Knjige / Literatura za Ratarstvo / Ovas\nNaslov: Ovas (sorte-đubrenje-gajenje)\nAutor: Jordan Blaževski (urednik)\nIz godine u godinu proizvodnja žita u našoj zemlji stalno napreduje. Na manje-više istim površinama koje smo pod pojedinim ratarskim kulturama imali pre dvadesetak godina sada ostvarujemo skoro dvostruko više prinose. Ovo je naročito ostvareno u proizvodnji pšenice i kukuruza.\nU gajenju ovsa još nisu postigiuti takvi uspesi, ali poslednjih godina i u ovom pravcu je ostvaren znatan napredak. Činjenica je da sada u mnogim krajevima naše zemlje postižemo prinose i preko 40 mc ovsa po hektaru.\nU ovoj publikaciji autor je obradio sve što treba znati o gajenju ovsa, odnosno izneo je najvažnija pravila kojih se treba držati ako se želi postizanje viših i stabilnijih prinosa. Ipak, najviše pažnje je posvećeno onim faktorima od kojih u najvećoj meri zavisi uspeh u gajenju ovsa (povećanju prinosa, ukupne proizvodnje i rentabiliteta), a to su: osobine i izbor sorata, kao i izbor mineralnih đubriva i način đubrenja.\nSortama i đubrenju je posvećena veća pažnja i iz razloga što je poslednjih godina baš kod njih došlo do najvećih promena. Tako, sada su uvedene u proizvodnju nove sorte čija je prirodna rodnost i preko 50 mc po hektaru, dok je u oblasti đubrenja došlo do pojave novih, vnsokokoncentrovanih kompleksnih lakorastvorljivih mineralnih đubriva, koje proizvođači još ne poznaju dovoljno.\nSmatramo da će poljoprivredne proizvođače sva savremena pitanja, a posebno pitanja u vezi sa sortimentom i đubrenjem ovsa, posebno interesovati i iz razloga što ovas sve više postaje ne samo žito za ishranu stoke, već služi i za ishranu ljudi, posebno za oporavak, zatim kao sirovina za prehrambenu industriju i druge svrhe.\nIz ovih razloga ovas nije više interesantan samo za proizvođače u priplaninskim područjima, gde je ova žitarica vodeća, već i za proizvođače u ravničarskim krajevima, gde su uslovi za njeno gajenje i postizanje visoke i rentabilne proizvodnje vrlo povoljni.\nNa kraju, sa zadovoljstvom ističemo da su veliki doprinos izdavanju ove publikacije o ovsu dali Industrija hemijskih proizvoda u Prahovu i „Graneksport” — Beograd, na čemu im se i u ime čitalaca zahvaljujemo.\nInž. Jordan Blaževski (odgovorni urednik)\nPrivredni značaj ovsa\nPovršine, prinosi i ukupna proizvodnja ovsa u našoj zemlji\nUslovi za gajenje i uspevanje ovsa\nGrađa i osobine ovsa\nSorte i proizvodnja semena ovsa\nPlodored i obrada zemljišta za ovas\nNega useva ovsa\nBolesti i štetočine ovsa i njihovo suzbijanje\nŠtetočine ovsa u polju i u skladištima\nŽetva, vršidba i čuvanje ovsa\nOvas je od davnina važna kultura za ishranu ljudi i stoke. U siromašnim krajevima, ne tako davno, ovas je služio i za spravlјanje hleba. Ovaj hleb po hranlјivosti ne zaostaje iza hleba od drugih žita, ali ima znatno lošije pecivne osobine.\nPo količini skroba ovas zaostaje iza drugih strnih žita, dok je u pogledu belančevina ravan njima, ali se ove belančevine bolјe vare. Pored toga ovas sadrži znatno više masti, nego zrno i brašno drugih strnih žita.\nU našoj zemlјi ovas pre svega služi za ishranu stode i kao takav predstavlјa najbolјu koncentrovanu stočnu hranu. Posebno je cenjen u ishrani konja, što je vekovno iskustvo potvrdilo. Ovas je takođe cenjen u ishrani krava muzara, ovaca i jaganjaca. Za ishranu bremenite stoke i podmlatka ovas je drgocena hrana. Takođe ne treba smetnuti s uma da ovas daje odličnu kabastu hranu, bilo da se gaji u smešama sa jednogodišnjim ili višegodišnjim leguminozama ili da se za ishranu stoke koristi slama, koja po svojoj svarlјivosti može biti jednaka senu treće klase.\nImajući ovo u vidu razumlјivo je zašto u modernoj industriji koncentrovane stočne hrane zrno ovsa predstavlјa veoma traženu i dobro plaćenu komponentu. Danas se skoro ne može zamisliti dobra industrijski dobivena koncentrovana smeša u kojoj se kao sastavni deo ne nalazi ovas.