Ipak, nisu htjeli da otkriju kod koga najviše vole tretman.\n"Ako ti kažem sad ovaj je najbolji, onda sljedeći put kad dođem uništiće me drugi (smijeh). Šalim se, svi momci su super, odlično rade. Evo zahvaljujući vama dobio sam i dodatnu masažu“, našalio se Dejan Meleg.\nMedicinska ekipa FK Borac\nUpravo gledate Zagrepčani se opraštaju od gradonačelnika: Knjiga žalosti i svijeće ispred Bandićeve stranke 0 Video Pre 29 min Gradonačelnik Zagreba Milan Bandić iznenada je u preminuo rano jutros u 66. godini od posljedica srčanog udara....


Oni pronalaze brojne fosile od tri miliona godina u Miramaru u Argentini - Raznoliko\nU paleontološkom istraživanju s timom istraživača iz Muzeja prirodnih nauka Miramar "Punta Hermengo" otkriće nekih trideset paleontoloških uzoraka od velike naučne vrijednostiMeđu njima postoji jedan koji bi mogao biti jedinstven u svijetu.\nPrije nekoliko dana, i nakon oluje, lokalno muzejsko osoblje istraživalo je poznata nalazišta i sa stariji od 3 miliona godina, što odgovara geološkoj epohi poznatoj kao pliocen. "Pronašli smo na platformi široku raznolikost organizama koji su živjeli i formirali primitivni ekosustav koji je već nestao", komentirao je Mariano Magnussen Saffer iz laboratorija za paleontologiju lokalnog muzeja i dodao; "Ova otkrića nastavljaju da pokazuju globalni naučni potencijal naše regije."\nMeđu obnovljenim materijalima, mogu se identificirati fosili ptica (bez leta), gmazovi (gušteri preko metra), gliptodont ostaje (armadilosi s krutom granatom) i velike izumrle ljenjivce, ostaci raznih torbarski mesožderi (slično oposumima), a mesožder procyonid daleki i izumrli rođak rakuna i cuatíes), dvije vrste armadilosa važnih dimenzija, nekoliko lubanja glodavaca bez trenutnih predstavnika u regiji, mali nenotipci i beskrajan broj uzoraka koji se već nalaze u muzeju Miramare i koji će se pripremiti i studirao zajedno sa naučnicima iz fondacije Azara, Univerziteta Maimónides, Argentinskog muzeja prirodnih nauka i Conicet-a.\nPored toga, u tim su sedimentima pronađeni i drugi rijetki nalazi, poput a značajna količina koprolita (izmet ili fosilizirani izmet), lako prepoznatljivi zbog visokog sadržaja kalcijuma, zdrobljene kosti iznutra i s fosfatnom matricom. "Pronašli smo i druge vrste ihnifosila, poput pećina s ispunama, au nekim slučajevima s ostacima njihovih drevnih stanovnika, i još nekih zanimljivosti koje se proučavaju", rekao je Daniel Boh, šef lokalnog muzeja.\nMuzej prirodnih nauka Miramar nedavno je otvoren iz prethodnih zbirki. Na ovaj način, je postala jedna od najistaknutijih obrazovnih i naučnih institucija u Argentini zbog kvaliteta izložaka, broja posjetilaca, znanstvenih i konsultativnih zbirki.\nPored toga, javnost koja posjećuje muzej može u laboratoriju promatrati rad na pripremi fosila i diviti se najnovijim otkrićima poput ovog.\nPreko: Muzej Miramar\nNakon studija povijesti na univerzitetu i nakon mnogih prethodnih testova, rođena je Crvena historija, projekt koji se pojavio kao sredstvo širenja u kojem možete pronaći najvažnije vijesti iz arheologije, istorije i humanističkih nauka, kao i članke od interesa, zanimljivosti i još mnogo toga. Ukratko, mjesto susreta za svakoga gdje mogu dijeliti informacije i nastaviti učiti.\nVideo: Once in a Lifetime Find Fossil Hunting in Florida. Florida Fossil Hunting Episode 06\nCopyright © ciwanekurd.net | Oni pronalaze brojne fosile od tri miliona godina u Miramaru u Argentini...


