INTERVJU NIKOLA TODOROVIĆ, SEKRETAR NACIONALNOG SAVETA SRBA SLOVENIJE ~\nSrbima preti asimilacija\nNikola Todorović, foto: arhiv Štajerske novice\nProcenjujemo da nas u Sloveniji ima oko 65.000, pa ipak nemamo status nacionalne manjine * Domicilna, ali i matična država ne čine dovoljno da dobijemo prava koja nam pripadaju * Raduje nas ekonomski napredak Srbije i priželjkujemo da se taj napredak vidnije oseti i u institucionalnoj saradnji između našeg Udruženja i organa matične države\nSrbi u zemljama regiona suočavaju se sa različitim izazovima. Zato je od neobičnog značaja razmena informacija, jedinstvo i sloga kako bismo sačuvali naše nacionalne interese, našu kulturu i identitet. To je istaknuto i na Osmoj Konferenciji nacionalnih organizacija zemalja regiona, koja je odrana 3. aprila 2019. u Beogradu. Jedan od učesnika ovog skupa bio je i Nikola Todorović, sekretar Nacionalnog saveta Srba Slovenije, koga smo u razgovoru za Net Magazin najpre upitali – kako ocenjuje položaj Srba u Sloveniji i koji su primarni problemi sa kojima se danas sočava srpska zajednica u toj zemlji?\n-Ako se ocenjuje položaj Srba u Sloveniji s aspekta pojedinca kao građanina, onda je taj položaj relativno dobar – ističe gospodin Todorović i nastavlja:\n-Srbi uživaju sva ekonomska i socijalna prava, kao i svi drugi građani (državljani) Republike Slovenije. To znači da Srbi kao pojedinci nisu izloženi diskriminaciji u odnosu na ostale građane i njihova građanska, ekonomska i socijalna prava, koja su univerzalna i jednaka za sve. Međutim, kada je reč o kolektivnim pravima, koja po međunarodnim standardima i Konvenciji o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda pa i Okvirnoj konvenciji za zaštitu narodnih manjina pripadaju Srbima kao zajednici u odnosu sa nekim drugim zajednicama, kao što su npr. Mađari, Italijani ili Romi, mi nismo ravnopravni, ili jednaki. To ide na dušu ne samo institucija naše domicilne države – Slovenije, nego i institucija naše matične države – Srbije.\nGlavni problem je galopirajuća asimilacija, koju ne zaustavlja niti domicilna niti matična država. Za domicilnu državu je to i razumljivo – što bi se neko brinuo o nama, ako se mi sami ne brinemo o sebi? Srpska kultura i tradicija se delimično čuva samo još u srpskim porodicama i kulturnim društvima, te u verskom pogledu u Srpskoj pravoslavnoj crkvi, koja u relativno dobrim uslovima obavlja svoje poslanstvo, ali to nije dovoljno. Istina, srpske institucije sa bagatelnim sredstvima (par hiljada eura) na godišnjem nivou podrže projekte pojedinih srpskih društava koja se bave srpskom kulturom ili srpskim jezikom, ali to je po onoj, svakome po malo, a nikome dovoljno. Što je najgore, sve je bez sistemskih rešenja. Neko je rekao, jezik je pečat srpskog naroda. Srbi polako gube svoj jezik, gube svoje ćirilično pismo, a to je što bi rekao Radoš Bajić – „Selo gori, a baba se češlja“.\n* Koliko su, po Vama, Srbi u regionu umreženi?\n-Položaj srpskih zajednica u državama regiona je različit, u nekima bolji u druma slabiji. Kada čujemo naše sunarodnike iz Hrvatske ili Crne Gore, Albanije, pa i Makedonije, onda shvatamo da je naš položaj u Sloveniji s više aspekata relativno dobar. Sa druge strane, kad vidimo kakva kolektivna prava uživaju Srbi u Rumuniji ili Mađarskoj, ili kakva prava uživaju nacionalne manjine u Srbiji ili Republici Srpskoj, onda se može reći da je naš položaj u Sloveniji izuzetno težak. U poslednjih nekoliko godina mi Srbi iz regiona pokušavamo da taj položaj sistemski menjamo. Naša međusobna saradnja je postojala samo na deklarativnoj ravni, nikada se nismo pitali šta smo mi međusobno učinili da se naš status popravi. Lično mislim da nismo iskoristili mnoge mogućnosti za unapređenje tih odnosa, za umrežavanje na brojim područjima, gde nam niko ne smeta, ali niko i ne podržava. Naime, dosadašnja međusobna nebriga jednih o drugima je nastavak opšte društvene nebrige o srpskom narodu na tlu bivše SFRJ, pa i šire. Jačanje srpske nacionalne svesti u pojedinim državama regiona utiče na sveukupnu nacionalnu svest Srba u matičnoj državi, ali i regionu. Uspeh Srba u jednoj državi je putokaz za Srbe i u drugim državama, međutim tu matica ne bi smela imati ulogu samo nemog posmatrača, nego bi preko predstavnika izvršne vlasti morala imati proaktivnu ulogu na svim područjima društvenog života. Mi Srbi iz Slovenije sa žaljenjem konstatujemo da nismo jednako tretirani ni kod matične države. Imamo utisak da smo ostavljeni, iako nas je u Sloveniji više nego u Mađarskoj, Rumuniji i Albaniji zajedno, a jedini smo koji nemamo sistemskog izvora finansiranja, niti kod domicilne, niti kod matične države. Sva sreća, mi Srbi iz regiona smo se samoorganizovali i sada polako menjamo svoj položaj, pokušavamo zajedničkim snagama da podsećamo pre svega maticu i njene institucije da svojim položajem nismo zadovoljni. Podsećamo maticu šta joj je činiti da bi se naš položaj popravio. Na Osmoj Konferenciji smo usvojili važne zaključke, barem kada je reč o jedinstvenom Bukvaru za sve Srbe u regionu, i koliko sada čujemo to je prihvaćeno i od najviših državnika Srbije. Pre četiri godine smo predlagali osnivanje svoje nevladine organizacije, koja bi okupljala predstavnike srpskih zajednica, i mislim da smo to već učinili osnivanjem Konferencije srpskih krovnih organizacija zemalja regiona, kojoj moramo dati još neke nove sadržaje, koji bi se finansirali iz evropskih fondova.\nNa koji je način organizovan Nacionalni savet Srba u Sloveniji i koliko imate članova?\n-NSSS je udruženje koje okuplja pre svega intelektualni krug pripadnika srpskog naroda u Sloveniji, ali i dobar deo srpskih kulturnih društava, registrovanih i delujućih u Sloveniji. Kada je reč o fizičkim licima, onda s ponosom možemo istaći da je u NSSS učlanjeno 12 naših članova s akademskim nazivima (doktori ili magistri različitih nauka), i još oko 20 s visokom stručnom spremom, ostali vrlo ugledni rukovodioci srpskih društava, koji su prepoznali važnost saradnje s intelektualnim potencijalom našega naroda u Sloveniji. Pored fizičkih lica, koja su članovi NSSS, postoji i 9 vrlo važnih kulturnih i drugih društava koja okupljaju pre svega školsku omladinu, koja se bavi folklorom i drugim srpskim tradicionalnim igrama i delatnošću, što će reći rade na očuvanju srpskog kulturnog nasleđa. Takođe u NSSS postoje i pojedina društva koja se bave učenjem srpskog jezika i ćiriličnog pisma, ali to je sve na dobrovoljnim osnovama i nije dovoljno za trajno očuvanje srpskog jezika. U NSSS smo prvi prihvatili činjenicu da bez približavanja politici nije moguće popraviti naš društveni položaj, a posebno nije moguće rešavati statusno pitanje, koje u Sloveniji nije rešeno. Zato NSSS podržava sve one pojedince, pripadnike našega naroda, koji imaju afinitet da se uključuju u politički život, ne samo na državnom nego i lokalnom nivou. Tako je npr. naš predsednik mr Branislav Rajić, već drugi mandat poslanik u Državnom zboru Republike Slovenije, na lokalnom nivou imamo četiri većnika u gradskim ili opštinskim skupštinama, na različitim listama, pa čak i različitih političkih opredeljenja, ali svima je u interesu očuvanje i jačanje svesti o nacionalnoj pripadnosti, čuvanju srpskog jezika, kulture i nacionalnog identiteta. NSSS je tu da svima, u okviru svojih mogućnosti, pomogne kod ostvarivanja njihovih ciljeva koji su identični ciljevima srpskoga naroda u Republici Sloveniji.\n* Koje su osnovne aktivnosti Nacionalnog saveta Srba u Sloveniji, da li i na koji način dobijate podršku države Slovenije i države Srbije?\n-NSSS se prvenstveno bavi strateškim pitanjima za očuvanje i unapređenje odnosa između srpske zajednice u Sloveniji sa institucijama Slovenije i Srbije, ali i Republike Srpske. Tako smo u 2017. godini usvojili Strategiju za očuvanje kulturnog i nacionalnog identiteta srpske zajednice u Sloveniji i unapređenje odnosa između srpske zajednice i institucija Republike Slovenije i institucija Republike Srbije i Republike Srpske (Strategija), dok smo u 2018. radili na njenom predstavljanju i promociji. Upravo na osnovu ideja koje su predstavljene u Strategiji, stvaraju se određeni uslovi za veće jedinstvo srpske zajednice u Sloveniji. Što se tiče podrške institucija Slovenije i Srbije NSSS, to je sve na simboličnom nivou. Najveću podršku smo dobili kada je NSSS osnivan, tada su bili prisutni vrlo ugledni predstavnici institucija Srbije i Slovenije, a onda je sve išlo po starom. Kada govorimo o pomoći NSSS, onda uvek mislimo na sve ukupnu srpsku zajednicu, jer NSSS sam za sebe ne bi značio ništa. Bez sistemskih rešenja nema ozbiljnije pomoći srpskoj zajednici niti od Slovenije, niti od Srbije, a sistemska rešenja usvaja zakonodavna i izvršna vlast u obe države. Projektno finansiranje više služi birokratiji matične i domicilne države nego srpskoj zajednici, koja se prijavljuje na određene konkurse za nekoliko hiljada eura s kojima po pravilu nije moguće realizovati prijavljeni projekat, tako da u očima ozbiljnih, postajemo neozbiljni. Kada Srbi u Sloveniji budu imali sličan status kao što ga imaju Srbi u Mađarskoj ili Rumuniji, ili kao nacionalne manjine u Srbiji, tada će se stvari i kod nas postaviti na pravo mesto.\n* Koliko ima Srba na prostoru Slovenije i kakva je saradnja među njima?\n-U Sloveniji mnogi postavljaju pitanje da li su Srbi u Sloveniji autohtoni narod i da li im po svojoj brojnosti i prisutnosti na ovim prostorima pripada status nacionalne manjine. Na osnovu podataka iz dosadašnjih popisa stanovništva, Srbi u Sloveniji žive nekoliko stoleća i u skladu sa tim kriterijumom bi im mogao pripasti status nacionalne manjine, kao Mađarima, Italijanima pa i Romima. Po podacima iz 2002. godine, kada je bio poslednji popis stanovništva na tradicionalan način i kada su se stanovnici mogli izjasniti i po nacionalnoj pripadnosti, u Sloveniji je bilo 38.964 pripadnika srpskog naroda. Popis u 2011. godini nije bio izveden na tradicionalan način. Upotrebljeni su podaci iz registra stanovništva kojim upravljaju organi nadležni za unutrašnje poslove odnosno matične evidencije. Zbog toga, podaci iz 2011. godine ne prikazuju stvarno stanje pripadnosti nacionalnim zajednicama. Međutim, po drugim kriterijumima, kada se uzme u obzir maternji jezik – srpski ili srpskohrvatski, što je više verodostojno, onda se može tvrditi da je u Sloveniji nešto više od 65.000 pripadnika srpskog naroda. Naravno, zbog državne i društvene nebrige matične i domicilne države Srba u Sloveniji će biti sve manje. Slično, kao u Beloj Krajini u kojoj je po popisu stanovništva iz vremena Habzburške monarhije 1846. godine bilo utvrđeno da na Kranjskem (Sloveniji) živi oko 17.000 “Srbohrvata”, što je predstavljalo oko 3,79 procenata ukupnog stanovništva. U Beloj Krajini Srbi žive više od 400 godina, a naseljeni su bili u Bojance, Marindol, Adlešiče, Paunoviče, Žuniče i Vinicu. U 1880. godini bila je u Beloj Krajini osnovana Srpska pravoslavna crkvena opština i prva osnovna škola na srpskom jeziku. Po popisu Dravske banovine 1931. godine, u Beloj Krajini – pre navedenim selima je živelo 6.745 pravoslavnih Srba i Crnogoraca, a danas je ostalo samo nekoliko, koji se izjašnjavaju kao Srbi. Ako matična i domicilna država ne preuzmu određene korake, sličnu sudbinu će doživet i sadašnji Srbi u Sloveniji.\n* Iza očuvanja srpskog nacionalnog identiteta mora da stoji jaka i stabilna država. Kao član Nacionalnog saveta Srba u Sloveniji, kako ocenjujete saradnju te organizacije sa relevantnim institucijama u Srbiji?\n-Već u nekoliko navrata smo spomenuli da za očuvanje srpskog identiteta mora da stoji stabilna matična država, kako u ekonomskom tako i u političkom pogledu. Svaka destabilizacija u Srbiji, negativno utiče i na položaj Srba u Sloveniji, ali i u regionu, jer to je sistem spojenih posuda. Sadašnji vidni ekonomski napredak Srbije, što Srbe u Sloveniji izuzetno raduje, ne prati u dovoljnoj meri i institucionalna saradnja. Podsećam, u Srbiji je još uvek važeći Zakon o dijaspori i Srbima u regionu, ali on se ne sprovodi. Zašto je tako, nemamo racionalan odgovor. Krovne srpske organizacije zemalja regiona poslednjih nekoliko godina podsećaju izvršnu vlast u Srbiji da nije dobro ako Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu ne radi u punom kapacitetu, ako nije imenovano vodstvo uprave, ako dijaspora nema adekvatnog sagovornika o brojnim problemima. Saradnja NSSS je odlična s Odborom Skupštine Republike Srbije za dijasporu i Srbe u regionu, pa čak i sa službenicima u Upravi za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu, ali oni su ograničeni, jer niko nema nikakvu nadležnost za ozbiljnije dogovore. U sadašnjim uslovima za nas Srbe u Sloveniji je barem jedna dobra stvar, to što imamo kooperativnu ambasadorku i konzularno osobje na Ambasadi Srbije u Sloveniji, koji znaju šta su naši prioriteti, a to je – organizaciono jedinstvo svih relevantnih srpskih društava u Sloveniji i njihova sadržajna konsolidacija – zaključio je gospodin Nikola Todorović u razgovoru za Net Magazin.\nV Predsedniški palači prva državna obeležitev 30. obletnice Majniške deklaracije 1989 za suvereno državo slovenskega naroda


Vitamin b5 | doktor.rs\ndoktor.rs » Tekstovi tagovani sa vitamin b5\nSvi tekstovi označeni sa Vitamin b5\n20 najboljih izvora vitamina B5\nPreporučena dnevna doza pantotenske kiseline tj. vitamina B5 iznosi 5 do 10 mg. Ovaj vitamin je uobičajeni sastojak multivitaminskih preparata koji sadrže vitamine B-kompleksa.\nPantotenska kiselina ili vitamin B5 je jedan od vitamina B-kompleksa. Ovaj vitamin je neophodan za normalan rast i razvoj tela, i proizvodnju crvenih i belih krvnih zrnaca.


