Maja Gojković se sastala sa potpredsednikom Svekineskog narodnog kongresa Kine Cao Djianming china radio international\nMaja Gojković se sastala sa potpredsednikom Svekineskog narodnog kongresa Kine Cao Djianming\n2018-05-15 09:53:00 cri\nPredsednicа Nаrodne skupštine Mаjа Gojković i potpredsednik Svekineskog narodnog kongresa Kine Cao Djianming, saglasili su se danas na sastanku u Boegradu da su odnosi dve zemlje izvanredni i da ih karakteriše uzajamno poverenje i podrška.\nKako je saopštila Narodna skupšina, Gojković je rekla da je Srbijа ponosnа nа izvаnredne političke odnose koji su podignuti nа nivo sveobuhvаtnog strаteškog pаrtnerstvа i koji su dostigli nаjvišu tаčku rаzvojа u svojoj istoriji.\nOna je izrаzilа posebno zаdovoljstvo što potpredsednik Svekineskog nаrodnog kongresа posetu evropskim zemljаmа zаpočinje posetom Srbiji.\nCao Djianming, koji borаvi u Srbiji u okviru održаvаnjа Prvog sаstаnkа Komisije zа sаrаdnju dvа pаrlаmentа, je rekao da izmedju dve zemlje postoji dugo trаdicionаlno prijаteljstvo, kаo i dа je poslednjih godinа, rаzvoj odnosа ušаo u brzu trаku.\nDjiаnming je rekao da predsednik Kine poklаnjа veliku pаžnju sаrаdnji u okviru formаtа "16 plus 1", kаo i inicijаtive "Pojаs i put", kаo i dа je više putа ukаzаo dа se Kinа zаlаže zа odnose mirа i prijаteljskog rаzvojа.\nPotpredsednik Svekineskog nаrodnog kongresа je nаglаsio dа će kineskа strаnа i dаlje nedvosmisleno podržаvаti nаpore Srbije nа očuvаnju teritorijаlnog integritetа i suverenitetа.\nGojković je zаhvаlilа nа podršci po pitаnju Kosovа i Metohije i istаklа dа Srbijа ceni iskreno prijаteljstvo Kine i podršku u medjunаrodnim forumimа\nGojković i Điаnming su se sаglаsili dа sаrаdnjа zаkonodаvnih institucijа predstаvljа vаžаn segment dаljeg produbljivаnjа i obogаćivаnjа sveobuhvаtnog strаteškog pаrtnerstvа dve zemlje.


Oplenac čeka Karađorđeviće | Novosti.rs\nOplenac čeka Karađorđeviće\n29. 09. 2012. u 21:00\nZa dva dana kreću kovčezi sa posmrtnim ostacima kneza Pavla, kneginje Olge i Nikole Karađorđevića\nOD SPECIJALNOG IZVEŠTAČA: LOZANA\nOd kada je proteran iz otadžbine moj otac je tragao za domom. I mi, njegova porodica. Zemlje u kojima smo živeli bile su naše utočište od progona, ali ne i mesta sreće i spokoja. Iz bespuća i neizvesnosti, daleko od domovine, kao da smo neprestano putovali ka nigdini. Zato sam danas srećna i ponosna što moje najdraže, oca kneza Pavla, majku kneginju Olgu i brata Nikolu, iz izgnanstva vraćam u Srbiju, na Oplenac - govori princeza Jelisaveta Karađorđević dok setnim pogledom iz crkve u Lozani gde je služena liturgija ispraća kovčege sa posmrtnim ostacima njenih roditelja i brata.\nEkshumacija na Gradskom groblju u Lozani, koje još zovu i "Rusko", počela je u petak, u ranim jutarnjim časovima. Uz princezu Jelisavetu bili su njena ćerka Katarina Oksenberg, sin Nikolas Balfur i Mišel Karađorđević, sin njenog brata kneza Aleksandra. Samo je porodici bilo dozvoljeno da vidi otvorene kovčege sa telima Karađorđevića.\nPrinceza je posle ovog prizora dugo ćutala.\n- Ovo je šok za sve nas. Ponosna sam na moju majku. Ovo je bila njena duga i teška borba. Ali, ona je jaka žena koja je sa puno dostojanstva uspela da pobedi nepravdu i skine ljagu sa imena mog dede, kneza Pavla - kaže princezina ćerka Katarina Oksenberg, poznata glumica, koja je u Lozanu doputovala iz Kalifornije gde živi sa porodicom.\nRUSKO GROBLJE Gradsko groblje u Lozani nazivaju i "Rusko", iako u njemu nema ruskih vojnika. Među brojnim poznatim Švajcarcima ovde je, po njenoj izričitoj želji, sahranjena i Koko Šanel. - Lozana ima onu otmenost koja me nadahnjuje i tajanstvenost koja me uzbuđuje - govorila je u smiraju života slavna kreatorka.\nI princezin sin Nikolas, koji živi u Londonu, zahvalan je, kaže, svojoj majci što Srbiji vraća kneza, a narodu nacionalno dostojanstvo.\n- Znam, ovo je bila misija moje majke. Od dana kada su prognani sa stanice u Topčideru ona sanja ovaj dan. Skidam joj kapu za ono što je učinila - kaže Nikolas, koji je sve vreme bio uz švajcarske patologe dok su obavljali ekshumaciju.\nPonosan je i princezin bratanac Mišel, jedini Karađorđević koji živi u Ženevi.\n- Svog dede, kneza Pavla, sećam se kao veoma duhovitog i nežnog čoveka. Nadam se da će o njegovoj ulozi u srpskoj istoriji deca učiti u školama. Žao mi je što je bolest sprečila mog oca kneza Aleksandra da u nedelju bude uz svoju sestru. Ali, poneću mu komad zemlje u kojoj su do nedelje ležali njegov otac, majka i mlađi brat Nikola za kojim je posebno patio - kaže Mišel.\nKovčege sa posmrtnim ostacima kneza Pavla, kneginje Olge i kneževića Nikole Karađorđevića do Beograda će specijalnim vozilom dovesti Flavio Poleti, član administracije grada Lozane.\n- To je lična volja gospodina Poletija, kojem dugujem posebnu zahvalnost jer mi je pomogao oko komplikovane birokratske procedure - kaže princeza Jelisaveta.\nIstaknuti funkcioner grada Lozane kaže da je, istražujući ulogu i mesto kneza Pavla, spoznao njegov rafinirani evropski duh i inteligenciju, ali i patnju kroz koju je, prognan i optužen za izdaju, prolazio.\nMIMOHOD Kovčezi sa posmrtnim ostacima kneza Pavla, kneginje Olge i kneževića Nikole u Srbiju će stići 4. oktobra u večernjim satima i biće izloženi u Sabornoj crkvi u Beogradu do narednog dana, 5. oktobra. Služiće se sveta zaupokojena liturgija i pomen, a narod će moći u mimohodu da oda poštu namesniku, njegovoj ženi i prerano stradalom sinu.\n- Njegov povratak kući, uz pretke, istorijski je događaj za srpski narod. Dovozeći kovčege sa posmrtnim ostacima kneza namesnika želeo sam da budem mali deo te istorije - kaže Flavio Poleti.\nPosebno dirljiv bio je početak liturgije, koju su u kapeli na groblju služili srpski sveštenici iz parohija u Lozani, Bernu i Cirihu.\n- Srbe je uvek pogađalo bolno pitanje razdora i nesloge, ali ovaj čin više je od mog ličnog duga prema najdražima - kaže princeza Jelisaveta. - Zahvaljujući podršci Vlade Srbije i Organizacionog odbora kojem predsedava predsednik Srbije Tomislav Nikolić, sahrana na Oplencu 6. oktobra će biti oganizovana uz državne počasti. Odajući dostojanstveno počast mom ocu, Srbija otvara novo poglavlje svoje istorije. Ta odluka za mene je više od dobre volje države. Povratkom moga oca među pretke, u porodičnu crkvu, moj se krug zatvara. Ali, možda važnije, njegov povratak dobar je znak probuđene sloge našeg naroda.\nIdi, bre, zeno! Daleko ti lepa kuca! Prestani da se vise NAMECES svima redom! Kako bi bilo da prvo i ti i tvoj brat malo naucite srpski jezik i postujete srpski narod vise nego sto vam se oci cakle nad navodnom imovinom koja je ostala u Srbiji nakon sto vam je porodica pobegla i ostavila narod na cedilu ???\nSad ih isto tako sve iskopajte i vratite u Crni Goru.\n85 tona zlata su ovi crnogorci izneli i platili bombardovanje 1944 sa 3500 mrtvih i sravmjen Beograd.\nKaradjordjevice treba isterati iz Belog dvora i iz zemlje zbog falsifikovanja istorije i treba im se suditi zbog laznog predstavljanja. S obzirom da je kralj Petar II abdicirao, niko od njegovih potomaka nema pravo da naziva sebe prestolonaslednikom. Odnosno, na to ima isto toliko prava koliko i svi ostali gradjani Srbije.\n@Obrenovic - Pravo i pravilo BROJ 1 Procitati svoju Istoriju.\nPored ovakvih sa ovim komentarima nama nikakvi neprijatelji nisu potrebni.\nmarsiral, marsirala kralj Petra garda\nKorak ide za korakom , a ja junak za\nM.Mila -Ucenici titove Istorije....\n.....koja je UGASILA i ISPRALA NASE pamcenje identitet i Istoriju prednjaci NAPREDNO i uspesno balansirajuci Narod Srbije.


SVET KOMPJUTERA - INTERNET - .yu\nDecenija Interneta u Srbiji\nNekada davno kod nas je aktiviran prvi link od čitavih 64 Kbit/s. A sada...\nTog 27. februara 1996. godine bila je zakazana uobičajena proslava dana Beogradskog univerziteta. Ništa nije ukazivalo na to da će tada biti predstavljen prvi domaći Internet link ka nekoj međunarodnoj tački. Samo predstavljanje nije prošlo preterano zapaženo pošto većina zvanica nije znala čemu to zapravo služi.\nČitava operacija pripreme držala se u tajnosti. U celu stvar su bili upućeni ljudi iz Računarskog centra Univerziteta u Beogradu (RCUB) na čelu s upravnikom, profesorom Zoranom Jovanovićem, tim inženjera Telefonije koji je radio na Internet projektu iz kog je kasnije nastao Beotel i koji je predvodio Nenad Repac. Sve se odvijalo uz odobrenje rektora BU Dragutina Veličkovića (on je smenjen nakon studentskih demonstracija). Zbog čega se sve držalo u tajnosti? Naime, mesec dana ranije, novoosnovana firma BK-MRsystems, deo sistema „Braća Karić”, organizovala je konferenciju za štampu i najavila brz Internet link i veliki broj ulaznih telefonskih linija. Zbog tadašnje vlasničke strukture EUneta Jugoslavija i političke pozadine svega što se događalo tih godina, smatralo se da bi se mogao napraviti monopolski položaj ove firme i da drugima ne bi bili dozvoljeni sopstveni linkovi, već bi svi morali da koriste jedan link.\nZbog toga je Telefonija rešila da u saradnji s Beobankom, koja je tada bila veoma moćna, a za svoje i potrebe svojih poslovnih partnera želela je Internet, dovede nezavistan link i da ga ponudi Akademskoj mreži na korišćenje. Međutim, nije sve išlo tako glatko. Potrebna oprema iz inostranstva za uspostavljanje satelitskog linka zapela je na carini. Po podne 26. februara oprema je izvučena sa carinskog nadzora na aerodromu Surčin. Odmah po stizanju opreme, počeli su montaža i podešavanje. Ranije je već bio uspostavljen link između Telefonije i RCUB-a tako da se samo čekalo da oprema proradi. Uz velike napore tokom noći i narednog prepodneva, link je proradio.\nStavljanjem pred svršen čin, potencijalni monopol na polju Interneta je razbijen. Sve ostalo je istorija.\nDokle je zapravo Internet došao deset godina posle, kada je naše dvorište u pitanju? Sa strane infrastrukture situacija nije tako loša. Doduše, ima još uvek dvojnika i PCM-ovanih telefonskih linija, ali s druge strane tu su ADSL, kablovski Internet i, da ne zaboravimo, sveprisutne bežične veze. Nepunih godinu dana nakon ADSL-a, koji je tehnološki stigao veoma kasno, stižu najave za triple play mreže, a pre toga i za WiMax!\nTelekom Srbija je počeo da testira ADSL2 još u prvoj polovini 2005. godine. Sada je, prvi put, u planu za 2006. godinu pomenuta i triple play mreža (objedinjeni glas, video i podaci). U istom planu stoji i da će se Telekom Srbije naći na tržištu maloprodaje Internet usluga.\nNo, ni konkurencija ne spava. YUBC System je predstavio svoj projekat triple play mreže za Beograd. Planira se optički prsten koji će pokriti uži centar grada (Slavija, Beogradska, Bulevar kralja Aleksandra, Kosovska, Brankov most, poslovni deo Novog Beograda, Gazela, Ul. Kneza Miloša) sa opremom koja će se vezivati na njega. Na 500 metara udaljenosti od stanica sa opremom moći će da se dobije triple play mreža, što znači ADSL2+ za rezidencijalne korisnike te VDSL i Ethernet za poslovne korisnike. Od servisa će biti omogućeni i VoIP, Videokonferencing, Video on Demand, digitalna televizija... Projekat treba da počne s izvođenjem 15. aprila i da do septembra omogući čak 30.000 priključaka. Ukupno je planirano 100.000 priključaka, a u ceo projekat bi za tri godine trebalo da bude uloženo čak petsto miliona dolara.\nOvakvu mrežu zaista želimo da vidimo što pre kod nas, ali nas, pored neregulisanih stvari oko takozvane „poslednje milje” (vlasništva nad bakarnim žicama do zgrada), brine cena celog projekta. Kada nam je nakon pozitivne ocene MMF-a otpisan dug prema Pariskom klubu u iznosu od sedamsto miliona dolara, ocenjeno je da je to od velikog značaja za državu i da je to zapravo iznos od 600 dolara po stanovniku. Ako bi se svih 100.000 priključaka odmah pustilo u rad, koliko bi vremena trebalo da prođe da bi prosečno svaki korisnik isplatio 5000 dolara da bi se samo vratio uloženi novac? Telekom Srbija je od 2001. do kraja 2004. godine uložio 840 miliona evra u sve svoje sektore, uključujući mobilnu telefoniju, a u 2005. ulog preduzeća je bio preko 550 miliona evra, dok je dobit oko 15 procenata te sume.\nZato bi bilo vrlo zanimljivo znati ko zapravo stoji iza ovog projekta koji se realizuje preko preduzeća sa 28 zaposlenih.\nDruga strana Interneta\nPrema nekim istraživanjima, u Srbiji ima milion korisnika Interneta. Međutim, neke pravne regulative još uvek nisu na potrebnom nivou (registracija domena unutar nacionalnog domena, regulativa o procesiranju kreditnih kartica...) tako da se i ponuda određenih usluga ne može smatrati dovoljno razvijenom.\n„Želim da kupim robu preko Interneta sa domaćeg sajta čija se adresa završava sa .yu i da platim kreditnom karticom, a ne poštaru pouzećem. Takođe, želim da sertifikat kojim se dokazuje autentičnost sajta prodavca bude proverljiv kod domaćeg autorizacionog tela i da se procesiranje kartice obavi unutar naših granica.” Tražim previše? Ako sve što tražim ne bude moguće do sledećeg rođendana Interneta u Srbiji, onda bolje da ga ni ne slavimo.\nEUnet je predstavio nove cene servisa Personal EUnetDialUp koje će važiti od 1. marta. PTT NET je povećao kapacitet linka ka Nišu na 18 Mbit/s i povećao broj ulaznih linija na SMIN broju 042/1-00-33 za 100 novih linija. KBCNet je otvorio bežične pristupne tačke u Kaluđerici i u Krnjači.\nVeratNet je Internet tehnologijama u potpunosti ispratio teniski turnir Hypo Alpe-Adria open. Pored Web sajta sa direktnim prenošenjem rezultata, napravljena je i wap prezentacija sa istim mogućnostima. Ceo Gemaksov kompleks pokriven je bežičnim Internetom koji je bio besplatan za posetioce turnira, a vrhunac je bio direktan prenos slike tj. mečeva turnira putem streaming tehnologije bazirane na protokolu H.264 protoka 210 Kbit/s. Za one sa slabijim vezama postojali su prenosi sa protokom od 100 Kbit/s. Web sajt je beležio preko pet hiljada posetilaca dnevno sa preko milion upita. Više detalja na www.gemaxopen.com.\n■ Hosting fajlova\n■ Budite pronađeni (4)\n■ Internet kultura