STEFANOVIĆ: Bezbednosna situacija na KiM relativno stabilna! - Informer\n14:11 Politika 2\nBezbednosna situacija na području Kosova i Metohije je relativno stabilna, izjavio je danas ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović\n- Imamo trend smanjenja kad je reč o ilegalnim migracijama i prelazu državne granice - rekao je Stefanović i dodao da je MUP dobio više pohvala za rezultate u aktivnostima sprečavanja trgovine ljudima.\nNebojša Stefanović Ministar policije MUP Srbije izveštaj\n(FOTO) POLICIJSKA TRADICIJA SE PRENOSI S KOLENA NA KOLENO... Ministar Stefanović na Fejsbuku objavio dirljivu priču!\nSTEFANOVIĆ OBJASNIO: Policija će razrešiti slučajeve koji su uznemirili građane Srbije!\nSTEFANOVIĆ: Polaznici COPO bedem u odbarni od kriminala\nDobro da je tako...\nTRENUTNO STABILNA,ALI LJUDI SU U STRAHU..ZAŠTITIMO IH


Sarajevo, 6. april 2018. – Poklanjanjem jabuka Hoše komerc d.o.o. Sarajevo je na simboličan način čestitao Sarajkama i Sarajlijama Dan glavnog grada Bosne i Hercegovine. Promoterke Hoše komerca podijelile su danas 3.000 jabuka u Ferhadiji sa naljepšim željama svim građanima za dobro zdravlje, uspjeh i sreću. Na današnji dan 2012. godine Hoše komerc je svečano otvorio market na Markalama, tako da je današnja promocija ujedno i obilježavanje šest godina jednog od najboljih sarajevskih marketa.\n- S tim u vezi, prošle godine kompanija je startala promotivnu kampanju «Sarajevo divno mjesto», posvetivši je u cjelosti gradu u kojem je sve počelo. Trgovački lanac Hoše komerc je sarajevski brand i zato smo se odlučili kampanju fokusirati na Kanton Sarajevo. Kampanja “Sarajevo divno mjesto” upravo sugerira na tu činjenicu, na grad ali i na divne ljude koji ga čine. Drago nam je da trud koji ulažemo u tom smislu već četvrtu deceniju na obostrano zadovoljstvo, građani Kantona Sarajevo nagrađuju svojim povjerenjem, a mi dodatnim jačanjem kvaliteta usluge.


Dan akcije 4. decembra - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tDan akcije 4. decembra\nZelena ekološka partija – ZELENI, u saradnji sa Globalnom klimatskom kampanjom, pozvala je sve ekologe i ostale građane Srbije da učestvuju u globalnom Protestu protiv klimatskih promena, koji će se održati širom sveta 4. decembra 2010. godine.\nZELENI pozivaju građane Srbije da se uključe u globalni “Dan akcije”, međunarodne demonstracije protiv klimatskih promena i zagađenja, koje će se održati za vreme UN-ovog zasedanja u Meksiku na kom se govori o istoj temi.\nAkcija je organizovana zbog razočaravajućih dometa prošlogodišnje konferencije u Kopenhagenu, odnosno nepostojanja adekvatnog sporazuma o klimatskim promenama.


ISPRAVISE AMBULANTA ZA REHABILITACIJU | Lečenje deformiteta kičme Beograd, Lečenje skolioze, bola u vratu, leđima | Fizikalna medicina | Jove Ilića 87, Voždovac Beograd | 011info.com\nAdresa: Jove Ilića 87, Voždovac\nAmbulanta za rehabilitaciju „IspraviSe“ nalazi se u Beogradu na Voždovcu, i poseduje dugogodišnje iskustvo u radu sa pacijentima koji imaju probleme sa krivom kičmom (skolioza, kifoza) i bolovima u leđima (akutnim ili hroničnim).\nSvaki naš pacijent ima individualni program, koji se sastoji od manuelnih istezanja i korektivnih vežbi koje su prilagođene osobama bilo kog uzrasta. Preventivne preglede smatramo najbitnijim, jer rano primećen deformitet leđa (skolioza, kifoza) rezultira velikom stopom izlečenja.\nAdresa: Jove Ilića 87, Voždovac, Beograd