Tech Radar Arhive - Stranica 6 od 22 - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Tech Radar (strana 6)\n15. avgust 2018. Tech Radar 0\nAMD je danas objavio početak globalne dobavljivosti najmoćnijeg desktop procesora na svetu. AMD Ryzen Threadripper 2990WX sa svoja 32 jezgra, sposobna za obradu 64 paralelna programska threada, donosi moć za ultimativno PC iskustvo. Druga generacija AMD Threadripper procesora je napravljena na bazi „Zen+“ arhitekture koja je optimizovana za naprednu 12 nanometarsku tehnologiju proizvodnje. Unapređena arhitektura i tehnologija proizvodnog procesa su …\nČak ni svi skupoceni telefoni ne poseduju takve odlike kao što su dvostruka kamera i baterija velikog kapaciteta. Telefon 2018 Huawei Y7 Prime dokazuje da najnovija rešenja mogu biti dostupna po veoma atraktivnoj ceni. 2018 Huawei Y7 Prime ima širok ekran sa uskim okvirom, dvostruku kameru sa predivnim bokeh efektom, bateriju velikog kapaciteta, sjajan dizajn, ali sve to ne povećava …\nAMD na SIGGRAPH-u 2018 donosi novi hardver i softver za profesionalce\n13. avgust 2018. Tech Radar 0\nOno što je GDC u svetu gaming industrije, u smislu softvera, novih trendova, razmene ideja među developerima i svakako novog hardvera, to je SIGGRAPH u svetu profesionalne 3D grafike. Svake godine u ovo doba, najtalentovaniji developeri iz sfere profesionalne kompjuterski generisane 3D grafike se okuplja na jednom mestu i uz razmenu ideja i prezentacije novih tehnoloških dostignuća, razmenjuju mišljenja i …\nKad štampač otkaže poslušnost Nepo System rešava sve!\nLepota razvitka bilo koje tehnologije ogleda se u momentu skidanja etiketa ekskluzive i kada postane dostupna svima. Kada masovnost uzme maha i ljudi zapaze da nešto o čemu su do juče sanjali danas mogu kupiti u prvoj prodavnici IT opreme, a proizvođači odgovore na tržišne vibracije, dolazi do cenovne dostupnosti. Razvitkom svemirskog programa, dobili smo memorijsku penu, danas milioni ljudi …\n12. avgust 2018. Tech Radar 0\nProjektori dizajnirani za projektovanje prezentacija godinama su veoma popularni, pre svega zahvaljujući odličnim radnim karakteristikama, kompaktnom dizajnu i maloj težini. Kompanija BenQ, apsolutni je lider na ovom polju i ime iza koga stoje najbolja moguća rešenja bazirana na DLP tehnologiji. Model MS506 koji je već neko vreme na tržištu krasi kompaktnost, mobilnost i funkcionalnost, ali i mogućnost projektovanja ne samo …\n9. avgust 2018. Tech Radar 0\nU saradnji sa odabranim zvaničnim partnerima, kako globalno, tako i kod nas, AMD donosi najvrelije igre ove sezone za kupce Radeon RX grafičkih kartica baziranih na Polaris i Vega arhitekturi – RX 570, RX 580 i RX Vega. Čak tri vrhunska naslova različitih žanrova stižu sasvim besplatno uz navedene modela odabranih kartica, kod domaćih retail partnera. Star Control: Originsće vas …\n7. avgust 2018. Tech Radar 0\nAD Aerodrom Nikola Tesla Beograd nastavio je sa unapređenjem poslovanja i kvaliteta usluga, prelaskom na poslovanje u oblaku, kroz partnerstvo sa kompanijom Microsoft u Srbiji. Time je jedan od najkonkurentnijih aerodroma u regionu, nastavio proces strateške digitalizacije, prema najvišim standardima globalne industrije savremenog transporta i tehnologija. Beogradski aerodrom beleži sve veći rast i konkurentnost na regionalnom tržištu, pa je samo …\nAMD Ryzen Threadripper procesor druge generacije obara svetske rekorde\nAMD je objavio momentalnu globalnu pretprodaju druge generacije AMD Ryzen Threadripper procesora, preko 80 zvaničnih globalnih retil i etail partnera. Razbijajući svetski rekord u Cinebench R15 multithread CPU testu, sa najvišim rezultatom u kategoriji single-socket desktop procesora, AMD Ryzen Threadripper 2990WX sa svoja 32 jezgra i 64 threada je dizajniran za profesionalne kreatore digitalnog sadržaja i dizajnerskih rešenja, programere, prosumere i …\nNedavno pokrenuto Huawei takmičenje pod nazivom Next Image privuklo je pažnju na hiljade ljudi. Učesnici su poslali više od 27.000 fotografija uslikanih mobilnim telefonima. Njihovi radovi imaju više od 120.000 pregleda. Ako i vi želite da budete deo takmičenja, ne oklevajte i prijavite se do 20. avgusta. Da li ste se ikada zapitali kako se oseća profesionalni fotograf kada njegovu …\nNovi AMD igrački System-On-Chip (SoC) za novu igračku konzolu/PC\n4. avgust 2018. Tech Radar 0\nDanas je počeo ChinaJoy u Šangaju – najveći globalni gaming ekspo. Na ovom prestižnom svetskom događaju, AMD je objavio saradnju sa kompanijom Zhongshan Subor na realizaciji njihove nove igračke konzole namenjene kineskom tržištu. AMD je za ovaj jedinstveni uređaj dizajnirao specijalni SoC (System-On-Chip) koji objedinjuje 4 „Zen“ procesorska jezgra sa podrškom za simultanu obradu 8 threadova i „Vega“ GPU sa …\nKompanija Huawei Consumer Business Group je objavila rezultate poslovanja za prvu polovinu 2018. godine\nKompanija Huawei Consumer Business Group (CBG) je danas objavila rezultate poslovanja za prvu polovinu 2018. godine. Kompanija je prijavila solidan rast sa više od 95 miliona prodatih pametnih telefona širom sveta. Prema podacima kompanije IDC, Huawei se popeo na drugo mesto liste najvećih proizvođača pametnih telefona tokom drugog kvartala sa udelom na globalnom tržištu od 15,8%. Richard Yu, CEO kompanije …\nPORSCHE DESIGN HUAWEI Mate RS – apsolutno najlepši!\n2. avgust 2018. Tech Radar 0\nKompanije Porsche Design i Huawei predstavile su najsofisticiraniji i najmoćniji pametni telefon – PORSCHE DESIGN HUAWEI Mate RS. Ovaj model donosi budućnost tehnologije kroz odlike kao što su prvi dizajn dvostrukog čitača otiska prsta sa inovativnim čitačem unutar ekrana, prvi procesor sa veštačkom inteligencijom i trostruka Leica kamera od 40MP. Ovaj uređaj će nadmašiti očekivanja čak i najzahtevnijih korisnika pametnih …\nKako naučiti mašine da probleme rešavaju „samostalno“? Kako računar može da nauči da sam reši Rubikovu kocku, da prepozna govor i razume tekst? Ove i brojne druge zanimljive zadatke, rešavali su studenti iz zemlje i regiona na upravo završenoj, četvrtoj po redu Letnjoj školi mašinskog učenja „PSI:ML“ (Petnica Summer Institute of Machine Learning), u organizaciji Razvojnog centra kompanije Microsoft u …\n26. juli 2018. Tech Radar 0\nKompanija COMING – Computer Engineering u tekućoj godini nudi niz zanimljivih aktivnosti kako za poslovne korisnike, tako i za sve koji prate nova tehnološka i biznis rešenja na globalnom nivou. Jedna od njih je i mogućnost odlaska na VMworld Barcelona konferenciju po specijalnim cenama za kotizaciju, sa popustom od 50%. Konferencija će se održati u periodu od 5.11. do 8.11.2018. godine, u …\n22. juli 2018. Tech Radar 0\n4K monitori su već poduži vremenski period veliki hit u svetu, a polako postaju veoma popularni i kod nas. Reč je o monitorima čiji paneli podržavaju 4K rezoluciju nudeći potencijalnim kupcima najviši mogući nivo detaljnosti i takvu reprodukciju boja koja jednostavno oduzima dah i gledaocu donosi potpuno novu dimenziju slike. Na domaćem tržištu izbor 4K monitora se poboljšava iz dana …\nNezavisni, specijalistički oditing otkriva da su AMD-ovi drajveri najstabilniji u industriji, kako za gejmere tako i za profesionalce\n21. juli 2018. Tech Radar 0\nNezavisna kompanija „QA Consultants“, koja je specijalizovana za nezavisnu proveru kvaliteta i pouzdanosti softvera, objavila je novi izveštaj koji potvrđuje da AMD ima najstabilnije drajvere u industriji grafičkih procesora. AMD bazirani sistemi su besprekorno prošli 401 od 432 testa, dok su NVIDIA sistemi prošli 356 testova pouzdanosti. Procentualno govoreći, to je 93% izvršenih testova za AMD, naspram 82% izvršenih testova …\n19. juli 2018. Tech Radar 0\nKompanija Veritas na osnovu ostvarenog prihoda u 2017. godini proglašena je od strane Gartnera svetskim liderom tržišnog učešća softvera namenjenog bekapovanju i povraćaju podataka, arhiviranju i upravljanju softverski definisanim skladištima podataka\n16. juli 2018. Tech Radar 0\nKompanija Veritas Technologies je proglašena za lidera tržišnog udela po osnovu prihoda ostvarenih prodajom softvera u 2017. godini namenjenog bekapovanju i oporavku podataka, arhiviranju i upravljanju softverski definisanim skladištima podataka (SDS). Ovo priznanje stiže iz istraživačke kuće Gartner. Veritas je imao 24,3 procenata tržišnog udela u segmentu softvera za bekapovanje, zahvaljujući svojim NetBackup i Backup Exec rešenjima, kao i 11,5 …\n13. juli 2018. Tech Radar 0\nKompanija Huawei otvorila je juče, na platou ispred Rajićeva Shopping Centra, prvu Insta izložbu fotografija fotografa amatera, pobednika „Insta Pro 20“ konkursa, i pozvala sve zainteresovane da posete izložbu koja će trajati do 22. jula. Kao brend čiji najnoviji uređaj, mobilni telefon Huawei P20 Pro, nosi titulu telefona sa najboljom mobilnom kamerom na svetu*, a podstaknut činjenicom da je fotografija …\nPage 6 of 22« Prvo...«45678\t»\t1020...Poslednje »