Sarajevska autobuska stanica – SARAJEVO.co.ba\nSarajevska autobuska stanica\nAutobuska stanica Sarajevo otvorena je 6. aprila 1968.\nSarajevo je, kao glavni republički centar, moralo imati adekvatnu autobusku stanicu\nU početku su autobusi u Sarajevo dolazili i iz Sarajeva odlazili sa platoa ispred Željezničke stanice, a prodaja voznih karata se vršila u auli Željezničke stanice na biletarnici tadašnjeg Udruženja prevoznika drumskog saobraćaja “Bosnatrasport”. Takvo riješenje nije bilo funkcionalno za sve veće zahtjeve prevoza putnika, pa se 1964. godine, u prevozničkom preduzeću “Centrotrans” počelo razmišljati o izgradnji zasebne autobuske stanice koju Sarajevo, kao glavni republički centar mora imati.\nNovoizgrađena Autobuska stanica (Sarajevo, 1968)\nNajveći problem je bio odabir pogodne lokacije koja bi zadovoljila standarde neophodne za izgradnju ovakvog objekta i istovremeno bila u blizini Centrotransove garaže u Velešićima. Adekvatnim za izgradnju autobuske stanice se pokazao prostor između Pošte 2 i Kasarne Maršal Tito, a u blizine je bila i garaža, željeznička stanica, i polazna tramvajska stanica, sa koje su se kretali tramvaji prema Baščaršiji i Ilidži. Projektant sarajevske Autobuske stanice, inžinjer Slavko Cindrić, zamislio je da u raspoloživom prostoru projektuje objekat montažnog tipa sa, za šezdesete godine 20. vijeka, najsavremenijim tehnološkim rješenjima i video uređajima, kojima je omogućen nadzor i kontrola saobraćaja.\nAutobuska stanica Sarajevo je od samog početka opravdala svoje postojanje\nStanica je od samog početka opravdala svoje postojanje, što se naročito pokazuje početkom sedamdesetih, kada se, usljed preuzimanje veće uloge cestovnog saobraćaja u odnosu na željeznički, dešava ekspanzija gradsko-prigradskog saobraćaja u Sarajevu. Putnici se preusmjeravaju sa vozova na autobuse, a dolazi i do povećanja broja polazaka prema destinacijama u bližoj i daljoj okolici Sarajeva.\nNova Autobuska stanica Sarajevo, svečano otvorena 6. aprila 1968. godine, postala je nezamjenjiv faktor funkcionisanja svakodnevnog života i komunikacija. Danas, osim svih većih mjesta u Bosni i Hercegovini, sarajevska autobuska stanica svojom mrežom autobuskih linija, pokriva Hrvatsku, Crnu Goru, Srbiju, Sloveniju, a redovno se održava autobuska veza sa većinom evropskih država poput Austrije, Francuske, Njemačke, Švedske… Već se nekoliko godina priča o rekonstrukciji, čak izgradnji nove Autobuske stanice. Dok ne vidimo, ne vjerujemo.\nRed vožnje Autobuske stanice Sarajevo »\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno Autobuska stanica,Centrotrans,saobraćaj,Slavko Cindrić,Željeznička stanica\nNazad SARTR: Miss Sarajevo\nNaprijed Festival američke kulture u Sarajevu\nJedan odgovor na “Sarajevska autobuska stanica”\nLaila Musemic kaže:\n12. 07. 2014 u 17:48\nOtvarajuci vasu stranicu medju prvim ponudama sam ocekivala red voznje polazaka iz Sarajeva koje pokrivaju sve destinacije u Bosni i Hercegovini, a tek onda destinacije van Bosne i Hercegovine. Daljne ponude bi trebale biti mogucnost putnih veza zeljeznickog i avio/zracnog saobracaja/prometa, hoteli, turisticke usluge i ponude i drugo.\nNe iskljucujem ni istorijat autobusne stanice je se sijecam otvorenja Autobusne stanice Sarajevo. Moj komentar je mislim, dobronamjeran. Sramota je da autobusna stanica glavnog grada europske drzave nema temeljitiju informativnu stranicu.


BRITANCI SE IGRAJU S VATROM! Izviđačke letelice već tri dana špijuniraju Rusiju! Čeka se oštar odgovor Putina!\n11-07-2019 11:47 Svet Planeta\nAvion za radioelektronsko izviđanje britanske avijacije "Bombardir global ekspres sentinel R.1" je već drugi put u dva dana proleteo duž obale Crnog mora koja pripada Ruskoj Federaciji.\nŠpijunski avion (Foto: jutjub)\nDan ranije je takođe jedan britanski avion primećen kako vrši izviđanje ruske teritorije u blizini grada Novorosijska.\nSamolёt radioэlektronnoй razvedki, VVS Velikobritanii🇬🇧, bortovoй nomer #ZJ692 , #Bombardier Global Express #Sentinel R.1, pozыvnoй #RRR7309, soveršaet razvedыvatelьnый polёt vdolь černomorskogo poberežья Rossii🇷🇺.#RAFpic.twitter.com/74vR0xDwlD\nRuski mediji podsećaju da avioni drugih zemalja sve češće sprovode izviđačke letove u blizini ruskih granica. Avioni uglavnom lete iznad Crnog i Baltičkog mora, ali su primećeni i u blizini ruskih baza u Siriji.\nZbog čega američka elita sprema nuklearni rat, saznajte OVDE.\nDŽIHADISTI OBORILI RUSKU LETELICU KAO VRAPCA: Težak udarac za Ruse! A kakva li će tek biti Putinova odmazda?\nRUSKI STRELAC OBJASNIO: Obe ove puške su vrhunske a evo koja je razlika između njih!\nRUSKI RULET: Otrgao se specijalcu koji mu je držao pištolj na potiljku pa potegao verenički prsten (VIDEO)\nFRANCUSKA PREDSTAVLJA NOVU NAPADAČKU NUKLEARNU PODMORNICU: Barakuda Sifren nakon 10 godina izrade čeka svoje prvo porinuće!


Stare i nove veštice, Prvi konvent | CZKD\nU četvrtak, 12. marta u 19h, u okviru projekta „Raznorodnost u kulturi i aktivizmu“ u CZKD, Prvi konvent programskog ciklusa „Stare i nove veštice“ saziva književnice, performerke i umetnice koje inaguriraju temu veštica.\nS obzirom na aktuelnu situaciju održaće se javno snimanje ‘Prvog konventa starih i novih veštica’. Za sve one koji ne mogu da prisustvuju, video snimak će uskoro biti dostupan na sajtu CZKD-a i na ovom FB događaju.\nProgram otvara književnica Lana Bastašić, čiji je novinski članak „Danas kada postajem veštica“ (06.11.2019. u dnevnom listu Danas) već uspostavio kompleksnu vezu izmedju generacije veštica 90tih i današnjih mogućih odgovara na optužbu za veštičarenje.\nU okviru prvog konventa nastupiće i književnice, performerke, i vizuelne umetnice kolektiva Björnsonova (Tanja Šljivar, Lucia Kvočáková, Lucie Mičíková, Nik Timková, Zuzana Žabková, Tamara Antonijević) kao i muzičarka Katarina Kešerović Kukla performansom u kome nastavljaju istraživanje odnosa književnosti, umetnosti i diskursa veštica u javnosti.\n„Björnsonova“: Kuća od vode\n“Kuća od vode” je čitanje-performans-koncert-izložba proizašla iz djelovanja čehoslovačkog ženskog umetničkog kolektiva Björnsonova i iz nekoliko multimedijalnih događaja koji su mu prethodili. Prvi u nizu događaja – izložba ,,Harvesting Darkness’’, održana u galeriji ,,Futura’’ u Pragu u oktobru 2018. godine, postavila je u središte interesovanja umetnica pojam mesta, koje nije samo fizički prostor, nego koje kroz kolektivnu imaginaciju transcendira u buduće, zamišljene posthumanističke topose, te humanistički konstrukt subjekta topi i istapa u sveprožimajućoj, ženskoj tami. Horizontalnost djelovanja samog kolektiva, te način na koji je projekat mišljen kao ono što se ostvaruje kroz stalnu želju za uvećavanjem, za dodavanjem objekata, sadržaja, događaja, tekstova u inicijalnu izložbu i kroz stalno priključivanje novih umjetnica u primarno četvoročlani kolektiv (Lucia Kvočáková, Lucie Mičíková, Nik Timková, Zuzana Žabková), rezultirala je još jednom izložbom pod nazivom ,,Harvested Darkness’’ u staroj sinagogi u Košicama, Slovačka, kao i izložbom ,,Room Without Any Water In It’’ i performansom-čitanjem ,,Her Dark Materials’’, (oba održana u galeriji ACUD u Berlinu) i uključivanjem još dve umetnice – Tamare Antonijević i Tanje Šljivar. U konstantnom dijalogu i hiperproizvodnji koja paradoksalno pokušava nadići kapitalističku logiku proizvodnje, Björnsonova nastavlja proširivanje kako formata tako i broja učesnica, tekstova i predmeta proizvedenih u okviru ovog neprekinutog projekta, uvek umnažajućih i uvek različitih naslova. U beogradskom izdanju, događaj ,,Kuća od vode’’ uključiće još dve umetnice Lanu Bastašić i Kuklu Kešerović, te označiti otvaranje programskog ciklusa o vešticama, starim i novim, u CZKD-u.\nBjörnsonova samo spolja operiše kao nešto što bi se moglo nazvati umetničkim kolektivom. Björnsonova je veštica, parazit i trbuhozborac. Ona funkicioniše po principima anti-strategije i inverzije. Ona je poziv za zauzimanje pozicija koje će slediti principe kakofonije, haosa, nedoslednosti i nezavršenosti, suprotne kapitalističkim principima optimizacije, profesionalizacije i konstantne vidljivosti i prisutnosti. Tako soba bez vode postaje kuća od vode: Björnsonova je iznenadno nestala u Berlinu i stvorila se, iznenadno, opet umnožena, u Beogradu. (iz tekta Tanje Šljivar i Tamare Antonijević)


03.03.2021. / 14:20\nSARAJEVO – Firma Seget Residence Split u suvlasništvu supruge nekadašnjeg direktora Elektroprivrede BIH Elvedina Grabovice investitor je izgradnje kompleksa luksuznih apartmana u splitskom naselju Seget. Istovremeno, član uprave ove firme Ivan Šakota, inače bivši Izvršni direktor Autocesta FBIH zastupnik je i firme BS TS Residence Split, sestrinske firme BS Telecoma Sarajevo. Podsjećamo u periodu od 2011. do 2015. ova kompanija je sa ovim javnim preduzećima potpisala tenderske ugovore ukupne vrijednosti preko 18 miliona KM.\nFirma Visoko potkrovlje takođe registrovana na adresi Put Mostina 8 Split pored niza građevinskih projekata kao izvođač radova i partner uključena je u izgradnju luksuznog apartmanskog naselja na periferiji Splita u naselju Seget Donji. Suinvestitor ovog projekta je firma Seget Residence.\nŠakota je kao odbornik Narodne stranke radom za boljitak kažnjen od strane CIK-a obzirom da je Vlada Zapadnohercegovačkog kantona kao i opština Široki Brijeg u periodu njegovog mandata u savjetu od firme u kojoj je obnašao direktorsku poziciju nabavljala hranu i piće u vrijednosti preko 30.000 KM.\nTakođe ni u podatku da su u periodu dok je sadašnji njihov zaposlenik Ivan Šakota bio Izvršni direktor za ekonomsko-finansijske poslove u JP Autocestama Federacije BIH dobili milionske poslove ne vide ništa sporno.\nU ovom trenutku postavlja se pitanje da li će nadležne institucije konačno pokrenuti procese u velikim korupcijskim aferama koje su obilježila mandate kadrova SDP-a predvođenim Zlatkom Lagumdžijom u periodu od 2011. godine do kraja 2015. tačno.net\nTagovi: elvedin grabovicaluksuzni apartmani\n05.03.2014 | 16:28\nU rudnike u FBiH od 2009. godine uloženo 130 miliona KM


Webinar o primjeni novog Zakona o pružanju usluga u turizmu, Novalja.cool\nWebinar o primjeni novog Zakona o pružanju usluga u turizmu\nOTOČAC – Često puta manjak vremena, druge obveze, prometne i klimatske poteškoće ili posve nešto drugo bude ograničavajući faktor da se sudjeluje na nekom seminaru, predavanju, edukaciji, radionici, čemu li već.\nStoga je Hrvatska gospodarska komora osigurala svim članicama koje nisu mogle sudjelovati na edukacijama za primjenu novog Zakona o pružanju usluga u turizmu snimke predavanja odnosno webinar. Snimke predavanja, razdvojene prema temama i predavačima mogu se pogledati ovdje.