U Da Vinčijevom krilu | Kultura | Novosti.rs\nS. P | 24. jun 2009. 12:39 > 19:20 | Komentara: 14\nU sredu u Beogradu, posle kraće bolesti, umrla Olja Ivanjicki, jedna od najvećih srpskih umetnica. Beograd je smrću Olje Ivanjicki izgubio kulturni amblem i zaštitni znak\nSAMO nekoliko dana posle glamurozne promocije svoje monografije, simboličnog naziva „Očekivanje nemogućeg“, naša poznata slikarka Olja Ivanjicki otišla je na operaciju srca. Iako je operacija uspela i Olja počela da se oporavlja i ustaje iz postelje - nemirno srce, ophrvano u poslednje vreme - nije izdržalo.\nBeograd je smrću Olje Ivanjicki izgubio svojevrsni kulturni amblem i zaštitni znak. Ona je uvek bila tu, prisutna na otvaranju značajnih izložbi, na premijerama, revijama, promocijama... Posebno na izložbama mladih umetnika za čiju afirmaciju se zalagala i putem Fonda „Filip Moris“ iz Niša.\nBeograd je izgubio ne samo umetnicu koju su čitaoci „Novosti“ u velikoj akciji „Najbolji slikari veka“ proglasili srpskom slikarkom 20, nego stvaraoca i 21. veka. Ona je potpuno, kao malo ko, pripadala sadašnjem vremenu, prepoznavala njegove pozitivne pomake i mane. Ostvarena, osoba sa identitetom, nije se libila da javno kaže i pohvale i kritike. I znala je, koliko god da je prisutna u javnosti to ne znači da ljudi poznaju njenu umetnost. - O meni znaju malo ili ništa. I, kad se o meni piše to je kliširano - rekla je za „Novosti“ uoči poslednjeg odlaska u bolnicu.\nBila je potpuno u pravu. Njeno avangardno delovanje ranih šezdesetih: performansi, ambijentalne instalacije... nisu našli mesto u domaćoj istoriji umetnosti. Nezahvalno je bilo biti i lepa i pametna žena, sigurna u sebe i nezavisna. Ona je takva ostala do kraja, a to je možda bilo i previše za shvatanja podneblja gde je živela i radila. Ali, nije pokleknula. Živela je u „očekivanju nemogućeg“ i ostvarila mnogo toga, kao malo koja umetnica na ovim terenima. Po obrazovanju vajarka, i to izuzetno talentovana, prema rečima njenih kolega, Olja Ivanjicki se posvetila ponajviše slikarstvu. Bila je kreativno angažovana na mnogim umetničkim poljima - od arhitekture do mode, od pisanja pesama do literarnih zapisa. Koliko je samo iznenađenje bila njena zbirka poema „Večni uslov“ u izdanju „Novosti“. Njene smele ideje često su bile korak ispred ovog vremena. To je prepoznavalo njeno srce, njen instinkt, njena inteligencija. Ali, nije odustajala. Hrabri nemaju alternativu.\nIzlagala je od Njujorka i Amerike do Japana. Njene slike nalaze se u mnogim privatnim i javnim kolekcijama, ali pravo odredište za one ključne koje je ostavljala u svojoj kući, „gde se one i najbolje osećaju“, trebao je da bude muzej na čijem je osnivanju radila. Ostala je jedna slika koju je namerno nije završila - „Strašni sud“.\nDANAS, savremena umetnost - tvrdila je Olja Ivanjicki - globalno gledano, ide po samoj oštroj ivici nečeg što veoma podseća na umetnost totalitarnih režima iz tridesetih godina. Reč je o upotrebi i zloupotrebi čoveka.\nNEKOLIKO dana pred odlazak u bolnicu Olja Ivanjicki je „Novostima“ poverila svoje planove u vezi sa muzejom koji je htela da osnuje na Kosančićevom vencu, nedaleko od kuće u kojoj je živela i radila.\n- Za razliku od ovih naših zatvorenih, moj muzej bi radio. A, pored mojih slika, moje dokumentacije i dokumentacije koja se tiče kulturne slike Srbije druge polovine 20. veka, tu bi bila i dela iz moje kolekcije: Dalija, Pikasa, Mantenjea... Ne znam da li bi bilo mesta za „Medijalu“. Svojevremeno osnovana Galerija „Medijale“ je nestala, a ja kao njen umetnički direktor ne smem ni da pitam za sudbinu dela koja su poklonjena ili otkupljena priličnim sredstvima iz budžeta za kulturu. Mislim da muzej ne spada u sferu nemogućeg...\nOLjA Ivanjicki se svojim bogatim i snažnim slikarskim opusom, ali i ostvarenjima i projektima iz drugih oblasti, na tako upečatljiv i toliko neizbrisiv način upisala u mapu našeg poimanja umetnosti i svakodnevnog kulturnog života, da nam je vest o njenom preranom i neočekivanom odlasku zazvučala skoro - neverovatno - izjavio je u sredu ministar kulture Nebojša Bradić. - Bila je dovoljno hrabra i samostalna da menja konvencije, uspostavlja novi umetnički poredak i uvodi nove vrednosti. Kao što je to činila u umetnosti, i u ličnom životu je na najplemenitiji način radila za zajedničko dobro, a da pri tome ne izgubi sopstvenu autentičnost i posebnost kreativne energije. Njene poetske slike i slikovite reči, originalni i prepoznatljiv stil, toliko su postali deo naše duhovnosti da će, i u vremenima koja su pred nama, Olja Ivanjicki i njeno delo ostati jedan od stožera naše kulturne istorije i riznice naše kulturne baštine.\nSAHRANA poznate umetnice obaviće se u subotu, 27. juna, na Novom groblju u Beogradu, u 12 časova.


eKapija | Uloga i značaj odbora za reviziju u preduzećima - Uspostaviti odgovorno i transparentno finansijsko izvještavanje\nIzvor: eKapija | Petak, 26.11.2021.| 14:09\nUloga i značaj odbora za reviziju u preduzećima - Uspostaviti odgovorno i transparentno finansijsko izvještavanje\nDonošenjem novog Zakona o reviziji proširen je krug privrednih društava koja moraju uspostaviti odbor za reviziju, a koja su obavezana na vršenje godišnje eksterne revizije, saopšteno je na seminaru na temu "Uloga i značaj odbora za reviziju u privrednim društvima" koji je organizovala Privredna komora Crne Gore (PKCG).\nRanije, kako je navedeno, imenovanje revizorskog odbora bilo je obaveza samo za velika privredna društva, a sada su to i srednja privredna društva, kao i druga privredna društva utvrđena čl. 29 novog Zakona (matična pravna lica, investiciona društva, investicioni fondovi, dobrovoljni penzioni fondovi, itd.).\n- Nadležnosti odbora za reviziju stalno se proširuju, tako da u sistemima sa razvijenim korporativnim upravljanjem, oni razmatraju godišnje strategije rizika, vrše nadzor nad sistemom upravljanja rizikom, osiguravaju da interna kontrola bude adekvatna i funkcioniše u skladu sa standardima, predlaže izbor eksternog revizora, itd. Odbor za reviziju nije organ upravljanja i rukovođenja u privrednim društvima, odnosno, dio upravljačke strukture privrednog društva, već tijelo u službi menadžmenta sa funkcijom unapređenja i kontrole finansijskog i ukupnog izvještavanja - kazao je direktor Sektora za obrazovanje i kvalitet Privredne komore Mladen Perazić.\nOn je takođe rekao da Privredna komora, osim realizovanja aktivnosti neformalnog obrazovanja aktivno učestvuje u reformi formalnog. U saradnji sa domaćim i stranim partnerima Komora realizuje projekat Dualmon - uvođenje dualnog oblika obrazovanja u visokom obrazovanju.\nCilj ovog projekta je pružiti podršku različitim potrebama i interesima: studenata, kompanijama i institucijama visokog obrazovanja u zemlji, kao i dati preporuke za sprovođenje dualnog obrazovanja u cijeloj Crnoj Gori.\nU okviru projekta urađena je komparativna analiza rješenja sistema dualnog obrazovanja u zemljama EU, koja je objavljena na sajtu Privredne komore, kao i upitnik sa ciljem analize potreba crnogorske privrede za ovakvim modelom studiranja koji privrednici mogu popuniti online na ovom linku.\nPredavač na seminaru bio je prof. dr Branislav Radulović sa Fakulteta za ekonomiju i biznis i Pravnog fakulteta Univerziteta Mediteran, Radulović je predsjednik Udruženja pravnika Crne Gore, te glavni i odgovornom urednik časopisa za pravnu teoriju i prasku Pravni zbornik.\nPema njegovim riječima, povećanje kompleksnosti finansijskih i poslovnih transakcija, uvećanje računovodstvenih i regulatornih zahtjeva i konstantno metodološko unapređenje standarda za finansijsko izvještavanje, zahtjevi su koji dodatno podižu odgovornost upravljačkih struktura za tačno, sveobuhvatno i blagovremeno sastavljanje i objavljivanje finansijskih izvještaja i drugih poslovnih informacija.\n- Stoga, imperativ za uspješan poslovni menadžment je uspostavljanje odgovornog i transparentnog finansijskog izvještavanja i sistema internih kontrola, koji je esencijalan za zaštitu prava akcionara i drugih zainteresovanih subjekata (regulatori, investitori, banke, kreditori, itd). Primarnu ulogu u ostvarivanju ove funkcije, pored eksternih i internih revizora, imaju odbori za reviziju i upravo iz tog razloga raste interesovanje za ovu temu - ističe Radulović.\nPrema njegovim riječima, primarna funkcija svih odbora za reviziju je da obezbijede kvalitetno uvjeravanje za menadžment o efektivnosti procesa upravljanja.\n- Oni predstavljaju dodatnu podršku za aktivnosti i nezavisnost interne revizije i omogućuju kvalitetniju koordinaciju rada internih i eksternih revizora društva - rekao je predavač.\nDirektivom Evropske komisije, dodaje on, predviđeno je da svaki privredni subjekt od javnog interesa mora da ima revizorski odbor i opšti je princip da se odbori za reviziju uspostavljaju od strane skupštine akcionara ili drugog nadležnog organa u privrednom društvu.\n- Ovo riješenje nije konzistentno, jer odbori za reviziju imaju primarnu funkciju nadzora nad radom interne revizije i ostvarivanje saradnje sa njom i ovo bi budućim dopunama i izmjenama zakona trebalo uskladiti - kazao je on.\nUkazao je i na generalnu zakonsku "podnormiranost" rada odbora za reviziju, jer ih crnogorski zakon uređuje sa samo sa dva člana, za razliku od regulative zemalja okruženja.


03.02.2020 u 08:33\nToplo, pretežno sunčano, na severu prolazno naoblačenje i kiša\nVreme u Srbiji danas će biti toplo i pretežno sunčano, dok se na severu pre podne očekuje prolazno naoblačenje, sa slabom kišom, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ). Duvaće slab i umeren, zapadni i jugozapadni vetar. Jutarnja temperatura kretaće se od pet do 11, a najviša dnevna od 15 do 20 stepeni. U Beograduje danas, kako prenosi Beta, pre podne moguća slaba kiša, a posle podne razvedravanje. Jutarnja temperatura biće oko 11, dok će najviša dnevna biti oko 16 stepeni.\n17.01.2020 u 13:09\nPljuskovi ublažili požare u Australiji\nKAMBERA – Intenzivni pljuskovi sa grmljavinom ublažili su danas požare na australijskoj istočnoj obali, što je donelo olakšanje umornim vatrogascima i farmerima koji se godinama bore protiv suše, ali i organizatorima Otvorenog prvenstva Australije u tenisu, koje počinje sledeće nedelje. Australija, poznata po svojoj netaknutoj prirodi i plažama bori se od septembra sa požarima u kojima je poginulo 29 ljudi, kao i milioni životinja, a uništeno je više od 2.500 domova. Viktorija, Novi Južni Vels i Kvinsland, države koje su najteže pogođene požarima i sušom, željno su dočekale kišu, iako vatrogasne službe upozoravaju da ona neće ugasiti sve vatre, ali će značajno doprineti njihovom obuzdavanju, prenosi Rojters. Predviđa se da će se jake oluje nastaviti u mnogim oblastima pogođenim\n22.12.2019 u 14:52\nKiša i vlažni kolovozi otežavaju vožnju\nPrvi dan zime ovog popodneva donosi povremenu kišu i mestimično vlažne kolovoze, a u planinama je moguć i slab sneg, tako da se očekuju teži uslovi za vožnju na putevima van gradskih sredina, saopštio je Auto-moto savez Srbije (AMSS). Na auto-putevima je i dalje prisutan veći broj vozila jer prvi predpraznični talas pojačanog saobraćaja još traje. Prema poslednjim informacijama dobijenim od JP „Putevi Srbije”, na naplatnim stanicama nema zadržavanja. Kako je saopštila Uprava granične policije, putnička vozila na ulaz u zemlju na Kelebiji, Horgošu, Batrovcima i kod Šida čekaju 60 minuta, a kod Preševa na izla 30, dok na ostalim graničnim prelazima nema zadržavanja. AMSS navodi da su formirane duže kolone putničkih vozila na izlazu iz Mađarske, na prelazima Horgoš i Kelebija,