ČLANSTVO U NATO-u NIJE BESPLATNO\nOtvaranjem kancelarije južnog napuljskog krila NATO-a, Srbija je nezvanično već zakoračila u imenovani vojni savez, iz kojeg treba što pre da iskorači\nBudući da se, danas, u jesen, 2007, pred važnim trenucima odlučivanja o statusu Kosova i Metohije, opšta klima vladajuće pozicije prema pristupanju vojnom savezu NATO u Srbiji menja, potrebno je, svakako, reći i ono što u otadžbini niko ne pominje, a o čemu se u Evropi odavno raspravlja.\nTvrdnje, koje u poslednje vreme u Srbiji čujemo, da „vojna neutralnost“ kao kategorija u spoljnoj politici ne postoji stvar su isključivo načina interpretacije, barem za one koji mogu logički da razmišljaju. Ako se neutralnost interpretira kao neutralnost u odnosu na američku (faktičku) odlučujuću ulogu u vrhu komande vojnog saveza NATO, onda je potpuno jasno šta taj pojam „neutralnosti“ i ponašanje koje bi ga pratilo treba da znače. Ako je to neutralnost u odnosu na severnoameričke ratove, koji jedan za drugim započinju (a nijedan se ne završava), pogotovo u trenutku kada postoji velika verovatnoća da će doći do rata i u Iranu (Severnoj Americi je potrebno da podigne cenu barila nafte, sa aktuelnih 80 $ na fantastičnih 200 $, a to može postići sprečavanjem iranskog izvoza zbog ratne situacije), onda je takva srpska „neutralnost“ vrlo jasna i shvatljiva. Ona je posebno shvatljiva u trenutku kada se rešava problem vezan za status Kosova i Metohije i u trenutku postojeće podrške Srbiji od strane Rusije. Takođe, u vreme dok američki glasnogovornik u Francuskoj, Bernar Kušner, javno izjavljuje da „rata u Iranu treba da bude“ (pa se zatim, posle putovanja u Rusiju, ispravlja), sasvim je moguće pretpostaviti kuda će ova krivudava i utilitarna ljudska empirija uskoro krenuti.\nBilo da je iskren ili ne, bilo da je koherentan u stavu prema Rusiji ili da je samo opšte načelo srpske spoljne politike, bilo da je izrečen na vreme ili je zakasneo, bilo da je dobro obrazložen ili da uopšte nije obrazložen, stav vladajuće stranke premijera (septembar, 2007.godina) da je Srbiji potrebna vojna neutralnost potpuno je opravdan. U ovom trenutku, „partnerstvo za mir“, čini se, sasvim je dovoljna ambicija za malu, razorenu, siromašnu i politički ugroženu (s problemom KiM) Srbiju.\nBudući da u Srbiji svaki činovnik u vlasti daje svoje gledište o svrsishodnosti saveza sa zemljama NATO-a (to je svakako u funkciji starogrčke veštine ubeđivanja, jer je za pristupanje NATO-u ionako nužan narodni referendum), i budući da se ponekad misli da o tome treba da odlučuje neka partija, neki d e o društva ili ministarstvo za vojsku, a ne društvo u celini, odnosno čitava nacija, možda je dobro da i mi, koji znamo kako se ta problematika u Evropi u praksi postavlja, prikažemo svoje gledište.\n„NATO JE – NATO, A EVROPA – EVROPA“\nKada smo, budući zasićeni beskrajnim i uzaludnim folklorom srpske dijaspore, koja je politički i dalje bivala ignorisana, kako u matici tako i u zemljama prihvata, u Francuskoj i centralnoj Evropi formirali Socijalni antiglobalistički pokret, čija je jedna od glavnih ideja bila nužnost borbe za stvaranje otklona centralnoevropskih zemalja u odnosu na NATO pod američkom komandom, odnosno, u cilju neulaska matice Srbije u tu organizaciju, održali smo odmah prvi skup i u Srbiji, na Pravnom fakultetu u Beogradu, 25. aprila 2005. godine.\nTaj antiglobalistički skup, uprkos brojnosti prisutnih, u matici je potpuno ignorisan. Iako su na skupu učestvovali poznati Evropljani, govoreći o problematici vezanoj za NATO iz samog životnog i briselskog iskustva, u Srbiji su mediji potpuno ignorisali taj događaj. Sve je tada prošlo bez zvaničnog interesa za mišljenje velikog broja Evropljana, da bismo danas, u zvaničnoj retorici dela vlasti, prilično zakasnelo, slušali sve ono što se (doduše sa mnogo više argumenata) moglo čuti na tom skupu.\nSa ogromnim zakašnjenjem, srpska javnost (ako izuzmemo opoziciju) najzad usvaja retoriku koju mi već deceniju i po obrazlažemo i za koju se zalažemo navodeći sopstveno životno iskustvo, citirajući mnoge naučne i vojne stručnjake iz Evrope, pa čak i izvesne činovnike, ukoliko su njihove vulgarne izjave bile svrsishodne.\nIpak su u Srbiji jednostavne reči jedne Doris Pak „Evropa je – Evropa, a NATO je – NATO“ (što je potpuno logično, jer je u EU 27 zemalja, a u NATO-u 17) prizvane na vreme; ali ništa nije moglo da spreči upornu halucinantnu opsesivno-prisilnu retoriku medija, koja je svakodnevno uspostavljala veštačku i lažnu vezu između problema tranzicione Srbije i mogućnosti, odnosno nemogućnosti članstva u NATO-u.\nŠARLATANSKE IZJAVE APOLOGETA NATO-a\nTako je „apologija NATO-a“, tema broj jedan u siromašnim, postkomunističkim i tranzicionim zemljama, danas postala, može se reći, suština dinamike rađanja ili usmrćivanja stare-nove Evrope. Donedavno se u Srbiji nije moglo disati od upornih izjava u vidu preskripcija i normi, koje su ponavljane tačno u intervalu psihološkog primarnog uslovljavanja.\n„NATO je uslov da ne dođe do razbijanja naše države“; „NATO je uslov da uđemo u Evropsku Uniju“; „Zahvaljujući NATO-u izbeći ćemo hiperinflaciju“ – sve ove rečenice bile su nekoliko godina doslovno na repertoaru srpskih zvaničnika. Pored očigledne činjenice da je to bila propaganda koju uobičajeno vode prokuratori na bilo kojoj okupiranoj teritoriji, pod uslovom da nađu dovoljan broj političkih šarlatana da takve fraze, bez postavljanja njihovog pravog smisla i bez prestanka, ponavljaju, ispostavilo se da je tačno čak sasvim suprotno od onoga što su te tvrdnje iznosile. Tako, recimo, ne samo da NATO danas više ne smatramo za uslov „očuvanja države“, što je tada redovno ponavljao ministar spoljnih poslova, nego smo sada „uvideli“ da je NATO upravo uslov njenog raspada (aneks 11 Ahtisarijevog plana).\nAli, početak nije tu. On je, u ovako apsurdnim situacijama uvek u nečemu što je zaboravljeno, nečemu što je na početku bilo važno. Kako, dakle, zvuči „dubinska nesvesna motivacija“, ili bar svesni razlog tako opsesivne retorike, što psihoanalitičari s pravom uvek traže?\nOno što naši srpski politički radnici ne pamte, a što smo mi u Evropi vrlo dobro upamtili, jeste ključna rečenica jednog čoveka, čije je mišljenje tada bilo od uticaja: „Uvlačenjem svih bivših komunističkih i istočnoevropskih zemalja u NATO, borićemo se uspešno protiv jake konkurencije evropske vojne tehnologije“ (parafraza) – saopštio je, odnosno priznao, američki analitičar Patrik Tejlor 8. marta 1992. godine New-York Times-u, pre nego što je to isto, u svojim spisima eksplicirao Zbignjev Bžežinjski (Brzezinski). Posle takvog ekspliciranja nacionalnog i ekonomskog severnoameričkog interesa, sledile su, u svim zemljama tranzicije pod kontrolom američke administracije, uzavrele i halucinantne priče s veštačkim uslovljavanjem na pojmovnoj liniji: „Evropa-NATO-Evropa-NATO“, a takve priče su poslednjih godina u Srbiji bile neumorne. Uz to, treba reći da jedan deo srpskih političara, zahvaćen takvim verbalnim uslovljavanjem, nije neko vreme tačno ni razumevao šta zapravo govori, kao što pacov tačno i u vremenskim intervalima ide po lavirintu, a ne zna zašto ni šta čini. Naravno da NATO nikakvu nužnu vezu sa Evropom i EU nije imala, i mi, koji smo u Evropi živeli dugo, to smo odavno znali i govorili.\nNATO nikome u Evropi nije bio od neke velike koristi, ako izuzmemo hladni rat i svojevremenu borbu protiv Varšavskog pakta. Nedavni događaji u Grčkoj, bez ikakve spekulacije, pokazuju kolika je otprilike današnja pretpostavljena pomoć i solidarnost zemalja članica NATO-a u odsudnim trenucima tragedija i havarija u jednoj zemlji članici. Kao pomoć pri obuzdavanju požara u susednoj Grčkoj, koji su jedva smireni, Rusija je poslala 14 specijalizovanih aviona, a mala Srbija, što je za svaku pohvalu, čak 7 aviona! Ostale evropske zemlje bile su poslale po tri, dva ili jedan avion, neke samo po helikopter ili samo ekipu ljudi (kao Kanada), dok dve najvažnije zemlje u NATO-u (vojnoj, ali i tehničkoj organizaciji), Amerika i Engleska, Grčkoj u plamenima, koja je članica i vojne i „političke“ organizacije NATO, nisu poslale nijedan avion pomoći. Ne sledi li već iz ove puke činjenice da se tzv. pretpostavljena bezbednosna ili urgentna pomoć unutar dotične alijanse, očigledno ne može smatrati nečim što predstavlja nužno pravilo igre?\nNARAVNO DA ČLANSTVO NIJE BESPLATNO\nOni koji danas u Srbiji tvrde da je učlanjenje u NATO „besplatno“ liče na trgovce koji nude potpuno „besplatan“ proizvod koji može da se upotrebi samo ako se uz njega dodatno kupe veoma skupi delovi. Članstvo u NATO-u plaća se višestruko– preko nužne nabavke veoma skupe opreme (pri čemu se, u ovom času potpune dominacije SAD, ni ne zna da li u toj kupovini postoji slobodan izbor ili bi bilo nužno nabavljati unapred određenu, možda malo „defektniju“ robu), ali i preko neravnopravnog statusa, koji bi Srbija u ovoj organizaciji, sasvim izvesno, imala.\nProgrešna je pretpostavka, koju gaje tranzicioni političari, da vojna sila, kakva je Amerika danas, želi da „opremi druge zemlje“ kako bi borbeno ličile na nju samu. Amerika, u vojnom smislu, prosto želi da finansijski zaradi a u tu joj svrhu služe i ratovi koje nameće i kupovina njenog naoružanja, zapravo monopol koji ona svuda uspostavlja vršeći pritisak.\nTreba znati da pored navedenog, Amerika danas ima i veliki problem s ljudskim faktorom u vojsci. Figurira zvanična cifra od 3.792 mrtvih vojnika samo iz SAD (odnosno 4.091 koalicionih) u Iraku, bez uračunatih izginulih plaćenika, kojih je bilo duplo više, i ne računajući ranjene vojnike iz drugih zemalja, uz 27.936 zvanično ranjenih regularnih vojnika SAD. Budući da se sve to dešava u trenutku dok se ratu ne vidi kraj, u komandi SAD, odnosno NATO, apsolutno postoji deficit, pre svega u ljudskom faktoru, za učestvovanje u budućim ratovima. U toj činjenici je u suštini najveća cena članstva svake, a posebno nove zemlje članice u NATO savezu. Naivno je takođe misliti da u takvim uslovima jedna država lako može odbiti da šalje svoje kontingente vojnika na nova ratišta. S druge strane, što se plaćeničke profesionalne vojske tiče, ona postoji odavno, internacionalna je i strukturirana, i njenu adresu u jednom pravcu svi odavno poznaju, te u takvom slučaju nisu potrebna nikakva provodadžisanja određenih država, članica NATO-a.\nPONEKI CIVIL JE EVROPLJANIN, ALI VOJNA KOMANDA JE UVEK AMERIČKA\nAli, vratimo se sa rata i potrebe za „topovskim mesom“ na „meku trgovinu“, koja prema etičkim utilitaristima rešava apsolutno sve konflikte u ljudskom društvu. Onaj ko u Srbiji smatra da je „trgovina“ sa Amerikom „ravnopravna“, ili barem „demokratska“, pogotovo u okviru današnjeg NATO-a, taj zaista ne zna ništa o onome što se u Evropi događa. Isti mit prati i naivna pretpostavka da „demokratskim glasanjem“ u NATO-u Srbija u nečemu može ravnopravno da učestvuje. Nažalost, u ovakvim situacijama, „demokratičnost“ je proporcionalna snazi i značaju zemlje. Jednostavno, svuda je na delu neravnopravni fizički odnos snaga i od njega apsolutno zavisi sve ostalo.\nTakođe, u današnjem NATO-u poneki civil, poneki „generalni sekretar“ možda može biti imenovan iz redova Evropljana, ali vrhovna vojna komanda je uvek i isključivo američka, bez odstupanja.\nMeđutim, kao što možemo videti, taj odnos snaga, naročito u nužnoj, odnosno nametnutoj kupoprodaji opreme i naoružanja, negativan je čak i za bogate evropske zemlje. Zato, bez nekog većeg optimizma možemo pretpostaviti kakav bi on bio u odnosu na Srbiju, kao potencijalnu novopridošlu članicu vojne alijanse.\nNATO – AMERIČKA VOJNA AVANTURA KOJU FINANSIRAJU EVROPLJANI\nOni koji u retorici srpske vlade o nepristupanju NATO-u vide isključivo želju da se Srbija pred rešavanje statusa KiM približi Rusiji, ili da se barem od nje ne udalji, i oni koji tvrde da je okretanje leđa NATO-u poruka Zapadu da smo strateški okrenuti samo Rusiji i Belorusiji, u suštini uopšte ne poznaju stvarne političke, ekonomske i vojne probleme unutar Evropske Unije.\nNe samo da Evropska Unija sa savezom NATO nema (i nije imala) nikakvu nužnu vezu, nego joj je čak bila (i jeste) suprotstavljena. Činjenica da su neke zemlje tzv. tranzicije, prvo tražile ulazak u NATO, a zatim ulazak u EU, prosto je njihov izbor redosleda – kratko je definisala činovnica EU, Doris Pak, još u doba ministra Draškovica u Srbiji. Međutim, uprkos takvoj kratkoj i jasnoj definiciji, u Srbiji nije jenjavala propaganda o nužnosti ulaska države u NATO.\nOno što niko, pri tome, nije pratio, to je pitanje zašto je pristupanje NATO-u, odnosno ostajanje u njemu, sve više nepoželjno i sa stanovišta same Evrope. Podrazumeva se, naravno, da je sve što je vezano za finansijske spekulacije ili nepovoljnosti, i te kako relevantno za siromašnu Srbiju.\nTako je 13. i 14. septembra 2005. godine u Berlinu, među članovima Evropske Unije koji su ujedno i članovi NATO vojne alijanse izbio latentni sukob u vezi sa vojnim budžetom.\nFormalno, ovaj problem nepoverenja postoji od vremena hladnog rata, a pojačan je 1960, sa stvaranjem posebne evropske politike. Tadašnji francuski predsednik, Šarl de Gol, smatrao je da je prvobitni Vašingtonski sporazum iz 1949. godine prevaziđen, te se pozvao na ono što je njime samim bilo predviđeno: ako se prilike u svetu promene, već posle deset godina sporazum se može revidirati. Već pedesetih godina prošlog veka, predsednik je tvrdio da je vojna organizacija NATO potpuno prevaziđena jer više ne postoje iste okolnosti koje su je proizvele. De Gol je jasno video i javno saopštio da NATO od tada postoji samo zato da bi štitio američki vojni i ekonomski hegemonični interes i da se već tih, pedesetih godina, ta organizacija pretvorila u vojnu i ekonomsku hegemoniju. General 1954. postavlja pitanje smisla člana 18 u tzv. CDE kao delu NATO-a, koji predviđa da u ratnim okolnostima komandu automatski preuzima američki general, bez ikakve saglasnosti ostalih članica.\nDe Gol je prvi već tada javno izgovorio da NATO, predvođen Amerikom, kontroliše ceo svet, ali da „Amerikance nema ko da kontroliše“, pri čemu se vode ratovi u koje Francuska ne želi da uđe. To je bilo prvo evropsko demistifikovanje NATO-a, i daleko pre raspada Sovjetskog Saveza, svakako vrlo vidovito generalovo gledište. Kao što svi znaju, ono će rezultirati povlačenjem Francuske iz NATO-a 1966. godine. No, mnogo je vode ispod mosta od tada proteklo, kako to Francuzi kažu.\nU julu 2004. godine formirana je Evropska odbrambena služba (European Defense Agency, Agence européenne de défense). Tri najveća evropska proizvođača naoružanja, koji imaju zajednički industrijski interes – Francuska, Nemačka i Engleska – nezadovoljni činjenicom da NATO Severnoj Americi služi samo zato da evropske fondove preusmeri ka američkoj industriji, krenule su na put stvaranja zajedničkog evropskog tržišta naoružanja. Pritisak da Evropa bude kupac od Amerike postajao je sve jači, a praćen je i potpunom nepristupačnošću američkog tržišta tehnologija za evropske partnere. Zbog svega toga, direktor evropske odbrambene agencije, Britanac Nik Vitni (Nick Witney), pustio je u probni let 3. juna 2005. u časopisu „Defense News“ ideju „evropske preferencije i unutrašnjeg odbrambenog tržišta“.\nNaglo zabrinut a uvek budan, Donald Ramsfeld izvlači potom iz podsvesti čuveni filozofski, ali ovoga puta varijabilni i kolonijalni argument o ljudskoj „racionalnosti“. On se, tom prilikom, pita zar nije „racionalnije“ da svoje vojne potrebe Evropa zadovoljava kupujući od SAD? Pri tome, ovaj instant-racionalista zaboravlja da precizira za koga bi to trebalo da bude racionalnije, za Evropu kupca ili za Ameriku prodavca?\nAko sve to imamo u vidu, možda bi bilo svrsishodno pitati se kako bi takav odnos snaga izgledao kad je u pitanju jedna mala i siromašna Srbija, ako on već nije odgovarao bogatoj i relativno ujedinjenoj Evropi? Pitanje je da li na srpskoj političkoj sceni uopšte ima ljudi koji na takav, evropski način danas mogu da razmišljaju.\nPROATLANTSKO NASPRAM KONTINENTALNOG\nPotom je tadašnja francuska ministarka odbrane, Mišel Alio-Mari, u susretu sa generalnim sekretarom NATO-a u Parizu, pružila otpor američkoj vojno-industrijskoj logici i filozofiji života prisile. Njoj su se pridružili analitičar Filip Grase (Philippe Grasset), direktor evropske odbrambene agencije Nik Vitni, belgijski predstavnik Filip Monfil (Philippe Monfils), predsednik francuske aeronautičke i specijalne industrije Šarl Edelsten (Charles Edelstenne) i drugi. Svi su oni tvrdili (što u Srbiji izgleda niko nije pratio) da SAD troše pet puta više od Evrope za vojna istraživanja, da je u vojnoj industriji prava transatlantska kooperacija između Evrope i Amerike samo beskorisna iluzija (jer SAD svoje tržište ne otvaraju za Evropu, niti hoće da dele tehnologiju sa Evropljanima). Tvrdili su, zapravo, da je reč o klasičnom nametanju antikapitalističkog ekonomskog monopola, prisile i eksploatacije. „NATO je u stvari američka ratna avantura koju finansira evropski porez“, pisao je bivši francuski šef kancelarije NATO-a u Briselu, Pjer Anri Binel.\nAli, svi ovi Evropljani slagali su se u još jednoj važnoj stvari – Evropa ume da radi ujedinjeno, a za to su danas primeri sve snažniji i brojniji: superiorni Galilejev (Galileo) sistem, čudesni vazdušni autobusi-avioni (Airbus), ukjučujući i onaj sa 900 putnika, koji upravo postaje putnički, moćna moneta evro (danas, u jesen 2007. godine, jedan evro je već 1.41,30 dolara), računarski sistem linuks, vojno ratno novorođenče – avion „Neuron“ i ... ko zna šta još u budućnosti – jedne drugačije, velike, najveće moguće Evrope.\nTako se retorika neodegolizma, a današnjeg antiglobalizma, kako za one koji su znali šta je ona stvarno značila, tako i za one koji to nisu znali, preko finansijskih problema evropskih vojnih struktura, na mala vrata ozbiljno vratila na političku i ekonomsku scenu. Luk Pariz – Berlin – Moskva, o kome smo mi, Srbi iz Evrope, dugo već govorili i pisali, danas je, uprkos pokušaju da se Francuska pod mandatom Nikole Sarkozija vrati na put američke provincije, i dalje je veoma jak. Putin, Širak i Šreder su ga na neki način, sećajući se De Gola i Adenauera, ponovo trasirali. Buduća Evropa polariše se pri izboru između proatlantske linije naspram kontinentalnog velikog luka, u kome vrlo bitno mesto ima Rusija kao sila potencijalnog ujedinjenja velikog evroazijskog kontinenta.\nU međuvremenu, činovničkom Briselu udaren je ozbiljan šamar u glasanju za tehnokratski Ustav. Kancelarka u Nemačkoj nije tako suvereno i jednoglasno ustoličena, kako je očekivala i najavljivala. Francuska, uprkos nominalnoj pobedi atlantskog favorita, Nikole Sarkozija, ne želi vladu koja će ukinuti ostatke socijalne države i krunisati isključivo oligarhijske krugove, model koji je inače već oproban u Regan-Bušovoj Americi i u Pinočeovom Čileu. Najnovija situacija pokazuje da Sarkozijeva Francuska neće živeti onoliko dugo koliko bi želela. Potpuno je, takođe, izvesno da bi današnja Francuska, kao i nekadašnja, iz šezdeseth godina, većinski istupila iz vojnog dela NATO-a samo kada bi predsednik Republike imao hrabrosti da raspiše referendum. Međutim, Sarkozija (koji je najavio raskid sa degolističkom paradigmom Francuske) Severna Amerika na predsedničkim izborima podržava upravo zato što zna da on nije pristalica i pobornik referenduma, kao što su to bili njegov veliki prethodnik, general Šarl de Gol, ili Fransoa Miteran.\nNajzad, svima je jasno da moć Evroazije sve više raste. Šangajska organizacija, sve šira i brojnija ruska bezbednosna zona (nasuprot bivšem, sada sve manjem GUAM-u), ruska politika pridobijanja južne Amerike i arapskog sveta, organizacija BRIK (Brazil, Rusija, Indija, Kina) itd., sve to upućuje na vidovitost reči da je vojna organizacija NATO takva kakva je danas, zaista prevaziđena. Naravno, nije prevaziđena tehnologija, prevaziđena je politička pozadina NATO-a.\nČitava priča o borbi protiv terorizma, koja je trebalo da iz pepela podigne i revidira nužnost i ideologiju NATO-a pod većinskom američkom komandom, uspela je u tome samo do svoje opasne polovine. Polovinu čovečanstva ona je zapravo probudila i pokrenula u smeru suprotnih razmišljanja i zaključaka, stvorivši averziju prema svakoj „borbi“ koju, iz ovog ili onog razloga, vodi Severna Amerika. Kao u Lafontenovoj basni, posle očigledne laži o iračkom hemijskom oružju, nijednom novom američkom zaključku više niko u svetu nije verovao.\nSvi oni koji znaju da je važno izlečiti uzrok bolesti a ne samo njen simptom, nisu nimalo ubeđeni u doktrinu „borbe protiv terorizma“, odnosno u uzročnu vezu „napadač-žrtva“, kako je severnoamerička spoljna, odnosno vojna (budući da ova zemlja više i nema spoljnu već samo vojnu) politika vidi.\nSTAV SRPSKE VLADE JE ISPRAVAN, A POLITIČKA KOHERENTNOST JE DRUGA TEMA\nNajzad, namerno ili nenamerno, svesno ili nesvesno, u Srbiji se nedovoljno insistira na različitim domenima složene organizacije u NATO-u, te se otuda stvara opšta zbrka. Izvesno je da unutar NATO-a, pored vojnog dela ima i veoma mnogo drugih organizacija, ekonomskog, naučnog, diplomatskog ili čak turističkog karaktera. Sve one mogu biti priprema za ulazak u vojni – glavni (nekada jedini) deo, ali nužno ne moraju to da budu. I Partnerstvo za mir bila je prvobitno inicijativa samog NATO-a (zajedničke vežbe sa drugim zemljama i slično), ali ono nikako ne mora da znači i stepenicu za ulazak u NATO, što je Rusija, kao velika sila, odmah shvatila i razdvojila.\nIz svega rečenog, može se zaključiti da je sadašnji (septembar, 2007.god.) stav srpske vlade o nepovoljnosti ulaska Srbije u NATO potpuno ispravan, te da je to stav koji će poslužiti kao osnova za narodni referendum i koji je, zapravo, izveden iz neke „oslušnute empirije“.\nMeđutim, politička koherentnost sasvim je druga stvar, i u tom smislu su u pravu oni koji tvrde da nje u Srbiji danas nema. Sasvim je izvesno da je nekoherentno tvrditi da Srbija ne treba da uđe u NATO, a ne poništiti (ili barem ne težiti da se to učini) ugovor o potpuno slobodnom kretanju NATO trupa, bez pravne i finansijske nadležnosti srpskih vlasti, na srpskoj teritoriji, jer bi takav ugovor, u suštini bila (mogla biti ) obaveza isključivo zemlje članice NATO-a.\nTakođe je nekoherentno tvrditi da Srbija ne treba da uđe u NATO, a istovremeno otvarati (umesto težiti da se to spreči) kancelariju južnog napuljskog krila NATO-a u Beogradu, kancelariju koja nije ni naučna, ni ekonomska, ni „politička“, već strogo vojnog tipa, što bi opet bila obaveza isključivo članice NATO-a.\nDanas takva vojna kancelarija ne postoji čak ni u drugim zemljama u okruženju, koje jesu članice NATO-a. Ako bismo stvari posmatrali na taj način, mogli bismo zaključiti da je Srbija „privilegovano“ i „prečicom“ već nezvanično pristupila NATO-u, otvorivši jednu takvu kancelariju u svom glavnom gradu, u srcu Balkana. A tada bi se borba u stvari sastojala, ne u tome da se spreči ulazak Srbije u NATO, već da Srbija, koja je u taj savez faktički već zakoračila, iz njega što pre iskorači.\nNAŠA JE OBAVEZA DA PRVO NAPLATIMO ŠTETU KOJA NE ZASTAREVA\nNa posletku, sva zbivanja vezana za raspad Sovjetskog Saveza, a zatim i za raspad Jugoslavije, poslužila su NATO-u da se proširi na istok, što, naravno, niko ne krije. Šta je ovde uzrok, a šta posledica, drugo je pitanje. Sada se sve to samo nastavlja sa planiranim raspadanjem preostalog dela srpske teritorije (KiM), čime bi se NATO i dalje, na isti način, širio i utvrđivao. Ono što danas srpske vlasti uviđaju u „aneksu 11“, proces je koji je počeo pre više od dve decenije.\nMožda treba reći da za rušenu, zatrovanu i poniženu Srbiju ostaje nepodmireno jedino egzistencijalno i moralno pitanje. Na kraju 20. veka Srbija je bombardovana na način potpuno nedostojan evropske civilizacije. U tom bombardovanju Srbija je demografski oštećena, razrušena, opustošena i ozračena štetnim zračenjima. Država je dobila novu vladu, ali ta vlada živi sa istim tim narodom, na istoj toj zagađenoj i kontaminiranoj teritoriji.\nDržava Srbija danas pokušava da ustanovi život prema ideologiji onog dela kapitalističkog razmišljanja koji je relativno zdrav: odnos računa i nadoknade proizvedene štete. Ako bi aktuelno srpsko društvo bilo komunističko i ideološko društvo, ono bi u ime neke više ideologije moglo napadaču na njenu imovinu da oprosti određenu nanetu materijalnu i moralnu štetu.\nMeđutim, budući da današnje srpsko društvo tvrdi da više nije ideološko društvo, prema šteti koja, dakle, nije naneta samo bivšem režimu, već čitavom narodu i čitavoj infrastrukturi, ono se mora ponašati onako kako se to čini u odnosima kapitalističke paradigme: da je izračuna i naplati.\nZato bi, u suštini, pitanje koje će na budućem referendumu srpske vlasti morati da postave srpskom narodu i građanima, trebalo da glasi otprilike ovako: DA LI STE ZA TO DA DRŽAVA SRBIJA NAPLATI RATNU ŠTETU KOJU JE PROIZVELO BOMBARDOVANJE OD STRANE NATO-a 1999. godine, I KADA SE NJENOJ POTRAŽNJI UDOVOLJI I ŠTETA NADOKNADI, PRISTUPI NATO-u, ILI STE PROTIV TOGA DA POD BILO KAKVIM USLOVIMA SRBIJA PRISTUPI VOJNOM SAVEZU NATO?