SPREMIO PUŠKE, PIŠTOLJE, EKSPLOZIV Mladić planirao atentat na Bajdena - Srpskainfo\nKako je u martu postajalo jasno da će Džo Bajden biti kandidat za predsjednika Demokratske stranke, Aleksandar Hilel Trejsman počeo je da pravi zavjeru kako bi izvršio atentat na bivšeg potpredsjednika, saopštile su savezne vlasti.\nDa li da ubijem Džoa Bajdena? – napisao je Trejsman na jednoj društvenoj mreži u aprilu.\nFederalci kažu da to nije bila prazna prijetnja. Devetnaestogodišnjak je, kako prenosi Vašington post, na mreži tražio Bajdenovu kućnu adresu i zaštitne naočare za noćno viđenje te kupio AR-15 u Nju Hempširu, piše Avaz.\nU maju, Trejsman je boravio četiri milje od Bajdenove kuće. Kada je kasnije tog mjeseca uhapšen u Sjevernoj Karolini, policija je u njegovom kombiju pronašla četiri puške, pištolj, eksplozivne materijale, knjige o pravljenju bombi i 509.000 dolara u gotovini za koju se vjeruje da je njegovo nasljedstvo.\nTrejsman je u septembru uhapšen i optužen za dječju pornografiju, a sudija smatra da bi trebalo da ostane u pritvoru. Nejasno je, ipak, da li će se suočiti sa dodatnim optužbama u vezi sa zavjerom za ubistvo Bajdena.\nSvijet Aleksandar TrejsmanatentatDžo Bajden\nPrije masakra objavio BIZARAN MANIFEST: Ovo je tinejdžer koji je ubio 10 osoba u supermarketu (VIDEO, FOTO)


Ratni veterani Nevesinja razgovarali sa vladikom Grigorijem | Herceg Televizija Trebinje\nRatni veterani Nevesinja razgovarali sa vladikom Grigorijem\nIzvor: Radio Nevesinje | Foto: Radio Nevesinje | Datum:28.07.2015.\nVladika zahumsko-hercegovački i primorski Grigorije razgovarao je juče sa ratnim veteranima iz Nevesinja. Javnu tribinu koja je održana u porti Sabornog hrama iniciralo je Udruženje koje okuplja ovu populaciju.\nPredsjednik Izvršnog odbora Ratnih veterana Nevesinja Branko Zečević rekao je da demobilisani borci danas žive veoma teško, zaboravljeni od svih.\n-Mi tražimo da nam se vrati naše dostojanstvo, a to se može postići jedino pravednijom raspodjelom postojećih sredstava ljudima koji su se istinski borili za Republiku Srpsku, kroz zapošljavanje, samozapošljavanje i novu kategorizaciju - istakao je Zečević.\nOn je dodao da veterani od političara i predstavnika vlasti traže više solidarnosti i sluha za ovu kategoriju stanovništva.\nPotpredsjednik Ratnih veterana RS Dragan Savić, koji je takođe prisustvovao sastanku, rekao je da ratni veterani zaslužuju bolji status u društvu, a jedan od načina da to postignu je izmjena Zakona o pravima boraca, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca odbrambeno-otadžbinskog rata RS.\nVladika Grigorije je rekao da se slaže sa zahtjevima veterana poručivši im da se, prije svega, trebaju boriti za svoje dostojanstvo, što je posebno važno zbog generacija koje su rođene nakon rata.\n- Dostojanstvo Republike Srpske mjeri se i njenim odnosom prema ratnim veteranima - istakao je vladika Grigorije.\nVladika je savjetovao veteranima da dobro formulišu svoje zahtjeve i odaberu prave ljude koji će znati da to izraze. Preporučio im je da osmisle neke male projekte na lokalnom nivou i da konkretnim primjerima pokažu da mogu da promjene svoju stvarnost.\n- Borićemo se praktičnim stvarima, korak po korak, jer Crkva je spremna da vas podrži i da vam pomogne, ali i da vi pomognete jedni drugima- poručio je vladika zahumsko-hercegovački i primorski.


Adresa: 300 Club Hiuse Dr., ms\nPoÅ¡tanski kod: 392008\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Pearl. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking. Na 12 minuta kolima udaljenosti od centra Nastavakgrada, ovaj hotel se nalazi u ulici 360 GILCHRIST DRIVE, a pozicija mu je istok za grad Pearl. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer spoljni bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Deo je lanca QI.Ima brzu internet konekciju.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Novi video-nadzor u Doboju; Ukupno 71 kamera pokriva sve ulaze u grad\n11/12/2019 | 11:52 ⇒ 20:04 | Autor: RTRS\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač i gradonačelnik Doboja Boris Јerinić predstavili su danas savremeni sistem video-nadzora na području ovog grada.\nUkupuno 71 kamera pokriva sve ulaze u grad, kao i javne ustanove\n- Kamere na 34 lokacije služiće za kontrolu saobraćaja i kretanje lica koja čine krivična djela. Video nadzor ima više od 35 opština u Srpskoj, a cilj je da se uspostavi video nadzor u svim gradovima kako bi se bezbjednost građana stavila na viši nivo, a sve to dio je projekta "Pametni grad" - rekao Lukač.\nNačelnik Policijske uprave Doboj Slobodan Radinković rekao je da su postavljene tri vrste kamera koje su povezane sa informacionim sistemom MUP-a Srpske.\n- 20 ANRP tzv. pametnih kamera predviđeno za prepoznavanje registarskih tablica, 18 PTZ kamera koje imaju sposobnost rotacije za 360 stepeni, a ostalih 33 kamere za snimanje u gro planu - rekao je Radinković.\nGradonačelnik Boris Јerinić naglasio je da je video-nadzor finasirao grad Doboj sa 350.000 KM. On je naglasio da je Doboj među prvim lokalnim zajednicama u Srpskoj koje su završile uspostavljanje video-nadzora, koji je do danas bio u probnom radu.\n- To je ono što sigurno garantuje svima nama u gradu Doboju veću bezbjednost, siguran sam da će one imati svoju svrhu i već su dale određene rezultate iako su bile u probnom radu - rekao je Јerinić.\nMinistar Lukač posjetio je i gradsku upravu, gdje je sa gradonačenikom razgovarao o smještaju PU Doboj dva i žandarmerije.\nU Srpskoj zasjedali lokalni krizni štabovi (VIDEO)\n17:46 > Ćurić: Smrt vladike Atanasija veliki gubitak za Hercegovce


Đere na debiju u Bangkoku poražen od Felisijana Lopeza\nSrpski teniser Laslo Đere poražen je u prvom kolu Bangkoka od Španca Felisijana Lopeza sa 6:3, 6:3.\nMladi teniser iz Srbije pružio je veliki otpor u oba seta 25. teniseru sveta, ali je Lopez ipak na iskustvo čuvao svoj servis i pritiskao neiskusnog Đerea.\nLopez će u narednom kolu igrati protiv pobednika iz duela kvalifikanata Goa Soede i Santijaga Điralda.\nNa turniru u glavnom gradu Tajlanda Đere nastavlja takmičenje u konkurenciji dublova. On i domaći teniser Višaja Trongčarenčajkulm igraju u prvom kolu protiv nemačko-austrijskog para Kristofer Kas/Oliver Marah.\nTurnir se igra za ukupan nagradni fond od 567.530 dolara.


Krstarica 18. jula 2017. 10:10\nKako je lepo biti zaljubljen! Super je biti sa dečkom ili devojkom – leptirići u stomaku, držanje za ruke, zajednička zabava, poljupci, maženje, neko kome možete da verujete i sa kim zaista uživate… Predivno, stvarno. Samo, da bi veza tako izgledala, treba odabrati one prave. Naravno, ne možete unapred znati da li je neko onaj pravi ili ona prava za vas, ali postoje neki kriterijumi koje ne bi trebalo da primenjujete – kako se ne biste razočarali u ljubavi jer niste našli ono što zapravo želite.\nNa njima vam se najviše sviđaju oči, osmeh, kosa, neki deo tela… Tačno je da na nekoj osobi prvo primetimo njen izgled, ali čak i ako ste uvereni da ste pred najlepšom osobom na svetu, to uopšte ne mora da znači da je ona i najbolja. Nemojte da pretpostavljate da je neko dobra osoba i da će vam sa njom biti lepo samo zato što vam se fizički sviđa. Bolje je prvo ih upoznati i videti da li zaista uživate u njihovom društvu (verujte, zadovoljstvo što ste viđeni sa prelepom osobom vrlo brzo izbledi – a ako ta osoba nema nikakvih vrlina osim svog izgleda, ubrzo ćete sa njom „umreti“ od dosade).\nDečko ili devojka koji vam se dopadaju ponašaju se taaako „kul“: totalno su nedodirljivi i deluju tako nezainteresovano. Sad, nema tog ko bar malo ne uživa u „lovu“, ali ako se vaša simpatija stalno ovako ponaša prema vama, trebalo bi da se upitate da li je to njena taktika da vas osvoji (jer je „provalila“ da ste lovac u duši), ili je stvarno u potpunosti nezainteresovana za vas.\nDobijete napad panike na samu ideju da vas vaš dečko vidi nenašminkanu, ili da vas devojka vidi pre nego što ste, recimo, gelom dobro sredili kosu. Hmm… Svako želi da izgleda najbolje što može, naročito na početku veze, ali ako se ni nakon nekog vremena ne usuđujete da vas dečko ili devojka vide u nepripremljenom izdanju, prilično ste nesigurni u sebe. Ako ste u dobroj vezi, trebalo bi da možete da se dobro osećate u sopstvenoj koži, bez ikakvih pomagala i sredstava za ulepšavanje.\nDečko ili devojka vas žele samo za sebe i ne puštaju vas da se vidite sa prijateljima. Na početku veze ovakvo ponašanje može da se protumači kao znak velike ljubavi. Međutim, ako potraje, trebalo bi da se zapitate da li vas dečko ili devojka stvarno vole i poštuju, ili samo hoće da vas poseduju i da ste im u potpunosti potčinjeni.\nOn ili ona žele da odmah upoznate njihove roditelje: hej, sporije malo s tim, pa ne planirate da se venčate prekosutra! Ovakvo ponašanje može da znači da je vašem dečku ili devojci u svemu potrebno odobrenje roditelja – baš u svemu. Moguće je da imaju prestroge roditelje (za šta, naravno, nisu oni krivi). Ako to nije slučaj, moguće je da su toliko nesamostalni da im je u svemu potrebno odobrenje roditelja – da li zaista želite da budete sa takvom osobom?


Web stranica Vlade TK - Održani školski časovi na temu poduzetništva I obrtništva na Mašinskom fakultetu u Tuzli, u Mješovitoj srednjoj školi Doboj Istok i posjeta učenika preduzeću „Širbegović“ d.o.o. Gračanica\nStudente sva tri odsjeka Mašinskog fakulteta (energetsko mašinstvo, proizvodno mašinstvo i mehatronika) na početku časa predstavnica Ministarstva privrede je upoznala sa razlozima promocije poduzetništva i obrtništva u obrazovnim institucijama koje Ministarstvo provodi tokom aprila mjeseca te ih ukratko upoznala sa aktivnostima Ministarstva i razlozima ulaska u poduzetničku aktivnost i pokretanja vlastitog biznisa. Nakon toga, direktor Instituta za zavarivanje d.o.o. Tuzla ispričao je pozitivnu priču nastanka Instituta i postignutih rezultata u radu u posljednjih 10 godina pri čemu je posebno istakao potrebu praćenja tržišta rada što je dovelo do stvaranja prve akreditovane laboratorije po međunarodnim standardima. Školskom času prisustvovali su i predstavnici Pedagoškog zavoda TK i Centra za razvoj i podršku Tuzla koji su studentima, pored aktivnosti koje realizuju institucije ispred kojih dolaze, istakli potrebu da se nakon završenog fakulteta samo željom i istrajnošću te poduzetničkim duhom mogu postići željeni ciljevi.\nŠkolski čas na temu „Kako postati poduzetnik?" održan je u petak 12.04.2019. godine u Mješovitoj srednjoj školi Doboj Istok. Školskom času su prisustvovali predstavnik Službe za poduzetništvo, lokalni razvoj i finansije Općine Gračanica i predstavnica Kantonalne privredne komore Tuzla koji su sa učenicima razgovarali o važnosti obrazovanja za poduzetništvo. Učenicima četvrtih razreda predstavila se kompanija MFS TRADE d.o.o. Doboj Istok koja se bavi otkupom mlijeka i proizvodnjom mliječnih proizvoda, a čiji je predstavnik učenike upoznao o aktivnostima i procesom proizvodnjom te potrebnim znanjima i vještinama za rad u ovoj kompaniji.\nNakon održanog školskog časa, predstavnici Komore i Općine Gračanica zajedno sa učenicima JU Druga osnovna škola Gračanica posjetili su preduzeće „Širbegović" d.o.o. u Gračanici. Oko 70-tak učenika ove škole imalo je mogućnost upoznati se sa istorijom firme i naporima koji su uloženi s ciljem rasta i unapređenja poslovnih procesa kompanije. Pored toga, predstavnici firme učenike su upoznali sa procesima proizvodnje i omogućili im posjetu proizvodnih pogona ove građevinske firme.\nPromocija poduzetništva i obrtništva na Tuzlanskom kantonu se nastavlja u srijedu, 17.04.2019. godine kada je planirano da se održi školski čas na temu „Promocija obrtničkih zanimanja" u JU Osnovna škola Banovići.