\nNapretkom prehrambene industrije, koja daje proizvode za ishranu ljudi, ovas takođe dobija sve veći značaj. Ovo otuda što se on koristi za pripremu proizvoda za ishranu ljudi, a pre svega za ishranu dece i bolesnika. Od više takvih proizvoda treba pomenuti: ovseno brašno, griz, ovsene pahulјice, kakao sa ovsem, ovsene flekice, razne želee sa ovsem i druge.\nU savremenoj farmaceutskoj industriji ovas se koristi kao sastojak ili kao podloga za proizvodnju različitih sredetava za jačanje i kao podloga za proizvodnju raznih biopreparata.\nOvas takođe ima veliko učešće u trgovini žitom, kako na domaćem tako i na međunarodnom tržištu. Otuda cena ovsa poslednjih godina stalno raste i približava se ceni pšenice. Treba očekivati da će cena ovsa i dalјe držati korak sa cenom pšenice, s obzirom da se u našoj zemlјi povećava proizvodnja kvalitetne stoke, a takođe u prehrambenoj industriji i asortiman proizvoda od ovsa u ishrani ljudi, što će uticati i na veću potražnju ovog žita.\nPovršine, prinosi i ukupna proizvodnјa ovsa u našoj zemlji\nU periodu od 1930. ,do 1939. godine pod ovsem se u našoj zemlјi prosečno godišnje nalazilo oko 366.000 hektara. Posle 1939. godine površine pod ovsem su nešto manje, tako da se u poslednjih 6 godina on prosečno gaji na površini od oko 300.000 hektara godišnje, što se može videti iz naredne tabele.\nPovršine pod ovsem u Jugoslaviji u periodu od 1965. do 1970. godine (u ha)\nGodina SFRJ BiH\n1965. 321.000 102.000\n1966. 320.000 102.000\n1967. 301.000 99.600\n1968. 285.000 94.300\n1969. 272.788 90.436\n1970. 282.740 86.425\nGodina SFRJ Crna Gora\n1965. 321.000 5.630\n1966. 320.000 5.600\n1967. 301.000 5.370\n1968. 285.000 5.140\n1969. 272.788 5.094\n1970. 282.740 4.552\nGodina SFRJ Hrvatska\n1965. 321.000 54.200\n1966. 320.000 56.000\n1967. 301.000 49.400\n1968. 285.000 46.300\n1969. 272.788 44.826\n1970. 282.740 40.740\nGodina SFRJ Makedonija\n1965. 321.000 20.600\n1966. 320.000 19.600\n1967. 301.000 18.500\n1968. 285.000 18.100\n1969. 272.788 17.624\n1970. 282.740 18.741\nGodina SFRJ Slovenija\n1965. 321.000 14.400\n1966. 320.000 13.300\n1967. 301.000 12.900\n1968. 285.000 11.900\n1969. 272.788 11.643\n1970. 282.740 11.152-\nGodina SFRJ Ukupno Srbija\n1965. 321.000 124.000\n1966. 320.000 123.000\n1967. 301.000 116.000\n1968. 285.000 109.000\n1969. 272.788 103.165\n1970. 282.740 121.130\nGodina SFRJ Uže područje\n1965. 321.000 87.600\n1966. 320.000 89.300\n1967. 301.000 85.100\n1968. 285.000 82.200\n1969. 272.788 78.477\n1970. 282.740 91.670\nGodina SFRJ Vojvodina\n1965. 321.000 15.800\n1966. 320.000 12.700\n1967. 301.000 9.800\n1968. 285.000 7.350\n1969. 272.788 6.418\n1970. 282.740 5.680\nGodina SFRJ Kosovo\n1966. 320.000 21.000\n1967. 301.000 20.600\n1968. 285.000 19.600\n1969. 272.788 18.270\n1970. 282.740 23.780\nPodaci SGJ (1965—1970)\nIz ovog pregleda se vidi da površine pod ovsom zauzimaju 12— 14% od površina pod pšenicom u našoj zemlјi i da se taj odnos godinama zadržava, što ukazuje na znatan interes polјoprivrednika za gajenje ove kulture. Istina je da su površine pod ovsom poslednjih godina nešto smanjene, ali je značajno da se to nije odrazilo u većoj meri na ukupnu proizvodnju zrna, što se može videti iz priložene tabele o proizvodnji ovsa.\nProizvodnja ovsa u Jugoslaviji u periodu od 1965. do 1970. godine (vagona)\n1965. 33.800 9.470\n1966. 38.600 11.400\n1967. 36.300 10.300\n1968. 29.500 9.020\n1969. 30.772 9.856\n1970. 30.900 8.500\n1965. 33.800 517\n1966. 38.600 631\n1967. 36.300 664\n1968. 29.500 546\n1969. 30.772 546\n1970. 30.900 500\n1965. 33.800 6.970\n1966. 38.600 8.060\n1967. 36.300 7.200\n1968. 29.500 6.680\n1969. 30.772 6.548\n1970. 30.900 5.000\n1965. 33.800 1.560\n1966. 38.600 1.470\n1967. 36.300 1.450\n1968. 29.500 1.060\n1969. 30.772 1.033\n1970. 30.900 1.400\n1965. 33.800 2.180\n1966. 38.600 2.150\n1967. 36.300 2.240\n1968. 29.500 1.890\n1969. 30.772 3.877\n1970. 30.900 1.800\nGodina SFRJ Ukupno\n1965. 33.800 13.100\n1966. 38.600 14.900\n1967. 36.300 14.400\n1968. 29.500 10.300\n1969. 30.772 10.912\n1970. 30.900 13,700\n1965. 33.800 8.100\n1966. 38.600 10.350\n1967. 36.300 9.970\n1968. 29.500 7.380\n1969. 30.772 8.027\n1970. 