Srpska prodala trezorske zapise, pribavljeno 40,4 miliona KM | Ekonomija\nSrpska prodala trezorske zapise, pribavljeno 40,4 miliona KM | MONDOBA\n17. June, 09:35\nSrpska prodala trezorske zapise, pribavljeno 40,4 miliona KM 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n01.04.2020. / 14:55 15:19\nAutori SRNA Autori berza 01.04.2020. / 14:55 15:19\nMinistarstvo finansija Republike Srpske prodalo je na današnjoj aukciji, posredstvom Banjalučke berze, polugodišnje trezorske zapise u vrijednosti 40,40 miliona KM bez kamate.\nIz Ministarstva finansija navode da je tokom aukcije ostvarena nulta kamatna stopa.\nVrijednost pristiglih ponuda za trezorske zapise iznosila je 40,48 miliona, a relizovani iznos emisije bio je 40,40 miliona KM.\nPlanirani iznos emisije bio je 35 miliona KM, a datum dospijeća je 2. oktobar.\nberza Republika Srpska zaduženje


Kisić Tepavčević: U ovom momentu imamo preko 250.000 testova na virus korona - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Kisić Tepavčević: U ovom momentu imamo preko 250.000 testova na virus korona\nBEOGRAD – Zamenica direktora Instituta za javno zdravlje Dr Milan Jovanović Batut Darija Kisić Tepavčević, izjavila je danas da se u Novom Pazaru virus širi i da je reč o zoni visoke žarišne transimisije. To je, kako je objasnila, scenario vrlo sličan u mestima gde se dozvolilo da se desi takvo nešto i gde su bila okupljanja, proslave koje su inicirale širenje virusa.\n“Epidemiološka istraživanja su pokazala da je ključan faktor u svemu tome bio što su se mnogi pacijenti javljali tek u odmakloj fazi infekcije pluća, odnosno čekali su da to prodje samo od sebe”, kazala je Kisić Tepavčević u emisiji Fokus televizije B92.\n“U ovom momentu ima preko 250.000 testova i taj podatak dovoljno govori”, kazala je. Na pitanje zašto je samo u Beogradu obavezno nošenje maski u zatvorenom prostoru odgovorila je da je to zato što je tu najveći broj zaraženih.\n“Najmanje dve trećine svih potvrdjenih slučajeva svakog dana je sa područja našeg glavnog grada”, rekla je i dodala da će ova mera biti primenjena i u drugim delovima zemlje, ako bude potrebe za tim.\n“Nije cilj uvodjenje kontrola i plaćanje kazni. Cilj je da se zaštite gradjani”, izjavila je.