- I ovakav vid konferencije sa predsednikom Privredne komore Belorusije Vladimirom Jevgenjevičem Ulahovičem je bio veoma uspešna i koristan. Ovo je još jedan dokaz da ne moramo da budemo fizički u istoj prostoriji prisutni da bismo kvalitetno radili. Najvažnije je da su granice svih zemalja iz kojih su se javljali današnji učesnici otvorene za svu robu iz Srbije. U svom govoru sam potencirao na tome da u našoj zemlji počinje berba voća i povrća i da smo spremni da sve utovarimo na šlepere i pošaljemo na tržište tih država. Sagovornici su sa zadovoljstvom to prihvatili i pozdravili aplauzom. Danas je prvi put od početka pandemije korona virusa poleteo avion iz Minska za Beograd. Život ide dalje, sve počinje da funkcioniše - istakao je Karić.\n- Mi smo spremni da vas podržimo, treba da radimo zajedno. Kažite šta treba da uradimo za vas. A vas pozivamo da budemo uvek u kontaktu, preko skajpa, mejla, putem video konferencija. Mi smo otvoreni za saradnju i važno je da ne izgubimo ovaj odličan kontakt za dobrobit našeg biznisa - podvukao je Ulahovič.\nЛето на паузи - Наоблачење с кишом, хладније за 12 степени\nАја Софија у центру светске пажње, какве последице ће имати Ердоганов потез\nМедијска и политичка бура после самоубиства градоначелника Сеула


eKonferencije.com: SISTEM ZBRINjAVANjA POVREĐENIH U SAOBRAĆAJNIM NEZGODAMA U SRBIJI\nSISTEM ZBRINjAVANjA POVREĐENIH U SAOBRAĆAJNIM NEZGODAMA U SRBIJI\nTraumatizam u saobraćaju dovodi do većeg gubitka potencijalno preostalih godina života nego bolesti srca i zloćudnih tumora zajedno. U većini zemalja savremenog sveta, povrede u saobraćaju su pre svega zdravstveni i ekonomski, pa tek onda saobraćajni problem. U radu je prikazan sistema zbrinjavanja povređenih u saobraćajnim nesrećama u Srbiji. U zdravstvenom sistemu Srbije postoje tri nivoa rada – primarni (prehospitalni nivo), sekundarni i tercijarni (hospitalni nivo). Na primarnom nivou zbrinjavanje povređenih u saobraćajnim nezgodama vrše Zavodi za hitnu medicinsku pomoć Beograda, Novog Sada, Niša i Kragujevca (samostalne zdravstvene ustanove), Službe hitne medicinske pomoći koje su posebne službe u okviru doma zdravlja koji pokriva teritoriju sa više od 25.000 stanovnika i zdravstvenih radnici u okviru Službe opšte medicine kroz redovni rad ili dežurstva u domu zdravlja koji pokriva teritoriju sa manje od 25.000 stanovnika, a koji u slučaju potrebe izlaze na teren sa sanitetskim vozilom. Od 2008. godine Institut za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut“ prati i analizira rezultate kvaliteta rada ZZHMP i SHMP kako bi se unapredio sistem pružanja usluga, naročito kod zbrinjavanja urgentnih stanja koji su definisani u grupi prvog reda hitnosti (srčani zastoj, prestanak disanja, besvesno stanje, saobraćajna nezgoda, .... ). Kvantitativno se mere: vremenski interval od prijema poziva u dispečerskom centru (telefon 194) do aktiviranja lekarske ekipe da krene na intervenciju (Reakciono vreme I) i vremenski interval od aktiviranja ekipe do dolaska na mesto intervencije (Reakciono vreme II). Prosečno vreme za Reakciono vreme I je završetka jednog minuta a Reakcionog vremena II je do 9 minuta, što odgovara vremenima koja se postižu u zemljama EU. Takođe, prati se broj indikovanih i zbrinutih teškoi trauma. U sklopu sistema urgentnog zbrinjavanja traume na sekundarnom nivou zdravstvene zaštite neprekidno 24 sata su odeljenja za prijem i zbrinjavanje urgentnih stanja 41 opšta bolnica i 4 urgentna centara kliničkih centara na tercijarnom nivou.\nKljučne reči: saobraćajni transport; prehospitalno i hospitalno zbrinjavanje\nDatoteka uz rad (1.17 MB)


Đorđe se uvek šalio, ali najviše na svoj račun! Ovako je pokojni Balašević govorio posle prvog infarkta: Dobro je da nisam UMRO iz prve... - Informer\nInformer/G.T. | 19. 02. 2021.\n- Dragi Kragujevčani i ostala ekipo koja bi došla večeras na koncert…Žao mi je što moram da vas obavestim da se večerašnji koncert odlaže - objavila je pevačeva kćerka Beba Balašević.\nPREMINUO LEGDENDARNI PEVAČ KOJI SE PROSLAVIO DEVEDESETIH! Estrada u suzama!\n- Đole kaže da će doneti lekarsko uverenje ako bude potrebe, a ja sumnjam da ćete mu vi ikad tražiti…- poručila je tada Beba Balašević.\n- Za sve što pitaju kako je moj tata… On poručuje da će se možda čak i boriti na megdanu kako se oseća - napisao je Aleksa Balašević tada na društvenim mrežama.\n17:35 Sudbine 0\nPOZNATI SE OPORAŠTAJU OD LEGENDARNOG BALAŠEVIĆA! Glumac ga je pozdravio potresnim rečima.../FOTO/\n09:43 Sudbine 2\nNEVIĐENI SKANDAL! OŽENIO JE POĆERKU, A DRUGU JE NAPASTVOVAO KADA JE IMALA SEDAM GODINA! Jezivi odnosi u porodici popularnog REŽISERA\ndaily mail | Četvrtak, 18. 02. 2021.\nPOZNATI SE OPRAŠTAJU OD LEGENDARNOG ČUTURE! Bio je to veliki car, gospodin, roker...\nPREMINUO SLAVNI SRPSKI ROKER! Muzika je bila ceo njegov život...\nĐorđe Balašević Pevač smrt Tuga preminuo đorđe balašević


Tri maratona za 15 dana – ark TRON Palić\nTri maratona za 15 dana\nAdministrator 17.10.2012 Tri maratona za 15 dana2015-06-02T08:48:52+01:00 Izveštaji sa trka No Comment\nJedan od najstarijih, ali i jedan od najaktivnijih članova ARK TRON-a je Ćirić Dragan(NS) koji je za samo 15 dana istrčao 3 maratona. Kao i uvek, Ćira nam je to kratko i jasno to i opisao:\nI ako sam prošle godine, posle oktobarskog maratonskog ”ludovanja”, kada sam za pet nedelja istrčao četiri maratona i jedan polumaraton, rekao da to više neću pokušavati – na putu sam da to ponovim i ove godine! I to u težoj varijanti (prošle godine trčao sam u ritmu 2 maratona – 1 polumaraton – 2 maratona), jer sam ove godine već istrčao tri maratona za tri nedelje.\nOve godine sam oktobarsko ludovanje započeo 30. septembra maratonom u Koceljevi. Zanimljivo je da sam, kao i prošle godine, u ovom ciklusu oktobarskih maratona, na početku jesenje sezone, spreman i odmoran, u Koceljevi istrčao najlošije vreme! Kao i prošle godine u Budimpešti, i u Koceljevi je razlog bila velika vrućina, ali i teška valovita staza. Da budem iskren, u Koceljevi sam trčao drugo najlošije vreme u karijeri (3:48:58), ali osim teške staze i vrućine, veliki problem sam imao i sa motivacijom. Naime, maraton u Koceljevi je jedan od najbesmislenijih maratona koji sam trčao. Imam običaj da kažem da čak ni srpski seljak nedeljom ne izlazi na njivu, već prepodne odlazi u crkvu a dan provodi sa porodicom kod kuće, pa je dvadesetak maratonaca na lokalnom putu između Koceljeve i Donje Crniljevo videlo osam policajaca koji su obezbeđivali raskrsnice i četrnaest dečaka i devojčica koji su sedeli na okrepnim stanicama!\nSamo nedelju dana kasnije, 7. oktobra, startovao sam u Košicama, u Slovačkoj, na najstarijem maratonu u Evropi (prvi put organizovan 1924.!!). Po idealnom vremenu, oblačnom, na 15 stepeni, bez vetra, povremeno sa slabom kišicom, pali su svi rekordi maratona: 7400 trkača u svim trkama iz 46 zemalja (oko 900 maratonaca i 2500 polumaratonaca), rekordi staze maratona i u muškoj i ženskoj konkurenciji (čak četiri Kenijca su trčali bolje od prethodnog rekorda staze – ispod 2:08), a za mene je bilo impresivno i da je na ulicama oko 60.000 stanovnika Košica bodrilo trkače (Košice su inače manje od Novog Sada – imaju oko 250.000 stanovnika). U takvim uslovima i ja sam trčao jako dobro i sa vremenom 3:12:16 bio 101. u generalnom plasmanu i ubedljivo prvi u kategoriji M-60 gde sam imao čak 39 konkurenata, uglavnom Slovaka! Imajući u vidu da sam prošle godine maraton u Bratislavi istrčao za 3:09:48, izgleda će Slovačka postati moja omiljena zemlja za trčanje maratona!\nTreća nedelja, treći maraton – 14. oktobra održan je jubilarni 20. Novosadski maraton! Ovaj maraton sam prethodnih godina nazvao ”maratonom u mojem dvorištu”, pa je ovo bio moj šesti uzastopni nastup u Novom Sadu. Pored svih lepih, velikih, dobro organizovanih maratona koje sam trčao po Evropi, volim da trčim u ”mojem” Novom Sadu, pre svega jer je najprijatnije i najkomfornije na stazu izaći iz svog stana, posle prospavane noći u svom krevetu! Pre starta, na pitanja prijatelja maratonaca – koji tempo planiram da trčim – bez lažne skromnosti sam odgovarao da ću biti zadovoljan rezultatom ispod 3:30, pre svega jer sam samo nedelju dana trčao maraton u Košacama: Osim toga, za mene veterana, postoji još jedan razlog da se ”kod kuće ne zapinje” – u Novom Sadu nikada nije bilo podijuma za veterane, ni po kategorijama, ni po koeficijentu. Ali, posle starta, po vremenskim uslovima, gotovo identičnim kao u Košicama, dakle idealnim, svi planovi su pali u vodu a na stazi maratona sve se dešavalo po narodnoj poslovici, koju često upotrebljavam u pričama o maratonu i maratoncima – ”Teško nogama pod ludom glavom”!! Sam sebi sam govorio: Uspori! Kuda si zapeo! Pućićeš na tridesetom! . . . ali, noge su, kao Kosovo, zahtevale ”odcepljenje” od glave i terale po svome – u cilj sam ušao sa 3:13:24! Što je najinteresantnije, sve je prošlo lako (koliko maraton može biti lagan??), bez dramatičnih grčeva na stazi ili teške upale mišića posle trke, i danas (sreda) izlazim na redovan trening i spremam se za Apatin!\nPS. Mala trkačka zajednica u Srbiji pojačana je za još jedno Ćirić Dragana, trećeg po redu, pa smo trenutno njajjača ”Ekipa Ćirić Dragana u Srbiji”! Pored mog vršnjaka iz Subotice i mene, ovaj treći je iz Beograda, trideset i više godina mlađi od prve dvojice, a sebe na maratonskoj stazi vidi kroz parafrazu naziva jednog domaćeg filma – na cilju u Novom Sadu, dobar rezultat mi je čestitao rečima ”Kad porastem biću Dragan Ćirić”. Veoma simpatično, a meni je zaista laskalo!\nhttps://www.tron.org.rs/tri-maratona-za-15-dana/ 2015-06-02T08:48:52+01:00 AdministratorIzveštaji sa trkaJedan od najstarijih, ali i jedan od najaktivnijih članova ARK TRON-a je Ćirić Dragan(NS) koji je za samo 15 dana istrčao 3 maratona. Kao i uvek, Ćira nam je to kratko i jasno to i opisao: TRI MARATONA ZA 15 DANA I ako sam prošle godine, posle oktobarskog maratonskog ''ludovanja'', kada...Administrator vugi71@gmail.comAdministratorark TRON Palić\n« Memorijalna trka Pal Skenderović\nSubotica bogatija za tri nova polumaratonca »


Asfaltirano 500 metara lokalnog puta Beršići – Galič – GMinfo\nPredsednik Mesne zajednice Beršići Živojin Vasović istakao je veliki značaj ovog puta za meštane sela Beršići, ali i okolna sela.\n– Ovaj put ne znači samo za meštane, već za više opština, za sela Drenovu, Beršiće, Srezojevce, ide put prema Čačku, za auto-puteve, da se sastave. Mnogo znači za ovo selo, i za sva druga sela, ne samo naše – rekao je Vasović.\nOsim meštanima, ova deonica puta biće od koristi i kao alternativni pravac. Ranije je za žitelje Beršića bilo potrebno više vremena da dođu do Gornjeg Milanovca ili Čačka, a sada, prema rečima Milomira Tadića sa Galiča, to više nije slučaj.\n– Ranije smo dolazili putem koji je mnogo duži, duži negde oko 6km za nas ovde meštane, a sad nam je tu do Milanovca nepunih 20km i to se stigne za nekih 15-20 minuta normalne vožnje – naglasio je Tadić.\nIz informativne službe rpedsednika navode da je ovo samo nastavak asfaltiranja lokalnog puta Beršići-Galič. Pre nekoliko meseci asfaltiran je 1km ovog puta, pa se sa završetkom nove deonice od 500 metara u još većoj meri olakšalo meštanima, zaključuje se u saopštenju.