After Life - Season 3 [2019–2022] | FatHipster\nHomeAfter Life - Season 3 [2019–2022]\nAfter Life - Season 3 [2019–2022]\nRicky Gervais, Tom Basden, Diane Morgan, Kerry Godliman, Ashley Jensen\nRiki Džervejs, jedan od najkreativnijih, modernih britanskih komičara, možda nikada neće voditi dodelu nagrada Zlatni globus (što bi bila izuzetna šteta), ali se najverovatnije neće vraćati za četvrtu sezonu njegovog popularnog serijala After Life, a ako je suditi po konfuznoj, ali prilično sugestivnoj završnoj sceni...\nFokus treće sezone je izmešten sa Rikijevih personalnih frustracija i tegoba, zbog smrti supruge Lize, na epizodne likove, što je usled verovatno specifične situacije tokom pandemije, otežalo rad sa glumcima, i još više ugrozilo efektivu scenarija, pa tako ti likovi jesu životni, ali životne situacije su bremenite za adekvatno varenje sadržaja, što je bio Džervejsov trejdmark tokom dead pan hita The Office, dok je fanove After Life serijala autor malo razmazio sentimentalnim sadržajem, više karakterističnim za njegove filmske uradke.\nTako u početku imamo njegvog zeta, koji pati zbog nedostaka samopozudanja, a u želji da reši svoj problem(e) nudi svom šuraku sportske izazove, koje redovno gubi.\nBlago rečeno i ostatak kolektoiva pati od sličnih problema kao i šef novina, pa mu tako osioni i egocentrični Džervejsov junak prolazi katarzu tokom 6 epizoda, samo da bi shvatio činjenicu da nema veće radosti od pomoći drugim ljudima, pružati radost ljudima koji imaju manje sreće ili nose breme većih problema, a kulminacijia sledi u dirljivom finalu treće sezone tokom posete dečije onkološke klinike.\nSam kraj je fokusiran na vašar u fiktivnom Tamburiju, gde se okupljaju svi junaci u selebraciji života i igre, gde u finalnoj sceni Džervejs daje malo konfuzan i sugestivan kontekst, što stilski odlično zaokružuje seriju, možda ne na zadovoljstvo većine gledalaca, ali sasvim dovoljno za one probrane, koji osećaju impuls ovog vrsnog autora i komičara.\nMožda granice nisu pomerene, ali sentimentalna putovanja imaju dah kolektivne svesti i zauvek toplu preporuku.


Karantin obavezan za putnike koji ulaze u BiH preko prelaza u FBiH – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Karantin obavezan za putnike koji ulaze u BiH preko prelaza u FBiH\nBIJELJINA – Državljani BiH koji imaju mjesto prebivališta u Republici Srpskoj, a ulaze u BiH preko graničnih prelaza koji se nalaze na teritoriji FBiH dužni su da se jave u karantin na graničnom prelazu Rača, gdje će biti pregledani, a nakon toga poslati u lokalne karantine – jasan je Ratomir Draganić, načelnik gradskog Odjeljenja komunalne policije.\nOn navodi da je razlog za uvođenje mjere obaveznog prijavljivanja na karantin u Rači odluka Federalne uprave civilne zaštite od petka, 24. aprila, kojom je naredba o obaveznom karantinu ukinuta, odnosno zamijenjena rješenjem sanitarnih inspektora o zdravstvenom nadzoru i ograničenju kretanja.\n„Ova rješenja ne važe na teritoriji Republike Srpske i zbog toga će Komunalna policija, na osnovu podataka koje će dobijati od Inspektorata Republike Srpske, vršiti redovnu kontrolu lica koja su ušla u BiH preko graničnih prelaza na teritoriji Federacije. Prilikom kontrole, komunalni policajci će dostavljati i obavještenja o obaveznom javljanju u karantin na Rači. Lica koja se ne jave dobrovoljno biće sprovedena u karantin od strane pripadnika Policijske uprave Bijeljina“, pojasnio je Draganić.\nŠta nije u redu sa Sjevernim polom: Zašto bježi ka istoku


Od danas na putevima Policijske uprave Bijeljina radarski sistem „Ramer 10“\n| Bijeljina | Petak, 11. avgust 2017.\nPolicijska uprava Bijeljina obavještava građane da se na području ove policijske uprave od danas do 31. avgusta 2017. godine vrši pojačana kontrola brzine kretanja vozila radarskim sistemom „Ramer 10“.\nU periodu januar-jul na području ove uprave evidentirano je 556 saobraćajnih nezgoda, od čega pet sa poginulim licima, 44 sa teško povrijeđenim licima, 103 sa lakše povrijeđenim licima i 404 sa materijalnom štetom. U navedenim saobraćajnim nezgodama, poginulo je šest lica, 47 je teže, a 135 lica je lakše povrijeđeno. Nastanak saobraćajne nezgode su najčešće prouzrokovala lica starosti od 21 do 30 godina.\nNajviše saobraćajnih nezgoda dogodilo se tokom dana, a prema danima se najviše nezgoda dogodilo: četvrtkom (111), petkom (87) i utorkom i nedeljom (78); prema časovnoj raspodjeli najviše nezgoda se dogodilo u periodima: od 12 do 16 časova (151), od 8 do 12 časova (137) i 16 do 20 časova (115).\nNajčešći uzroci saobraćajnih nezgoda su radnje vozilom u saobraćaju i neprilagođena brzina. Od ukupnog broja saobraćajnih nezgoda 259 se dogodilo u ulici u naselju, 164 na magistralnom putu i 70 na lokalnom putu.


Mazda 3 1.6 vs Chevrolet Cruze 1.6 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mazda 3 1.6 vs Chevrolet Cruze 1.6\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mazda, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 105ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 124ks koji potpisuje Chevrolet.\nPočetna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, američki automobil nudi popriličnu razliku od 13% više metala.\nChevrolet je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.3 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 190 kilometara na čas, 6km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 6.5 litara goriva na 100 kilometara (44 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, američki automobil pruža značajno viši nivo bezbednosti, preuzevši na taj način ulogu favorita. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Chevrolet pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude Chevrolet. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


[es] - kupovina stana u austriji\n26.12.2007. Prestavnistvo u Austriji za STIHL opremu\nkupovina stana u austriji\n[es] :: Vodič za emigraciju :: kupovina stana u austriji\n[ Pregleda: 14669 | Odgovora: 9 ] > FB > Twit\nČlan broj: 208653\nkupovina stana u austriji 23.01.2011. u 16:57 - pre 130 meseci\nNasledila sam stan u Nemackoj,ali sobzirom da ne mogu sa posedovanjem nekretnine ostvariti boravnu vizu,nosim se mislju,iz razloga sto mi je od kuce taj stan udaljen 1400km,da isti prodam i da za taj novac kupim stan u Austriji,koja mi je bliza u kilometrima!\nDa li sigurno mogu kao strani drzavljanin bez boravne i radne vize kupiti stan u Austriji?Dakle,za kes!Kako to ide,ima li ko takvo iskustvo ili me moze uputiti na nekog ko ce mi dati tacnu informaciju!\nRe: kupovina stana u austriji 23.01.2011. u 17:10 - pre 130 meseci\nTeoretski možeš kao stranac da kupiš nekretninu u Austriji, ali pošto si iz države koja nije u EU onda moraš prvo da podneseš zahtev opštini, pa ti ona izdaje odobrenje za kupovinu nekretnine... U praksi niko neće da se cima sa time, već ljudi registruju firmu, kupe stan na firmu i to je to... Plus kada imaš firmu, boravišnu dozvolu u tom slučaju možeš da dobiješ maltene po defaultu..\nRe: kupovina stana u austriji 23.01.2011. u 17:14 - pre 130 meseci\nJa mislim da moze. Malo sam se bio raspitivao u vezi kupovine stana u grckoj i receno mi je da ne mora da se ima boravak. Jedino procedura ide mnogo brze kada imas eu/ch drzavljanstvo...\nPredpostavljam da je i u Austriji slicno. U CH moze bez problema.\nNaravno, ovde govorim iskljucivo o kupovini za kesh.\nRe: kupovina stana u austriji 23.01.2011. u 17:25 - pre 130 meseci\naj jos dva puta odgovori\nRe: kupovina stana u austriji 23.01.2011. u 19:24 - pre 130 meseci\nE,pa sad mi nista nije jasno!Kada sam pitala da li mogu dobiti boravnu vizu na osnovu vlasnista stana,rekli su mi da mogu posedovati stan,ali od vize nista!Pa,kako onda da ga posedujem,ako ne mogu da ga kupim?\nRe: kupovina stana u austriji 23.01.2011. u 19:52 - pre 130 meseci\nMozes da ga kupis, to je nesporno (naravno od hipoteke ili sl. nema nista, vec iskljucivo za gotovinu). Samo bi u njemu mogla da boravis turisticki.\nRe: kupovina stana u austriji 24.01.2011. u 12:20 - pre 130 meseci\nlaki10: E,pa sad mi nista nije jasno!Kada sam pitala da li mogu dobiti boravnu vizu na osnovu vlasnista stana,rekli su mi da mogu posedovati stan,ali od vize nista!Pa,kako onda da ga posedujem,ako ne mogu da ga kupim?\nBoravišnu vizu ne možeš da dobiješ na osnovu stana, ali zato možeš na osnovu firme.\nRe: kupovina stana u austriji 24.01.2011. u 13:06 - pre 130 meseci\nOdakle ti takva informacija majke ti. Dobijas boravisnu vizu na osnovu firme. U CH nemozes da otvoris firmu bez boravisne vize. To znaci svi otvore firme u inostranstvu i dobiju boravisne vize a onda za 3-5 godina podnesu zahteve za pasos i onda postanu strani drzavljani.\nRe: kupovina stana u austriji 24.01.2011. u 13:35 - pre 130 meseci\nTo za otvaranje firme je u pravu.Samo sto se u Austriji polozi nekih ~17000€.Ostatak kroz 2 godine.Cifra je 30000€.To je prica za d.o.o ili gmbh(nemacki).Bilo je nekih prica da se celokupna naknada spusti na 10000e uz istu foru uplate pola odmah a ostatak tokom 2 godine.Ali je verovatno ova kriza doprinela ili nesto dr.Cak i to da okolne zemlje i njihovi gradjani(firme) mogu slobodno raditi..pocev od 1.5.2011.Tako ko zivi u Susednoj Slovackoj,Ceskoj Madjarskoj moze slobodno raditi,cak se i prijaviti na trziste rada.\n1-man-firma (nije doo) moze u slucaju ako imas papire u toj zemlji.\nAko cak i otvoris doo,moras postovati pravila i redovno placati porez i obaveze.U suprotnom boravisna i radna dozvola mogu biti po skracenom postupku ponisteni.A obaveze za jednu doo firmu su "ozbiljne".\nZa kupovinu nekretnine raspitaj se na sajtu http://www.wien.gv.at/bh-hr-sr/stanovanje/najam.htm\nJa mislim da i tu ima dosta zezanja oko placanja poreza i dobijanja dozvole.Verovatno je to zbog moguceg pranja novca..\nRe: kupovina stana u austriji 24.01.2011. u 21:23 - pre 130 meseci\nKad kupis stan u Austriji, ovde mozes uzeti namestaj -\n17.12.2017. Kupovina u Austriji i Nemackoj\nRegistrovani: 13 ( boban779, pikl cera, edvin1978, vbbojan, alarmi ns, djoka_l, BuzzLightyear, bordzija, bojanum, Ultrena, Turmen, Djindji123, component )


Porno virus na Facebooku | Tech | Uređaji\nPorno virus hara Facebookom! | Smartlife RS\nPorno virus hara Facebookom! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPorno virus hara Facebookom!\n03.02.2015. / 12:53\nZa dva dana zaraženo 110.000 računara - vodite računa da vi ne budete sledeći!\nNajnoviji Facebook virus pojavljuje se kao porno video koji prijatelji "kače" na News Feed. Ako se klikne na video od korisnika će biti zatraženo da se instalira nova "Flash Player" verzija koja u sebi nosi virus, koji će se instalirati na računar ili na uređaj s kog se preuzme.\nPrema informacijama The Guardiana video se nakon klika na "play" zaustavlja iznenada i u tom trenutku traži od korisnika da instaliraju "Flash Player Update", kako bi se nastavila reprodukcija. Kada se ponuđeni fajl instalira računar biva zaražen trojancem.\nNakon instalacije virus prikuplja korisničke podatke, šalje ih, "burgija" u pozadini i može čak da preuzme kontrolu nad mišem i tastaturom. Dalje se širi preko korisnikovog Facebook naloga, tagujući 20 novih nasumično izabranih prijatelja, preko kojih će se proširiti dalje.\nFacebook je rekao da je svestan problema i da radi na njegovom "suzbijanju".\nPratite nas i na Facebooku, ali pazite šta otvarate!\npornić Ludo seksi Virusi