Pazite šta instalirate, možete imati veliki račun | Srbodroid\nPazite šta instalirate, možete imati veliki račun\nObjavio eboye u Sigurnost 11/11/2010 u 18:52\nOdlučili ste da probate igru o kojoj svi pričaju. Angry Birds ili neka druga. Tražite po marketu, kliknete, pročitate komentare, kliknete install. Pre nego što se bilo šta instalira na telefon dočekaće vas lista dozvola koje ova aplikacija traži za pristup vašem telefonu i od vas se očekuje da potvrdite da je sve u redu i kliknete OK i nastavite sa skidanjem i instalacijom. Do sad to je sve bilo ok, jer ste pročitali sve dozvole koje aplikacija traži.\nSve to sada može u vurunu. Ogroman sigurnosni propust je otkriven koji omogućuje malicioznim aplikacijama da pristupe delovima uređaja koje nije trebala da ima, i što je još strašnije, nikad nije ni tražila dozvolu za takav pristup. Maliciozne aplikacije nisu ništa novo na Androidu, ali do sad korisnik je mogao da ignoriše aplikacije koje traže određene dozvole i ne instalira program.\nPrimer ovakve aplikacije koja je pod znakom pitanja je set bonus nivoa za jednu od najpopularnijih igara Angry Birds. Koja u suštini nema nikakve veze sa igrom. Kada se instalira, aplikacija je sposobna da instalira druge aplikacije na uređaj koje su maliciozne prirode. Rekao sam “sposobna” a ne “da će”. Stvari kao SMS i druge servise koje utiču na vaš mesečni račun mogu da budu ugrožene ukoliko ovaj propust padne u pogrešne ruke.\nNa sreću, postoji svetlo na kraju tunela. Oni koji su otkrili propust i koji su napravili ovu lažnu aplikaciju su dobri ljudi i žele da se ovaj propust zakrpi, spremni su da ga demonstriraju, nadamo se ne u javnost. Danas na konferenciji o sigurnosti, koja se održava u Oregonu, ljudi koji su otkrili propust će raspravljati o svojim nalazima.\nZapamtite da morate čitati komentare i da jedino instalirate aplikacije iz pouzdanih izvora (developera). Ako primetite da nešto nije u redu, odustanite.\nTags: Angry Birdslažne aplikacijepropusti


Rama-Prozor.Info • 5 razloga zašto treba jesti mladi luk\n5 razloga zašto treba jesti mladi luk\n18.04.2017 08:55 Objavio:Uredništvo Komentari:0\nluk mladi luk zdravlje\nMladi luk dobar je izvor fitohemikalija, posebno jedinjenja flavonoida, kao što su kvercetin i antocijani, pokazale su mnogobrojne studije. Ova fitokemijska jedinjenja su prirodne kemikalije koje sadrže mnoge biljke, a koje mogu da poboljšaju imunitet.\nMladi luk ima veliki broj supstanci koje snižavaju loš kolesterol u krvi. Njegov zeleni dio mnogo je zdrav i, pored toga što pomaže da se smanji kolesterol, dobar je i za vraćanje povišenog šećera u normalu.\n0.4947 | 3.39MB


Obren Petrović – Glas Regije\nNEFORMALNA POSJETA: Dodik u Doboju, sastao se sa Petrovićem i Jerinićem\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik boravio je u neformalnoj posjeti Doboju gdje je sa poslanikom u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Obrenom Petrovićem i gradonačelnikom Borisom Jerinićem razgovarao o infrastrukturnim projektima.\nSagovornici su razmijenili Continue reading →\nDOBOJ – Sinoć je u hotelu „Park” u Doboju održana Izborna konferencija Gradske organizacije Mladih socijaldemokrata Doboj. Na Izbornoj konferenciji prisustvovalo je više od 1000 delegata, koji su izabrali novog predsjednika i članove predsjedništva Gradske Continue reading →\nDODIK: Doboj izabrao dobar put približavanjem Banjaluci\nDOBOJ – Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je večeras da je Doboj izabrao pravi put političkim približavanjem Banjaluci.\n“Doboj je pokazao snagu i na vanrednim izborima za gradonačelnika kada je iskazano političko jedinstvo Continue reading →\nDOBOJ – Predsjednik Povjereništva dobojskog SNSD-a Obren Petrović najavio je danas da će naredne sedmice SNSD u Doboju posjetiti predsjednik partije Milorad Dodik i potpredsjednik Željka Cvijanović.\nPetrović je pred početak sjednice povjereništva rekao novinarima da će odbor ove Continue reading →\nObren Petrović predsjednik: Imenovano Povjereništvo GO SNSD Doboj\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik donio je odluku o imenovanju Povjereništva Gradskog odbora SNSD Doboj. Za šefa Povjereništva ovom odlukom je imenovan doskorašnji predsjednik dobojskog SDS-a i poslanik u Parlamentu BiH Obren Petrović.\nPovjereništvo broji 52 Continue reading →\nDOBOJ:Obren Petrović preuzima dobojski SNSD\nBivši gradonačelnik Doboja Obren Petrović najkasnije će u maju preuzeti dobojski Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), potvrđeno je za Srpskainfo.\nAktuelni predsjednik SNSD Doboj Uroš Gostić nam je rekao da je taj transfer sa Petrovićem dogovorio još prije nekoliko Continue reading →\nDOBOJ – Predsjednik SNSD-a Milorad Dodik rekao je večeras u Doboju da je taj grad od strateškog političkog i komunikacionog značaja za Republiku Srpsku i da stoga nije upitna podrška zajedničkom kandidatu na prijevremenim izborima za gradonačelnika Borisu Jeriniću Continue reading →\n20. Novembra 2019., 22:37


Večeras, pred spavanje obavezno popijte čašu vode i ujutru će vam se desiti ove 3 stvari - infoPrijedor\nHome › Zdravlje › LJEPOTA I ZDRAVLJE › Večeras, pred spavanje obavezno popijte čašu vode i ujutru će vam se desiti ove 3 stvari\nČesto zaboravljamo da pijemo vodu ili je mijenjamo sa zaslađenim, bespotrebnim pićima\nVoda je izvor zdravlja i života, a kao tečnost iz koje je potekao sav postojeći život na našoj planeti, ona je nezamenljiva. Ipak, ma koliko znali da je zdrava, često je ne pijemo u dovoljnim količinama ili je menjamo drugim, bespotrebnim pićima. Lekari i dijetetičari preporučuju obavezan unos od dva litra vode dnevno, ili bar osam čaša.\n3 važna razloga zašto je važno da popijete čašu vode pred spavanje:\nJedno istraživanje iz 2014. godine je došlo do zaključka da manjak vode u organizmu vodi ka depresiji, što može da dovede do poremećaja sna. Istraživanje je pokazalo da unos vode značajno utiče na raspoloženje, odnosno da su ljudi koji piju dovoljno tečnosti srećniji, zadovoljniji i smireniji.\nIspijanje vode, posebno mlake ili tople, podstiče varenje i detoksikaciju organizma. Topla voda popravlja cirkulaciju, pomaže pri gubitku kilograma, kao i kod izbacivanja toksina putem znoja.\n3 Umanjuje bolove\nJedna čaša tople vode popijena pre spavanja pruža dovoljno hidratacije i može da umanji bolove, ukoliko imate stomačnih problema. Po želji, u vodu se može dodati malo limuna, što će dopineti boljem ukusu ali i unosu vitamina C.\n‹ Ko ga jednom proba, poželeće opet: Samo jedan horoskopski znak je toliko dobar u krevetu, da od njega nema boljeg\nDnevni horoskop za 15. jul ›


Amerika sve bliža vojnom rješenju problema sa Sjevernom Korejom | CazinCity\n22/12/2017\tin Bosna i Hercegovina, Info dana\nSjedinjene Američke Države planiraju napad kako bi zaustavili sjevernokorejski nuklearni program i Kim Jong-unu “naribati nos”. Jedna od mogućnosti koje se spominju je uništenje lansirne stanice prije novog testiranja raketa koje planira sjevernokorejski režim. Također, kao cilj se spominju i skladišta oružja.\nNadaju se da će vojna intervencija pokazati Kim Jong-unu da se SAD ne šale i da će pod svaku cijenu zaustaviti daljnji razvoj nuklearnog naoružanja i potaknuti pregovore. Tri izvora iz američke administracije potvrdili su da se vojna opcija – razrađuje.\n“Pentagon pokušava pronaći opcije koje će im omogućiti da “udare Sjevernu Koreju u nos”, da dobiju njihovu pozornost i pokažu da smo ozbiljni”, rekao je za Telegraph bivši američki sigurnosni dužnosnik.\nU izvještaju se navodi kako je napad na sirijsku zračnu luku 7. aprila bio vrlo sličan nacrtu projekta kojeg bi Trampova administracija željela primijeniti protiv Sjeverne Koreje.\nIpak, to neće biti tako lako sa Sjevernom Korejom koja ima ogroman broj vojnika i puno bolju odbranu.\ndonald trumph\t2017-12-22


JERKOV (DS): Savez za Srbiju podržaće protest u Novom Sadu\nposlanica demokratske stranke\n12.01.2019. 13:36h 12.01.2019. 13:43h\nBEOGRAD - Poslanica Demokratske stranke (DS) Aleksandra Jerkov izjavila je danas da će Savez za Srbiju podržati protest u Novom Sadu 18. januara.\nJerkov je kazala da su organizatori tog protesta grupa mladih iz Novog Sada, kao i intelektualci, aktivisti i ugledni Novosađani.\nJovanović: Savez za Srbiju neće se vraćati u BG skupštinu dok traju protesti\nCEAS: Rada te tuži, Rada ti sudi! Trajkovićeva ne poznaje osnovne principe vladavine prava\nAleksandra JerkovDSNovi SadprotestSavez za Srbiju


Beogradske preporuke – Kafa sa… – Ključaonica\nBeogradske preporuke – Kafa sa…\nPosted by ključaonica on May 30, 2019 May 31, 2019\nTekst i fotografije: Mladen Savković\nZa neke važan dio tradicije, nekima prijeka potreba, a nekima tek hobi koji vole svakodnevno da praktikuju, tek ispijanje kafe neizbježan je dio svakodnevice svih koji se iz dana u dan bude u Beogradu. Vjerovatno zbog toga kvalitetna kafa u Beogradu može da se popije na velikom broju mjesta. Ali ukoliko svoju omiljenu dozu kofeina ne možeš da zamisliš bez dodatka (ne, ovdje ne govorim o zaslađivačima) Beograd nudi nekoliko odličnih opcija!\nKafa sa… knjigama\nUprkos velikim knjižarskim lancima, u Beogradu posljednjih godina punim plućima diše nekoliko zanimljivih nezavisnih knjižara ili pak onih koje pripadaju manjim izdavačkim kućama. Najšarmantnija među njima svakako je Bookastore (Cara Lazara 12), kafe-knjižara sa svega nekoliko stolova, u kojoj se osim štampanih izdanja mogu pronaći i originalni pokloni inspirisani knjigama, najrazličitiji radovi domaćih dizajnera, vinili. I naravno, neizbježna kafa i po koji kolač pride.\nKafa sa… secesijom\nBeograd je prvu modernu robnu kuću dobio još 1907. godine! Robni magazin u Ulici Kralja Petra 16 najraskošnija je uspomena na secesijski talas koji je zahvatio Beograd početkom XX vijeka. Ovo zdanje na nekoliko spratova, rađeno prema projektu Viktora Azriela, danas je dom za ljubitelje kafe koja pristiže iz cijelog svijeta. Kafeterija koja je otvorena na ovoj lokaciji dio je trenutno najvećeg beogradskog lanca kafeterija.\nKafa sa… pločama\nJedan od najljepših droćolskih kutaka, stara, lipama zaštićena ulica u neposrednoj blizini Bajrakli džamije, krije nekoliko zanimljivih kafića i radnji kao stvorenih za dokoličarnje subotom ili nedjeljom prijepodne. Leila Records (Gosdpodar Jevremova 6) osim kafe ili nekog drugog pića u miru i hladovini nudi i veliki izbor gramofonskih ploča! I dok su jutra lijena, pomalo usporena, večeri se ovdje pretvaraju u opuštene zabave uz zvuke sa vinila.\nKafa sa… pogledom\nOvo može da djeluje kao neobičan izbor, naročito dok se približavate kafiću na adresi Kirovljeva 10. Ali Filter svoje iznenađenje čuva za vas tek kada se udobno smjestite u neku od stolica na bašti. Odatle, kroz veliki luk koji spaja zgrade preko puta, pogled puca na zelenilo Ade iznad kojeg se naziru zgrade beogradskih blokova. Kafa, ljeti, rano ujutru, uz ovakav pogled bez problema može da vam popravi dan.\nKafa sa… piscima\nNajmlađe mjesto na listi, Krokodilov Centar za savremenu književnost (Karađorđeva 43) brzo je osvojio dio beogradske publike svojim prijatnim ambijentom i književnim programom koji okuplja najbolje savremene stvaraoce i stvarateljke ne samo Srbije, već i cijelog regiona!\nKafa sa… tradicijom\nOno što se donedavno zvalo turska kafa, sada sve rjeđe može da se nađe u beogradskim kafićima, a konobari će vam nerijetko prebaciti da je u pitanju „domaća kafa“. Svejedno, malo je mjesta u kojima možete da uživate u šoljici ovog zadovoljstva, a najprimamljivije je svakako ono sa najneobičnijim imenom. Kafana „?“ (Kralja Petra 6) vjerovatno je najpopularnija među turistima, ali to ne znači da treba da lišite sebe njihove kafe služene u tradicionalnim fildžanima, uz neizbježni ratluk.\nKafa sa… kolačima\nUkoliko vam ratluk uz kafu nije dovoljno sladak, Beograd zaista nudi niz mjesta za uživanje u kafi i kolačima. Od tradicionanih poslastičarnica poput Pelivana, preko carske Moskve do najfinijeg Fini kutka, izbor je na tebi. Ali moja preporuka za ovu priliku bila bi Ispeci pa reci (Gundulićev venac 34) poslastičarnica, koja uz šolju tople kafe nudi najukusnije kolačiće, mafine i braunije za kojima ne zaostaju ni banana hljeb i kolač od šargarepe!\nKafa sa… dizajnerima\nDo prije nekoliko godina zapušteno, a sada bučno, šareno i urbano, Čumićevo sokače svoj novi život živi kroz Belgrade Design District. Na niz radnji srpskih dizajnera nadovezali su se kafići, knjižare, prodavnice začina i neobičnog nakita. Ušuškan između zgrada koje se naslanjaju na najprometnije ulice u srcu grada, ne pretjerano velik prostor ispunila je više nego dovoljna doza kreativnosti u kojoj se, naravno, uvijek nađe mjesta i za šolju kafe.\nKafa sa… rijekom\nBeogradske rijeke, Dunav i Sava, pravo su blago u bilo koje doba godine, za najrazličitije aktivnosti. Ispijanje kafe svakako je jedna od njih. Od Dorćolskog do Zemunskog keja, od Ade Ciganlije do Savskog keja, svaka od obala ima bar po jedno mjesto idealno za uživanje u kafi. Moj izbor ovom prilikom bio bi Lemon Chili na Zemunskom keju, šareni splav na Dunavu koji je ljeti savršen za beg od gradske vreve. Ukoliko želiš da izbjegneš potencijalnu gužvu, najbolje je da se zaputiš tamo rano ujutru i svoj dan započneš uz kafu, rijeku i pogled na Veliko ratno ostrvo.\nKafa sa… Jugoslavijom\nMuzej Jugoslavije, jedan od najposećenijih muzeja u zemlji svoj status duguje kako dašku Jugonostalgije i činjenici da je u okviru muzejskog kompleksa grob doživotnog predsednika SFRJ Jospa Broza Tita, tako i odličnim izložbama kroz koje kritički preispituju život u Jugoslaviji i jugoslovensko nasleđe. Od nedavno u okviru muzeja radi i kafe-suvenirnica K25 u kojoj osim kafe možete da prelistate neki od brojnih kataloga i knjiga o Jugoslaviji, uglavnom na srpskom i engleskom jeziku u izdanju muzeja ili drugih izdavača. Tu su i neobični suveniri, majice sa pionirskih zakletvama ili pak autentične pionirske marame, kao i program poklona nastao u saradnji sa poznatim domaćim dizajnerima koji na savremen način čitaju jugoslovenske simbole.\nKafa sa… baštom\nKada su skrivena mesta u Beogradu u pitanju, nikad ne prestaju da me iznenađuju raskošne, i po cijeli vijek stare, vile sa velikim dvorištima koja danas okupljaju najrazličitije ekipe hedonista. Bilo da je u pitanju dobro poznata Smokvica u Molerovoj ili dobro skrivena vila u kojoj se smestio restoran Tri, bašte su u ovakvim pričama uvek savršena scena za užitak. Međutim, najopuštenija, a vjerovatno i jedna od najšarenijih jeste bašta kojom se ponosi Ljutić (Stevana Sremca 5). Ispijanje kafe posle posla u ovom malom rajskom vrtu poseban je doživljaj!\nOvaj tekst originalno je objavljen na engleskom jeziku u časopisu BLO (Belgrade Less Ordinary).\nbeogradBookastoreDorćolFilterIspeci pa reciJugoslavijaKafakafanaKafeterijaKrokodilLemon ChiliLjutićpreporukaSrbijaČumićemo sokače\nPrevious Post Mokrin – poplava kojoj se teško odupire\nNext Post Otključavanje: Ana Vučković