30.900 10.000\n1965. 33.800 2.860\n1966. 38.600 2.070\n1967. 36.300 1.960\n1968. 29.500 1.070\n1969. 30.772 1.193\n1970. 30.900 900\n1965. 33.800 1.930\n1966. 38.600 2.480\n1967. 36.300 2.500\n1968. 29.500 1.860\n1969. 30.772 1.692\n1970. 30.900 2.800\nKao što se iz tabele vidi najveći proizvođači ovsa u Jugoslaviji su Srbija i Bosna i Hercegovina, a ukupna proizvodnja u odnosu na predratni period skoro je ista, mada su površine nešto manje. Ovakvo stanje je rezultat viših prinosa po hektaru u posleratnom periodu, što se može videti iz naredne tabele.\nProsečni prinosi ovsa u Jugoslaviji po hektaru u periodu od 1965. do 1970. godine (mc)\n1965. 10,5 9,3\n1966. 12,1 11,2\n1967. 12,0 10,3\n1968. 10,4 9,6\n1969. 11,3 10,9\n1970. 10,9 9,8\n1965. 10,5 9,2\n1966. 12,1 11,3\n1967. 12,0 12,4\n1968. 10,4 10,6\n1969. 11,3 10,7\n1970. 10,9 11,3\n1965. 10,5 12,8\n1966. 12,1 14,4\n1967. 12,0 14,8\n1968. 10,4 14,4\n1969. 11,3 14,6\n1970. 10,9 12,3\n1965. 10,5 7,6\n1966. 12,1 7,5\n1967. 12,0 7,8\n1968. 10,4 5,9\n1969. 11,3 5,9\n1970. 10,9 7,2\n1965. 10,5 15,1\n1966. 12,1 16,2\n1967. 12,0 11,9\n1968. 10,4 15,’9\n1969. 11,3 16,1\n1970. 10,9 15,9\n1965. 10,5 10,5\n1966. 12,1 12,1\n1967. 12,0 12,5\n1968. 10,4 9,4\n1969. 11,3 10,6\n1965. 10,5 —\n1966. 12,1 —\n1967. 12,0 11.7\n1968. 10,4 9,0\n1969. 11,3 10,2\n1970. 10,9 11,0\n1965. 10,5 18,1\n1966. 12,1 10,3\n1967. 12,0 20,0\n1968. 10,4 14,5\n1969. 11,3 18,6\n1970. 10,9 15,2\n1965. 10,5 9,4\n1966. 12,1 11,8\n1967. 12,0 12,1\n1968. 10,4 9,5\n1969. 11,3 9,3\n1970. 10,9 11,6\nIz navedene tabele se može videti, da prinos ovsa, iako viši nego u predratnom perkodu, kada je iznosio 8,5 mc/ha, ipak nije onoliki koliki bi mogao biti u našim uslovima, a znatno je niži od prinosa koji se postižu u susednim evropskIm zemlјama sa sličnim klimatskim i zemlјišnim uslovima. R1pak, izvesno povećanje prosečnih prinosa ovsa u poslednjim godinama pokazuje da je uvođenje i gajenje prinosnijih sorta uz pobolјšanu agrotehniku dalo određene rezultate. No, ovi rezultati, odnosno prinosi mogu biti još viši ukoliko u narednom periodu budemo prešli na gajenje visokoprinosnih sorata i potpuniju primenu savremenih agrotehničkih mera, posebno na primenu kompleksnih đubriva u proizvodnji ovsa, što dosad nije činjeno u dovolјnoj meri.\nNeke karakteristike kretanja pronzvodnje ovsa u našoj zemlјi\nAko se posmatra jedan četrdesetogodišnji period, počev od 1930. godine do današnjih dana, zapažaju se izvesne važne karakteristike u proizvodnji ovsa, kao što su:\nPovršine pod ovsom čitav niz godina pokazuju tendenciju opadanja od 5 do 8% godišnje;\nProsečni prinosi po hektaru u predratnom periodu pokazuju izvesno opadanje, a u posleratnom periodu izvesno povećanje;\nPrivredni značaj ovsa ni u jednom periodu ne opada, već povremeno raste.\nPolazeći od ovoga, dalјe unapređenje proizvodnje ovsa treba ostvarivati u dva pravca: 1. Uvođenjem u proizvodnju visokoprinosnih sorata i intenzivnije agrotehnike i 2. Proširenjem gajenja ovsa u priplaninskim područjima naše zemlјe.\nHemijski sastav i iskorišćavanјe ovsa\nHemijski sastav ovsa u našoj zemlјi najviše su proučavali dr M. Obradović i dr D. Stošić. Tako su oni našli da prosečan standardni uzorak ovsa proizvedenog u našoj zemlјi sadrži u procentima: 11,48 vlage (vode); 11,79 sirovih proteina; 5,00 sirovih masti; 10,32 sirove celuloze; 57,67 bezaazotnih ekstraktivnih materija i 3,76 mineralnih materija.\nU ishrani stoke i ljudi posebno je važan kvalitet belančevina, odnosno njihov aminokiselinski sastav. Ovaj je u ovsu sledeći (u procentima): 0,60 arginina; 0,25 metionina; 0,22 cistina; 0,40 lizina i 0,14 triptofana. Ovakav aminokiselinski sastav ukazuje na visoku vrednost belančevina iz ovsa.\nNije manje značajan ni sastav zrna ovsa u pogledu minerala i vitamina, koji je sledeći;\nMineralne materije (u %)\n1,40 mg/0,453 kg Vit. B12\n5,00 mg/0,453 kg niacina\nU odnosu na kukuruz zrno ovsa ima povolјniji sadržaj makro i mikroelemenata, ali još uvek ne sadrži dovolјno vitamina A i D.