Audi K2 40 TFSI Kuattro S Line pregled 2022 – Danasnje\nHome/Automobili/Audi K2 40 TFSI Kuattro S Line pregled 2022\nAudi K2 40 TFSI Kuattro S Line pregled 2022\nmacax January 17, 2022\n0 27,858 3 minuta citanja\nKupci koji traže mali SUV sa malo premium stila preplavljeni su izborom 2022. Nasuprot Audiju K2 iz 2022. godine, ova recenzija se fokusira na, kupci prestiža suočeni su sa opcijama kao što su Lekus UKS, BMV Ks2, Mercedes-Benz GLA i Volvo KSC40.\nOvo je dodatak rivalima u sopstvenim redovima Folksvagen Grupe, kao što su Volksvagen T-Roc i Škoda Karok, koji imaju dovoljno finoća da se mogu takmičiti sa svojim premijum Audijem iz stajlera. Sve to stvara lep, ali zbunjujući problem za one koji imaju sreće da kupuju u ovom segmentu.\nU ovom pregledu ćemo odlučiti da li je nedavno osveženi Audi K2 vredan pažnje za te kupce.\nAudi K2 za 2022. se prodaje kao deo trostrukog asortimana koji uključuje početnu varijantu 35 TFSI, srednju liniju 40 TFSI Kuattro S Line (pregledanu ovde) i SK2 orijentisan na performanse.\nLinija srednje klase 40 TFSI Kuattro S počinje od 50.600 dolara plus troškovi na putu, iako kao i kod mnogih premium vozila postoji niz opcija koje možete dodati, ako želite. Na testu, naš automobil Navarra Blue od 1195 dolara ima paket stila od 2690 dolara (dodaje 19-inčne Audi Sport felne, matrik LED farove, virtuelni kokpit, crne spoljašnje delove) i umetke od brušenog aluminijuma u unutrašnjosti (370 dolara). Ovo dovodi testiranu cenu na 54.855 dolara plus troškovi na putu.\nKao osnovu, kupci mogu očekivati presvlake od kože, dvozonsku kontrolu klime, 8,3-inčni infotainment ekran sa satelitskom navigacijom, Apple CarPlai/Android Auto, bežično punjenje pametnog telefona, ulazak bez ključa i prednje i zadnje parking senzore. Oni koji izaberu 40 TFSI S liniju dobiće sportski stil, električna vrata prtljažnika, sportska sedišta, ručice menjača i retrovizor sa automatskim zatamnjivanjem.\nAudijev enterijer je dugo bio jača strana, ali nakon što je seo za volan nedavno obnovljenog automobila, postalo je očigledno da su vremena krenula dalje, stilski. Prostor je uredan i udoban, iako je pomalo zastareo u oblastima kao što su centralna konzola i raspored instrument table. Ne postoje posebna uzbuđenja ili istaknuti detalji dizajna, koje biste obično očekivali od više premium ponude.\nPostoji dosadno malo prostora za skladištenje u prvom redu, sa samo dva držača za čaše i malom policom za odlaganje labavih stvari. Na kraju sam morao da bacim stvari poput telefona i novčanika na suvozačevo sedište.\nSrećom, sam prostor je udoban, a sportska sedišta vas podržavaju i drže u ugodnom stanju. Upotreba materijala je takođe vrhunska. Lepi materijali meki na dodir krase instrument tablu, vrata i većinu dodirnih tačaka.\nMislio sam da bi veliki C-stub mogao da utiče na vid unazad, iako je položaj sedenja lep i visok, omogućavajući dobar vid bilo da je ispred ili iza automobila.\nVišim putnicima će možda biti teže da se upoznaju sa drugim redom, mada bi većina trebalo da prođe dobro. Prostor za glavu je malo ograničen, dok će viši ljudi takođe na kraju opsednuti prednje sedište kolenima. Na razočaranje, malo pogodnosti se nudi na ovom zadnjem sedištu.\nAudijev MMI sistem radi u K2, i iako smo u prošlosti hvalili softver, verovatno je to mesto gde je sistem trebalo da bude prebačen. Intuitivan je i lak za korišćenje zahvaljujući okretnom točkićima i prečicama ispod menjača (ali bez ekrana osetljivog na dodir), iako predstavljanje mapa i različitih sistema menija izgleda datirano u 2022.\nEkran od 8,3 inča je lak za pregled u svim uslovima osvetljenja, a njegov prostor na vrhu instrumenta omogućava svim putnicima da dobro pogledaju, iako se na ekranu može prikazati nekoliko stvari koje su od interesa.\nDigitalni radio DAB+ i bežično punjenje (preko kante na centralnoj konzoli) su uključeni kao standard. Apple CarPlai i Android Auto tehnologija preslikavanja pametnih telefona može se koristiti za ulepšavanje izgleda i osećaja.\nViše od manjih dodataka u specifikaciji, većina kupaca će izabrati 40 TFSI Kuattro S Line zbog njegovog snažnog motora od 140 kV/320 Nm. Daleko je živahniji od početnih 1,5-litarskih vozila i videće SUV sa pogonom na sve točkove kako ubrzava od nule do 100 km/h za svega 6,5 sekundi.\nTo je privlačan pogonski sklop za upotrebu bez obzira da li ste u gradu ili dalje, sa snažnim performansama koje omogućavaju brza preticanja autoputa i nizom režima vožnje koji mogu pretvoriti automobil u zabavno upravljanje kroz krivine. Ima dosta prianjanja na kiši, a pakovanje se ne oseća previše teško kada se zaokruži. Upravljač je takođe lepa i velika težina koja odgovara sportskijoj nameri specifikacije.\nNazad po gradu, automobilom malog rasta lako je manevrisati u uskim ulicama i parkovima i van njih. Sedmostepeni automatski menjač sa dvostrukim kvačilom je brz i dobro reaguje na promenu unosa – posebno zgodno za brze manevre u predgrađu. Jedna smetnja koju sam zatekao je bila kada sam parkirao auto i otvorio vrata, vozilo se potpuno ugasilo i moralo se ponovo pokrenuti. Ovo zvuči kao mala stvar, ali se dešavalo dovoljno često da frustrira.\nUdobnost u vožnji je lepa i usaglašena sa velikim brzinama i pegla suptilne nesavršenosti uz malo gužve, a ambijent u kabini ostaje miran i tih.\nŠto se tiče voznih karakteristika, to je odličan svestrani automobil koji može premostiti dualnost užitka oko grada sa veličinom i udobnošću putovanja.\nPregled Mazda MKS-30 E35 Astina 2021\nElektrično ponovno pokretanje Renault 5 zauzima centralno mesto u Minhenu


Kakvi su kad drže dijetu? Ovnovi lako odustaju, Device se kontrolišu, Vage "prolaze pakao"... | Strana 2\n23.02.2021. - 20:00h\nKo ih voli, znaće: Pet razloga zbog kojih su "komplikovane" Vodolije savršeni partneri


Predsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan i predsjednik Rusije Vladimir Putin telefonom su razgovarali o odluci SAD-a o povlačenju iz nuklearnog sporazuma s Iranom.\nPrema navodima iz Kabineta turskog predsjednika, Erdogan i Putin su se složili da je odluka američke administracije o nuklearnom sporazumu “pogrešna”.\nDvojica predsjednika su naglasila da je sporazum bio diplomatski uspjeh koji je trebao biti zaštićen.\nErdogan i Putin su razgovarali i o posljednjim dešavanjima u Siriji.\nTurski predsjednik uputio je čestitke Putinu povodom stupanja na dužnost predsjednika Rusije po četvrti put.\nNa internetu prodavao vlastito dijete za oko 500 KM


SPAHIĆ: “U Novom Pazaru obolele cele porodice – Minut Znanja\nSPAHIĆ: “U Novom Pazaru obolele cele porodice\n13 Septembra, 2021 13 Septembra, 2021 admin\nDirektor Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru, Šefadil Spahić kaže za “Blic” da je situacija u ovom gradu nestabilna. Prema njegovim rečima, dobro je što se povećava broj vakckuisanih, i što situacija u Tutinu, trenutno stagnira.\nNa naše pitanje šta je bio glavni uzrok da Gradski štab donese odluku da se zabrani organizovanje veselja, Spahić kaže da je veliki broj zaraženih, a uglavnom mlađih osoba, reklo da su pre toga bili na proslavama.\n– Prvo smo uputili preporuku. Ali, pošto se ona nije ispoštovala, doneli smo odluku da se veselja zabrane. Najveći problem su porodice, koje su uglavnom višečlane, različite starosne dobi. Imamo slučajeve u zadnjih nekoliko dana da je šest porodica sa po pet članova obolelo. A u njima od bebe pa do 70 godina – kaže Spahić.\nStefanović: Odluka o obaveznom vojnom roku do kraja godine! Najbliži model od šest meseci\nNevjerovatne slučajnosti: Ljudi koji su se slučajno stopili sa okolinom (34 fotografije)\n10 Novembra, 2020 admin\n5 Marta, 2021 admin\nNIKAD NEĆETE POGODITI! EVO ČEMU SLUŽI ZADNJA RUPICA NA TENISICAMA: Nevjerovatno je koliko je korisna\n7 RANIH ZNAKOVA DA SE U VAŠEM TIJELU RAZVIJA BOLEST BUBREGA: Obratite pažnju, NIJE ZA IGRU\nZNATE LI ŠTO VAM NASTAJU RUPICE NA MAJICAMA: Nije kriva ni mašina, ni moljci – EVO ŠTA JE U PITANJU\n19 Septembra, 2021 19 Septembra, 2021 Hary\n19 Septembra, 2021 Hary


REKLAMACIJA MOBILNOM OPERATORU – APOS\nUkoliko ne dobijete odgovor odmah ili u roku od najduže osam dana, obratite se tržišnoj inspekciji koja treba da postupa prema odredbama Zakona o zaštiti potrošača, ali ne pomaže u rešavanju vašeg problema. Ukoliko dobijete odgovor kojim niste zadovoljni, možete se obratiti organizaciji potrošača za stručnu pomoć i savet u daljem postupanju.\nU Zakonu o elektronskim komunikacijama navedeno je da se nakon odgovora od strane operatora, kojim niste zadovoljni, obavezno seobratite Regulatornoj agenciji za elektronske komunikacije i poštanske usluge (RATEL), kojoj iznosite prigovor na rad telekomunikacionog operatora.\nA za sve to vreme u obavezi ste da uvek uplatite neosporavani iznos računa, u predviđenom roku za plaćanje. A deo koji osporavate, ne plaćate dok se ne reši celokupan problem.\nUkoliko vam se ni tada ne reši problem treba da se obratite inspekcijskom organu, koji treba da reaguje i po prijavi RATEL-a, ali i pravnih, kao i fizičkih lica odnosno potrošača. I, da li onda jedino preostaje sud, pred koji treba odneti sve dokaze, a niste prošli sve korake?\nCategoriesSaveti Tagspotrošački savetnik, prava potrošača, reklamacije\nPrevious PostPrevious UNAPREĐENJE KVALITETA TURISTIČKIH USLUGA U VOJVODINI\nNext PostNext POTROŠAČ – INVESTITOR NA TRŽIŠTU


Karadžićevo javljanje na tribinu u Podgorici bez sankcija | N1 BA\n06.05.2019. |17:10 >17:11 |\nMehanizam za međunarodne tribunale za sada nije poduzeo nikakve mjere nakon što se haški osuđenik Radovan Karadžić iz pritvorske jedinice javio telefonskim putem na tribinu održanu u Podgorici, potvrdio je za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) njegov advokat Peter Robinson.\nBivši predsjednik Republike Srpske Radovan Karadžić se u subotu putem telefona obratio prisutnim na tribini organizovanoj u Podgorici na kojoj je kao gost govorio također haški osuđenik Momčilo Krajišnik, prenosi BIRN.\nKrajišnik je u razgovoru za BIRN BiH kazao da je bio gost nevladine organizacije “Srpski savjet” i držao predavanje o stvaranju Republike Srpske i historijskim momentima “bez imalo unošenja tu politike i nekih naših nesrećnih razlika koje postoje u BiH”, te da se tribina održala u prostorijama “Srpske kuće” u Podgorici.\nPojasnio je da mu se prije održavanja tribine, na Vaskrs, javio Karadžić i rekao da zna ko će držati predavanje, te najavio da će se i on lično javiti tokom tribine.\n''Pri kraju moga izlaganja javio se Karadžić i on je uglavnom govorio o tim razlikama i problemima koji postoje u Crnoj Gori, o tome ko je Crnogorac, ko je Srbin, pa je rekao da je to dinastijska razlika, da treba jednostavno biti blag, da ne treba praviti raskol'', kazao je Krajišnik, naglasivši “da se ništa ružno nije desilo” kada se obratio Karadžić, kao i da niko nije rekao niti jednu ružnu riječ o BiH.\nKrajišnik je objasnio da je Karadžić telefonski pozvao svog brata, sa čijeg telefona se moglo čuti njegovo obraćanje. On smatra da je prisutnim bilo interesantno čuti Karadžića jer se javio iz Haaga, pojasnivši da svako na ovim prostorima ima svoj odnos prema Haškom sudu.\nKaradžićev advokat Peter Robinson je za BIRN BiH naveo da Mehanizam nije poduzeo neke mjere po pitanju Karadžićevog obraćanja na tribini.\nOn je istakao da je razgovarao sa Karadžićem o ovom slučaju, no da zbog profesionalne povjerljivosti nije u mogućnosti da otkriva detalje, kao ni o tome da li je Karadžić od Mehanizma zatražio odobrenje da koristi telefon u ove svrhe, što pritvorska pravila Mehanizma i nalažu.\nAdvokat Miodrag Stojanović smatra da nema razlike između ovog slučaja i slučaja kada se njegov branjenik Ratko Mladić telefonskim putem javio u televizijsku emisiju uživo, nakon čega je bio sankcionisan.\n''Nema razlike zbog toga što su pravila pritvorske jedinice ista za sva ta lica koja se tamo nalaze. Nema razlike jer njihov status se ne mijenja u pritvorskoj jedinici zbog toga što je ovo sada osuđeno lice koje praktično već izdržava kaznu, a Mladić je još uvijek pritvoreno lice koje je nepravosnažno osuđeno'', pojašnjava Stojanović za BIRN BiH.\nUred registrara Mehanizma za međunarodne krivične sudove (MMKS) naredio je slušanje poziva Ratka Mladića nakon što se telefonskim putem iz pritvora javio u emisiju srbijanske televizije “Happy” u novembru prošle godine.\nStojanović je naveo kako je moguće da Karadžić bude sankcionisan, ali da ne tvrdi da će se to i desiti, te da je potrebno istražiti nekoliko stvari u ovom slučaju. Dodao je i da se Karadžić mogao obratiti sudu da mu odobri jednu ovakvu komunikaciju.\nDo trenutka pisanja ovog teksta BIRN BiH nije dobio odgovore od Mehanizma da li su protiv Karadžića poduzete neke mjere.\nRatka Mladića je Haški tribunal prvostepenom presudom proglasio krivim za genocid u Srebrenici, progon Bošnjaka i Hrvata širom BiH, terorisanje stanovništva Sarajeva i uzimanje pripadnika UNPROFOR-a za taoce. Osuđen je na doživotni zatvor.\nHaški tribunal je ratnog predsjednika Skupštine Republike Srpske Momčila Krajišnika osudio na 20 godina zatvora zbog zločina počinjenih u BiH. On je pušten na prijevremenu slobodu 2013. godine, prenosi BIRN.\nBIRN radovan karadžić\nШта је спорно овдје?\nDa nam je Crna Gora prijatelj, ovo se ne bi smijelo desiti. Karadžić je pravosnažno osuđen na doživotno izdržavanje kazne zbog ratnih zločina. Čudno je da su zločincu sa najdužom mogućom kaznom, to dozvolili iz Haga.\nTo mora vlast osuditi ako misle dobro za komsiluk