danilo pantic partizan celsi transfer | Sport | Fudbal\nPARTIZAN SE OGLASIO U PONOĆ! POTPISAO IGRAČ ČELSIJA: On je pojačanje za Evropu! 34 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n16.06.2021. / 23:49 17.06.2021. / 00:01\nTim iz Humske jači za momka koji je nekada bio najtalentovaniji srpski igrač.\nPartizan će po treći put računati na Danila Pantića (24), potvrdio je njegov dosadašnji klub - Čelsi, a odmah zatim i beogradski crno-beli! Tim iz Londona je na svom sajtu saopštio vest o rastanku za srpskim veznim igračem, a momak koji je ponikao u Humskoj odmah je potpisao novi ugovor sa Partizanom\nNakon što je deo tima bio između 2013. i 2015. godine, a zatim kao pozajmljeni igrač u sezonama 2017/18 i 2018/19, Pantić će i po treći put zadužiti crno-belu opremu.\nDrugo kolo kvalifikacija! |\nInformaciju o transferu mladog fudbalera koji u Partizan stiže kao slobodan igrač klub je potvrdio nekoliko minuta pre ponoći!\nIako će ugovor talentovanog fudbalera koji je prethodnu godinu proveo u Čukaričkom početi da teče tek 1. jula ove godine, on već ima pravo da trenira sa crno-belima.\nMladi fudbaler iz Rume je u karijeri često isticao koliko voli da igra za Partizan, a da neizmernu zahvalnost duguje klubu koji je godinama hranio njegovu porodicu. Sada će ponovo imati priliku da igra u omiljenom dresu i da još jednom pokuša da uzvrati timu iz Humske.\nPodsećamo, Partizan je za narednu sezonu već angažovao Sinišu Saničanina iz Vojvodine, a na treninzima Aleksandru Stanojeviću pokušavaju da se nametnu i petorica novih igrača, koji su bili na pozajmicama.\nFK Partizan je potpisao ugovor sa Danilom Pantićem koji stupa na snagu 1.jula 2021.godine.\n▪Ugovor je potpisan na 3⃣ godine.\n▪Pantić je dobio pravo da trenira sa crno-belima do tog perioda.#fkpartizanpic.twitter.com/Qz2DphWXes\n— FK Partizan (@FKPartizanBG)June 16, 2021\nGOTOVO JE! MILOŠEVIĆ IMA NOVI POSAO: Bivši trener Partizana potpisao - sad napad na titulu!\nfk partizan danilo pantić\n17.06.2021. / 18:28\nТандем Пантић и Лола Смиљанић 🤣\n17.06.2021. / 18:09\nRuku na srce malo bolje razume fudbal od Vazure, Vucele i Ilijeva. Trio LA KAMPANELA ! Oni su nase blago.\nNadam se da ce ,igrama,demantovati sve one nase grobare koji ne vjeruju u njega.Bila bi to velika stvar i za njega i za nas klub.Sa srecom.


"Ajkule" se spremaju za meč istine: Možemo da se nosimo sa Hrvatskom - Vijesti.me\n"Znamo dosto o njima, znaju oni o nama. Svjetski prvaci, dosta dobro su igrali na turniru, iako tokom ljeta nijesu bili na nivou. Znamo koje su im vrline, znamo koje su im mane, možemo da igramo sa njima", kazao je selektor Vladimir Gojković Edit\nVaterpolo reprezentacija Crne Gore Aleksandar Ivović (Foto: Filip Roganović)\nVijesti sport 23. jul 2018, 12:08 ažurirano 9. decembar 2018, 00:25\nPlasman među osam najboljih selekcija za crnogorske vaterpoliste je rezultat koji se podrazumijeva na svakom velikom takmičenju, a četvrtfinalna utakmica predstavlja liniju između uspjeha i prosjeka.\nTakva je i sjutrašnja, protiv svjetskog šampiona Hrvatske, na prvenstvu Evrope u Barseloni.\n"Četvrtfinale je najteža utakmica na prvenstvu. Sve staje u jednoj utakmici. Znali smo da ćemo imati težak meč, sa Grcima ili Hrvatima. Došli su nam Hrvati, znamo dosto o njima, znaju oni o nama. Svjetski prvaci, dosta dobro su igrali na turniru, iako tokom ljeta nijesu bili na nivou. Znamo koje su im vrline, znamo koje su im mane, možemo da igramo sa njima", kazao je selektor Vladimir Gojković.\nDuel sa Rumunijom u osmini finala bio je dobar trening, duel sa Hrvatskom je nešto drugo...\n"Nadam se da ćemo dobro otvoriti utakmicu, što bi nam dosta olakšalo. Odbrana mora da bude na visokom nivou, jer imaju dva najbolja centra na svijetu u ovom momentu. Oni izbore dosta isključenja, a dobro koriste napade sa igračem više. Imaju još dosta kvaliteta, ali to je jedan od zadataka koje imamo pred nama", rekao je Gojković.\nJoković i Garsija su, ipak, lideri "barakuda".\n"Imamo igrače koji mogu da im se suprotstave, čak i da budu dominantni u duelima sa njima. Moramo zaustaviti njihovo organizaciju igre i saradnju sa centrima. Mislim da možemo da plivamo sa njima, pokušaćemo u jakom tempu da uđemo u utakmicu", kazao je selektor Gojković.\nAleksandar Ivović je zadovoljan kako su "ajkule" igrale do sada...\n"Raspoloženje je odlično, nema razloga da bude drugačije. Mislim da smo pružili dobre igre do sada, izuzev možda protiv Francuza, kada smo promašili dosta zicera. To smo uradili protiv Rumunije i poslije je bilo sve lakše. Pshički se rasteretimo kada krene napad. Teško je dobiti Rumune deset golova razlike, to nisu uspjeli ni Srbija ni Rusija", kazao je Ivović.\nHrvatska je najteži mogući rival, najčešće i nepremostiva prepreka za Crnu Goru...\n"Dobro se poznajemo, oni su jedna od dvije najbolje selekcije na šampionatu. Ne treba bježati od njihovih kvaliteta, ali to ne treba da nas uplaši da pružimo maksimum. Meni je iskreno najdraže da igram takve utakmice, lakše se pripremiti za ovakvog rivala nego, na primjer, za Rumuniju, koju morate da pobijedite i imate neko opterećenje. Sada znam da igram protiv najboljih igrača na svijetu i to će biti nadmetanje, koje će pokazati koliko stvarno može ova ekipa. Naša reprezentacija prvi put u ovom sastavu igra protiv Hrvatske, tako da ćemo dobiti pravu sliku koliko trenutno možemo protiv najjačih na svijetu", kazao je Ivović.\nMeč Crna Gora - Hrvatska igra se sjutra od 18 i 30.


U Jugoslovenskom dramskom pozorištu, počele su probe Sofoklovog Edipa u režiji Vita Taufera, a premijera se očekuje u septembru.\n19-05-2022 | 14:20 | Autor/Izvor: Naxi media-JDP PR\nU tragediji o Edipu, sinu tebanskog kralja Laja i Jokaste, kome su prorekli da će ubiti oca i oženiti se majkom, u naslovnoj ulozi pojavljuje se Milan Marić a u predstavi igraju i Nataša Ninković, Srđan Timarov, Bojan Dimitrijević, Aleksandar Đurica, Miloš Samolov, Branko Cvejić, Zoran Cvijanović i Joakim Tasić. Tekst su adaptirali Vesna Radovanović i Marko Manojlović, scenograf je Lazar Boroža, kostimograf Maria Marković Milojev, kompozitor Manjifiko a za scenski govor zadužena je Ljiljana Mrkić Popović.\nSofokle, jedan od trojice klasika grčke tragedije (pored Eshila i Euripida), napisao je više od 130 dela od kojih je sačuvano svega nekoliko: Ajant, Antigona, Kralj Edip, Elektra, Trahinjanke, Filoktet i Edip na Kolonu. Od svih ovih dela, još u antici, najpoznatija je bila tragedija Kralj Edip za koju Aristotel u delu „O pesničkoj umetnosti” navodi da je reč o savršenom modelu tragedije.\nSlovenački reditelj Vito Taufer je diplomirao režiju na Akademiji za pozorište, radio, film i televiziju u Ljubljani 1985. godine. Od tada je režirao više od 100 dramskih predstava, nekoliko opera i jedan igrani film. Sarađivao je sa brojnim pozorištima širom bivše Jugoslavije i dobitnik je velikog broja najznačajnijih teatarskih nagrada i priznanja među kojima su nekoliko Borštnikovih nagrada, nekoliko Lovorovih venaca sarajevskog MESS-a, Sterijine nagrade, nagrade „Marul” Marulićevih dana, Prešernove nagrade…Godine 1996. Taufer je dobio Specijalnu nagradu Bitefa za predstavu Silence Silence Silence u produkciji Slovenskog mladinskog gledališča iz Ljubljane. Režirao je dela Gogolja, Krleže, Joneska, Šekspira, Beketa, Sofokla, Čehova…\nTagovi: JDP edip Natasa Ninkovic zoran cvijanovic Milan Maric branko cvejic\nFestival Vila: Jedinstveno iskustvo na Fruškoj gori uz heroine današnjice\nU slavu velike srpske heroine prošlosti, pesnikinje, gitaristkinje, novinarke i borkinje Milice Stojadinović Srpkinje, u godini kada je Novi Sad Evropska prestonica kulture, od 3. do 5. juna publika će imati priliku da uživa u bogatom kulturnom programu porodičnog festivala „Vila”, i to u jedinstvenom ambijentu Fruške gore u Vrdniku (Fruške Terme Resort), gde je Milica provela veći deo svog detinjstva.\nPredstava "San o Mileni" ponovo u Beogradu\nPredstava „San o Mileni“ u režiji Jelene Bogavac posvećena velikoj likovnoj umetnici Mileni Pavlović Barilli, nakon godinu dana ponovo pred prestoničkom publikom Beograda, biće odigrana 29.maja na Sceni studio JDP-a.\nPredstava Moj muž pedeseti put\nIzuzetno gledana predstava Moj muž, za koju se uvek traži karta više, nastala po istoimenoj zbirci priča Rumene Bužarovske u režiji Jovane Tomić, u četvrtak 28. aprila biće izvedena pedeseti put.\nJDP: Premijera predstave Čudo u Šarganu\nPremijera predstave Čudo u Šarganu Ljubomira Simovića u režiji Jagoša Markovića biće održana u subotu 2. aprila u 20.00 na Sceni „Ljuba Tadić“.


Ksenija Popović, Foto: M. Ćetković\n31.07.2012. 12:51h Ažurirano: 31.07.2012. 12:51h\nNastupom Ksenije Popović i predstavljanjem njene, knjige „Uspavanka za Vuka Ničijeg" na Trgu pjesnika u Budvi završen je književni program ovogodišnjeg festivala Grad teatar.\nSa Ksenijom Popović je razgovarala književna kritičarka i teoretičarka Božena Jelušić. Podsjećajući se riječi Danila Kiša da je djetinjstvo, zapravo, vrlo nesrećno razdoblje života gotovo svakog čovjeka, Jelušić je sa autorkom publiku vodila kroz tešku, traumatičnu priču djeci koja odrastaju bez porodica, bez prave roditeljske ljubavi, djeci po domovima, predrasudama okoline, društvu koje, nažalost, i dalje ne pokazuje adekvatnu brigu prema onima kojima je takva pažnja najpotrebnija...\nIpak, radnja romana, kako je rekla Jelušić, smještena u jedan dom za nezbrinutui djecu koji može biti američki i evropski, koji nije lokalizovan, i može biti bilo gdje, što znači da autorka nije insistirala na nekom direktnom prepoznavanju Cme Gore, nego na fenomenu samog doma i odnosa prema domskom djetetu, što ovu priču koja ima društveni angažman čini univerzalnom.\nUopšte nijesam sigurna da se radnja romana događa negdje u Evropi, ni ja ne znam gdje je smješten ova priča, sigurno nije u Crnoj Gori to mi ponekad liči na sjever Evrope, ponekad na Ameriku i na američki sistem, i to kad je košarka u pitanju, neke druge stvari u romanu su više evropske, ja sam mnogo stvari tu kombinovala, jer baš sam htjela da bude „svugdje i nigdje".\nMislim da se svaka sredina, mala ili velika, može prepoznati u „Vuku Ničijem", i to je bio moj cilj rekla je Ksenija Popović, koja je na Trgu pjesnika govorila i o brojnim privatnim iskustvima sa djecom iz domova, socijalnim službama, odnosom ljudi prema „ničijoj djeci", i koliko i država i društvo, zapravo, čine da ta djeca ostanu na margini.\nKsenija PopovićTrg pjesnikaGrad teatar Budva\n29.07. 12:21 h\t2593