\nKao i u zrnevlјu drugih kultura sadržaj najvažnijih sastojaka može da varira u različitim granicama.\nOvas kao hranlјiva jedinica\nU našoj i nekim drugim zemlјama vrednost ovsa kao hraniva iskazuje se u tzv. hranlјivim jedinicama. Štaviše, hranlјiva vrednost jednog kilograma ovsa uiotreblјava se kao hranlјiva jedinica, pa se zato ova vrednost naziva i ovsenom jedinicom.\nNa osnovu izvedenih ispitivanja utvrđeno je da 1 kg ovsa ima 1,0 hran. jedinicu i 80 grama svarlјivih belančevina.\nOvas kao stočna hrana\nS obzirom da se ovas koristi u ishrani svih vrsta stoke, ovde ćemo prikazati njegovo korišćenje u ishrani pojedinih vrsta i kategorija stoke.\nU ishrani krava muzara. Za muzare ovas predstavlјa relativno kabasto ali vrlo ukusno hranivo, koje sadrži nešto više belančevina nego kukuruz. Ovas treba samleti ili prekrupiti. Ne preporučuje se davanje celih zrna, jer često nesažvakana i neiskorišćena prolaze kroz organe za varenje. Za telad od 8 do 9 meseci nije nužno da se ovas melјe ili prekruplјuje.\nU tovu goveda. Za tov goveda ovas treba koristiti u samom početku tova, dok u završetku nije preporučlјiv. Međutim, za početni deo tova ovas treba samleti i dodati ostalim hranivima, sa učešćem oko 30%.\nU ishrani ovaca. Ovce i jaganjci veoma vole ovas. On se naročito koristi za ishranu priplodnih ovaca, jaganjaca i jagnjadi u tovu. U tovu . jagnjadi koristi se samo u početku, dok ga kasnije, pri završetku, treba zameniti drugim hranivima ili njegovo učešće u smeši sa kukuruzom i ječmom svesti samo do 30%. Kada se koristi kao jedino krmivo u tovu ne treba ga mleti, ali ako se koristi u smeši sa drugim hranivima mora se samleti.\nOvas je posebno pogodan za ishranu konja\nU ishrani konja. Za ishranu konja ovas je standardno hranivo, te se sa njim upoređuju ostali koncentrati. Zbog svojih plevica ovas je od svih zrna za konje najpogodniji, jer u želucu stvara rastresitu masu koja lako može da se vari, dok druga teška hraniva (kukuruz, pšenica ili ječam) imaju tendenciju da se skupe, pa katkad prouzrokuju koliku.\nOvas sadrži dovolјne količine belančevina, tako da on sam sa senom leguminoza (lucerke, deteline, zvezdana) ili dobrim livadskim senom obezbeđuje izbalansiran obrok za odrasle konje. Za konje pri vrlo teškom radu bolјa je smeša ovsa, kukuruza i ječma. Za ishranu konja.sa slabim zubima i ždrebadi od 7 do 8 meseci preporučlјivo je ovas samleti ili prekrupiti.\nU ishrani svinja. Usled sadržaja veće količine celuloze ne preporučuje se da ovas bude glavni koncentrat u ishrani svinja. U ishrani svinja koje rastu ili koje su u tovu ovas se može ubaciti u smešu koncentrata sa 25 do 30%, a u smešama za krmače pre prašenja može se dati i do 50%.\nU ishrani živine. Mada za živinu ovas u pogledu hranlјivih sastojaka zaostaje iza kukuruza i pšenice, njegovo je prisustvo poželјno. U obrocima za piliće ima poseban značaj, jer zahvalјujući plevicama, otklanja klјucanje perja i međusobno ranjavanje ovih. Plevice ovsa obezbeđuju pilićima fosfor, koji pobolјšava porast i razvoj perja i pomaže smanjenju smrtnosti. Za ishranu nosilјa daje se celo zrno, znači ne treba ga mleti.\nŽetva ovsa je skopčana sa prilično teškoća. Ovo otuda što ovas neravnomerno sazreva i znatno se osipa, a zatim što u snopovima dozreva teže:\nSazrevanje zrna u metlicama, kako je već napred rečeno, počinje sa spolјne strane a završava se u središtu. Zbog toga svi klasci na istoj metlici ne sazrevaju -jednovremeno. Ovo i stoga, što, posmatrano po dužini metlice, sazrevanje klasaka počinje sa vrha pa ide prema osnovi. Međutim, ako se posmatra sazrevanje samo jednog klasa u odnosu na sazrevanje čitave metlice, onda je redosled sazrevanja drugačiji: prvo sazrevaju najniži klasci. Štaviše, različit je i redosled sazrevanja zrna u isto i u klasu: prvo sazreva donje zrno, ono koje se prvo obrazovalo.\nIz napred rečenog se vddi da u praksi nije lako odrediti pravo vreme za žetvu ovsa. Kod mnogih sorata, naročito kasnostasnih, često se dešava da je metlica sazrela, a da je još uvek zeleno lišće, kao i pleve. Smatra se da žetvu ovsa treba početi kada su zrna u klascima na spolјnom delu metlice u punoj zrelosti, a zrna u unutrašnjem delu metlice u žutoj zrelosti.