Opasno vraćanje sile visokog predstavnika\n10.11.2017 11:57 | Vedrana Kulaga\nBanjaluka - Novo posezanje visokog predstavnika za bonskim ovlašćenjima drastično bi unazadilo BiH i pogoršalo političku situaciju u zemlji, a međunarodna zajednica je davno morala da shvati da je to vrijeme prošlo, smatraju pravni stručnjaci, politikolozi i analitičari.\nPriču o bonskim ovlašćenjima oživio je predstavnik Velike Britanije u Savjetu bezbjednosti UN na ovosedmičnoj sjednici nakon izlaganja visokog predstavnika Valentina Incka o stanju u BiH. Incko je potvrdio da je od Britanaca dobio podršku koja uključuje i upotrebu bonskih ovlašćenja.\n- Neke zemlje su toliko razočarane situacijom u BiH i sazrijeva mišljenje da bi bonska ovlašćenja u budućnosti opet trebalo koristiti, pa i u izbornoj godini ako sve druge mogućnosti budu neuspješne - rekao je Incko.\nProfesor ustavnog prava Mile Dmičić naglašava da visoki predstavnik ima samo ovlašćenja u pogledu sprovođenja mirovnih rješenja i isključivo aspekata civilnih poslova, ne ulazeći u autonomiju organa i institucija zasnovanih na ustavu.\n- Bonska ovlašćenja su isključivo proizvod dogovornog karaktera Komiteta za sprovođenje Dejtonskog sporazuma koji ne podrazumijeva ni odlučujuća, ni naređujuća, ni restriktivna rješenja koja zamjenjuju legalne i legitimne organe države. Međunarodna zajednica mora priznati da je isteklo vrijeme starateljstva i tutorstva nad suverenom i nezavisnom članicom UN - rekao je Dmičić.\nDoktor političkih nauka Srđan Perišić kaže da se bonska ovlašćenja proizvoljno tumače.\n- Ilegalno tumačenje tih ovlašćenja je isto kao proizvoljno tumačenje Dejtonskog sporazuma. Matrica je ista. Vlast u RS se mora jasno suprotstaviti takvom tumačenju, a ako i dođe do nove nelegalne primjene bonskih ovlašćenja, biće jasno ko je protivnik BiH i ko želi konflikt - kazao je Perišić.\nPolitički analitičar iz Beograda Đorđe Vukanović smatra da treba biti na oprezu poslije i najmanje iskazane podrške korišćenju bonskih ovlašćenja.\n- Interesantno je da se posle dužeg vremena pominje ta mogućnost. Pre nekoliko godina vladala je veća opasnost od toga, a sada to može da bude i blef, ali i nova reakcija na ovo što što vidimo u Srpskoj, a to je nejedinstvo njenih zvaničnika koje se videlo poslednjih sedmica u Narodnoj skupštini - ocijenio je Vukadinović.\nNa nezakonito djelovanje visokog predstavnika u BiH ukazano je i u posljednjem izvještaju i pismu predsjednika RS Milorada Dodika upućenim Savjetu bezbjednosti i generalnom sekretaru UN.\n- Visoki predstavnik je centralizovao BiH djelimično primjenom samoproklamovanih bonskih ovlašćenja kojima je donosio zakone, amandmane na ustave i izricao kazne izvan suda. Ova diktatorska ovlašćenja su pravno apsurdna povreda suvereniteta BiH i prava njenih građana. Bivši britanski ambasador u BiH Čarls Kroford, koji je pomogao u kreiranju bonskih ovlašćenja, priznao je da ona nemaju nikakav stvarni pravni osnov - navedeno je u izvještaju Vlade RS.\nPodsjetili su i da je bivši visoki predstavnik Pedi Ešdaun nedavno priznao u svjedočenju pred Parlamentom Velike Britanije da je trebalo mnogo zavrtanja ruku da bi političari prihvatili mjere koje su išle izvan Dejtonskog sporazuma i da su bonska ovlašćenja koristili prilično brutalno.\nBonska konferencija održana je u decembru 1997. godine i tada su doneseni zaključci koji se tiču ovlašćenja koja je visoki predstavnik koristio da donosi amandmane na ustave, zakone i njihove izmjene, te smjenjuje izabrane funkcionere, zabranjuje im učešće na izborima, oduzima građanska prava i lična dokumenta bez prava na žalbu. Pravnici naglašavaju da visoki predstavnik ni po Bonskoj deklaraciji ne može donositi zakone već samo odluke privremenog karaktera i to iz nadležnosti Predsjedništva i Savjeta ministara BiH.\nNa osnovu bonskih ovlašćenja visoki predstavnici su smjenjivali članove Predsjedništva BiH, predsjednike parlamenata, ministre i zvaničnike na svim nivoima vlasti. Najviše ih je koristio Pedi Ešdaun, koji je od 2002. do 2006. smijenio 59 funkcionera u RS.\n(2002-2006) Ujedinjeno Kraljevstvo\n(2009 - do danas) Austrija


Foto: Facebook/Luke Mahoney / screenshot\nLuk Mahoni (40) je zaljubljenik u traganje, bukvalno. Sa svojim metal detektorom pronašao je mnogo dragocenosti, novčića i komada plemenitih metala za 10 godina karijere. Iskusni tragač putuje svetom, a u međuvremenu je otvorio i svoju prodavnicu detektora metala "Džon Alen Elektriks" u svom rodnom gradu Lindsi u Safoku.\nNeverovatno otkriće usledilo je pre nekoliko dana i to u njegovom rodnom mestu kada je pronašao više od 1.000 srebrnih zlatnika iz građanskog rata u vrednosti od 10.000 funti i to, ni manje ni više, u polju iza svog omiljenog paba.\nKada je njegov Majnlab Ekvinok 800 detektor zapištao nedaleko od Lindsi Rouz paba, Luk nije mogao da veruje.\nNakon što su ubedili vlasnike paba i prijatelje Čarli Bakla (26) i njegovog oca Džejmsa (55), da malo pretražuju okolinu, Luk i još dvojica prijatelja nisu ni sanjali da će im otkriće doneti ogroman novac.\n- Luk se prilično uzbuđuje zbog svega što pronađe, tako da sam u početku mislio "Aha, ok, našao si nešto", ali onda je nastavio da zove i govori mi da moram da siđem i vidim nešto - objašnjava Čarli, kojeg je Lukovo otkriće zateklo za nedeljnim ručkom.\nPotraga je počela u deset ujutru, a sve se dogodilo tako što je plug kojim je obrađivana zemlja zakačio ćup zakopan u zemlji.\n- Izašli smo na teren oko deset sati. Odmah ujutru smo detektovali i pronašli prelepi zlatnik i još jedan manji novčić, a onda smo otišli i ručali u pabu. Vratili smo se na polje i skoro odmah sam čuo signal i izvukao novčić Čarlsa I. Zatim sam čuo još jednom i još jednom - objašnjava Luk.\nTada je znao da je na pragu važog otkrića, a nakon kopanja još uvek nije mogao da veruje.\n- Bili su svuda. Nakon deset minuta potrage, detektor je stalno davao veliki signal. Počeli smo da kopamo i videli ćup. Taj osećaj uklanjanja zemlje i gledanje kovanica je neprocenjiv - priča.\nOdmah je pozvao policajca sa kojim sarađuje i prijavio pronalazak. Pronašao je 1.061 srebrni novčić koji datira iz perioda između 15. i 17. veka. U razgovoru sa stručnjacima došao je do zaključka da je ćup na to mesto zakopao bogati zemljoposednik nakon što je napustio rat.\nPotom su tri dana morali da dežuraju pored svog nalazišta kako neko ne bi pokušao da im ukrade "plen". Međutim, kako kaže, nije se mnogo brinuo jer niko od ostalih tragača nije koristio detektor kao što je njegov.\nLuk ističe da nikada neće razmišljati o kupovini drugog detektora i već kreće u nove avanture.\n- Ako osećate da u sebi imate bar malo Indijane Džonsa, iskoristite to - poručuje Mahoni.


“Krug 99”- Sesija “Zapadni Balkan u raljama evropskog nejedinstva” – Krug99\n“Krug 99”- Sesija “Zapadni Balkan u raljama evropskog nejedinstva”\nNed, 27.10.2019. 13:17\nSARAJEVO, 27. oktobra (FENA) – Na redovnoj sesiji nezavisnih intelektualaca „Krug 99“, održanoj o temi „Zapadni Balkan u raljama evropskog nejedinstva“, prof. dr. Lada Sadiković je kazala da reforma Evrope mora korespondirati i s reformom Bosne i Hercegovine te svih država članica zapadnog Balkana i obrnuto.\n– Mnogo je karakteristika koje države zapadnog Balkana čine jednakim. Međutim, mnogo je više karekteristika koje Bosnu i Hercegovinu odvajaju od svih drugih država, kako zapadnog Balkana tako i cijele Evrope. Prvo, u Bosni i Hercegovini je počinjen genocid i njeno društvo je postgenocidno društvo. Drugo, BiH je pod međunarodnim mirovnim ugovorom, gdje su države ugovornice dužne da izvršavaju svoje obaveze pod načelom Pacta sunt srvanda; ugovori se moraju poštovati. Treće, da li je moguće da država pod međunrodnim ugovorom sve više i više propada, što pokazuju svi međunarodni mjerodavni indeksi, a da za to niko od potpisnica međunarodog ugovora ne odgovara? Četvrto, pošto je potvrđeno da je BiH ‘zarobljena država’, kako da izvršava svoje obaveze i da sama provodi mir kada ih ne izvršavaju niti oni koji su dužni, prema Općem okvirnom sporazumu, kao što su međunarodni predstavnici – kazala je Sadiković.\n– Zar nije nonsens, činjenica, da je Evropski sud u Strasbourgu osporio sva rješenja koje je EU potpisala u Dejtonu kao specijalni pregovarač a sada od nas traži da ih mi ispravimo. Iz neprava se ne može izvući pravo – ex in juria jus non oritur…, to je glavna greška EU koja je počinjena prema nama – riječi su prof. Lade Sadiković.\nProf. Marinko Pejić je na ovoj sesiji izjavio da Bosna i Hercegovina danas ‘životari’ s daljanjim unutrašnjim nesuglasicama, a da Evropska unija nije učinila šta je trebala na njenom ustrojstvu.\nDoduše, BiH ima dosta unutrašnjih grešaka za neispunjavanje obaveza prema evropskom putu, ali Albanija i Sjeverna Makedonija, uprkos tome što su izvršile obaveze, nisu dobile očekivano.\n– Dakle, Evropa se igra s nama, ona ima svoje ciljeve – zaključak je Marinka Pejića.\nOn ne smatra da je inicijativa ‘Mali Šengen’ konačno rješenje za Bosnu i Hercegovinu mada ga ohrabruju tvrdnje ministra vanjske trgovinske i ekonomskih odnosa BiH Mirka Šarovića o ekonomskom, tržišnom povezivanju zapadnog Balkana i mogućem progresu u okviru te inicijative.\nPoruka Marnika Pejića, naročito mladima u Bsni i Hercegovini, je da u aktuelnoj konstelaciji, samo zajedništvo, saradnja i uzajamno pomaganje unutar Bosne i Hercegovine, mogu donijeti progres, a da bez toga, „nema nam pomoći“.\n– Istakao je da o evropskom nejedinstvu upravo svjedoči odluka o Sjevernoj Makedoniji i Albaniji, ali i dijalog između Beograda i Prištine\nSARAJEVO (AA) – Nejedinstvo unutar Evropske unije (EU) najviše osjećaju zemlje Zapadnog Balkana, poručio je Muharem Zejnullahu, generalni počasni konzul Republike Albanije u BiH, javlja anadolu Agency (AA).\nOn je danas na redovnoj sesiji Asocijacije nezavisnih intelektualaca Krug 99 o temi “Zapadni Balkan u raljama evropskog nejedinstva”, istakao da je odluka lidera članica EU da ne otpočnu pristupne pregovore sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom “strahovita poruka” cijelom regionu.\n“Sa žaljenjem je ovo dočekano u Albaniji od institucija i mladih koji su rezignirani ovim stavom i sukobom velikih sila koje se prelamaju preko naših leđa. Poruka je strahovita, ne samo za ove dvije zemlje koje su uporno radile na svemu onome što im je Evropska komisija dala za zadaću da dosegnu taj stepen koji će ih dovesti do toga da budu predložene za dobijanje datuma”, rekao je Zejnulahu.\nIstakao je da o evropskom nejedinstvu upravo svjedoči odluka o Sjevernoj Makedoniji i Albaniji, ali i dijalog između Beograda i Prištine.\n“Svjedoci smo onog što se desilo u slučajevima Albanije i Sjeverne Makedonije, svjedoci smo onog što se događalo i dalje se dešava kada je u pitanju Dijalog između Kosova i Srbije. Jedan neprincipijelan dijalog koji je vođen od Evropske unije. Svjedoci smo da zvaničnici EU nisu dorasli svojim zadaćama da dođu do pravih rješenja. To nejedinstvo i raskorak ko će biti lider unutar EU mi zemlje Balkana najviše osjećamo”, rekao je Zejnullahu.\nProfesorica Lada Sadiković istakla je da je Evropa 1992. napravila veliku grešku prema BiH, koju su njeni građani, kako je kazala, skupo platili.\n“Pošto je potvrđeno da je BiH zarobljena država, kako je moguće da sama izvršava svoje obaveze i sama sprovodi mir kada ih ne izvršavaju ni oni koji su dužni prema općem okvirnom sporazumu da djeluju da to su visoki predstavnici. Zašto nisu donijeli sve potrebne zakone da država ojača i preuzme svoju uloge države, nacije, potpisnice Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda”, rekla je Sadiković i dodala:\n“Da li je moguće da će se ista greška ponoviti, ovog puta s nesagledivim posljedicama. Zar nije ‘nonsens’ da je Evropski sud u Strassbourgu osporio sva rješenja koja je EU potpisala u Daytonu kao specijalni pregovarač i sada traži od nas da mi to sami ispravimo i implementiramo. Iz neprava se ne može izvući pravo. To je glavna greška EU koja je počinjena prema nama, a zapravo se radi o izbjegavanju direktne primjene Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Svaki zakon koji se donese na teritoriji BiH mora biti usklađen sa Evropskom konvencijom, a kamoli Ustav koji je jedini u svijetu koji sadržava diskriminatorne odredbe a nije usklađen sa Evropskom konvencijom”.\nProfesor Marinko Pejić dodao je da je EU pogriješila kada je ustrojila Bosnu i Hercegovinu kao državu kakva je danas.\n“Agresor je dobio pola države i u tom dijelu Bošnjaci i Hrvati nemaju nikakvih prava. Oni su za vrijeme rata istjerani iz svojih ognjišta i nisu imali mogućnost vratiti se. Situacija je katastrofalna. EU nije činila ono što je trebala na ustrojstvu BiH u kojoj mogu živjeti svi građani koji u njoj boravi. Bilo je nade, obećanja da će na neki način pomoći BiH u EU, ali nažalost, prošlo je nekoliko desetljeća i BiH umjesto da ide naprijed, ona zapravo stagnira”, poručio je Pejić.\nPrevious Nobelova nagrada Handkeu još jedan bjelosvjetski egzibicionizam\nNext Ugljanin: Specijalni status Sandžaka ključ za rješavanje svih sporova na Balkanu