Stigla poruka iz Europe: “Sazrela svijest o odgovornosti vlasti entiteta RS za krizu” | Kakanj-X\nStigla poruka iz Europe: “Sazrela svijest o odgovornosti vlasti entiteta RS za krizu”\nČlan Predsjedništva BiH Šefik Džaferović istaknuo je da je napad na državne institucije akt pobune protiv ustavnog poretka, te da se unilateralni nasrtaji iz entiteta RS na Ustav i državne zakone ne mogu ničim opravdati, kao i da se moraju zaustaviti odlučnom akcijom.\nDžaferović je primio predsjedavajućeg delegacije Evropskog parlamenta za saradnju s BiH i Kosovom Romea Franza i njegovog kolegu Thomasa Waitza, člana delegacije i dopredsjedavajućeg Evropske stranke zelenih.\nRazgovarano je o aktuelnoj sigurnosnoj i političkoj krizi, nakon usvajanja neustavnih zaključaka Narodne skupštine entiteta RS, kojima je započet napad na ustavnopravni poredak Bosne i Hercegovine kao temelj mira.\nČlan Predsjedništva BiH Džaferović istaknuo je da je napad na državne institucije akt pobune protiv ustavnog poretka, te da se unilateralni nasrtaji iz entiteta RS na Ustav i državne zakone ne mogu ničim opravdati, kao i da se moraju zaustaviti odlučnom akcijom.\nIstaknuo je da mlake i neodlučne poruke iz međunarodne zajednice, u kojima se izjednačavaju “tri strane”, zapravo samo ohrabruju vladajuće strukture u RS-u u njihovim jednostranim nasrtajima na stabilnost.\nZastupnici Waitz i Franz su istaknuli da je među vodećim grupacijama u Evropskom parlamentu sazrela svijest o odgovornosti vlasti entiteta RS za aktuelnu krizu.\nU fokusu razgovora bila je i implementacija presuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, s ciljem otklanjanja diskriminacije građana Bosne i Hercegovine koji ne pripadaju nijednom od konstitutivnih naroda.\nZajednički je istaknuto da je Dejtonski ustav zagarantovao visok stepen grupnih prava, pa čak i privilegiran položaj pripadnicima konstitutivnih naroda, te da je sada potrebno u fokus staviti individualna prava, te osigurati jednak status za sve građane, bez obzira na njihov etničkih ili drugi identitet.\nZastupnici Franz i Waitz su podcrtali da se izbori u Bosni i Hercegovini moraju održati, čak i ukoliko prije njihovog raspisivanja ne dođe do implementacije presuda Suda u Strazburu, a naglasili su i da će odgovornost Evropske unije biti da osigura potrebna sredstva za provođenje izbora, ukoliko neki od političkih aktera u Bosni i Hercegovini pokušaju blokirati donošenje budžeta.


Spašeno 8.300 migranata za pet dana | Visokoin.com\nSpašeno 8.300 migranata za pet dana\nItalijanska obalska straža spasila je danas oko 1.800 migranata u vodoma kod libijske obale, a u poslednjih pet dana ukupno 8.300. Tokom dana bilo je 16 operacija spasavanja, prenosi agencija AFP, navodeći da su se migranti nalazili u 14 gumenih čamaca i dva drvena brodića.\nOd početka godine, više od 3.000 migranta izgubilo je život na moru pokušavajući da se domogne Grčke ili Italije.\nTo je za 50 posto više u odnosu na isti period 2015. godine.\nPrema posljednjim podacima UNHCR-a, od početka godine u Italiju je pomorskim putem stiglo 89.217 ljudi, uglavnom iz podsaharske Afrike, što je približno isti broj zabilježen u ovom periodu prošle godine.\nItalija je u četvrtak pokrenula kampanju preko Interneta, televizije, radija i društvenih mreža u kojoj se afrički migranti upozoravaju na brojne opasnosti koje ih očekuju na putu ka Evropi.


Hladan tuš za Novaka: „Nema rupa u zakonu za privilegovane tenisere“\nTenis Autor:Miloš Ljubisavljević08. dec. 202111:29 > 11:33\nNovak Đoković: Foto: Srdjan StevanovicStarsport.rs ©\nNajbolji teniser planete Novak Đoković prijavljen je za Australijan open, ali tamošnje vlasti ostaju pri svom stavu.\nAustralijanci su još pre nekoliko sedmica jasno poručili da nevakcinisani teniseri neće moći u Melburn, a Džejms Merlino, zamenik premijera, sada je ponovio taj stav.\nSrpskog porekla, a pevao „Mrzim Dinamo, srpsko ime to“: Sad napao „sitne duše“\nZato nema govora o medicinskom izuzeću, o kom je skorije pisao „Herald San“, a po kom bi se nevakcinisani igrači mogli prijaviti za turnir i bez vakcine protiv koronavirusa, ali i bez karantina.\nNovak je prijavljen i za ATP kup u Sidneju, a na Australijan openu bi eventualno napao 21. grend slem titulu, onu rekordnu.\nU sredu australijski „7njuz“ prenosi reči Merlina koji kaže da takva opcija ne postoji.\n„Moj pogled na stvari je veoma jednostavan. Svi se radujemo Australijan openu i svi koji hoće da prisustvuju, uključujući publiku, igrače, zvaničnike i osoblje, moraju da budu potpuno vakcinisani. To su pravila. Medicinski izuzetak je samo medicinski izuzetak. Nije to rupa u zakonu za privilegovane tenisere. To je plod vanrednih okolnosti ako imate neko akutno zdravstveno stanje“, rekao je Merlino.\nDodao je i da je očekivanje svih građana države Viktorije da oni koji dolaze na turnir budu vakcinisani.\n"Medical exemptions are just that – it's not a 'loophole' for privileged tennis players."\nDeputy Premier James Merlino has hit back at reports that men's world #1 Novak Djokovic could play in next month's tournament without being fully vaccinated. #springst #ausopen pic.twitter.com/8OusmfJTgc\n— 10 News First Melbourne (@10NewsFirstMelb) December 8, 2021\nDok se Teniski savez Australije ograđuje od zahteva za medicinske izuzetke za igrače, Komonvelt kao institucija postavlja uslove za medicinski izuzetak.\n„Svaki zahtev za medicinski izuzetak mora da prati stroga Vladina pravila zasnovana na ATAGI kliničkim savetima. Isti je proces za sve osobe koje hoće da uđu u Australiju. Svaki nagoveštaj da Teniski savez Australije traži izuzetke i rupe u zakonu u sklopu ovog procesa je jednostavno netačan. To je domen medicinskih eksperata i nismo u poziciji da utičemo na ovaj proces niti bismo to radili“, rekli su iz Teniskog saveza Australije.\nPodsećamo, Đoković nije želeo da otkriva da li se vakcinisao i stoji pri tome, tvdeći da je to deo privatnosti svakog čoveka.\nBONUS VIDEO: Novak besan šutirao torbu u polufinalu Dejvis kupa\nATPAustralijan openkoronavirusNovak Đokovićvakcina\nUŽIVO Novak na putu za Dubai, svi sa nestpljenjem čekaju Novakov dolazak\nUŽIVO Novak na putu za Dubai, svi sa nestpljenjem čekaju pre 14 min


Marko Jarić se oglasio na Tviteru, prvi put nakon vesti o novoj devojci\nNakon objavljenih slika u medijima na kojima se nalazi naš proslavljeni košarkaš Marko Jarić sa novom devojkom, ceo svet se pitao ko je to zamenio Markovu bivšu suprugu, poznatu manekenku Adrijanu Lima.\nRadi se o Srpkinji (23) koja živi u Americi i zove se Dušica Spasić. Mediji pišu kako su se njih dvoje upoznali sasvim slučajno na jednoj privatnoj zabavi u Majamiju.\nMarko se prvi put osvrnuo na medijske natpise pa je objavio zanimljiv komentar na Tviteru.\nKanje Vest ima novu devojku


Svedoci smo svakodnevnih izveštaja u medijima koji utiču na sve izraženiju kolektivnu emocionalnu krizu. Prilikom objektivne spoznaje realnosti, čovek intiuativno na pružene informacije reaguje i na subjektivan način, emocijama.\nInteligencija se najčešće definiše kao sposobnost snalaženja u novonastalim situacijama na osnovu starog iskustva, a sposobnost da razumemo svoja i tuđa osećanja, da ih razlikujemo i koristimo pri planiranju sopstvenih aktivnosti se naziva Emocionalna inteligencija.\nDa bismo osetili, razumeli i uspešno primenili moć emocija, kao izvor energije koju možemo da usmerimo u određenom pravcu, potrebno je uspostaviti emocionalu ravnotežu koja bi kao uslov bivstvovanja u svim sfrerama života doprinela stvaranju pre svega etičkih stavova pojedinca koja se odnose na:\nSamosvest – prepoznati emocije u trenutku kada se pojave i uspostaviti kontrolu u kojoj nećemo postati emocionalni zavisnici.\nSamokontrola – nadvladati emocije po principu svesno odabranih za dati trenutak, bez mogućnosti afekta.\nSamilost – racionalno obraditi osećanja na način koji će nam omogućiti da sačuvamo ljudskost i brižnost kako prema sebi, tako i prema onima koji nas okružuju.\nOdnos sa drugima – negovanje dobrih međuljudskih odnosa se bazira na veštini razumevanja tuđih emocija.\nSamomotivacija – usmeriti osećanja tako da vode ka motivisanju na rezultate, koji ne samo da prevazilaze lična, već i očekivanja drugih.\nPojam emocionalne inteligencije je 1995. uveo psiholog Danijel Goleman, kao bazu koja označava sposobnost razumevanja svojih i tuđih osećanja. Kasnija istraživanja su pokazala da opšta inteligencija ne mora nužno da bude povezana i sa emocionalnom. Uspostavilo se da nije redak slučaj da visoko inteligentne osobe na vodećim položajima nemaju osećaj razumevanja prema tuđim motivima, nastojanjima i težnjama.\nDanas nam je neohodna kognitivna inteligencija, udružena sa emocionalnom inteligencijom, koja ume da savlada najveće neprijatelje racionalnog ponašanja, srdžbu i afekat. Trenutne emocije ne mogu biti alibi za neprimereno ponašanje.\n"Oni koji su naučili da sarađuju i improviziju, su pobedili" - Čarls Darvin


22.11.2020 u 21:00\nKada je 2004. godine mladi student Univerziteta Harvard Mark Zakerberg osnovao društvenu mrežu kako bi se akademci ovog univerziteta lakše povezali i međusobno komunicirali, verovatno nije mogao ni da pretpostavi da će 16 godina kasnije skoro tri milijarde ljudi na svetu putem „Fejsbuka” deliti svoje fotografije i razmišljanja o svakodnevnici. O popularnosti ove društvene mreže u našoj zemlji možda najbolje govori najnovije istraživanje koje su sproveli Cesid i Fondacija „Propulsion” uz podršku USAID-a u Srbiji, koje svedoči da 60 odsto naših sugrađana svakodnevno koristi „Fejsbuk”, a najveći broj njih se o svetu oko sebe informiše upravo preko ove društvene mreže. Da su socijalne mreže svrgnule s trona popularnosti tradicionalne medije i sredstva za komunikaciju možda\nKada je poznata beogradska psihoterapeutkinja preko „Fejsbuka” obavestila svoje prijatelje, poznanike, klijente i poslovne partnere da joj bivši emotivni partner preti da će poslati njihove intimne snimke ljudima koji su joj važni i traži od nje novac kako ne bi realizovao svoje namere, ujedno ih zamolivši da je obaveste ukoliko dobiju ove snimke kako bi imala dokaz na sudu, javno mnjenje je u komentarima bilo prilično polarizivano. Dok su joj jedni čestitali na hrabrosti i činjenici da je smogla snage da prevaziđe stid, krivicu i strah i javnom objavom oduzme moć ucenjivaču, drugi su je pitali zašto je imala potrebu da snimi intimni odnos. Epilog ovog slučaja, koji je odmah prijavljen policiji, jeste da je njen ucenjivač priznao da ne postoji snimak seksualnog odnosa, ali slučaj ove


Kanjon Nevidio | Rafting Tara | Highlander\nHome » Destinacije » Kanjon Nevidio\nZa njega kažu “Stvarno je nestvarno” i to su riječi koje na najbolji mogući način opisuje ljepotu i surovost kanjona Komarnice, koga popularno zovu kanjon Nevidio.\nNalazi se u centralnom dijelu Crne Gore i dio je rijeke Komarnice, koja izvire u podnožju južnog dijela Durmitora, tačnije u Dobrom Dolu. Ponirući prolazi između Boljskih greda (2091m/nv) i Lojanika (2091m/nv) da bi se ponovo pojavila u pitomoj riječnoj dolini kao stalna rijeka. Na samom kraju doline počinje kanjon Nevidio ili „Neviđbog“ kako ga nazivaju stanovnici ovoga kraja. Sa pravom nosi ovo ime jer se Komarnica odjednom gubi u čudno uklesani ulaz i postaje nevidljiva ljudskom oku.\nZabačen i sakriven na nepristupačnom terenu kanjon je godinama izazivao pažnju i znatiželju, ali bilo je vrlo malo organizovanih pokušaja da se upozna i istraži. Prvi ozbiljniji pokušaji (1957g. i 1964 g.) bili su neuspješni pa su se tako godinama nizale čudne i fantastične priče o poslednjem neosvojenom kanjonu Evrope. Sve do avgusta 1965.godine. Tada su članovi P.S.D. Javorak iz Nikšića, iako sa oskudnom opremom, prošli kanjon i prvi predstavili svijetu dugo skrivenu, divlju i zapanjujuću ljepotu.\nNevidio je poslednji osvojeni kanjon u Evropi, a danas vrlo posjećeno turističko mjesto. Kanjon je dug oko 3 km i ima veliki broj vodopada, virova i prolaza koje je izdubila voda. Veći dio kanjona se nalazi u vječitoj sjenci, jer okomite stijene sprečavaju sunčeve zrake da dopru do dna. Na strmim i nepristupačnim stijenama vladaju surovi uslovi za vegetaciju tako da se za kanjon može reći da je dragulj surove prirode koji je ujedno raj i pakao. Na nekim mjestima se njegove litice sužavaju i do pola metra, a visina im doseže gotovo 400 m. Pojedini dijelovi kanjona prolaze se samo uz pomoć alpinističke opreme zato je osvajanje ove destinacije obavezno uz turističke vodiče.\nDestinacije >>> | Kanjon Tare - Kanjon Nevidio - Trnovačko jezero - Durmitor - Maglić - Prašuma Perućica - Zelengora - Pješčane piramide |