05-10-2017 | 16:01 | Autor/Izvor: Naxi media\nIz bogate biografije uspešnog reditelja, koji je godinama direktor MOS filma, izdvajaju se filmovi “Beli tigar”, koji je 2012.godine bio ruski kandidat za Oskara za najbolji film na stranom jeziku. Značajan uspeh ostvarili su i filmovi “Word No.6” kao I “Courier”.\nŠahnazarov je povodom dolaska u Beograd istakao da veoma ceni srpsku kinematografiju i dodao: „ Mnogo toga me vezuje za Jugoslaviju, za Srbiju. Imam i puno prijatelja kod vas, a i sam Beograd je jako važan grad za svakog ruskog reditelja. Bukvalno sam sve svoje filmove prikazivao u Srbiji”, rekao je ruski reditelj.\nTim povodom, u galeriji “Prozor” otvorena izložba fotografija glumica koje su kroz istoriju igrale popularnu heroinu. Posetioci će tako uživati u fotografijama Kire Najtli, Grete Garbo, Vivijen Li i ostalih poznatih glumica, kao i u projekciji kratkog filma koji prikazuje scene tragičnog kraja Ane Karenjine iz preko 20 ostvarenja koja su snimana kroz istoriju.\nIdeja izložbe je da se aktuelna bioskopska publika podseti velikih zvezda koje su do sada igrale lik Ane Karenjine, a pred premijeru pravog spektakla reditelja Karena Šahnazarova. Izložba će biti otvorena do 8. oktobra.\n- Moje ime je Sergej Karenjin, gospodine Vronski, jedini sin Ane Karenjine. - Ne gajeći bilo kakve iluzije i ne očekujući odgovore, mladi Karenjin Vronskom postavlja pitanje koje ga muči celog života: šta je nateralo njegovu majku na kobni čin? Posle kraćeg oklevanja Vronski odlučuje da ispriča svoju priču o tragičnoj ljubavi sa Anom Karenjinom. Vronski se vraća u prošlost, i sa Aninim sinom deli sećanja čiji je zatočenik trideset godina, zapažajući da se ljudi sećaju samo onoga čega žele da se sećaju. Anu Karenjinu i Vronskog igraju Elizaveta Boyarskya I Kirill Grebenshchikov.\nDomaća publika će film "Ana Karenjina, sećanja Vronskog" od 12. oktobra gledati u preko 30 bioskopa.\nTagovi: film premijera ana karenjina karen sahnazarov\nPremijera filma Jedini izlaz, reditelja Darka Nikolića, sa Anđelkom Prpić u glavnoj ulozi, održana je sinoć u bioskopu Cineplexx Ušće Shopping Center.\nSvečana premijera filma Jedini izlaz\nSvečana premijera domaćeg filma Jedini izlaz, reditelja Darka Nikolića, održaće se u sredu, 10. februara od 19 časova u Cineplexx UŠČE Shopping Center bioskopu. Nakon odlaganja distribucije u decembru, došao je trenutak da ekipa filma predstavi svoj rad publici na velikom platnu i da film „Jedini izlaz“ zasija premijerno u Cineplexx bioskopu.