\nTakođe treba imati u vidu da se kod ovsa ne može sačekati puna zrelost, pošto u tom slučaju nastupa jako osipanje. Izuzetak čine samo usevi namenjeni proizvodnji semena, koji se žanju u punoj zrelosti. Istina, i u ovim usevima će nastupiti znatni gubici zbog osipanja, ali će zato kvalitet semena biti dobar.\nAko želimo da izbegnemo ozbilјnije osipanje a da istovremeno dobijemo dobre prinose i dobar kvalitet zrna i slame, onda žetvu ovsa treba obaviti kada vlažnost zrna bude oko 20% za ručnu žetvu, ili oko 17—18% u slučaju kombajniranja.\nS obzirom da ovsena slama predstavlјa i dobru kabastu stočnu hranu, moramo pri određivanju vremena žetve i o tome voditi računa. Ukoliko ovas žanjemo u punoj zrelosti hranlјiva vrednost slame će biti pogoršana, što pokazuje da žetvu ne treba obaviti ni suviše rano ni suviše Nasno.\nNije suvišno ovde naglasiti da na sazrevanje ovsa utiče više činilaca, kao što su: sorta, klima, nadmorska visina, đubrenje i slično. Prema tome, ako neko gazdinstvo seje ovas na većim površinama, onda je bolјe da se gaji nekoliko sorata sa različitim vremenom sazrevanja, jer će to omogućiti da se žetva lakše obavi.\nInteresantno je napomenuti da su mnogi ogledi pokazali da dobro i pravilno đubreni usevi ovsa sazrevaju za 2 do 3 dana ranije nego neđubreni usevi.\nU ravničarskim krajevima žetva ovsa obično pada u drugoj polovini jula, ali u brdskim i planinskim krajevima ona biva u avgustu, a u planinskim krajevima čak i početkom septembra.\nZbog napred iznetih razlika u sazrevanju ovsa i sami načini žetve su drugačiji od načina žetve ostalih strnih žita.\nAko se obavlјa ručna žetva onda je treba izvoditi ujutro i predveče, čime se izbegava osipanje. Požnjeveni ovas se ostavlјa u rukovetima, pa se tek narednog dana, u jutarnjim ili večernjim časovima, vezuje u snopove. Nije redak slučaj da rukoveti požnjevenog ovsa ostanu nevezani i više od jednog dana, pošto se stablјika ovsa teško suši. Ukoliko bi se ovas vezao u snopove vlažan, ovi se mogu usled samozagrevanja „upaliti”.\nZa žetvu ovsa koriste se i samovezačice. Da bi se u ovom slučaju izbeglo „upalјivanje” snopova, uređaje na samovezačici treba podesiti tako da vezuju male snopove. Takve snopove treba ostaviti na njivi oko dva dana, pa ih zatim staviti u krstine ili manje kamare.\nInače, pri kamarisanju ovsa, treba strogo voditi računa da kamare ne budu velike, i da su zdenute na sunčanom i promajnom prostoru. Vlažnost ukamarenih snopova treba redovno kontrolisati i ako se primeti zagrevanje hitno ih rasturiti, a u težim slučajevima snopove i razvezati. Da li je došlo do zagrevanja svopova u kamari može se lako uetanoviti, jer „upalјeni” ovas odaje, karakterističan kiselkast miris. „Upalјenost” se može kontrolisati-utvrditi i pomoću gvozdene šipke, koja se zabada u kamaru tako da spolјa ostane samo u dužini jedne šake. Ako je vrh šipke zagrejan, onda je jasno da je došlo da jačeg zagrevanja i da se kamara mora rasturiti.\nU poslednje vreme, naročito u ravničarskim krajevima, žetva ovsa se obavlјa kombajnima. Najbolјe je da se ovas kombajnira u dva dela (faze) — dvofazno. Pri ovakvom načinu rada prvo se ovas požanje na otkos, ostavi se da se dovolјno prosuši, a zatim kombajnira sa otkosa. Međutim, iz praktičnih razloga, proizvođači češće pristupaju direktnom jednofaznom kombajniranju. Ukoliko se primeni ovakav način žetve, onda obavezno treba imati u vidu sledeće: 1. da zrno u metlici nema vlažnost veću od 18%, 2. da se ventilator kombajna postavi tako da struja vazduha bude dovolјno jaka ali da ne izbacuje zrnevlјe, 3. da se rešeto ispod glavnog sita postavi sa otvorima koji odgovaraju ovsu, i 4. da se posle direktnog kombajniranja zrno ni u kom slučaje ne stavlјa u slojeve deblјe od 20 do 30 cm.