Spaskovski: Kinezi odmah "keširaju" 350 miliona dolara - Bizlife.rs\nSpaskovski: Kinezi odmah „keširaju“ 350 miliona dolara\n19:21 Bor, 12/12/2018\nKineska kompanija Ziđin će odmah nakon zvaničnog preuzimanja Rudarsko-topioničarskog basena Bor, koje će biti obavljeno 18. decembra, u gotovini uplatiti 350 miliona dolara, kaže generalni direktor RTB Blagoje Spaskovski.\n„Za razliku od svih drugih partnerstava i prodaja u Srbiji, mi ćemo imati 350 miliona dolara ‘keširanog’ novca. Toliko će Ziđin odmah uplatiti, a dodatnih 900 miliona dolara ne uplaćuje nego investira. Sve ide na račun RTB Bor, koji je već otvoren u Kineskoj banci i odatle će se kontrolisano trošiti samo na investicije“, rekao je Spaskovski.\nNa svečanosti na kojoj su članovima Upravnog odbora i Skupštine RTB uručene zahvalnice za saradnju i doprinos, Spaskovski je podsetio da će kineski menadžment preuzeti rudnike i topionicu 18. decembra.\n„Tada će u Beogradu biti obavljena zvanična primopredaja. Iz Kine dolaze generalni, finansijski i tehnički menadžer, kao i izvršni direktor. Cela naša struktura se zadržava u smislu koordinacije i kontrole procesa dok kineski partner ne utvrdi da li treba da postave ovde i svoje izvršioce.“\nSpaskovski je ocenio da, ukoliko proceni da domaći kadar dobro radi i organizuje posao, Kinezi neće dovesti više od 16 svojih menadžera.\nO strateškom partneru je kazao da je reč o vrhunskoj kompaniji koja ima proizvodnju sa prihodom od mnogo milijardi dolara, ima bakra, zlata i iskustva u prekookeanskim operacijama, navodi se u saopštenju borskog rudarskog giganta.\nkina rtb bor spaskovski ziđin\nAktuelni čelnik RTB Bor Sosa, 18. decembra, predaće palicu svom nasledniku iz firme „Ziđin“, koji se očekuje da manje krade, zloupotrebljava položaja i poboljša performanse proizvodnje bakra. Nadam se da će pustiti sve pogone koje je Sosa zatvorio i tako da će povećavati broj zapošljenih, koji je Sosa smanjivao sa 24.000 na 5.000. Sosa se nada da će novi vlasnik ostaviti da on dokusuri i ono što još nije upropastio. Njemu će omogućiti, da nakon „uspešnog rada“ odleži u nekoj ustanovi za iskijavanja grehova. Šteta će biti to što uplaćenih 350 miliona dolara neće mu biti na dohvat ruke. Sosina kadrovska struktura ostaje dok se Kinezi ne predomisle. Ta Sosina autorska struktura su klimoglavci, poltroni, pozadinski uvlakači, pa njihova filozovija klimoglavca, neće odgovarati kinezima, te če tako i najveći poltron i preletač vođe ΛV neće moći u kinesko jato, već kod ptice Sojke (ili kako Sosa voli da kaže, ptica fenix..\n13/12/2018 u 17:51\nAktuelni čelnik RTB Bor Sosa, 18. decembra, predaće palicu svom nasledniku iz firme „Ziđin“, koji se očekuje da manje krade, zloupotrebljava položaja i poboljša performanse proizvodnje bakra. Nadam se da će pustiti sve pogone koje je Sosa zatvorio i tako da će povećavati broj zapošljenih, koji je Sosa smanjivao sa 24.000 na 5.000. Sosa se nada da će novi vlasnik ostaviti da on dokusuri i ono što još nije upropastio. Njemu će omogućiti, da nakon „uspešnog rada“ odleži u nekoj ustanovi za iskijavanja grehova. Šteta će biti to što uplaćenih 350 miliona dolara neće mu biti na dohvat ruke. Sosina kadrovska struktura ostaje dok se Kinezi ne predomisle. Ta Sosina autorska struktura su klimoglavci, poltroni, pozadinski uvlakači, pa njihova filozovija klimoglavca, neće odgovarati kinezima, te če tako i najveći poltron i preletač vođe ΛV neće moći u kinesko jato, već kod ptice Sojke (ili ptica fenix, kako voli da kaže Sosa).\n13/12/2018 u 18:55\nBoza Bogdanovic Bor\nUbedjen sam u to da su njihovi predstavnici veoma pazljivo procitati moje Komentare, koje je RTB-ov „Kolektiv“ prvi put objavio 04. jula 2017. godine, a ponovo 21. avgusta ove godine. Podaci o rudnom bogatstvu RTB-a se i sada mogu naci, kada se otvori Sajt: rtb-STRATEGIJA- PRIVATIZACIJE.PDF.\nSamom sebi moram odgovoriti na nekoliko pitanja. Da li sam protiv toga da se rasprodaje (poklanja) rudno bogatstvo RTB-a? Jesam! Da li je to jedino ispravno resenje? Na zalost, jeste. RTB nema potrebne, kvalitetne kadrove da se upusti u otvaranje novih rudnih nalazista, a drzava nema para da to finansira. RTB postoji vec 115 godina, ali su kadrovi sistematski unistavani, jos od Drugog svetskog rata na ovamo. Zato smo dovde i dosli.\nPonovicu jos jednom, predlazem da iskljucivo ta firma organizuje kompletan rad RTB-a. Od kupovine (ekoloski cistih) uvoznih koncentrata u prvo vreme, a ne usluzne prerade trecim licima, preko nabavke potrebne opreme za odrzavanje proizvodnje i u novim investicijama, do organizacije proizvodnje u svim sadasnjim i u buducim pogonima RTB-a.\n17/12/2018 u 16:21


Ružica Đinđić: Očekujem primjerene kazne - Klix.ba\nRužica Đinđić: Očekujem primjerene kazne\n12.3.2007. u 10:49\nFunkcionerka Demokratske stranke Ružica Đinđić izrazila je očekivanje da će suđenje za ubistvo njenog supruga, premijera Srbije Zorana Đinđića, biti uskoro završeno i da će sudsko vijeće potvrditi nezvisnost suda i optuženima odrediti primjerene kazne.\n"Očekujem da sudsko vijeće koje treba da izrekne kazne optuženima za ubistvo moga muža bude objektivno prilikom izricanja presude, da potvrdi princip nezavisnosti suda i odredi kazne primjerene najtežim krivičnim djelima u koje spada ubistvo premijera", kazala je Đinđić u intervjuu današnjem "Blicu".\nOna je naglasila da Đinđić nije ubijen kao fizička osoba, nego kao predsjednik vlade i dodala da naš zakon za takva djela propisuje najteže kazne.\n"Vjerujem da će presuda biti uskoro donijeta. Suđenje će biti završeno, ali je pitanje da li ćemo, s obzirom na dužinu njegovog trajanja i tehnike koje se koriste, biti zadovoljni izrečenom presudom. Najvažnije je da se potvrdi postojeća optužnica", rekla je Đinđić, uoči četverogodišnjice ubistva njenog muža, u atentatu, na današnji dan, ispred zgrade vlade Srbije.\nIstakavši da suđenje traje dugo, ali da je to "proces koji ima svoju dinamiku", ona je kazala da je bilo mnogo opstrukcija od strane advokata okrivljenih.\n"Nekome je u interesu da se sve to prolongira i odugovlači. Ali, ja vjerujem da će se sud izboriti sa opstrukcijama i donijeti pravednu presudu", zaključila je Đinđićeva.\nZoran Đinđić žica\nLos Angeles Times: Američka vojska planira odstupnicu za Irak\n12.03.2007. u 11:06\nAjanović: Treba uvesti kaznene sankcije za negiranje genocida\n12.03.2007. u 10:41


Nova pobeda Čajetine – Zlatibor.News\n10/04/2016 ZlatiborNewsComments Off on Nova pobeda Čajetine\nFK Čajetina je juče zabeležila novu pobedu u prolećnom delu prvenstva Zlatiborske okružne lige. U utakmici 17.kola Čajetinci su savladali ekipu Železničara iz Požege rezultatom 3:0 i zadržali su se na trećoj poziciji na tabeli.\nTrener Vidić na ovoj utakmici nije mogao da računa na čak pet standardnih prvotimaca pa se odlučio za kombinovani sastav: Lazić, Lazović, Erić, Todorić, Vujović, Dedić, Ćaldovič, B. Božović, Lazarević, Kostadinović i Obradović.\nČajetinci nisu pali posle poraza u Kupu i odigrali su dobru utakmicu. U prvom poluvremenu Čajtina je došla do vođstva od 1:0 a u drugom poluvremenu su igrači Čajetine zaigrali još odlučnije i borbenije i na kraju su slavili rezultatom 3:0. U strelce su se na ovoj utakmici upisali Dragan Obradović i Slobodan Todorić koji je postigao dva pogotka.\nVidić je u drugom poluvremenu u igru ubacio i tri mlada pojačanja Čajetine, Stanića, Dučića i Savića. Ovi mladi igrači su pokazali da imaju talenta i da se na njih može računati u narednom periodu.\nSledeće nedelje Čajetina igra u gostima protiv ekipe FK Savinac.\nTagged fk cajetina, fk zeleznicar, fudbal, sezona 2015-16, zlatiborska okružna liga


Kegelove vežbe su spas za žene - Zena.rs\nKegelove vežbe su spas za žene\nPromene tokom trudnoće i porođaja, menopauza i prekomerna telesna težina, mogu da oslabe mišiće karlice. U svim tim slučajevima Kegelove vežbe mogu mnogo da pomognu. Ove vežbe je popularizovao ginekolog akušer Arnold Kegel, a njihova svrha bila je da pomognu ženama koje su imale problem inkontinencije bešike, odnosno nekontrolisanog mokrenja.\nPravilno izvođenje vežbi važnije je od broja ponavljanja. Možete da vežbate potpuno neprimetno, tokom bilo koje aktivnosti\nMišići dna karlice izuzetno su važni i zato ih treba ojačati specijalnim, Kegelovim vežbama naizmeničnog stezanja i opuštanja mišića vagine. Vežbe su jednostavne, lako se uče i mogu da se rade uvek i na svakom mestu.\n1. Jako stisnete dno karlice, kao da želite da zaustavite mokrenje. Zadržite kontrakciju četiri do pet sekundi i potom polako opustite mišiće. Ponovite to 10 do 15 puta, nekoliko puta dnevno. To možete da radite bilo kada i na bilo kom mestu.\n2. Lezite na leđa s razmaknutim nogama i opustite gornji deo tela. Uvucite donji stomak, a donji deo karlice priljubite uz pod. Koncentrišite se na mišiće oko bešike i vagine. Stavite ruku iznad stidne kosti i podignite se. Zadržite se u tom položaju dve-tri sekunde, a onda se opustite.\n3. Zauzmite udoban položaj i zamislite da se vozite liftom. Kako zamišljeni lift ide nagore, tako postepeno sve jače stežite mišiće karlice, a kad „krene dole“, opuštajte ih. Vežbanje mišića donjeg dela karlice uvek završite stezanjem, tako da se vratite u prvobitni položaj.\nProbajte DLANOVANJE: Terapeut tvrdi da ćete tako poboljšati vid


Koordinacija - po horizontalnoj i vertikalnoj liniji\nZlatan Begić, analitičar, član expertne grupe za promjene Ustava Federacije\nBosna i Hercegovina nema pravo na novčana sredstva iz Evropskog fonda solidarnosti jer nema status kandidata za Evropsku uniju. Taj status nije stekla zbog toga što nije ispunila ključne uslove, među kojima je i uspostava tzv. efikasnog mehanizma koordinacije među različitim nivoima vlasti. Prijedlog ovog mehanizma sadržan je u dokumentu o ustavnim promjenama u Federaciji BiH, koji je sačinila grupa eksperata ustavnog prava. Njihov prijedlog ostaje 'na čekanju' do završetka oktobarskih parlamentarnih izbora.\nO tom dijelu nacrta novog ustava Federacije razgovaramo sa Zlatanom Begićem, članom grupe stručnjaka formirane na inicijativu Američke ambasade.\nRSE: Prije nego što podsjetite na stav Vaše radne grupe o mehanizmu koordinacije, zamolila bih da kažete da li ste se tokom rada bavili brojem kantona odnosno njihovim smanjivanjem, što u javnosti izaziva najveće interesovanje?\nBegić: Mi smo uspostavili neke principe na osnovu kojih se treba razmišljati o teritorijalnoj organizaciji Federacije, kao što je, recimo, broj stanovnika itd., ali mi se značajnije time nismo bavili, jer to nije ustavna materija. Naime, broj kantona je određen zakonom i mi smo se vodili tom logikom da on i dalje treba da bude određen zakonom, a prema utvrđenim kriterijima. Međutim, u ovom momentu je mnogo bitnije od broja kantona to što ne postoje efikasni mehanizmi koordinacije između kantona. Ono što je, recimo, meni bilo zapanjujuće, jeste da ljudi na kantonalnom nivou vlasti ne shvataju da su oni ključni nosioci aktivnosti u procesu evropskih integracija. Tu smo imali problem u svim kantonima. Prvo postoji elementarno razumijevanje procesa evropskih integracija, postoji nerazumijevanje uloge pojedinih nivoa vlasti iz provođenja obaveza iz evropskog integracionog procesa. Dakle, država preuzima obavezu, ali te obaveze na terenu provode oni nivoi vlasti koji su nadležni, ne može država provoditi reforme u oblasti obrazovanja ako je obrazovanje u nadležnosti kantona. Generatori tih aktivnosti trebaju da budu kantonalna ministarstva obrazovanja.\nRSE: Kakva je sada situacija u kantonima?\nBegić: Na nivou nijednog kantona ne postoji poseban ured, posebno tijelo koje bi se bavilo problematikom evropskih integracija, i to je ono na što nas stalno upozoravaju iz Evropske unije. Taj mehanizam koordinacije po horizontalnoj i vertikalnoj liniji znači: država-entitet-kanton, koji imaju ustavotvornu i zakonodavnu vlast, a onda i po horizontalnoj ravni kada je riječ o međusobnoj koordinaciji kantona. Dakle, ovim ustavnim aktom se osigurao i taj mehanizam koordinacije u smislu provođenja i pridruživanja Evropskoj uniji i provođenja obaveza iz evropskog integracionog procesa. Po mom mišljenju, da smo usvojili ovaj ustavni akt, to bi bio snažan iskorak i nikako se ne bi moglo desiti da pozitivni trendovi, reformski trendovi ne zahvate i drugi entitet, odnosno Republiku Srpsku.\nRSE: Da još jednom preciziramo - na koga se odnose mehanizmi koordinacije koje je radna grupa predložila?\nBegić: Ti mehanizmi koordinacije odnose se na kantone međusobno, zatim na koordinaciju između kantona, Federacije i države, ali prvenstveno unutar Federacije. Mi smo ovdje ciljali unutar Federacije, nismo išli prema državi, jer je to stvar državnog ustava, ne ustava Federacije. Dakle, ti mehanizmi koordinacije odnosili su se na koordinaciju između kantona, po horizontali, i koordinaciju između kantona i same Federacije po vertikali.\nRSE: Šta bi značio jedan glas iz Bosne i Hercegovine za evropske integracije?\nBegić: Kad bismo mi imali jedan glas umjesto jedanaest glasova, bilo bi i državi mnogo lakše u takvoj situaciji. Mi sad imamo deset glasova u deset kantona, imamo jedan glas na nivou Federacije – ovo 'glas' figurativno kažem. Imamo potpuno različite politike, ali je jedno zajedničko: suštinsko nerazumijevanje procesa evropskih integracija i šta je ko dužan u tom procesu da radi. Također, zanimljivo je: mišljenje na nivou kantona – sve je to rezultat nekog nepovjerenja koje postoji - i kod konstituisanja tih mehanizama koordinacije, postoji mišljenje da će se tu glasati o nečemu. Vidite, vi ne možete glasati o Acquis Communautaire, o evropskom pravnom nasljeđu, ono se mora provesti. Ono što se može na nivou države i entiteta, zatim na nivou kantona, o čemu se može govoriti, jeste način implementacije, ali nikako se ne može odlučivati hoće li neki standard biti primijenjen ili neće biti primijenjen. Znači, to je obaveza koja se jednostavno mora izvršiti, a to što smo mi složena država, to daje pravo nosiocima ustavotvorne i zakonodavne vlasti da odaberu koji je to put.