amajlija | TAMOiOVDE\nTag Archives: amajlija\nVUK – TOTEMSKA ŽIVOTINJA SRBA…\n26. oktobra 2014. by TAMOiOVDE\nVuk je bio totemska životinja starih Slovena. U srpskom folkloru vuk zauzima veoma važnu ulogu, a isto je i sa mitologijom. Magijska praksa Srba takođe je vezana za vukove, bilo da se radi o ritualima zaštite, astralnoj ili eteričnoj projekciji, ili pak o ritualima vezanim za kult predaka. Neki od ovih rituala praktikuju se i dan-danas zbog čega je važno da ispitamo kakva je uloga ove životinje u staroslovenskom – srpskom verovanju.\nSlovenska mitologija spominje jedno božastvo koje je u neraskidivoj vezi sa vukom. To je Dažbog (Dajbog), bog Sunca i sin Svaroga, dakle, jedan od Bogova koji se nazivaju Svarožićima. Dažbog je kao i većina božanstava teriomorfan a njegov životinjski oblik je beli hromi vuk. Karakteristike vuka koji je Dažbogov životinjski dvojnik svakako treba podrobnije analizirati budući da one objašnjavaju ne samo Dažbogovu prirodu već i rasvetljavaju neka od verovanja Starih Slovena vezana za prirodne i nebeske pojave.\nŠta zapravo simbolizuje bela boja Dažbogovog vuka? Pomislićemo prvo da se ona odnosi na geogafski položaj slovenske pradomovine koja se po mnogima nalazila na krajnjem Severu, u legendarnoj Hiperboreji.\nVeoma je čudno da beli vuk u mitologiji Srba ima tipično polarne karakteristike. Međutim, bela boja vučjeg krzna odnosi se, pre svega, na htonični aspekt Dažboga ali i htoničnost samog vuka. Dažbog je kao što znamo, božanstvo podzemnog sveta u kome borave mrtvi. Njegova htonična funkcija manifestuje se u i verovanju da je on bog rudnika, dakle, božanstvo koje obitava u podzemnom svetu.\nBele životinje u evropskom folkoru inače predstavljaju bića koja povezuju naš svet sa svetom duhova tako da nje čudo što životinjski oblik jednog htonog božanstva ima krzno bele boje. Hromost Dažbogovog vuka takođe je vezana je za htoničnu prirodu ove životinje a ovaj njegov atribut ima svoju osnovu u povezanosti vuka i Meseca.\nKao što znamo, vuk je životinja koja se u shvatanjima svih naroda povezuje sa mračnim silama, podzemnim svetom i demonskim rodom u opšte. Na nivou planetarnih sfera ovome, naravno, odgovara Mesec dok je na nivou psihologije vuk vezan za ono nagonsko i nesvesno. Budući da je Mesec u svim fazama, sem faze punog Meseca «sakat», sasvim je logično da će jedna lunarna životinja imati ove atribute (hromost ali i mršavosti polomljena kičma koje su takođe karatkteristike vuka u srpskom folkloru). Sreten Petrović povezuje vuka posebno sa fazom opadajućeg meseca, periodom u kome se mračne sile na vrhuncu svojih moći.\nMitski vuk «kriveljan» takođe je predstavljen kao hrom u bugarskom i ruskom folkloru.\nJoš jedno božanstvo vezano je za vuka i njegov lunarni aspekt a to je Horz – Bog Meseca i jutarnjeg Sunca. Budući da se Horzova vladavina proteže od zalaska sunca do njegovog izlaska možemo zaključiti da se ovaj period poklapa sa periodom u kome je vuk kao životinja na vrhuncu svojih moći (kao što znamo, vuk u to doba najčešće lovi a takođe, ovo je i doba u kome se pojedini ljudi – vukodlaci pretvaraju u svog životinjskog pretka).\nJedan ukrajinski mit govori o vezi vuka i Horza: Knez Višeslav putuje noću od Kijeva do Krima prevaljujući ovu razdaljinu velikom brzinom, takozvanom «vučjim trkom». Njegov cilj je da do Krima stigne pre nego što se začuju petlovi, odnosno, pre nego što izađe Sunce. Višeslav pokušava da preseče put Horzu, odnosno, Mesecu i da, kao tipičan vukodlak, izbegne zrake Sunca koji bi ga očigledno vratili u ljudski oblik.\nJer šta je «vučji trk» ako ne opis Višeslavovog putovanja u vučjoj formi tj. opis njega samog kao vukodlaka? U Ukrajni je, inače, beli vuk vezan za Lesovika, šumskog duha koji je ranije verovatno bio sam Bog šuma a ovaj duh naziva se između ostalog i «vučjim pastirom». Važno je inapomenuti da motiv vuka koji juri Mesec ne postoji samo u slovenskoj mitologiji. Stari Nordijci verovali su takođe da za Mesecom juri vuk čije je ime Managarm, koji proždire Mesec kada ga konačno stigne, uzrokujući tako njegovo pomračenje.\nJoš jedan mit vezan je za vuka a ovaj mit govori o Dažbogovom putovanju u podzemni svet i njegovom braku sa Moranom, slovenskom boginjom smrti. Naime, Morana i Dažbog imali su sina Vana koga je majka oslepela, iz želje da se osveti Dažbogu u koga više nije bila zaljubljena. Van je bačen u jamu, međutim, odatle ga spašava Radgost i odnosi Živi koja mu je živom vodom povraća vid. Dažbog Moranu za kaznu baca na lomaču i dok gori, ona proklinje Vana da postane vuk. Vanova sestra Poljelja saznaje da može spasti brata ako ćuti sedam godina, a kad prođe ovaj period on će ponovo steći svoje ljudsko obličje.\nIako prolazi kroz teška iskušenja Poljelja ćuti čak kada je stave na lomaču, međutim, u tom trenutku se navršava period od sedam godina i Van se pretvara u čoveka spašavaljući sestru od sigurne smrti. Ipak Van gubi svoje božanske moći i kao takav postaje samo čovek, od koga, po predanju potiču Srbi kao narod. O kultu vuka kod Srba biće reči kasnije a ovo izlaganje o ulozi vuka u slovenskoj mitologiji završićemo osvrtom na netradicionalan sistem slovenskog paganizma, takozvani slovenski vedizam Jurija Miroljubova i Aleksandra Asova, i na mesto vuka u ovom sistemu.\nSlovensko-vedska astrologija koja svoju osnovu ima u ruskom folkloru takođe spominje vuka kao važan faktor u događajima koji se odigravaju u astralnom svetu bogova – Navu. Na slovenskom nebu nalazi se sazvežđe Vuka kao i sazvežđe Volha Zmajeviča koji utiču na zbivanja u svetu bogova, a ova zbivanja su pre svega vezana za godišnje kretanje sunca – Dažboga i sazvežđa kroz koja on prolazi.\nČak i jedan slovensko-vedski bog, tj. božanstvo koje je izvorno vedsko a kasnije je, od strane slovenskih neopagana slovenizovano, ima vuka za svoju životinjsku formu. U pitanju je Indra, čiji je sin takođe vuk – Volh Zmajevič , odnosno srpski – Zmaj Ognjeni Vuk. Aleksandar Asov spominje venetsko pleme koje je živelo na severu Evrope a koje je obožavalo Indru i njegovog sina, tj. poštovalo je bogove u liku vuka. Sami Rusi inače obožavaju medveda koji je njihova totemska životinja, budući da je ruski mitski predak bio medveđi bog Veles.\nKult vuka kod starih Srba\nVuk je, po Veselinu Čajkanoviću mitski predak srpskog naroda. Budući da su se Srbi odavnina klanjali Dažbogu sasvim je logično da se njegov životinjski oblik smatra srpskim totemom. Dolaskom hrišćanstva sveti Sava preuzeo je gotove sve funkcije Dažboga, između ostalih i njegove vučje karakteristike. Zato se sveti Sava naziva zaštitnikom vukova ili kao i Lesovik «vučjim pastirom». Verovanje u vuka kao životinjskog pretka kod Srba se manifestuje u mnogim običajima.\nRecimo, kada je rodi dete, u selu se njegovo rođenje objavljuje tako što domaćin kuće vikne: «Rodila vučica vuka!». Srpska majka svome detetu takođe otkriva njegovo vučje poreklo pevajući mi sledeću uspavanku: «Nini sine, vuče i bauče, vučica te u gori rodila». Još jedan običaj pokazuje da su Srbi verovali u svoje vučje poreklo. Novorođeno dete Srbi i su provlačili kroz vučje čeljusti i tako bi mu omogućavali zaštitu od zla, bolesti i demona. Na taj način božanski predak Srba, Dažbogov hromi vuk štitio bi svog potomka. Korišćenje brojnih vučjih amajlija imalo je istu svrhu pa su se delovi vučjeg tela često koristili za teranje zlih sila.\nOd poznatih amajlija tu su vučji zubi, čeljusti, oči, srce, kandže i dlake a ova poslednja amajlija je po verovanju mogla da otera čak i samog đavola.\nInače, ime Vuk često je u srpskom narodu, budući da se ranije verovalo da onaj ko nosi ime totemske životinje biva zaštićen od svakavih zala. I dan-danas srećemo imena kao što su Vuk, Vukašin, Vukan, Vučica i Vukica, kao i prezimena Vučić, Vujošević, Vukadinović, Vujović, Vučelić i mnoga druga. Brojni topomnimi takođe su vezani za ime srpskog životinjskog pretka: Vučidol, Vukodraž, Vučitrn, Vučje brdo itd. U Bugarskoj takođe postoje mnoga mesta u čijoj se osnovi imena nalazi imenica «vuk» odnosno bugarski «vьlk”. Neka od njih su: Vьlk, Vьlkan, Vьlkovci, Vьlkoviя, Vьlčigradь, Vьlčovci, Vьlčinя itd.\nKakva je uloga vuka bila u religioznom životu starih Slovene? Neki običaji očuvani si i dan danas tako da na osnovu njih možemo da rekonstruišemo osnovne odlike vučjeg kulta. Vuku su, u Srbiji posvećeni zimski praznici Mratinci. Osim toga, praznik Svetog Save takođe je vezan za ovu životinju a razlog tome je što je sveti Sava, inače srpski svetac-zaštitnik, preuzeo funkcije Dažboga. Za vreme vučjih praznika vuku su se prinosile žrtve u hrani, a takođe su se vršile i radnje koje bi omogućile zaštitu od vuka koji je seljacima činio velike štete napadajući njihovu stoku.\nRecimo, za Božić se u Srbiji pripremala «vukova večera» koja je kao žrtvena ponuda imala za cilj da umilostivi vuka i obezbedi zaštitu stoke. Ovu «vukovu večeru» odnosio bi jedan član porodice na raskršće, najčešće dete, koje bi ostavivši hranu tj. žrtvu vuku ne osvrnuvši se odlazilo kući.\nU Srbiji i Crnoj Gori zimski svetitelji sveti Toma i sveti Arhanđel po verovanju otklapaju vučje čeljusti da bi kaznili neposlušne čobane pa vršenjem simpatičke magije, sasvim neprilično za hrišćanske svece, šalju vukove na stado čobana.Vuk se ne sme spominjati za vreme takozvanih vučjih praznika. U slučaju da se, pak spomene, vuk bi se, po verovanju, tako prizvao i učinio mnoga zla stoci i ljudima. Vuk se ne sme spominjati ni noću, dakle , u periodu njegove vladavine pa se umesto njegovog imena koriste nazivi nepomenik, divjina, kamenik i ala.\nOd vuka se čovek štiti i tako što sa njime ostvari rodbinski odnos. Ova magijska praksa zove se kumljenje i ona je bila prilično česta u religioznom životu Srba. Čovek bi ovim aktom kumljenja obezbedio sebi vukovu zaštitu jer, naravno, vuk neće napasti onog koji mu je na neki način rod niti će ga ekonomski oštetiti napadajući mu stoku. Srbin se i od kuge štitio ritualom kumljenja pa je bi u tu svrhu prizivao Čumu, odnosno personifikovanu kugu i nju bi nazivao kumom. Čak se i danas , u vreme koje još uvek možemo nazvati hrišćanskim ljudi kume na stari, paganski način, pa ako neko želi da spreči nekog da mu našteti ili ga moli da mu pomogne kaže «Kumim te Bogom».\nKako kažu istorijski izvori, narodi koji su živeli u blizini Slovena verovali su da se njihovi susedi ponekad pretvaraju u vukove. Osobe koje preuzimaju životinjsko obličje u slovenskom folkloru nazivaju se vukodlacima koji se ponekad identifikuju sa vampirima. Postoje dva načina da čovek postane vukodlak. Jedan je povezan sa određenom vrstom magijske prakse slične astralnoj projekciji pri kojoj duša čoveka napušta njegovo telo i ulazi u telo druge životinje dok je drugi način povezan sa kultom predaka, posebnom predačkim kultom kod Srba. Spomenuli smo već ukrajinskog kneza Višeslava koji se noću pretvara u vuka i «vučjim trkom» presreće putanju Meseca. Višeslav je očigledno bio obdaren sposobnošću da pošalje svoju dušu u telo vuka što je tipična odlika šamana iz svih krajeva sveta.\nSlovenske bajke pune su opisa sličnih situacija pa tako imamo junake koji se pretvarajaju u zmije, princeze koje se pretvaraju u žabe itd. U srpskom folkloru postoji verovanje u ljude koji se rađaju sa posebnim sposobnostima – alovite ili zmajevite ljude kao i zduhače. Ovi ljudi bi se noću pretvarali u zmajeve, vazdušne duhove – zduhe ili životinje, i na taj način štitili svoje selo, napadali ono susedno ili pak obavljali neke druge magijske radnje.\nVerovanje u vukodlaka postoji kod svih slovenskih naroda. Kod Bugara se ovaj entitet zove vlъkolakъ, kod Rusa volkodlak, kod Čeha vlkodlak, Poljaka wilkolak, a Srba i Hrvata vukodlak. Ova imenica se sastoji od dve reči vuk i dlaka označavajući tako čoveka koji ima vučje krzno, odnosno vučji oblik. Slična etimolofgija postoji i u nordijskoj reči ulfsark, gde imenica ulf označava vuka a sark kožu ili košulju.\nOve imenice odnose se na čoveka sličnih karakteristika – čoveka koji je svojom voljom za života ili posle smrti (kao što je to slučaj kod Srba) postao obuzet svojom životinjskom prirodom. Vukodlaci i ulfsarci su očigledno na neki način povezan sa vučjim totemom, što će reći da oni, za razliku od drugih, u jakom su krvnom ili duhovnom srodstvu sa svojim životinjskim pretkom. Jer i u nordijskom i u slovenskom folkloru postoje ljudi koji se pretvaraju u druge životinje, a takvii ljudi su, recimo, slovenski zduhači ili aloviti ljudi koje smo već spomenuli kao i nordijski berserci, ljudi koji se delimično pretvaraju u medvede.\nVukodlak je u srpskom folkloru poveznan sa kultom predaka, odnosno verovanjem da će se njihov mrtvi srodnik posle smrti pretvoriti u krvožedno vukoliko stvorenje. Ovakvo biće nazive se i vampir a njegova osnovna karakteristika je neutoljiva žeđ za krvlju.\nZašto su Srbi verovali da će mrtvac preuzeti baš oblik vuka a ne neke druge životinje? Zato što je srpsko vrhovno božanstvo nekada davno bilo Dažbog, bog sunca i sveta mrtvih čiji je životinjski oblik bio upravo vuk. Sasvim je logično onda da će Dažbog koji vlada mrtvima pod svoju vlast uzeti čoveka koji je pripadao njegovom, vučjem rodu tj. da će srpski životinjski predak uzeti pod svoje svog preminulog potomka. Važno je i napomenuti da vampir još nije sasvim zašao u svet mrtvih budući da je on na određeni način još uvek živ i da ima svoju telesnu manifestaciju. Upravo ta telesna manifestacija ima odlike oba sveta; ljudskog – jer vukodlak je još uvek polučovek, i podzemnog, jer je čovek poprimio odlike jedne htonične životinje.\nVukodlak je, dakle, onaj koji boravi na granici između dva sveta. Srbi veruju da će čovek postati vukodlak ako preko njegovog groba preleti neka ptica ili preko groba pretrči neko živinče. Posle 40 dana čovek se “povampiri” i počinje da davi ljude po kućama pijući im krv. Od te krvi se vampir ili vukodlak toliko naduje i pocrveni da se čak kaže “crven kao vampir”. Osim toga, vampir odlazi i svojoj, sada već bivšoj ženi i vodi ljubav sa njom iz čega se po verovanju, rađa dete bez kostiju. Da bi se otkrilo ko je od netom sahranjenih mrtvaca postao vukodlak seljaci dovode ždrebe bez belega i vode ga og groba do groba. Kada se ždrebe zaustavi kod groba vukodlaka seljaci uzmu glogov kolac i izbodu leš.\nOvde ponovo vidimo neka opšta mesta iz slovenske mitologije i folklora. Ždrebe se odvajkada koristilo za gatanje i predskazivanje jer se u staroj Evropi verovalo da konji, posebno oni beli ili u bilo kavom smislu čisti (bez belega) predstavljaju vezu između ljudskog sveta i sveta duhova.\nGlog je biljka za koju se odvajkada smatralo da ima zaštitničke moći, a u cilju zaštite koristili su se takođe beli luk, breza i oskoruša. Osim vučjih karakteristika vampir je predstavljen i kao čovek koji na leđima nosi svoj pokrov a osim oko groblja i kuće svojih srodnika koje je pohodio, vapmir se pojavljivao i oko vodenica, ambara i sličnih “senovotih” mesta. Vukodlak može postati i nekršteno dete koje je sahranjeno u majčinoj utrobi. Ono posle sedam godina poraste kao vuk, međutim, ono postoje kudikamo okrutnije i krvožednije.\nKult vuka kod današnjih Srba\nSimboliku vuka u tradicionalnoj kulturi svih slovenskih naroda, uveliko određuju njegova ambivalentnost i „graničnost“. Kao karakteristične semantičke opozicije u vezi sa vukom u simboličkom pogledu na svet koji motiviše srpska narodna verovanja, obrede i običaje (a što ga oni i odražavaju), obično se navode svoje – tuđe, blisko – daleko, pitomo ili domaće – divlje, socijalno ili ljudsko – demonsko, pri čemu se simbolika vuka često opisuje u terminima drugog člana opozicije.\nFundamentalnije obeležje, međutim, koje stoji iza većine tradicionalnih simboličkih predstava o vuku, naročito južnoslovenskih, čine njegova posrednička (medijatorska) funkcija i status granične životinje u simbolici sveta. Ovde će biti reč o vučjim ustima (i njihovim sastavnim delovima – čeljusti, zubima, „zevu“, ždrelu, a i o grkljanu) kao nosiocu velikog dela posredničkih značenja i funkcija vuka u simboličkom modelu sveta što se odražava u srpskim narodnim običajima i verovanjima koja se odnose na vuka.\nVideće se da narodne predstave o vučjim ustima dalje upućuju na nekoliko drugih domena i kodova tradicionalne kulture, te na elemente čija se značenja i funkcije kodiraju na sličan način. Homologije koje se stvaraju između tih kodova motivisane su opštim shvatanjima o kretanjima kroz telesne otvore kao lokuse – i operatore – za transformisanje simboličkih kvaliteta. Pri razmatranju simbolike vučjih usta govoriće se o semantičkim dimenzijama ili kontinuumima radije nego opozicijama, radi boljeg razumevanja dinamičnog aspekta u medijalnoj poziciji vučjih usta.\nVeć po najtipičnijim glagolskim predikatima vuka (u narodnom pričanju o vuku, u usmenoj književnosti, u narodnim motivacijama obreda koji se izvode protiv dejstvovanja vuka itd.) vidi se da se glavna konkretna destruktivna delatnost vuka dešava putem njegovih usta i njihovih sastavnih delova: vuk kolje, davi (zubima), ujede, pojede, izjede, ždere, i zeva/zine (da bi ujeo).\nOvaj zadnji predikat ima posebno značenje u simbolici vuka; na njega ćemo se više puta vratiti. Koljući i jedući stoku (najviše ovce), vuk stoku povlači iz kulturne sfere i uništava njenu korist za čoveka. Preko vučjih usta, stoka se kreće i pomiče po semantičkim kontinuumima kulturno ili kontrolisano – prirodno ili nekontrolisano, pitomo ili domaće – divlje, svoje – tuđe, blisko – daleko prema prirodnome i nekontrolisanome, divljemu, tuđemu, dalekome; i „što vuk sobom ulovi i u čeljusti uhvati, a hajduk u kuću unese, to se ne povrće“.\nPrema tome, obredno-simboličko delovanje na vuka da bi se sprečilo takvo dejstvovanje, prvenstveno i poglavito se dešava preko njegovih usta kao objekta, koji onda metonimijski predstavlja celog vuka.\nCeli niz okazionalnih (kad se stoka izgubi, kad vuk napada na stoku) i kalendarskih (uglavnom u vezi sa „vučjim svecima“ i graničnim periodima kao što su početak zimske sezone, Božić – nekršteni dani, „Međudnevica“ i dr.) običaja, obreda, zabrana i magijsko-simboličkih postupaka ima za cilj da se spreči delovanje vučjih usta tako da se ona zatvore (ili ostave zatvorena), zavežu, zakamene i slično. Zbog ograničenog opsega teksta ovde ne možemo da ponudimo potpuni opis svih tih raznovrsnih zabrana i postupaka, nego ćemo se osvrnuti na nekoliko tipičnih elemenata iz njihovih verbalnih, akcionih i predmetnih kodova, uz pokušaj da malo podrobnije karakterišemo i interpretiramo njihovu simboliku.\nIz etnografske literature dobro su poznate raznorazne zabrane na domaću radinost (osobito na preradu vune) i na rad oko stoke u različitim – poglavito stočarskim – krajevima u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori, a od kojih je većina vezana za početak zimske sezone, odnosno na tzv. vučje svece (Mratu, Đorđa, Arhanđela Mihaila, Savu, Andreju, Ignjatija, Nikolu, Dimitrija, Danila i dr. – za koje se veruje da upravljaju vukovima i da mogu da im otvore i zatvore usta, i za božićni period (tzv. nekršteni dani Badnji dan, Božić, Bogojavljenje), tj. za „granične“ i opasne periode u kojima ima i najviše napada vukova.\nOvim se periodima ponegde dodaju i „granični“ i „nesrećni“ dani nedelje preko cele godine, kao npr. sreda i petak. Posebno se zabranjuje rukovanje oštrim predmetima, naročito onima koji se upotrebljavaju u preradi vune i tekstilnoj radinosti, radovi tkalačkog ciklusa, i uopšte rad oko stoke i njenih proizvoda. Motivacije tih zabrana u nekim su slučajevima jasnije iskazane nego u drugima.\nUpotreba oštrih i zupčastih predmeta (noževa za rezanje mesa, grebena za grebenanje vune, češljeva i dr.) smatra se opasnom zbog njihovog asociranja sa vučjim zubima; objekat zabrane čine i predmeti koji podsećaju na vučja usta i koji mogu i poput njih da se otvore, kao što su noževi na rasklapanje, makaze (posebno one za striženje ovaca), grebeni, britve, a i kovčezi, slanice itd. Razume se da se na zabranu u vezi njihovog spoljašnjeg izgleda nadovezuje i zabrana na njihovo uobičajeno upotrebljavanje (zabrana u akcionom kodu).\nGrebeni i makaze kao predmeti zabrane ovde nisu uzeti iz predmetnog koda jedino po spoljašnjim sličnostima sa vučjim zubima i ustima, no i na temelju njihovih funkcija i delovanja u kulturi, koji su homologni ali suprotni dejstvovanju vučjih usta: njihovo je delovanje u tehničkim radovima oko vune „kontrolisano kulturno-produktivno“ (njima se producira čisto i dobro vuneno vlakno za tekstilnu radinost), dok je delovanje vučjih usta (na stoku) „nekontrolisano prirodno-destruktivno“. Drugim rečima, ovi se predmeti ritualizuju zbog njihovog potencijalnog destruktivnog dejstvovanja u periodima opasnim zbog vukova, zato što se metaforično mogu shvatiti kao vučja usta i zato što objekat njihovog uobičajenog delovanja – vuna – metonimijski može da predstavlja ovcu (i dalje stoku.)\nOd njih se, čini se, zabrana može širiti na druge oštre i zupčaste predmete i predmete na rasklapanje (čije funkcije ne moraju obavezno da stoje u vezi sa vunom), kao i uopšte na radove sa vunom (a što se odatle ponekad proširuje i na radove sa konopljom.) Ukoliko se po oznakama „domaće“ i „pitomo“ na semantičkom kontinuumu domaće ili pitomo – divlje mogu poistovetiti ljudi i stoka (a po narodnim shvatanjima vuk zna pojesti i ljude), zabrana u vezi sa vučjim ustima primenjuje se i na češljanje, šišanje i brijanje.\nPo zabrani na uprezanje volova vidi se da i jaram, u okolnostima opasnim zbog vukova, može promeniti svoju semantiku i shvatiti se kao neprijateljska usta koja mogu da „obzinu“ stoku. Slično je shvatanje o sedlu verovatno motivisalo zabranu na sedlanje konja od Sv. Danila do Sv. Jovana kod Srba u Bukovici u Dalmaciji. Manje su prozirne motivacije zabrane na rad na opancima i na razopućivanje ili skidanje opanaka kod čobana.\nOvo se može svesti na zabranu na to da se reže ili rastavlja materijal iz kojeg se prave opanci (pogotovu ako se za njih upotrebljava ovčja ili goveđa koža), ali ima i indicija da se opanak može shvatiti kao usta, koja u ovim slučajevima ne smeju da se otvore: u jednoj zagoneci se oputa i đon od opanka kodiraju kao ovčji tor i goveđi gnoj; a u drugoj – u kojoj se pojavljuje i vuk – (ljudska) usta kodiraju se kao „tor“: Uđe kurjak u tor, ovcu uvati, pa kost izjede, a mesa se ne dotače (crv u zubu). Shvatanje tora kao „usta“ može igrati ulogu u motivaciji zabrana na premeštanje, rastavljanje, čišćenje i uopšte diranje torova kao usta koja u ovim periodima moraju da stoje nepomičnim i zatvorenim. Uz to je očita motivacija da se tor sa ovcama nipošto ne sme izložiti (otvaranjem) opasnosti vukova; u istočnoj Hercegovini i\nkod Srba Graničara zabeleženo je verovanje da se vilice božićne pečenice ne smeju razglaviti, da ne bi vuk došao u tor. Ponegde se upotrebljava i naziv „usta“ za ulaz u tor. I vrata od staje mogu da simbolizuju vučja usta; tako su u Homolju na Badnji dan staje morale da ostanu zatvorene, „da bi vukovima usta ostala zatvorena“.\nSimboličkim poistovećivanjem vučjih i ljudskih usta motivisane su zabrane na upotrebu mesnih i drugih stočarskih proizvoda u prehrani (pri čemu prehrambeno delovanje ljudskih usta s obzirom na vuka pridobija destruktivnu konotaciju), kao i post i ćutanje], što se sve može interpretirati kao „držati usta zatvorena“. Tako se u Imljanima u Bosni na Badnji dan nije smelo ništa jesti do naveče, a čobani čak nisu otvarali usta, da bi zverima (vukovima i medvedima) usta bila vezana preko cele godine; isto se nije ništa jelo na Đurđevdan, da vuk tokom naredne godine ne bi klao ovce.\nTome se dodaje i široko rasprostranjeni opšti tabu na izgovaranje imena vuka; postupci u slučaju narušenja tog tabua, kao i neka eufemistička imena za vuka, već spadaju u aktivne zaštitne mere protiv delovanja vučjih usta (vidi o tome niže). Ovde su od posebnog značaja specifične zabrane na izgovaranje imena vuka za vreme jela, a koje mogu vredeti i van „opasnih“ kalendarskih perioda.\nTako kod Srba u Janju u Bosni „ne valja“ spominjati vuka „preko zalogaja“ u ustima, jer će inače vuk čoveka na putu „napasti“ ili „prepasti„; ako se već na taj način spomenuo, treba taj zalogaj odmah da se izbaci iz usta.\nOvde bismo mogli da spomenemo i veoma rašireno verovanje da vuk može čoveku da oduzme glas (tj. može mu zatvoriti usta da ne može vikati na njega) ako ga kao prvi ugleda ili obzine (otvori usta na njega); obrnuto se veruje da čovek vuku može da zatvori usta ako ga kao prvi ugleda (i počne vikati na njega.\nPrema opoziciji čovek – vuk, motivacija ovog verovanja mogla bi se interpretirati po principu „ne mogu dvoja suprotna usta istovremeno biti otvorena“, ili pak po principu da ne idu zajedno govoriti (produktivna aktivnost ljudskih usta koja se ovde može primeniti protiv vuka) i jesti (destruktivna aktivnost vučjih usta), što može vredeti i kao motivacija zabrane na to da se govori o vuku za vreme jela. Sem toga veruje se još da vuk, ako ne zine pre izlaska sunca, toga dana neće moći da otvara usta da ujede stoku.\nZbog svoje medijalne pozicije na horizontalnom planu u simbolici sveta, i simboličkog statusa čuvara granice između tuđeg (neljudskog) i svog (ljudskog) prostora (sličan status uživa pas, ali iz perspektive domaćeg prostora), vuk po narodnim shvatanjima može biti najljući neprijatelj nečistoj sili, često otelotvorenim bolestima, koja narušava granicu dva prostora.\nO ulozi vuka u narodnim bajanjima i magiji protiv nečiste sile i bolesti iz takve perspektive pisao je Ljubinko Radenković. Uz opštu upotrebu delova vučjeg tela u narodnoj magiji i medicini (čime se metonimijski ukazuje na njegovu prisutnost, npr. u hamajlijama, u kađenju vučjim dlakama itd.) i često pojavljivanje vuka u sižeima basmi kao aktivnog progonitelja bolesti, u mnogim se slučajevima protiv nečiste sile i bolesti potencira baš destruktivno delovanje vučjih usta ili njihovih sastavnih delova.\nTome bi odgovarala kulturno-simbolička strategija da se destruktivni aspekt vučjih usta (koja su inače otvorena prema domaćem i kulturnom) na horizontalnoj osi okrene u zaštitu protiv demona i bolesti, i u korist čoveku; time ona iz perspektive kulture dobijaju apotropejsku funkciju i značaj. Rezultat je da se nečistoj sili sprečava prelaz od tuđega prema svojemu, ili da se u procesu prelaza unište njene moći.\nAsocijacija vuka sa zaštitom protiv bolesti i zlih uticaja ima posebno značenje u vezi sa porođajem i brigom za malu – osobito mušku – decu te u prilikama visoke smrtnosti dece. Ovde, međutim, važnu ulogu igra i opšta asocijacija vuka sa zdravljem i snagom, što za dete koje se na razne načine poistovećuje sa vukom pored zaštitnog značenja nosi i produktivnu konotaciju.\nTako su u širokoj upotrebi u hamajlijama za decu, i među predmetima koji se nakon porođaja stavljaju oko porodilje i deteta, vučji zubi, sem zaštitne funkcije (da veštice ne bi pojele dete – motivacija tome može biti i da dete bude jako kao vuk). Poznata je i praksa da se detetovi prvi zubi zovu vučići (ili vučine) da bi imalo jake i zdrave zube, ili da se detetu oko vrata obesi vučji zub protiv zubobolje.\nZanimljivo je da se među uobičajenim zaštitnim predmetima (protiv veštica, porođajnih demona i uroka) oko novorođenog deteta i porodilje pojavljuju i predmeti koji u periodima opasnim zbog vukova mogu da simbolizuju vučje zube i usta: tako se kod deteta – pored belog luka i dr. – redovno nalaze otvoreni noževi, češljevi, britve, kao i otvorene makaze i grebeni (među koje se stavlja detetova glava.\nOni izazivaju asocijaciju na oštre zube i usta koja su otvorena prema nečistoj sili, te se tako suprotstavljaju negativnom dejstvovanju neprijateljskih usta, njihova moguća veza sa vučjim zubima i ustima još pojačavaju tu simboliku. Dovoljno je poznata i praksa da se deci kao jamstvo za zdravlje, daju imena tipa Vuk, Vuko, Vukašin i druga. U kontekstu simbolike vučjih usta u tom pogledu svakako je zanimljivo prezime Zjajvuk, zabeleženo u Lici, koje ima izrazito akcionu konotaciju i pored elementa vuk sadrži i vučji glagolski predikat zjati (zevati/zinuti).\nProvlačenje slabe, bolesne ili plašljive dece kroz kožu odranu sa vučjih čeljusti, najčešće zvanu „vučji zev“ (a zove se još i „vučje vilice“ ili „vučja čeljust“ već pretežno predstavlja drugi, produktivni aspekt vučjih usta. Konkretne motivacije ovog postupka mogu da budu različite; dete se provlači kroz vučji zev: da bi ostalo živo (u slučaju kad se „deca ne drže“); protiv svakog zla i protiv svake bolesti; da bi bilo „zdravo kao vuk“; da bi se lako othranio „kako se kurjak lako othranio“; ili da bi imalo dobar apetit (tj. da bi jelo kao vuk).\nGlavni je njegov cilj, čini se, ipak da se dete poistoveti sa vukom te da tako bude zaštićeno od bolesti i zlih uticaja. Sem toga, kao lek protiv raznih bolesti ponegde se pije voda koja je prelivena kroz vučju čeljust. Na Kosovu su kupali decu u vodi prelivenoj kroz vučji grkljan ako je postojala opasnost da će se udaviti od plača, tj. ako im se grlo toliko stiskalo da nisu mogla da dišu; ovaj postupak očito motiviše narodno shvatanje o „otvorenosti“ vučjeg ždrela i grkljana i o „lakoći prolaza“ kroz njih (a što inače u okolnostima opasnim zbog vukova vodi do simboličkog zatvaranja vučjih usta).\nIdeja da neki narod vodi preklo od vukova zajednička je mnogim evropskim narodima, naročito severnim. To je jedna od stvari koja nas povezuje sa nordijskim narodima. Kao što je dokazao Veselin Čajkanović, jedan od najvećih autoriteta za slovensku religiju, naši stari slovenski bogovi imaju mnogo više zajedničkih osobina sa starogermanskim i nordijskim bogovima, nego sa ruskim. Sve drevne evropske religije vode poreklo iz jedne zajedničke, slovenske.\nPosted in KULTURA, POEZIJA, PRIRODA, UMETNOST, Uncategorized, ZDRAVLJE.\tOznačeno amajlija, amulets, ancestors, area, astrologija, astrology, body, how, kada, kako, ko, life, magic, magija, medicina, medicine, Mesec, mitologija, motivacija, motivation, Moć, mythology, narod, obicaji, people, planete, planets, power, preci, prostor, psihologija, psychology, simboli, starts, svet, symbols, telo, the moon, totem, traditions, usta, Vuk, when, who, why, wolf's mouth, world, zašto, život