\nVršidba ovsa vršalicama takođe traži određene postupke, karakteristične za ovas. Ovi postupci uglavnom se, sastoje iz podešavanja ili regulisanja uređaja na vršalici, prema potrebi za vršidbu «vsa. Pre svega treba regulisati jačinu vazdušne struje na „velikom čg vetru”. Ovo se postiže pomoću prigušivača, na taj način što su podjednako otvoreni sa obe strane. Ako nije tako postuplјeno onda zrno ostaje nedovolјno očišćeno. U slučaju jakog vetra ovršeno zrno može da odlazi u plevu ili slamu. Takođe treba redovno kontrolisati ispravnost rada kofa za prenošenje zrna na drugo čišćenje. Ovas često zagušuje kofe, te i o tome treba povesti računa. Kaiš na kome se nalaze kofe mora da bude dobro zategnut.\nUlaganje ovsa u bubanj mora da ide što ravnomernije i u manjim količinama nego pri vršidbi ostalih strnih žita. Neravnomerno i naglo hranjenje bubnja dovodi do izbacivanja neovršenih metlica.\nČuvanјe ovsa posle žetve i vršidbe\nPravilno čuvanje ovsa posle vršidbe sastoji se u preduzimanju mera protiv samozagrevanja i buđanja, kao i mera za sprečavanje pojave štetočina ili suzbijanja, ukoliko se ove pojave. O ovome je bilo reči u odelјku o štetočinama, te o tome nećemo ponovo govoriti.\nInače, složenost čuvanja ovsa leži u tome što zrna ovsa imaju Plevicu, a ova još iz useva ima na sebi mnogo glјivica, koje se pri lošijem čuvanju brzo razmnožavaju i mogu naneti ogromne štete.\nNajbolјa mera za očuvanje zrna ovsa jeste da se u skladište unosi samo sa vlažnošću do 15%Sve dotle dok zrno ne postigne ovu vlažnost ne sme se ostaviti u skladište bez odgovarajuće nege.\nU nekim zemlјama, a naročito u onim sa toplijom klimom, vlažnost zrna može biti i 14%, a u nekim čak i 13%.\nIskustva iz naše zemlјe pokazuju da u čuvanju ovsa ne postoji neki veći rizik ako se vlažnost zrna kreće između 13 i 14%. Čuvanje zrna ovsa sa vlagom već oko 15% u našim uslovima je rizično.\nIz napred izloženog se jasno vidi da je najvažnije pitanje koje treba rešiti u čuvanju ovsa ono koje se odnosi na prethodno snižavanje vlage u zrnu. To znači da ovas treba posle vršidbe držati u tankom sloju i svakodnevno lopatati dok vlaga ne padne na 15%, a zatim lopatati svake nedelјe dok vlaga ne padne ispod 15%. Tek kada se postigne takva vlažnost zrna ono se može staviti i čuvati u deblјem sloju u odgovarajućim podnim skladištima ili silosima.


SPS Pirot, Vidojko Panajotović: Mi slušamo vaš glas i držimo reč. Glas za nas je glas za narod!\n16. jun 2020. 11:13\nIzborna lista “Ivica Dačić - Socijalistička partija Srbije (SPS)”*Politički marketing\nJasmina Manić, Rođeni za Pirot: Stvoriti podsticajnu i dobru sredinu za bolji i kvalitetniji rad učenika i nastavnika\n16. jun 2020. 10:26\nNa današnjoj konferenciji za novinare Pokreta Rođeni za Pirot odbornički kandidat Jasmina Manić govorila je o njihovom program za obrazovanje.Ona je, pored ostalog, istakla da je obrazovanje ...\nIvan Jovanović, Najbolje za Pirot: Zalažemo se za odgovornu i ravnopravnu poresku politiku\n15. jun 2020. 11:12\nNa današnjoj konferenciji za medije GG "Najbolje za Pirot" bilo je reči o iznosima poreza na imovunu koju plaćaju građani Pirota. Profesor doktor Ivan Jovanović, kandidat za odbornika na ...\nSNS Pirot, Vladan Vasić: Imamo realne i ambiciozne planove za razvoj našeg grada, hajde da ga zajedno učinimo još lepšim\n15. jun 2020. 10:00\nVladan Vasić, nosilac liste “Aleksandar Vučić - Za našu decu.”*Politički marketing\nSPS Pirot, Vidojko Panajotović: Iza nas su rezultati, ispred nas izazovi. To je naša borba!\n15. jun 2020. 09:32\nDušan Madić, Koalicija za Kraljevinu Srbiju: Obavezno bavljenje sportom za decu stariju od pet godina u cilju prevencije i korekcije fizičkih deformiteta\n15. jun 2020. 09:00\nOdbornički kandidati liste za Kraljevinu Srbiju, koja je na lokalnim izborima pod rednim brojem 4, danas su predstavili svoj program o daljem razvoju sporta u Pirotu.Odbornički kandidat Dušan Madić, ...\n"Glasajte" pre glasanja!\n14. jun 2020. 10:37\nU želji da uoči Izbora, 21.juna, proverimo vaše raspoloženje, odlučili smo se da vam postavimo "samo" tri pitanja. Na našem Portalu, Pirot Plus online, sa vase desne strane, ...