Ko volontira u Americi i zašto?\nU svakoj američkoj zajednici volonteri se brinu o starcima, čitaju knjige deci, pomažu djacima da uče, hrane siromašne i više od toga. Jedna nova studija sugeriše da mada dobrovoljci poklanjaju svoje vreme i iskustvo iz različitih razloga, oni takodje uživaju u svom radu:\nAdvokat iz San Franciska, Helen Ker, je u penziji, ali još uvek radi:\n”Sa zadovoljstvom volontiram oslednje tri godine. To me čini srećnom jer sam u mogućnosti da starcima i deci pomognem da ne postanu žrtve zlostavljanja i finansijske eksploatacije.“\nMnogi stariji Amerikanci koriste svoje stručno znanje i nakon penzije. Mnogi pak ne čekaju da se penzionišu. 17-godišnja Dža-Detrus Hamilton je volonter od jedanaeste godine. Sada je u srednjoj školi u ruralnom Misisipiju i angažovana je u dva omladinska volonterska programa.\n”Radila sam na svim tipovima volonterskih poslova koje možete zamisliti: sakupljamo školski pribor, čitamo deci priče. Nedavno sam radila u jednom kampu za decu obolelu od raka. Skupa smo pecali, vozili kanue. Tokom uragana Katrina sakupljala sam školski pribor, odeću i hranu.“\nČak i zauzeti ljudi poput 25-godišnje Jašike Vudard pronadju vreme za dobrovoljni rad. Ona je samohrana majka dvoje dece iz Atlante u Džordžiji koja ima dva posla, izdržava porodicu i volontira u školi svoje dece, prikupljajući hranu za siromašnu decu. Ona je jedna od miliona Amerikanaca koji pronadju vreme da pomognu drugima. Dejvid Ajzner koji je na čelu korporacije za nacionalnu pomoć u zajednicama kaže da oko trećina Amerikanaca volontira. Njegova privatna grupa je nedavno sprovela temeljitu analizu volonterskih navika i trendova širom Amerike.\n”Iznenadjujuće je da žene koje rade i imaju decu volontiraju više nego bilo ko drugi.“\nDržava Juta ima najvišu stopu volontera, kaže Ajzner. Za njom su Nebraska, Minesota, Ajova i Aljaska. Negde je za to, dodaje on, razlog crkva, a negde gradjanska etika. Aktivnosti volontera takodje se razlikuju od države do države.\n”U državama poput Misisipija, najuobičajeniji tip volonterskih aktivnosti je prikupljanje, pripremanje i distribucija hrane. U državi Nebraski to su transport ljudi i zaliha kao i izgradnja kuća. U Kalifoniji najčešća volonterska aktivnost je mentorski rad i podučavanje učenika.”\nTakav rad, kaže Ajzner budi osećaj nade. Pomaže zajednicama da izadju u susret društvenim potrebama bez dodatnih finansijskih troškova. Za uzvrat, volonteri imaju ličnu satisfakciju pa i više od toga jer, kako kaže, stariji ljudi koji volontiraju na primer manje obolevaju od srčanih bolesti, manje su depresivni i nemaju povišeni krvni pritisak. Dejvid Ajzner navodi da bi voleo da do 2010. godine još deset miliona Amerikanaca volontira. Da bi se postigao taj cilj, prema njegovom mišljenju, volonterske grupe ne samo da bi trebalo da privuku mlade već bi bilo korisno da ohrabre i manjinske zajednice da se uključe u njihov rad.


U „Mišoviću“ 12 dece obolele od kovida, najmlađe ima 14 dana - Sputnjik Srbija\n12:48 20.04.2021 Preuzmite kraći link\nI beba i mama su dobro, rekla je Ostojićeva za TV K.\nNapominjući da je kapacitet 80 kreveta, navodi da je od početka epidemije korona virusa bilo hospitalizovano oko 800 pacijenata i obavljeno oko 1.700 ambulantnih pregleda.\n„Nije toliko masovno zaražavanje dece“, ukazala je Ostojićeva.\nNaglasila je da se sada primaju i majke i pratioci, koji su, dodaje, uglavnom pozitivni na kovid 19.\n„I oni su nam sada pacijenti“ rekla je ona.\nOstojićeva je kazala da se uslovima kada nije epidemija, godišnje bolnički leči od 2.200 do 2.500 pacijenata i ostvari više od 25.000 ambulantnih pregleda, prenosi Tanjug.\nvirus korona, deca, KBC "Dr Dragiša Mišović"


JOŠ VEĆA KONTROLA DRŽAVE; NBS EVIDENTIRA KO PRIMA I ŠALJE NOVAC U INOSTRANSTVO – IVENSA MEDIA GROUP\nNarodna banka Srbije naložila je ostalim finansijskim institucijama i bankama da moraju do 15. juna da joj dostave spisak svih klijenata koji primaju i šalju novac za inostranstvo.\nNBS kaže da je cilj ovoga da se spreče ,,finansijske zloupotrebe“.\nMediji pišu da će se formirati jedinstveni registar korisnika novčane doznake koji će sadržati ime svakog ko prima i svakog ko šalje novac.\nZakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma propisuje uspostavljanje ovakvog registra pa je zato NBS donela odluke o uslovima njegovog vođenja.\nNavodi se da će se na spisku NBS naći većinom naši državljani iz dijaspore koji šalju novac za Srbiju.\nTokom prethodne godine, građani su dobili iz inostranstva 2,5 milijardi evra u vidu penzija, socijalnih primanja, radničkih doznaka, poklona…prenose ,,Večernje novosti”.\nBanke imaju rok do 15. aprila da ispune tehničke uslove za formiranje registra.\nTags: NBS SRBIJA\nPrevious Živadin Jovanović za TV Pink i TV O2 – STARA UCENA U NOVOM PAKOVANJU\nNext NISU SAMO IZGOVORI NA POSLU; SZO: Sindrom izgaranja na poslu je dijagnoza!


Kada građani mogu da koriste srpski pasoš na Kosovu, a kada kosovski u Srbiji - Gorapress.net\n26.07.2021. u 15:20\nIako srpske vlasti ne priznaju kosovski pasoš, a kosovske srpski, ovi pasoši su ipak validni na aerodromima i u Beogradu i u Prištini. Sezona je odmora i detalje procedure za putovanja sa ovim pasošima iz Beograda odnosno Prištine prikupila je Radio Slobodna Evropa (RSE).\nMarija Radulović je početkom ove godine sa pasošem koji je izdalo Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) u Kragujevcu (Srbija) bez ikakvih problema letela sa međunarodnog aerodroma Adem Jašari u Prištini, piše RSE.\nSa druge strane, građani Srbije u poslednje dve godine sa pasošem ne mogu da prođu kopneni granični prelaz, što za RSE potvrđuje Dušan Marinković, vlasnik agencije za prevoz putnika KIMCO, koji svakodnevno saobraća na relaciji Gračanica-Beograd.\nDa se kopneni integrisani granični prelazi (IBM-zvaničan termin prema Briselskom sporazumu, prim.red.) mogu prelaziti samo sa ličnom kartom, Priština i Beograd su u okviru briselskog dijaloga dogovorili još 2011. godine.\nPotom je tek 2019. godine iz kosovskog MUP-a saopšteno da se više neće tolerisati slučajevi u kojima se građani Srbije propuštaju i sa pasošem.\nSa kojim dokumentima maloletnici mogu putovati do Crne Gore preko Špiljana, a kojim preko Kosova i Albanije pročitajte u posebnoj vesti.\nNa čelu delegacija Prištine i Beograda 2011. godine, kada je potpisan Sporazum o slobodi kretanja, bili su Edita Tahiri i Borko Stefanović.\nKako dalje navodi RSE, Tahiri 23. jula nije bila dostupna za izjavu, ali je ranije za ovaj medij izjavila da Sporazum o slobodi kretanja predviđa recipročno priznavanje državnih dokumenata, a da se kretanje između Kosova i Srbije obavlja uz ličnu kartu.\nNajrestriktivniji odnos prema pasošu Koordinacione uprave\nRSE je podsetila i na to da sa prištinskog aerodroma nije moguće putovati sa pasošem koji izdaje Koordinaciona uprava MUP-a Srbije u Beogradu jer ih kosovske vlasti smatraju ilegalnim. U ovoj upravi pasoše vade oni koji prema srpskom sistemu imaju prebivalište u nekom od kosovskih gradova.\nInače, oko 80.000 dosadašnjih državljana Republike Srbije, sa Kosova i Metohije, podležu viznom režimu zemalja tzv. Šengen zone i to su nosioci pasoša Koordinacione uprave.\nPrema izveštaju NVO „Aktiv“, „Zona posebnih pasoša“, između 16.08.2007. i 03.06.2016. Koordinaciona uprava je izdala 76.807 pasoša Republike Srbije.\nPrema kosovskom ustavu, Srbi imaju pravo na „dvojno državljanstvo“, koje u praksi ne funkcioniše kada su u pitanju putne isprave. To znači da bi bilo ko sa KiM-a sa bilo kojim pasošem Srbije, u kojem je navedena policijska uprava grada sa Kosova – bio siguran da će i otputovati u inostranstvo, to mora da učini van teritorije Kosova i Metohije.\nSa druge strane, Borko Stefanović smatra da je „smešno“ to što Kosovo insistira na međusobnom priznanju jer, prema njegovoj oceni, to neće olakšati život ljudi.\n„To što Priština ne priznaje srpske pasoše, to nama odgovara zato što je dogovoreno da se prelazi samo sa ličnim kartama. To je jedna providna igra sa niskim ulozima. Sve je to trik, oni hoće da se stavimo u istu poziciju i „rešićemo to kada se međusobno priznamo’ „, navodi Stefanović.\nDijalog Prištine i Beograda o normalizaciji odnosa je počeo 2011. godine na tehničkom nivou, a 2012. je podignut i na viši, politički nivo.


Rabljeni Olofsfors spÄnningsverktyget forwarderi oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Šumarska oprema > Olofsfors > Olofsfors spÄnningsverktyget\nRabljeni Olofsfors spÄnningsverktyget forwarderi\nOvdje je kompletna lista lista polovnih Olofsfors spÄnningsverktyget forwarderi za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Skijanje Archives - Страница 3 од 3 - Sportska sećanja\nKad je kapija udarila francuskog skijaša u “nezgodno mesto”\nPosted by Miloš on сеп 21, 2018\nDa nije bilo nezgode o kojoj danas pišemo verovatno bi se samo “najzagriženiji” ljubitelji skijanja sećali francuskog alpskog skijaša Janika Bertrana. Momak koji je skijašku karijeru “gradio” početkom 21. veka i koji je bio specijalista za brzinske discipline, nikada nije zabeležio zapaženiji rezultat na velikim takmičenjima, a i u preko 150 nastupa u Svetskom...\nHerminator – Herman Majer\nHerman “Herminator” Majer je jedan je od najboljih svetskih skijaša svih vremena. Specijalnost su mu bile brzinske discipline, a zahvaljujući svojim sjajnim rezultatima izborio se za svoje mesto među legendama alpskog skijanja, uz rame Žan Klod Kiliju, Albertu Tombi, Ingemaru Stenmarku… Iako je tek 1996. godine u 23. godini života uspeo da se izbori za mesto u austrijskom nacionalnom timu, to ga nije sprečilo da od tada bude...\nPovukao se sa 23 godine, u Svetskom kupu stigao je do tri treća mesta, imao je 23 plasmana u deset najboljih i nikada nije bio ni blizu Kristalnog globusa, ali je na Zimskim Olimpijskim Igrama u Sarajevu upisao svoje ime u istoriju Jugoslovenskog sporta. Jure Franko je mimo svih očekivanja zablistao u Sarajevu, osvojio prvu medalju za Jugoslaviju u istoriji ZOI i postao velika sportska zvezda od Vardara do Triglava. Jure Franko se...