16.03.2010. Saopštenje: Zaključen Sporazum o priznavanju sertifikata pomorcima Dana 16. marta 2010. godine zaključen je Sporazum o priznavanju sertifikata pomorcima koji plove na brodovima registrovanim pod zastavom Norveške između Crne Gore i Norveške.\n12.03.2010. Saopštenje: Delegacija Vlade Crne Gore koju predvodi potpredsjednik Vlade i ministar finansija dr Igor Lukšić posjetila NR Kinu Delegacija Vlade Crne Gore u kojoj su potpredsjednik Vlade i ministar finansija, dr Igor Lukšić, i ministar pomorstva, saobraćaja i telekomunikacija, dr Andrija Lompar, završila je posjetu NR Kini razgovorima u Ministarstvu trgovine. Tokom razgovora je istaknuta obostrana želja da se ekonomski odnosi podignu na viši nivo i namjera je da se kroz saradnju resornih ministarstava obezbijedi intenzivna komunikacija i razmjena iskustava u svim oblastima saradnje. Naglašeno je da dvije zemlje imaju odlične političke odnose koje prate i intenzivni ekonomski odnosi...\n06.03.2010. Najava: Potpredsjednik Vlade i ministar finansija Igor Lukšić i ministar saobraćaja,pomorstva i telekomunikacija Andrija Lompar u radnoj posjeti Narodnoj Republici Kini Potpredsjednik Vlade i ministar finansija dr Igor Lukšić i ministar saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija dr Andrija Lompar otputovali su danas u radnu posjetu Narodnoj Republici Kini, na poziv i u organizaciji Poly Technologies Grupe. Tokom posjete potpredsjednik Vlade dr Igor Lukšić i ministar saobraćaja dr Andrija Lompar sastaće se sa predstavnicima ministarstva trgovine Narodne Republike Kine i direktorima Poly Grupe, Kineske Exim banke i Kineske korporacije za puteve i mostove, kako bi se dogovorili o daljoj saradnji...\n04.03.2010. Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Vlade Crne Gore Audio zapis: Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara povodom usvajanja Plana redovnog i investicionog održavanja, rekonstrukcije i izgradnje državnih puteva za 2010. godinu i Informacije o razmatranju opcija u trenutnom okviru realizacije projekta autoputa Bar-Boljare...\n04.03.2010. Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Vlade Crne Gore 04.03.2010 Audio zapis: Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara povodom usvajanja Plana redovnog i investicionog održavanja, rekonstrukcije i izgradnje državnih puteva za 2010. godinu i Informacije o razmatranju opcija u trenutnom okviru realizacije projekta autoputa Bar-Boljare...\n04.03.2010. Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Vlade Crne Gore - pitanja i odgovori Audio zapis: Pitanja novinara i odgovori ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara povodom usvajanja Plana redovnog i investicionog održavanja, rekonstrukcije i izgradnje državnih puteva za 2010. godinu i Informacije o razmatranju opcija u trenutnom okviru realizacije projekta autoputa Bar-Boljare...\n04.03.2010. Održana Investiciona konferencija povodom privatizacije kompanija AD Montecargo i AD kontejnerski terminal i generalni tereti - Luka Bar Audio zapis: Uvodno izlaganje ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara na Investicionoj konferenciji povodom privatizacije kompanija AD Montecargo i AD kontejnerski terminal i generalni tereti - Luka Bar..\n03.03.2010. Najava: Investiciona konferencija povodom privatizacije kompanija AD Montecargo i AD kontejnerski terminal i generalni tereti - Luka Bar Ministarstvo saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija, u saradnji sa potencijalnim partnerima i međunarodnim finanisjskim institucijama organizuje, u četvrtak 4. marta 2010. godine, Investicionu konferenciju o modelima privatizacije u lučkom i željezničkom sistemu. Konferenciju će otvoriti ministar dr Andrija Lompar, nakon čega će se obratiti prisutnima. Skup će se održati u Hotelu Podgorica, sa početkom u 09 sati. Po završetku konferencije (u 12.30 sati), pomoćnik ministra saobraćaja Srđan Vukčević daće izjavu za medije...\n02.03.2010. Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Savjeta za izgradnju autoputeva Audio zapis: Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Savjeta za izgradnju autoputeva, na kojoj su razmatrane tekuće aktivnosti i opcije u okviru razvoja projekta autoputa Bar-Boljare... 02.03.2010. Izjava ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Savjeta za izgradnju autoputeva - pitanja i odgovori Audio zapis: Pitanja novinara i odgovori ministra saobraćaja, pomorstva i telekomunikacija Andrije Lompara nakon sjednice Savjeta za izgradnju autoputeva, na kojoj su razmatrane tekuće aktivnosti i opcije u okviru razvoja projekta autoputa Bar-Boljare...


Indija: Riznica privlačnih čuda | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nIndija: Riznica privlačnih čuda\nShvatiti Indiju traje nešto kraće, a za odnos prema Indiji, čoveku je potrebno nekoliko dana i odmah se svrstava u jednu od dve moguće grupe ljudi – među one koji bi se Indiji vratili sutra ili one koji joj se ne bi vratili nikad, ipak vrlo zadovoljne doživljenim.\nZato je potrebno otputovati u „osnovnu školu Indije“, u posetu slavnim gradovima mogula i maharadža, u Delhi, Agru, DŽajpur i Mumbai. Tokom duge istorije azijskog potkontinenta nijedna vladarska dinastija, nijedan period, nije obeležilo toliko raskoši i moći u arhitekturi, kao što je bilo u vreme velikih Mogula.\nMoguli su poreklom Mongoli, potomci Timura hromog – Tamerlana, nomadi opakih sablji, koji su Indiju osvajali sa severozapada, da bi veoma brzo postali njeni pompenzni vladari.\nOdlazak u Indiju putniku donosi spoznaju o neverovatnoj moći i bogatstvu kojim su raspolagali njeni vladari, ali i spoznaju o toj zemlji čuda, toploj, prepunoj, šarenoj, ushićenoj, prašnjavoj, blistavoj u zalasku sunca…\nTako putnik opčinjen spomenicima, polako počinje da ih smešta u ogromni mozaik, čije delove sakuplja svim čulima.\nHumajunu, prvom velikom mogulskom vladaru – osvajaču Delhija, podignuto je izuzetno zdanje, preteča svih koja će nastati u sledećih par vekova. Zatim su Akbar, DŽahangir, Šah DŽahan i Aurangzeb, svaki želeći da nadmaši prehodnika, podigli u Agri i Delhiju neverovatna građevine, koristeći kao materijal crveni peščar, omiljeni materijal Mogula i beli mermer, koji će uskoro to postati.\nIpak je Šah DŽahan nadmašio sve, okupivši uz pretužnog sebe najbolje umetnike starog sveta, da u spomen njegovoj voljenoj Mumtaz Mahal podignu nezaboravno zdanje, nad kojim su se „zaplakali Sunce i Mesec“, pred kojim uvek zastane dah, koje se mora videti barem jednom u životu – Tadž Mahal.\nBeba pojela hašiš umesto čokolade\nMoć mahardža Radžputa najbolje se može videti u DŽajpuru, gradu dragulja. To je prvi grad u Indiji koji je imao ikakav građevinski plan, pa je posetiocu sa zapada privlačniji. Stari grad DŽajpura obojen je narandžasto, bojom šafrana. U centru njegovog bazara uzdiže se Hava Mahal – Palata vetrova, petospratnica neobičnog izgleda, u stilu Krišnine krune.\nDeo je zenane, ženskih odaja kraljevske palate i dozvoljavala je damama da kroz mnogobrojne male prozore, zaštićene ukrasnim drvenim zastorima, gledaju dešavanja na užurbanom bazaru, a da same ne budu viđene. Amber tvrđava, starija od DŽajpura, u koju se posetioci penju na leđima šarenih slonova, predivan je svedok moći Radžputskih vladara. Pored mnogih sjajnih palata, najviše pažnje privlači Šiš Mahal – Palata ogledala, „svetlucava kutija dragulja koja se prospe pred plamenom usamljene sveće“.\nA onda Mumbai! Prestonica moći britanskih radža. Grad bez koga bi putnik ostao uskraćen za informaciju o stvarnoj snazi i napretku Indije. Velelepne zgrade u centru, nestvarna železnička stanica Viktoria, opčinjavajuća mešavina ogromnog bogatstva i bede koja spava na ulici, kaleidoskop svega što se u Indiji dogodilo u poslednja tri veka…\nKolevka mnogih duhovnih učenja i religija, Indija ima praznik za svaki dan i poruku za svačiju dušu, ova ogromna riznica čuda mora se posetiti barem jednom u životu. Da saznate kojoj grupi pripadate…


"Italija je vrijedan NATO saveznik i partner" - Obama i Renzi sastati će se kako bi razgovarali o Ukrajini i ISIL-u | advance.hr vijesti\n17. Ožujak 2015. | 17:30\n"Italija je vrijedan NATO saveznik i partner" - Obama i Renzi sastati će se kako bi razgovarali o Ukrajini i ISIL-u\nAmerički predsjednik Barack Obama i talijanski premijer Matteo Renzi sastati će se 17. travnja u Washingtonu kako bi razgovarali o brojnim sigurnosnim pitanjima i temama kao što su Ukrajinska kriza i borba protiv ISIL-a, potvrdili su danas iz Bijele kuće. "Italija je vrijedan NATO saveznik i partner u nizu globalnih izazova", navodi se u izjavi Bijele kuće. Također se ističe kako će razgovarati i o situaciji u Libiji, međunarodnoj trgovini, ekonomskom razvoju Europe, energetskim pitanjima te klimatskim promjenama....\nFoto: Matteo Renzi i Barack Obama, fotografija iz 2014.


Alien: Isolation, neprevaziđeno horror iskustvo | Digitalni Svet\nAlien: Isolation, neprevaziđeno horror iskustvo\nKada je reč o video igrama koje prikazuju atmosferu i ton njegovog filmskog uticaja, Alien: Isolation je u prvi svojoj klasi. Prevodeći filmsku seriju Alien u jedinstvenu horor igru usredsređenu na konstantan teror za razliku od prolaznih jeftinih uzbuđenja, ovo iskustvo preživljavanja horora kanališe osećaj straha i sporog izgaranja napetosti koja primorava igrače da poštuju onu stvar koja ih vreba. Iako je prijem na lansiranju naišao na neke polarizujuće odgovore – uključujući bivšeg urednika recenzija GameSpot-a Kevina VanOrda – i zajedno sa skromnom prodajom, ovaj srazmerno neobičan stav o vanzemaljskoj franšizi postao je omiljen u godinama od objavljivanja – čak i podstaknuvši fanove da naprave nezvanični VR mod kako bi pojačali strah.\nNakon 6 godina od objavljivanja GameSpot se osvrće na beskompromisnu horor igru Creative Assembly i kako je igrače naterao da ponovo nauče da se plaše Xenomorph-a.\nOd početka Alien: Isolation daje ton onome što igrači mogu da očekuju. Njeno jezivo otvaranje fanfara 20. century Fox iz 1977. vraćanje je na početke vanzemaljske franšize. Kreativni skup nosi svoje poštovanje prema izvornom materijal, uživajući u kultnom retro-futurizmu 70-ih koji je definisao filmove. U igri je njegova nostalgija primamljiva, ali Isolation čini više, nadovezuje se i predstavlja svoju priču koja se uklapa u filmove i poboljšava ih.\nFilm Ridlija Skota iz 1979. godine i dalje se smatra jednim od najuticajnijih i najmoćnijih horor filmova ikada. Usmeravajući elemente slasher filmova i naučne fantastike, posada Nostromo-a nailazi na čudan vanzemaljski oblik Lovecraftianskog kosmičkog horora, koji brzo prelazi u borbu za opstanak. Uprkos oslanjanju na futurističku, a istrošenu tehnologiju sposobnu za međuzvezdana svemirska putovanja, film je za svoje likove bio ponižavajuće iskustvo. Za užas preživljavanja, ovaj osećaj ranjivosti posebno je važan stub žanra – koji Alien: Isolation uveliko pojačava.\nPrvobitno razvijena kao stealth akciona igra od trećeg lica sa dubinskim sistemom pokrivača, programeri u Creative Assembly ubrzo su prešli na prvo lice kako bi imali intimniji osećaj. Zajedno sa ovim, predstavio je principe dizajna iz podžanra immersive-sim – a la Dishonored i BioShock – i naslonio se na napetost i igranje klasičnih horor igara za preživljavanje. Postavljen 15 godina nakon uništenja Nostromoa, Alien: Isolation dovodi ćerku Ellen Ripley Amandu u svemirsku stanicu Sevastopol kako bi otkrila tragove o nestanku njene majke. Ali naravno, vanzemaljski organizam je već na brodu, oslobađajući naizgled nezaustavljivo stvorenje usredsređeno u potpunosti na to da jednog po jednog bira članove svemirske stanice.\nZa razliku od bombaškog nastavka filma, igra ostaje verna prigušenom, uznemirujućem osećaju prvog filma. Pored bacača plamena, vatreno oružje je najmanje korisno oruđe koje igraču stoji na raspolaganju, jer je Vanzemaljac neranjiv na metke i uvek ga vreba u otvorima i tunelima stanice. Alien: Isolation je preispitivanje užasa i krhkosti karaktera u igranju, podržavajući ideju da ste zarobljeni i da nemate izlaza.\nVideo igre kao medijum gaje tradiciju ubacivanjasloženih, visoko inteligentnih alfa predatora u pokretnu metu u koju igrači mogu istovariti metke. Ovo se posebno odnosi na to kako se serija Alien razvila kao igra, pri čemu se većina ovih igara vrti oko gađanja rojeva Ksenomorph-a pametnim puškama, pulsnim puškama – pa čak i kada se Predator pojavio. Zbog toga je Alien stvorenje postalo najznačajnije topovsko meso za video igre. Međutim, Alien: Isolation je bila hladna i okrutna u pokazivanju igračima koliko je uzaludan ovaj pristup, umesto da je primorala igrače da ponovo prouče svoj odnos sa Xenomorphom i, na kraju, poštuju ga. Iako su vaši ciljevi i odredište uglavnom sa jednom notom, Isolation omogućava igračima da smisle svoja rešenja, bilo od žrtvovanja resursa za izradu novih predmeta, bilo odvažnim potezom da iskoriste neprijatelje u blizini kao smetnju da brzo pobegnu.\nSa fokusom na to da čuvate svoje resurse, izbegavajući neprijateljske susrete kad god je to moguće, i statičkim sistemom uštede koji jednostavno beleženje vašeg napretka čini rizik sam po sobi – glavna caka dizajna Isolation-a je da igrači budu stalno svesni koliko su ranjivi . Dolazeći godinu dana nakon blede i neinspirativne akciono-horor igre Aliens: Colonial Marines, programeri u Creative Assembly su svoju Alien igru istakli samom autentičnošću. Alien: Isolation, na mnogo načina, ruši očekivanja; bez obzira da li to igrača čini plenom umesto predatora, ili daje igračima uslov da očekuju od strelca nešto sasvim drugo.\nIako glavni lik igre dolazi iz jedne od izbrisanih scena u nastavku, postoji niz sporednih likova koji se mogu igrati u režimu preživljavanja, nudeći svoju stranu priče na Sevastopolju. Dok se razuzdana svemirska stanica raspada, naseljena odbačenim androidima Working Joes-a koji se nisu mogli rasprodati zbog toga što izgledaju jezivo i odvratno, ambijent se oseća kao ukleta kuća koja pluta hladnim dubinama svemira. I da stvar bude još gora – vreba visoko inteligentni, nemilosrdni ubica.\nAlien: Isolation je objavljen u posebno zanimljivoj godini za horor igre. Žanr je prošao prilično iznenađujući uspon sa zapaženim izdanjima nezavisnih programera poput Five Nights at Freddy’s, pa sve do izdanja većih razmera poput zagonetnog P.T – najave za sada mrtve Silent Hills. Ono što je zajedničko ovim igrama sa Alien: Isolation je to što su igrače prisilili da izgube moć, bilo da ih drže na određenom mestu, bilo da im zadaju zadatak da idu od jedne lokacije do druge, istovremeno izbegavajući pogled predatora.\nSa horor žanrom preživljavanja, veći deo iskustva odnosi se na ponižavanje igrača i\nosećaj neizvesnosti koji se nazire tokom njihovog putovanja. Alien: Isolation se ne odnosi na velike pobede rušenja šefova tokom nekoliko sati, već na manje pobede; vraćajući se u senku dok Ksenomorph ulazi u sobu, za dlaku izbegavajući sigurnu smrt, ili uspevajući da zgrabi predmet stola u sobi u kojoj je i Working Joe. Uopšteno govoreći, Alien: Isolation provodi 12-15 sati da pojača napetost kada je to potrebno, a zatim da je postepeno popušta. Ali usred svega toga, stalno prisutna pretnja Ksenomorfa oseća se poput dodira vrhova prstiju na vašem vratu, koji preti da vam u trenutku ugasi život. Delikatni ciklus napetosti više liči na stalno gušenje.\nIako Creative Assembly i Sega možda nikada više neće napraviti igru poput ove, ostaće upamćeni po veoma hrabroj inventivnoj realizaciji potencijala vanzemaljske franšize. Alien: Isolation predstavlja izuzetno postignuće ponovno oživljavanje horor iskustva u igranju i verovatno je jedna od najboljih stvari koje se dešavaju sa Alien franšizom u dužem vremenskom periodu.