\nSPS Pirot: Zalagaćemo se za besplatne vrtiće, školovanje i udžbenike za sve osnovce\n14. jun 2020. 08:06\nGO "Srpske desnice Pirot" osnovao Kolo žena\n14. jun 2020. 01:21\nGradski odbor Srpske Desnice Pirot, u subotu 13.06.2020 god osnovao je Kolo žena. Predsednik gradskog odbora Milan Petrović izjavio je da je Kolo žena Srpske desnice Pirot osnovano sa ciljem očuvanja ...\nSNS Pirot: Za grad u kome mladi žele da žive\n13. jun 2020. 22:12\nNosilac liste Srpske napredne stranke u Pirotu mr Vladan Vasić, kao i kandidati za odbornike u lokalnom parlamentu, razgovarali su sa Piroćancima na štandovima naše stranke. Analizirali ...\nSNS Pirot: Imamo spremne projekte za mnoge trotoare u gradu\n13. jun 2020. 13:00\nSNS Pirot: U narednom periodu moramo da rešimo Ulicu Šesti kolosek u naselju Radin Do\n12. jun 2020. 13:07\nSrpska desnica Pirot: Zalažemo za bolji život svih Piroćanaca, pirotskog seljaka i domaćina\n12. jun 2020. 12:55\nNinoslav Ćirić, nosilac liste Srpska desnica-Ninoslav Ćirić-Pirot može boljeKao što smo već najavili mi se nećemo baviti demagogijom, već prezentacijom naših kandidata, programa i konkretnih rešenja ...\nSPS Pirot: Zalažemo se za besplatan boravak dece u vrtićima i besplatne udžbenike za svu decu osnovnoškolskog uzrasta\n12. jun 2020. 12:52\nTema današnje konferencije za novinare u Gradskom odboru Socijalističke partije Srbije bila je obrazovanje i natalitet. O tome je govorila Zorica Đorić, kandidatkinja za poslanicu na listi SPS-...\nDejan Živić, Najbolje za Pirot: Probleme u poljoprivredi treba sistematski rešavati\nDejan Živić, veterinar po struci, kandidat za odbornika na listi GG "Najbolje za Pirot" govorio je na današnjoj konferenciji za novinare o problemima u poljoprivredi na području Pirota. ...\nSRS Pirot: Treba sprečiti ilegalan ulazak migranata u Srbiju; Zalažemo se za bolji život nacionalnih manjina\n12. jun 2020. 12:10\nSrpski radikali smatraju da Srbija ne sme biti tampon zona za ilegalne migrante koji dolaze iz ratom zahvaćenih područja, rekla je na današnoj konferenciji za medije Nataša Potić, ...\nJelena Kostić Valčić, POKS: Koalicija za Kraljevinu Srbiju čuva vaše zdravlje\n12. jun 2020. 11:50\nKoalicija za Kraljevinu Srbiju, koja je na lokalnim izborima pod rednim brojem 4, na današnjoj konferenciji za medije predstavila je svoj plan za zdravstvo.O ovoj temi govorila je Jelena ...\nSNS Pirot: Gradašnički put će dobiti trotoare\n11. jun 2020. 11:00\nVladica Tošić, Rođeni za Pirot: Nama su ljudi najvažniji, podržite nas na lokalnim izborima za sigurnu budućnost\n11. jun 2020. 10:30\nPokret Rođeni za Pirot je hrabro stupio na društvenu i političku scenu, spreman da se bori sa svim izazovima sa kojima se suočavaju Srbija i Pirot, rekao je, pored ostalog, na današnjoj ...\nAleksandar Durmišević, Najbolje za Pirot: Romi i Romkinje glasajte za svog predstavnika koji će se boriti za vas i vaša prava\n11. jun 2020. 10:00\nKandidat za odbornika na listi Grupe građana “Najbolje za Pirot” Aleksandar Durmišević, na današnjoj konferenciji za novinare, govorio je o problemima Roma u Pirotu, posebno ...


Recept dana: Čarobne kineske mesne okruglice\nKineske mesne okruglice s đumbirom\nKineske mesne okruglice\nNeki obožavaju kinesku hranu, neki baš i ne... ali koji put trebamo od Kineza nešto naučiti i pokupiti, kao naprimjer ovaj receptić. Ove famozne male kineske mesne okruglice s đumbirom su vrlo ukusne. Đumbir je jako zdrav, prženje u ulju baš i nije, ali ako ih pržimo u kokosovom ulju, baš i nije nezdravo, jer je kokosovo ulje poznato kao najotpornije ulje (na oksidaciju) čijim zagrijavanjem se ne oslobađaju štetni slobodni radikali... Možemo ga i pomiješati sa biljnim... Uz nezaobilaznu veliku zdjelu salate i tko želi pire krumpir, francuski krumpir ili gratinirano povrće, super ručak!\nzeleni đumbir (sitno nasjeckani)\nbiljno ili kokosovo ulje\nMljeveno meso dobro pomiješajte s đumbirom, lukom, češnjakom, cimetom i umakom od soje. Izrađujte okruglice veličine oraha i pecite ih u dubokoj tavi u vrelom ulju. Ocijedite na salveti i servirajte uz pekmez od brusnica.