(Službene novine Federacije BiH br. 101/15, 29/17)\n(Službene novine FBiH br.54/17)\n(Službene novine FBiH br. 54/17)


Raspolažu li vlasti sa stvarnim pokazateljima stanja u privredi i imaju li plan za saniranje posljedica drastičnog pada BDP-a? | ABC\nRaspolažu li vlasti sa stvarnim pokazateljima stanja u privredi i imaju li plan za saniranje posljedica drastičnog pada BDP-a?\n201 ABC portal 06.listopada 2020. 09:00\nPad BDP-a u drugom tromjesečju ove godine direktna je posljedica mjera koje su uvedene zbog proglašenja stanja prirodne nesreće, ali ni kvartali koji slijede neće imati puno bolje rezultate, računajući i prvo tromjesečje iduće godine, a moguće je da negativno bude i čitavo prvo polugodište 2021.\nKoliko vidimo iz službenih izjava najviših predstavnika izvršne vlasti, izlaz iz teške ekonomske situacije traži se isključivo u međunarodnim kreditima, za koje ministri objašnjavaju da su najjeftiniji i najbrže dostupni.\nProblem uzimanja novih kredita poduzetnici vide u činjenici da će se ti zajmovi opet vraćati iz rezultata rada realnog sektora, a glavna namjena tih kredita je pokrivanje plaća i drugih beneficija u javnom sektoru, na račun privatnog sektora.\nDonošenje nove uredbe koju je u ponedjeljak najavio premijer Novalić, kojom će se ciljano pomagati nekim određenim sektorima, je dobra vijest, ali to neće biti dovoljno za održavanje stabilnosti ekonomije, jer pomoć je posvuda nužna, s obzirom da svi trpe posljedice pandemije,.\nSmatramo također da i niže razine vlasti moraju na svome području dodatno djelovati kako bi se ublažile negativne posljedice, posebno u turizmu, ugostiteljstvu i uslužnim djelatnostima koje su već mjesecima pogođene posljedicama raznih mjera koje su propisivane kao obavezne.\nJoš jednom želimo napomenuti kako su budžeti na svim razinama i privatni sektor gospodarstva spojene posude i nijedna strana ne smije biti povlaštena. Što više bude trpjela privreda, bit će teže i javnome sektoru. Stoga u aktivnostima nadležnih vlasti ne smije biti predaha, jer ovo je maraton kojeg moramo svi istrčati do kraja, priopćili su iz Asocijacije poduzetnika Hercegovine


[GRADSKE FACE] Vladimir Samardžić: U Srbiji diploma Berklija ne znači ništa - 19.06.2015)\nNedelja, 19. maj 2019\tNedelja, 19. maj 2019\n19.06.2015 u 11:57h\nVladimir Samardžić: U Srbiji diploma Berklija ne znači ništa\nVladimir Samardžić jedan je od retkih muzičara sa naših prostora koji mogu da se pohvale diplomom prestižnog Berklija. Bas gitarista, muzički pedagog i muzički urednik na Radio-televiziji Vojvodina svirao i svira sa mnogim poznatim facama iz sveta muzike.\nSimbolično je da ovaj intervju izlazi samo dan pred koncert gupe Smak, čiji je član bio tokom snimanja njihovog pretposlednjeg studijskog albuma „Bioskop Fox“. Tada sa dugom kosom i u rok fazonu, a danas sa dosta kraćom i u džez fazonu, što ne znači da, kao profesionalni muzičar, ne svira i druge muzičke pravce. Kako kaže, da nije bilo vojske, pitanje je da li bi se i obreo u muzici, a pogotovo da li bi ikada svirao bas gitaru.\n– Ja sam svirao gitaru iz hobija, za društvo, „skidao“ numere Riblje čorbe, Bajage, EKV-a i nisam imao pojma da ću se baviti muzikom. Nisam išao u muzičku školu. Bio sam samouk – kaže Vladimir za portal mojnovisad.com – Onda je došla vojska i na audiciji za orkestar nisam prošao kao gitarista, jer je bio jedan fenomenalan gitarista, pa sam uzeo bas gitaru u ruke i prijavio sam se, pošto su u konkurenciji bila dvojica ili trojica basista koji pojma nisu imali. Do tada sam bas jednom ili dva puta držao u rukama, ali izašao sam na binu, odsvirao to što je trebalo i primili su me u vojni orkestar. Zadužio sam vojnu „Jolanu“, bas gitaru sa tri žice, pošto je falila jedna, i svirao sa orkestrom. Tada sam jedini put u životu naučio narodni repertoar, svirao ga, i posle toga više nikada. To je bilo veliko iskustvo za mene i škola, ali sam uporedo svirao pop i rok numere.\nAli vojska je prošla, bas ste razdužili, ali očigledno ne i ljubav prema tom instrumentu.\n– Nakon vojske kupio sam Fender Precizion i odlučio da vežbam, ali iz hobija. Upisao sam elektrotehniku i to mi je bio prioritet, a muzika hobi. Međutim, muzički đavo mi nije dao mira, probudio se i sve više sam provodio vreme sa gitarom, a sve manje sa knjigom i na drugoj godini odlučio sam da prekinem studije i u potpunosti se posvetim bas gitari. I od tada kreće moje aktivno vežbanje. Imao sam 22 godine.\nNije mnogo prošlo, a obreli ste se u Smaku pored čuvenog Točka koji i danas slovi za jednog od najboljih gitarista ovog regiona a i šire...\n– I to je sticajem okolnosti. Ali ništa to nije slučajno, ubeđen sam u to. Mnogo sam vežbao i radio sam. To pričam i mlađim muzičarima i mojim đacima da nije bitno koliko imaju godina i da li imaju muzičku školu, već je bitno koliko ko zaista vremena posveti tome i koliko to voli. Ja sam ustajao ujutru, pravio plan i program vežbanja, sam učio note i harmoniju i vežbao bas na osnovu onoga do čega sam mogao da dođem. Tada nije bilo interneta, pa sam došao do nekih knjiga i skidao muziku sa ploča i VHS kaseta. Prva kaseta do koje sam došao je „Bas škola Luis Džonsona“, legendarnog basiste iz grupe Brothers Johnson koji je preminuo pre mesec dana. Ta škola je za mene bila fascinantna, jer sam preko televizora mogao da vidim kako neko svira i pokazuje tehniku sviranja. Počeo sam da sviram po klubovima u Novom Sadu ali i po klubovima u Beogradu. Počeo sam da sviram sa Vasilom Hadžimanovim 1993. godine i tokom odlazaka na Plato najviše leti i klubu Jazbina koji je bio aktivan cele godine, tamo su isto saznali za mene i jednom prilikom su me videli ljudi koji su tada bili sa Točkom u priči oko projekta novog Smaka. Nazvali su me telefonom i pitali da li želim da budem basista u novoj grupi Smak. Ja sam rekao - naravno, ali malo sam se i uplašio jer to je zaista bio Smak u kom sviraju Točak i Kepa. Otišao sam na razgovor, imao audiciju kod Točka u radnoj sobi gde je sedeo u svojoj čuvenoj fotelji sa gitarom, uzeo sam bas i onda smo „džemovali“. Kada sam prošao audiciju u sobi, krenuli smo da radimo na novom albumu. Proveo sam nešto više od dve godine u Smaku.\nŠta se u međuvremenu dogodilo pa ste napustili ne samo bend, već i kontinent?\n– To je bilo jako čudno vreme, teško vreme u zemlji za bilo kakav novi, kreativni projekat, pa bio u pitanju i Smak, ali bio sam pun energije. Puno sam svirao, puno sam radio, trudio se, grizao koliko god mogu i smatrao sam da je to nešto što samo može da mi pomogne u razvoju i privilegija mi je bila da radim sa takvim ljudima i zaista sam jako mnogo naučio svirajući s njima. Ali nakon izlaska albuma „Bioskop Fox“ krenuli smo na turneju na koju sam dolazio iz rezerve, pa je malo turneja trpela zbog toga, ali ne mnogo. A onda se ukazala prilika da odemo u Kanadu, međutim od toga nije bilo ništa i nakon toga grupa je zapala u jedno stanje kad se nije znalo šta ćemo dalje. Morao sam da odlučim šta da radim.\nI odluka je bila da pređete Atlantik, Boston - Berkli?\n– Ja sam Berkli upisao 1993. godine pre nego što sam i dobio poziv da sviram u Smaku, ali nisam mogao da odem zbog stanja u zemlji, rata, sankcija... Berkli mi je tada dao pola stipendije, ali nisam uspeo da ostatak obezbedim i shvatio sam da nije vreme da idem, već ću probati neki drugi put na neki drugi način. Krajem 1996. godine, nakon završene turneje, ukazala se prilika da idemo u Kanadu ali su ponuđeni uslovi bili sa dosta rizika, bez garancija, tako da je Točak to odbio. Nakon toga nije bilo jasnog plana šta i kako dalje, ekonomska situacija u zemlji je i dalje bila veoma teška, a ja sam shvatio da je vreme da napustim bend i odem na Berkli. Svi Smakovci su se složili sa tim znajući šta znači odlazak na takvu akademiju. Imao sam 26 godina i ogromu želju da i dalje napredujem i da se usavršavam. Januara 1997. godine otišao sam tamo i ostao četiri godine.\nKakav je za vas bio kulturološki šok kada ste videli kako tamo živi muzički svet imajući u vidu činjenicu da ste došli iz jednog muzičkog sveta zemlje u raspadanju i scene u ozbiljnoj tranziciji. Koliko je to bilo drugačije nego ovde?\n– I bilo je i jeste i uvek će biti tako. Ono što tamo doživiš kad dođeš, a hoćeš da se baviš muzikom i imaš priliku da odeš u Ameriku, pogotovo u neki veliki centar, to je stvarno veliki šok. Boston nije muzički centar, ali je grad koji okuplja veliki broj studenata, ima veliki broj škola i tamo je Berkli koji studira verovatno 4-5 hiljada studenata. Tada je bilo oko 2.000 muzičara na jednom mestu, a sada je duplo. To je muzički svet u malom, samo što je u pitanju škola, a ne grad ili klub. Meni je sa 26 godina, sa iskustvom iza sebe, svirkama i putovanjima, to baš leglo na pravi način. Imao sam prilike da vidim dosta dece koja se izgube u svemu tome, koja dođu tamo i ne znaju šta hoće, ali imaju mogućnosti da budu na Berkliju zbog para. I onda iz takvog okruženja ne izvuku najbolje i iz škole izađu kao prosečni muzičari. Mnogi misle da će ih škola naučiti nešto po inerciji, a u stvari škola te neće naučiti ničemu ako ti sam ne shvatiš šta treba da radiš tamo. Ono što je fenomenalno bilo jeste okruženje. To možeš da doživiš na nekoliko mesta u svetu - u Njujorku svakako, u Nešvilu sigurno i u Bostonu na Berkliju, da si okružen ljudima iz celog sveta koji sviraju najrazličitije moguće muzike, imaju najrazličitije moguće begraunde koje donose od kuće, kulturnu baštinu, iskustvo i ti si tu sa njima i sviraš muziku. To je po meni najveći kvalitet i tu se najviše nauči. Ako to uspeš da iskoristiš i shvatiš iz druženja, zajedničkih svirki i projekata, to je veliki dobitak. Kada bih nabrojao listu ljudi koji su meni svirali recitale i šta su oni u svetu sada, nabrojao bih vam sam vrh svetskog džeza trenutno.\nI onda se vraćate ponovo u našu zemlju, sa diplomom prestižnog muzičkog koledža. Iz jednog sveta u drugi. Kako je bilo vratiti se ponovo u ovo okruženje posle čtiri godine pauze, sa boljeg na gore?\n– Kada sam odlazio u Ameriku to je bio pozitivan šok koliko god je bilo naporno u startu, i finansijski i snaći se tamo, toliko je bio negativan šok kada sam se vratio ovde i shvatio koliko je ovde sve stalo te 2000. godine. Stalo u odnosu na devedesete koje su bile strašne zbog inflacije i svih događanja, ali je muzički bilo živo, bilo je klupskih svirki. Beograd je bio prepun klubova i Novi Sad nije zaostajao sa klubovima po kojima se sviralo. U odnosu na to vreme 2000. i 2001. godina su bile katastrofalne, ali negde smo se svi nadali Slobinim odlaskom i dolaskom Đinđića da će stvari krenuti na bolje. Na žalost, to se nije desilo. Ja sam znao da moja diploma ovde neće značiti ništa, ali nisam očekivao da će tržište biti toliko sporo i toliko utučeno u čitavom regionu, tako da je trebalo zaista vremena da se povežem sa ljudima ponovo da pokrenem neke stvari i negde sa Vasilom (Hadžimanovim) je to najbrže krenulo i sa njim sam svirao do 2010. godine.\nRadili ste na raznm muzičkim projektima, bili osnivač i predavač u muzičkoj školi ali je onda usledio angažman neformalnog direktora Studija M, odnosno šefa produkcije RTV-a, a sada ste muzički urednik na radiju. Kakvo je to bilo iskustvo da se nađete u muzici, uslovno rečeno, sa druge strane?\n– Meni je to bio izazov. Dobio sam ponudu da vodim muzičku produkciju uz koju sam odrastao, Moji snimci na bas gitari 1993. godine bili su upravo sa tadašnjim orkestrom RTV-a dok je pokojni Josip Lorbek to vodio. Kao klinac sam dolazio u Studio M, slušao Dorijan Grej, EKV, Oktobar 1864. Prvi džez koncert koji mi je ostao u sećanju je Čet Bejkerov iz 1986. godine sa Dana džeza. Dakle, mnogo sam emotivno vezan za tu kuću, posebno za Studio M i muzičku produkciju i mnogo je ta institucija uticala na mene da se bavim muzikom. I onda sam odlučio da probam da pomognem sa svoje strane na osnovu iskustva i mog viđenja kako bi i šta moglo. Nažalost, muzička produkcija nije bila jedan od prioriteta RTV-a, već je u vreme kada sam došao prioritet bio reforma informativnog programa i vizuelnog identiteta. Prvo je bio TV prioritet, pa radio, pa tek onda muzička produkcija. Upravo iz tog razloga nisam mogao mnogo da promenim, jer su finansije bile na prvom mestu. Probao sam, video kako to funkcioniše iznutra, uspeo, čini mi se, neke stvari malo da pokrenem, čak sam doveo i profesore sa Bekrlija koji su u Studiju M održali trodnevno predavanje za studente Muzičke akademije i zaposlene iz produkcije. Oni su bli fascinirani kada su videli šta imamo, a u isto vreme i tim šta bi to moglo da bude, a nije. Nakon dve godine prešao sam na mesto muzičkog urednika, a na čelo produkcije došao je Aleksandar Dujin.\nDŽEZ NA RADIJU: Kao muzički urednik radim tri emisije na Radio Novom Sadu. Sve tri se bave džez muzikom ali na različite načine. „Džez kaleidoskop“ je autorska emisija i ide četvrtkom od 22 do 23 sati, „Randevu s muzikom“ emituje se ponedeljkom od 18 do 19 sati u kojoj se pušta latino džez, dok najstarija emisija na talasima RNS „Džez scena“ ide subotom od 20 do 22 sata i tu se puštaju lajv snimci džez koncerata.\nU aktuelnoj muzičkoj priči publika je mogla da vas vidi pre nekoliko dana u Fircie Think Tank klubu sa bendom Chewbakka 4 koji, pored vas čine Dado Marinkovic - bubanj, Maasej Kovacevic - klavijature i Ante Gelo - gitara.\n– Prvi kontakt smo počeli preko interneta pošto je ostatak benda iz Hrvatske. Okupili smo se kao trio još 2010. godine u Subotici u klubu „Sax“ na jednom sešnu, pošto su Dado i Maasej tada nastupali sa Džibonijem, a Džiboni je imao koncert u Subotici. Shvatili smo tada da želimo da sviramo zajedno kad god budemo imali prilike, jer nam je bilo jako dobro kada to radimo. Povremeno smo se viđali kad je bilo vremena, da bi decembra 2013. prvi put zasvirali u kvartetu sa Ante Gelom na gitari u džez klubu „Vip“ u Zagrebu i tada smo hteli da uradimo nešto ozbiljnije, da ne budu samo sešn svirke i povremena viđanja, tako da od januara 2014. godine ja skoro jednom mesečno, ili jednom u dva meseca idem za Hrvatsku da snimamo i radimo, ne samo za nas, već i za druge ljude ali smo usput krenuli da radimo i taj naš projekat koji je bio pet godina od smrti Majkla Džeksona, ali najviše zbog toga što ga svi mnogo volimo. Tako je nastao album "Smooth Criminals" koji bi verovatno izašao do sada, ali se sve to odužilo zbog autorskih prava. Da su originalne numere to bi već bilo urađeno. Ali izlazi tokom leta i digitalno i štampano izdanje.\nKao profesionalni muzičar u današnje vreme, možete li živeti od svog posla, a pritom da ostanete dosledni svojim principima i muzičkim ukusima, ili se mora koketirati sa srpskim mejnstrimom koji je, bar po mojoj oceni, sinteza nekvalitetnog popa i folka.\n– Moram da priznam da je teško. Ja sam svestan bio toga kada sam počeo profesionalno da se bavim muzikom, da neću živeti od džez muzike, niti sebe smatram džez muzičarem u pravom smislu te reči. Dakle, ja ne živim džez. Zapravo, u Srbiji je to gotovo nemoguće ili jako teško, posebno u 21. veku kada je veliki broj što džez klubova, što klubova koji su negovali džez muziku zatvoren ili su promenili svoju namenu. Ja sebe smatram profesionalnim muzičarem koji svira različite vrste muzike, a opet trudi se da drži do nivoa i svojih kriterijuma i da ispod tih kriterijuma ne ide. Što se tiče estrade i pop muzike, ako govorimo o muzici koja ne pripada mnogo džezu, tu sam najviše radio sa Vladom Georgijevim i sa Željkom Samardžićem sa kojim sviram od 2007. godine i dalje sam u ekipi. Sve ostalo je pop, soul, džez, a sviram i obrade... Sviram i sa Frajlama u poslednje vreme, pomažem mojim sugrađankama... Ali se u svemu trudim da bude i nečeg autorskog, nečeg mojeg i nečeg što radim sa muzičarim iz drugih zemalja. Trudim se da postoji muzika koja će maksimalno da me ispunjava u tom nekom kreativnom i umetničkom smislu, gde dajem sebe ne samo kao instrumentalista, već kao i autor gde se stvara nešto novo. Gde radimo nešto novo, gde nisam reproduktivac.\n14.05.2019. - Srbija sledeće godine uvodi kratke programe studija\n09.10.2015. - Branimir (i neprijatelji) Rosić: Ajde da poradimo na sebi, onda je lako popraviti Svet\nPovezane teme Gradske face vladimir samardžić\npre 917 dana i 19 sati\nKao prvo je čovek, prava faca!\nZatvaranje koncertne sezone 2018/2019. - Sinagoga\nBaby Exit 2019. - Petrovaradinska tvrđava\nMeđunarodni festival nauke i obrazovanja - Univerzitet u Novom Sadu\nBerza Vinila I Ostalih Stvari - Brod Zeppelin\nKvantna analiza i konsultacije - Novi Sad\nDruštvo • 17.05.2019\nFOTO: Održan prvi Novosadski prajd\nFOTO I VIDEO: Hiljadu maturanata plesalo na…\nGRADSKO VEĆE: Majske račune za grejanje…\nServisne informacije • 17.05.2019\nVikend akcija u Kort marketu na Detelinari\nCvet bagrema – i hrana i lek\nCrédit Agricole Grupa: Neto prihod od…\nNOVI SAD - trenutno 18 oC (maj 19, 08:00)\nBrzina i smer vetra; ISI 2 Km/h\npon., 20 maj\nNajniža: 12 oC uto., 21 maj\nEUR 117,6073 117,9612 118,3151\nUSD 105,1755 105,4920 105,8085\nCHF 104,2063 104,5199 104,8335\nGBP 134,5159 134,9207 135,3255\nIsključenje struje\tisključenja struje\tbez struje\tbez vode\tgradsko groblje\telektrovojvodina\traspored sahrana novi sad\tnovosadsko porodilište\tSpens\tRHMZ\tgradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević\tservisne informacije novi sad\tisključenje vode\tvremenska prognoza novi sad\tmaturanti\tbebe\tsahrane\tvremenska prognoza\tJKP Vodovod i kanalizacija\tVreme u Novom Sadu\tElektrodistribucija Novi Sad\tnovosađani\thoroskop\tbetanija\tRepublički hidrometeorološki zavod\tnovosadska policija\tklinika za ginekologiju i akušerstvo\tnovorođenčad\tjkp lisje\tservisne informacije