Bregzit predviđen za 29. mart 2019.\n"Kada neka zemlja napusti EU, to je neuspeh za obe strane, i za tu zemlju, u ovom slučaju Veliku Britaniju, ali i za Uniju. Ne treba nikada nikoga kažnjavati ili ponižavati zbog toga", rekao je Benžamen Grivo.\nPortparol francuske vlade je govorio nekoliko dana pošto su britanski poslanici izrazili nezadovoljstvo najavom EU da bi mogle biti uvedene kaznene mere, kako bi se izbegla "nelojalna igra" Londona tokom perioda tranzicije posle Bregzita.\nU nacrtu teksta EU određene su mere Velikoj Britaniji za period tranzicije posle Bregzita predviđenog 29. marta 2019. u kojem se pominju moguće sankcije kao što su "mehanizmi koje Unija može da pokrene a odnose se na ukidanje nekih olakšica koje London ima u jedinstvenom tržistu".\n"Kada neka zemlja napusti EU, to je neuspeh za obe strane, i za tu zemlju, u ovom slučaju Veliku Britaniju, ali i za Uniju. Ne treba nikada nikoga kažnjavati ili ponižavati zbog toga", rekao je Grivo.


Trenutno stanje u Požeško - slavonskoj županiji dana 05. lipnja 2020. godine\nU Požeško-slavonskoj županiji trenutno nema aktivnih slučaja zaraze korona virusom COVID-19. U samoizolaciji se trenutno nalazi 1 osoba, 6 uzoraka je poslano na analizu, te je ukupno testirano 1314 osobe. Danas je 23. dan bez novooboljelih osoba u Požeško-slavonskoj županiji.


Večernji pregled poslovnih vijesti – 21. maj - Biznis Info\nYou are at:Home»Večernji pregled vijesti»Večernji pregled poslovnih vijesti – 21. maj\nVečernji pregled poslovnih vijesti – 21. maj\nBy BiznisInfo on\t 21/05/2018 Večernji pregled vijesti\nBiznisInfo Vam donosi pregled najvažnijih poslovnih vijesti u BiH za dan – 21. maj 2018. Cijele vijesti i još drugih novosti pronađite na našem portalu.\n– Na Sarajevskoj berzi danas je prodat većinski udio u kompaniji Ingram Srebrenik za oko 12,5 miliona KM. Prodati paket dionica iznosi oko 67,5 posto dionica. Ingram je društvo za proizvodnju, preradu i promet građevinskog materijala.\n– Izvoz iz BiH za prva četiri mjeseca ove godine iznosio je 3 milijarde i 765 miliona KM, što je za 10,6 posto više nego u istom periodu 2017. godine. Istovremeno, uvoz je bio 5 milijardi i 938 miliona KM, što je za 8,3 posto više nego u istom periodu prethodne godine.\n– Njemačka kompanija Eissmann Automotive u BiH traži dobavljače. Kompanija je specijalizovana za izradu elemenata enterijera u vozilima.\n– Ministar transporta i komunikacija BiH Ismir Jusko rekao je da bi projekat brzog puta od Beograda do Sarajeva preko Tuzle i Višegrada trebalo da košta tri milijarde eura.\n– Kompanija CMEC, navjeća državna kompanija u Kini koja se bavi međunarodnim projektima i investicijama, zainteresovana je za izgradnju vjetroelektrana na Vlašiću.\n– Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) usvojio je inofrmaciju Radne grupe za izmjenu Zakona o akcizama BiH u kojem je predloženo uvođenje moratorijuma na dalje povećanje specifične akcize na cigarete u naredne tri godine što bi trebalo da spriječi periodična poskupljenja koja su do sada bila zakonska obaveza.\n– Euro Stil, kompanija kćerka Hifa Oil, plasirala je na tržište novi brand zdravih snack proizvoda Green Farm.\n– Ministar inostranih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak učestvovat će u utorak, 22. maja na Poslovnom forumu BiH-Grčka u Atini, čiji je organizator Ministarstvo inostranih poslova BiH\n– Japanski ambasador u BiH Hideyki Sakamoto rekao je danas u Ugljeviku da će postrojenje odsumporavanja dimnih gasova Termoelektrane “Ugljevik” biti završeno sredinom sljedeće godine i ukazao na značaj koji će to postrojenje imati za ekologiju u regionu i šire.\n– Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH nije danas usvojio odluku o raspodjeli prihoda od cestarina za izgradnju autocesta nakon što su 1. februara stupile na snagu izmjene i dopune seta zakona koji se odnose na trošarine.


RTS :: Velika ulaganja u zdravstveni sistem u Vojvodini\nDruštvo Velika ulaganja u zdravstveni sistem u Vojvodini\npetak, 17. jan 2020, 09:16 -> 09:17\nVelika ulaganja u zdravstveni sistem u Vojvodini\nKompletna rekonstrukcija četiri klinike Kliničkog centra Vojvodine je završena, a trenutno se radovi izvode na još sedam klinika. Na Institutu za kardiovaskularne bolesti Vojvodine u Sremskoj Kamenici, urađena je rekonstrukcija i adaptacija klinike.\nPokrajinski sekretar za zdravstvo doktor Zoran Gojković ističe da sada postoji potpuno nova klinika za kardiologiju sa 90 kreveta.\n"Dobićemo značajno poboljšanje uslova za lečenje pacijenata. Da im u tim teškim danima ponudimo komfor i mogućnost da svoje zdravlje unaprede i da im boravak u bolnici bude što lakši", kaže Gojković.\nNaglašava da su poboljšani i uslovi rada i da bez ulaganja u opremu nema kvalitetnog zdravstva.\n"Kardiovaskularne bolesti su vodeći uzrok smrtnosti u Vojvodini. Za nepune tri godine smo uspeli da na neki način potpuno preokrenemo tu situaciju. Nemamo uopšte u Vojvodini liste čekanja ni za jednu kardiološku proceduru invazivnih metoda, a Kamenica postaje ključni segment rada na lečenju i prevenciji kardiovaskularnih oboljenja", objašnjava Gojković.\nUkazuje da je u prethodne tri godine više od 450 miliona dinara uloženo u Institut za kardiovaskularne bolesti.\n"Ove godine krećemo u rekonstrukciju Instituta za pulmologiju, Institut za onkologiju smo uradili već. Trebalo bi da 12. februara startujemo sa radom na novim akceleratorima", objašnjava Gojković.\nIstiče da je ključ cele priče povećanje kapaciteta celog Instituta i izgradnja Kamenice tri, koja treba da počne sredinom ove godine.\nKaže da su u Novom Sadu već uraređene četiri klinike i da se uporedo radi na još sedam klinika.\n"Očekujemo da jedan deo bue gotov na proleće. Veća zgrada bi trebalo da bude završena na leto. Već imamo projekte i razgovaramo da se skele posle premeste na drugu lokaciju. Radimo potpuno novu kliniku za ginekologiju. Imaćemo potpuno nov sistem zdravstva, novi Klinički centar, B i C blok... Uskoro bi trebalo da potpišemo ugovor, čeka se samo odobrenje Evropske investicione banke", objašnjava Zoran Gojković.