Obavijest obrtnicima: Moguća odgoda plaćanja poreza za vrijeme trajanja posebnih okolnosti - Udruženje Obrtnika Sisak\nod Tajnica UOSK 24. ožujka 2020. 24. ožujka 2020. 0652


RADOVI NA 19 VODOVODA Dogodine i u Zelenom viru i Sokolovcu | Banjaluka.net\nRADOVI NA 19 VODOVODA Dogodine i u Zelenom viru i Sokolovcu\nRješenje problema vodosnabdijevanja naselja koja decenijama nemaju ili kubure sa nestašicama vode, biće nastavljeno i tokom naredne godine.\nPrema planovima nadležnog Odjeljenja za komunalne poslove, uz nastavak pokrenutih poslova iz ove, između ostalog, naredne godine biće proširena vodovodna mreža u naselju Zeleni vir.\n-Za ovaj vodovod već je urađena projektna dokumentacija. Planirano je formiranje druge visinske zone u dužini oko 1.750 metara, čime bi se riješilo oko 50 domaćinstava koja trenutno nemaju vodu. Procijenjena vrijednost ovog projeka je oko 200.000 KM – kazali su iz Odjeljenja za komunalne poslove.\nJoš jedan veći projekat planiran za narednu godinu, jeste nastavak izgradnje vodovoda prema naselju Sokolovac.\nKako su naveli iz odjeljenja, ove godine je urađen dio vodovodne mreže sa sistema Banjica prema naselju Sokolovac u dužini od 1.800 metara, a da bi se izgradila vodovodna mreža do naselja Sokolovac sa navedenog sistema potrebno je izgraditi još oko 1.500 metara cjevovoda ali i rezervoar Donja kola, koji je neophodan za izravnanje dnevne potrošnje u naseljima koja pripadaju Donjim kolima.\n-Do kraja godine planirano je da se raspiše tender za izradu projektne dokumentacije za dodatnih oko 1.500 metara mreže, kako bi se u narednoj godini krenulo sa radovima i riješio dugogodišnji problem vodosnabdijevanja naselja Sokolovac i problemi sa nestancima vode na području Donjih kola zbog velikih oscilacija u potrošnje vode, odnosno dnevnih neravnomjernosti koje su postale učestali problem jer se vodovodni sistem Banjica širio bez prethodnih analiza mogućnosti i načina proširenja – zaključili su iz odjeljenja.\nKao jedan od ovogodišnjih prioriteta gradske vlasti, upravo projekti vodosnabdijevanja su bili među najbrojnijim i do kraja godine biće urađeni ili su u različitim fazama realizacije njih 19. Većina ovih radova je već uspješno okončana, a od većih projekata iz oblasti vodosnabdijevanja koji su u toku, izdvajamo gradnju krakova podsistema “Zvijezda” u okviru velikog regionalnog sistema „Crno vrelo“, zatim gradnju rezervoara četvrte visinske zone u Česmi-Krčmarice, predviđene zapremine 500 metara kubnih, a voda će konačno stići i do mještana Jagara i Pezića polja.\nPokrenuto je i rješenje višedecenijskog problema mještana mjesnih zajednica Rekavice 1 i 2, pa je tokom prošlog mjeseca preko 50 domaćinstava zaseoka Lakići, Blagojevići i Bojanići dobilo vodu. Za projekat poboljšanja vodosnabdijevanja Rekavica jedan, u okviru regionalnog vodovoda „Banjica“, ponavljan je postupak javne nabavke za izbor izvođača radova, te će biti nastavljen u narednom periodu.


GREJPFRUT+POMORANDŽA+JABUKOVO SIRĆE+CIMET = POST U ČAŠI | Magično bilje\n23.02.2019\t| Doručak, ručak, večera | Pregleda: 1203\t| Autor: Magično bilje | 0\nNapitak koji deluje kao post: stimuliše telo da razgradi masne naslage\nGrejpfrut, pomorandža, jabukovo sirće i cimet deluju kao post, samo što ovog puta nećete biti gladni, a masne naslage će se brzo istopiti.\nU borbi protiv masnog tkiva tradicionalno se koriste gejpfrut i sirće. Naringenin, antioksidans koji se nalazi u grejpfrutu i citrusnom voću, podstiče jetru na razgradnju masti i istovremeno povećava osetljivost na insulin, objavio je tim naučnika iz Jerusalema i SAD-a.\nNaringenin podsticanjem jetre na razgradnju masnih kiselina zapravo stvara u organizmu uslove sličnim postu. Čini se da ovaj antioksidans imitira delovanje lekova koji se koriste u svrhu snižavanja masnoća i šećera u krvi nudeći prednosti oba leka.\nRezultati ove studije ukazuju da grejpfrut opravdano nosi titulu čistača jetre zahvaljujući naringeninu, nosiocu gorkog ukusa za kojeg su i ranija istraživanja potvrdila da ima sposobnost da snižava holesterol i olakšava simptome dijabetesa.\nPriprema: Pomorandžu i grejpfrut iscediti, dodati cimet i sirće. Dobro promešati.\npost u casi mrsavljenje jetra grejpfrut pomorandža jabukovo sirce


Valve najavio prenosivu konzolu Steam Deck – da li podržava CS:GO i Dotu 2? - Komentari -Esports - B92.net\nto bajo moj\n(oscar, 17. jul 2021 10:19)\nSteta.... nije dostupno u Srbiji sada.\n(Sava Kuju, 16. jul 2021 22:31)\nMa ovo je meka za gejmere sa ovih prostora, otkljuèan je u potpunosti, podržano je instaliranje bilo kojeg OS-a i bilo koje prodavnice, može da pokrene sve krekovane igde i sve moguæe emulatore. Pored toga sa dokom je i ozbiljan kuæni raèunar. Sa ovom cenom prosto nema šta bolje da se kupi, laptop sa približnim karakteristikama je dosta skuplji.\n(saviæ, 16. jul 2021 18:29)


Dom naroda Parlamenta FBiH o epidemiološkoj situaciji i cijeni struje\nNa dnevnom redu sjednice je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o električnoj energiji u FBiH, na prijedlog delegata Jasmina Duvnjaka, kojim se omogućava Vladi da ograniči rast ili smanjenje cijena električne energije u FBiH da bi se izbjegli poremećaji u privredi i obezbijedila stabilnost privrede zbog naglog rasta cijena struje.\nDelegati Doma naroda Parlamenta Federacije BiH /FBiH/ trebali bi danas u Sarajevu na vanrednoj sjednici da razmatraju informacije o epidemiološkoj situaciji u novembu i decembru, te preporuke Kriznog štaba federalnog Ministarstva zdravstva.\nDelegati bi trebali razmatrati i izvještaj o radu Regulatorne komisije za energiju u FBiH /FERK/ za 2020. godinu, te prijedlog finansijskog plana budžeta FERK-a za narednu godinu.\nPočetak sjednice Doma naroda FBiH, koja će biti održana u zgradi Parlamenta FBiH uz poštovanje svih epidemioloških mjera, zakazan je za 12.00 časova.\nUsvojen Zakon o PIO, povoljnosti za borce


Pozivamo vas na vođenje kroz izložbu „O fabrikama i radnicima“ u nedelju, 23. januara u 13 časova, sa jednim od autora Radovanom Cukićem i saradnikom na izložbi Draganom Stojmenovićem, bibliotekarom Narodne biblioteke Bor.\nDa li je rudnik osnova identiteta grada Bora i da li se Bor još uvek može nazvati gradom bakra? U kojoj meri širenje rudnika utiče na pejzaž i na sam grad? U kakvim uslovima su živeli i radili rudari? Kako su smene stranog i državnog vlasništva uticale na razvoj rudnika tokom 20. veka, a kako one utiču na rudnik i grad danas?\nIzložba je posvećena industrijalizaciji na teritoriji današnje Srbije od njenih početaka do danas. Ova važna tema predstavljena je iz različitih perspektiva – od društveno-političke, kulturne i istorijske, do tehničko-tehnološke.\nDrugi deo postavke, možete da pogledate u Muzeju nauke i tehnike.\nZa više detalja: https://www.muzej-jugoslavije.org/…/o-fabrikama-i…/


Hemenlina — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nfin. Hämeenlinna / šved. Tavastehus\nGlavni trg u Hemenlini\n61°00′00″ SGŠ; 24°28′00″ IGD / 61° SGŠ; 24.466667° IGD / 61; 24.466667Koordinate: 61°00′00″ SGŠ; 24°28′00″ IGD / 61° SGŠ; 24.466667° IGD / 61; 24.466667\n2.031,55 kvadratni kilometar km2\nHemenlina na mapi Finske\nHemenlina (fin. Hämeenlinna, šved. Tavastehus) je grad u Finskoj, u južnom delu države. Hemenlina je sedište i najveći grad okruga Uža Tavastija, gde grad sa okruženjem čini istoimenu opštinu Hemenlina.\nGrad Hemenlina se nalazi u južnom delu Finske. Od glavnog grada države, Helsinkija, grad je udaljen 100 km severno.\nReljef: Hemenlina se smestila u jugoistočnom delu Skandinavije, u istorijskoj oblasti Tavastija. Područje grada je ravničarsko do brežuljkasto, a nadmorska visina se kreće oko 85 m.\nKlima u Hemenlini je kontinentalna, mada je za ovo za finske uslova blaža klima. Stoga su zime nešto blaže, a duge, a leta sveža.\nVode: Hemenlina se razvila na omanjem jezeru Vanajavesi, koje deli grad na zapadni i istočni deo.\nHemenlina je staro naselje, nastalo u vreme vikinške ere. Tada je naselje bilo poznato kao „Vanaja“. U 13. veku Šveđani su ovde podigli zamak, uz koji se uskoro obrazovalo seosko naselje.\nOvo naselje je dobilo gradska prava 1639. godine\nPoslednjih par decenija grad se brzo razvio u savremeno gradsko naselje južnog dela države.\nPrema proceni iz 2012. godine u Hemenlini je živelo 49.462 stanovnika, dok je broj stanovnika opštine bio 67.577.\n32.607 41.160 45.089 49.462\nEtnički i jezički sastav: Hemenlina je oduvek bila pretežno naseljena Fincima. Poslednjih decenija, sa jačanjem useljavanja u Finsku, stanovništvo grada je postalo šarolikije. Po poslednjim podacima preovlađuju Finci (97,5%), prisutni su i u veoma malom broju Šveđani (0,3%), dok su ostalo useljenici.\nRodna kuća i muzej Jana Sibelijusa\nGlavna protestantska crkva u gradu\nPravoslavna crkva u gradu\nwww.hameenlinna.fi Zvanična stranica opštine Hemenlina\nHemenlina na Vikimedijinoj ostavi.\nViše od 500 hilj st.\nEspo · Tampere + · Vanta · Turku + · Oulu + · Jiveskile + · Lahti +\nKuopio + · Pori + · Kotka · Lapenranta + · Rovanijemi + · Sejnejoki + · Vasa + · Joensu + · Salo\nMikeli + · Hemenlina + · Porvo · Hivinke · Kajani + · Jervenpe + · Lohja · Rauma · Kokola + · Kerava · Kouvola + · Nokija · Imatra · Rihimeki · Savonlina · Ilojervi · (Marijehamn) +2\n++ Glavni grad države • • • • + Sedišta finskih okruga • • • • zakošeno su dati gradovi, koji su istovremeno i predgrađa Helsinkija • • • • +2 Marijehamn je središte autonomnog okruga Olandska Ostrva, ali sa manje od 25 hilj. st.\nBroj stanovnika obuhvata grad sa zavisnim područjem\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Хеменлина&oldid=21879499”\nVikiprojekt geografija/Naselja u Finskoj\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 13. maj 2019. u 05:11 č.