Darko Lazović gol i asistencija za Đenovu | Sport | Fudbal\nGolčina i asistencija Darka Lazovića, za važnu pobedu! 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.01.2019. / 22:29\nAtraktivan kraj sjajnog kola u Italiji!\nY acá el golazo de Lazovic para poner a Genoa 1-2#EmpoliGenoa 1-3 pic.twitter.com/Ppnh7IpzPs\n— Martín Graffigna (@MAGraffigna) 28. јануар 2019.\n#ParaguayosXElMundo GOOOOOOOOOL de TONY SANABRIA para el @GenoaCFC que le gana 3-1 al @EmpoliCalcio. pic.twitter.com/WyMXnTJFrI\n— Fútbol Guaraní (@guarani_futbol) 28. јануар 2019.\n/Di Lorenco 63 - Kuame 18, Lazović 70, Sanabrija 73/\nTABELA: Juventus (-1) 56, Napoli 48, Inter 40, Milan 35, Roma 34, Sampdorija 33, Atalanta 32, Lacio (-1) 32, Fiorentina 30,Torino 30, Sasuolo 29, Parma 28, Đenova 23, SPAL 21, Kaljari 21, Udineze 18, Empoli 17, Bolonja 14, Frozinone 13, Kjevo 8*.\nđenova darko lazović Serija A\n29.01.2019. / 11:19\nZaboravljen igrac, nazalost. Provede gotovo celu karijeru u Djenovi. A odlican igrac, radilica i zahtevan...\n29.01.2019. / 09:27\nIgraju oni smehotresi Rukavina i Miletic a za ovog majstora nema mesta.....\n29.01.2019. / 07:25\nRecimo imamo sad idealnu postavu za taktiku kao sto igra ajntraht frankfurt, sa kosticem levo i lazovicem desno oni su kao neki bekovi ali toliko su brzi da se brzo transformisu u krila.. 1.Rajkovic 2, Lazovic 3, Milenkovic 4.Kolarov stoper 5.Kostic 6. Matic 7. Milivojevic 8. Tadic 9. Zivkovic 10. Jovic 11, mitrovic


Vesti online / Vesti / Srbija / Brisel poručio Prištini: Prvo borba protiv kriminala i korupcije, pa ukidanje viza\nPriština će viznu liberalizaciju dobiti kada se obračuna sa organizovanim kriminalom i korupcijom, rekli su u Briselu listu "Zeri".\n"Zeri" je ranije danas objavio da se građani Kosova žale da ambasade država EU pooštravaju kriterijume za izdavanje viza i da se neretko dešava da se one dobijaju za period od samo 24 sata, pri čemu ni novinari nisu izuzetak.\n"Komisija je u julu 2018. godine potvrdila da je Kosovo ispunilo sve standarde za liberalizaciju viznog režima, uključujući i dva prethodna zahteva: ratifikacija sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom i jačanju rada u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. Kosovo je ostvarilo veliki napredak u protekle dve godine i važno je da se nastavi sa implementacijom svih standarda", rečeno je prištinskom listu u Briselu, preneo je Tanjug.


Dobojski Info - DOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: „Jaffa Igre bez granica“ će obradovati mališane u Doboju po drugi put\nDOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: „Jaffa Igre bez granica“ će obradovati mališane u Doboju po drugi put\npetak, 21 februar 2020 13:43\nJedanaeste po redu „Jaffa Igre bez granica” stižu u Doboj 28. februara, a ova manifestacija, koja uvijek izmami osmijehe na dječija lica, biće održana u Osnovnoj školi „Vuk Karadžić” od 12 do 15 časova. Učestvovaće djeca iz osnovnih škola, vrtića i djeca sa poteškoćama u razvoju. Generalni sponzor ove manifestacije je kompanija Jaffa Crvenka koja će svim takmičarima obezbjediti poklon pakete i sjajnu zabavu. Pokrovitelji manifestacije su i Ministarstvo porodice, omladine i sporta RS kao i Ministarsvo prosvjete i kulture RS.\n„U želji da obogatimo sportsko-rekreativni, ali i zabavni sadržaj u velikom broju gradova BiH, te da u eri digitalnih medija pokušamo da omasovimo sport, kroz zabavne igre svakom djetetu smo omogućili da se bavi sportskom aktivnošću. Igre su prilagođene za svaki uzrast i pomno su osmišljene od tima stručnjaka iz oblasti sporta i zdravstva, jer nam je zdravo odrastanje djece na prvom mjestu”, naglasio je Peđa Savić, voditelj programa.\nPrema riječima koordinatora projekta, Željke Gajić, svi one koji dođu u petak, 28. februara u Doboj očekuje besplatna adrenalinska zabava, klovn, facepainting, navijanje, takmičenje, druženje, bogat prateći program, te vrijedne nagrade za sve učesnike. Ove godine tema je SVEMIR te su igre i rekviziti prilagođeni toj tematici. Mali pobjednici u svojim kategorijama biće nagrađeni poklon paketima školskog pribora kompanije Gatarić. Za osvježenja zadužena je voda Vivia - oficijelna voda manifestacije. Pertner manifestacije je i kompanija Mtel.\n„ Pozivamo svu djecu osnovnoškolskog uzrasta da se prijave za češće u „Igrama bez granica”. Prijave mogu da obave na našem sajtu i to na linku: http://igrebezgranica.ba/prijave/ i uživaju u najboljoj manifestaciji koja će djeci garantovano ostati u najljepšem sjećanju”, rekla je Željka Gajić.\nNaglasila je da je i ulaz na manifestaciju besplatan, te pozvala i navijače da kreiraju transparente, ponesu dobro raspoloženje i bodre svoj omiljeni tim do pobjede.\nNakon Doboja, ovo sportsko-zabavno takmičenje koje je već osvojilo srca svih mališana biće održano i 14.03.2020. u Banjoj Luci 01.04.2020, te Prnjavoru 11.04.2020 a u 2020 godini održaće se ukupno 10 manifestacija u cijeloj Bosni i Hercegovini.\nViše iz ove kategorije « PIŠANJE UZ VJETAR: Pješak ili ne, pitanje je sad!!! Sutra počinje isplata novembarskih penzija »\nшкорпија\tpetak, 21 februar 2020 17:38 Link komentara


14 Mar 2019, 13:41 DANAS Maja Kostić\nProfesorka Zagorka Golubović preminula je juče u Beogradu posle duge bolesti u 89. godini, rekli su našem listu članovi njene porodice. Mesto i vreme sahrane biće naknadno objavljeni. Jedna od najznačajnijih antropološkinja i sociološkinja diplomirala je filozofiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nRadila je kao profesor u gimnazijama u Zemunu i Beogradu (1952-54). Izabrana je u zvanje asistenta na Filozofskom fakultetu 1957, gde je ostala do 1975. u zvanju vanrednog profesora. U januaru 1975. suspendovala ju je Skupština SR Srbije. Do 1981. godine bila je bez posla, a u međuvremenu je radila kao gostujući profesor u Švedskoj, Velikoj Britaniji i SAD. Od 1981. radila je kao naučni savetnik na Institutu za društvene nauke koji je tada bio uključen u Beogradski univerzitet. Na Filozofski fakultet vratila se 1991, gde je do 1996. predavala socio-kulturnu antropologiju.\nBila je urednik časopisa Gledišta, Sociologija i Filozofija i član Saveta Praksisa, kao i član redakcije Praxis International.\nBila je član Upravnog odbora Jugoslovenskog društva za filozofiju i sociologiju, predsednik Sociološkog društva Srbije i filozofskog društva Srbije. Jedan je od osnivača Instituta za filozofiju i društvenu teoriju Univerziteta u Beogradu.