Protest zbog ubistva LGBT aktivistkinje Jelene Grigorjeve ispred ruske ambasade - Geten\nProtest zbog ubistva LGBT aktivistkinje Jelene Grigorjeve ispred ruske ambasade\nGrupa organizacija civilnog društva, boraca za ljudska prava, protestovala je ispred zgrade Ambasade Rusije, zbog nerazjašnjenog ubistva ruske aktivistkinje Jelene Grigorijeve. Oni potužuju državu da stoji iza tog i sličnih ubistava aktivista u toj zemlji.\nSa protesta, koji je održan pod nazivom "Pamtimo Jelenu Grigorjevu", upućen je zahtev ruskim vlastima da što pre pronađu ubice.\nJedan od članova udruženja "Žene u crnom" Miloš Urošević kazao je novinarima ispred Ruske ambasade da je njihova poruka protesta ruskim vlastima "da što pre pronađu i kazne ubice Jelene Grigorjeve, da prestanu da sprovode zakon koji je usvojen 2013. godine, a kojim se zabranjuje takozvana 'homoseksualna propaganda' i da omoguće slobodno i nesmetano delovanje svih onih ljudi koji rade u cilju zaštite ljudskih prava svih onih koji su drugačiji".\nOn je podsetio da je Jelena Grigorjeva ubijena pre par dana u blizini svoje kuće u Sankt Peterburgu, tako što je "udavljena a zatim je njeno mrtvo telo izbodeno nožem".\n"Način na koji je ona ubijena pokazuje stepen do koga muškarci progone i ubijaju žene koje nisu heteroseksualne", istakao je Urošević.\nUrošević je podsetio da se ove godine navršilo deset godina od ubistva aktivistkinje za ljudska prava Nataše Natalije Stamirove, 13 godina od ubistva ruske novinarke Ane Politkovske, kao i dve godine od sistemski organizovanog progona LGBT osoba u ruskoj republici Čečeniji.\n"Sva ova ubistva imaju nekoliko zajedničkih imenitelja, a oni su sledeći: ova ubistva omogućuje režim ruskog predsednika Vladimira Putina, koji kreira sferu nekažnjenog nasilja u kome su ova ubistva moguća. Niko od počinitelja ovih ubistava do dana današnjeg nije kažnjen", ocenio je Urošević.


Neočekivani obrt: Uprava najuspešnije slovenačke firme "sporazumno" smenjena | Kamatica\nPočetna > vest > Neočekivani obrt: Uprava najuspešnije slovenačke firme "sporazumno" smenjena\nTekst objavljen: 27.10.2019 9:00\nČlanovi Uprave slovenačke kompanije Petrol neočekivano su podneli ostavke nakon sednice Nadzornog odbora koja je završena sinoć, javljaju slovenački mediji\nOva energetska kompanija, u kojoj država ima gotovo 30-procentni direktni vlasnički udeo, lane je ostvarila rekordan prihod od 5,4 milijarde evra, s planom prihoda za ovu godinu od 5,6 milijardi i 97 miliona evra čiste dobiti, pa su ostavke neočekivane.\nPoslovna asocijacija "Manager", koja okuplja slovenačke direktora i čiji je Brločnik član, saopštila je dok je sednica Nadzornog odbora još trajala, da bi rušenje "uspešne uprave" koja je ostvarila odlične poslovne rezultate bila signal da "vladajućoj politici nije u interesu dobrobit najveće slovenačke kompanije nego vlastiti parcijalni interesi", te da se to može smatrati političkim igrama kojima se privredi nanosi šteta.\npetrol slovenija ostavke ostavka uprave slovenija petrol


Kupi online 10 Kom. Fit 30 Mm Okrugli Drveni кабошон Ovjes Baza Instaliranje Dual Strani Prazan šarm Vratne Oštrica Ladice Diy Pribor / Izrada perle i nakit | Alanheroninc.com\n5/5 Super schöne Anhänger..Schnell geliefert.Danke\n10 kom. Fit 30 Mm Okrugli Drveni Кабошон Ovjes Baza Instaliranje Dual Strani Prazan Šarm Vratne Oštrica Ladice Diy Pribor\nti drveni prazan okvir кабошона imaju dvostruku stranu , unutarnje dimenzije pogodan za okrugli kabine promjera 30 mm\nvijak za oči i stropni zalog, koje koristimo, izrađeni su od nehrđajućeg čelika, ne blijede i ne glazura nad\nnarančasta boja drveta je, original je boja drveta\noni se mogu koristiti za izradu privjesak ili privjesci sharma\nbroj modela: oštrica od кабошона\nZnačajke proizvoda: drveni кабошон\nTežina proizvoda: 3.3g\nTagovi: temelj кабошона fltmrh, лягушачий pečat, 12 mm staklo кабошонное, kapanje масленка, dvostruki prekriven 12mm rotirajući pladanj, гребенчатый tuš, blank wooden, osnovni кабошон, šarene stolni pribor, кабошон 30 b.\n240pcs/Metal box Slide On End Clasps 20/25/30/40mm Jump Rings Lobster Claw Clasps Chain Extender For DIY Making Jewelry Findings\nMetalni slajd Na kraj застежках 20/25/30/40 mm Прыжковые prsten Omar Pandža Zatvarač Lanca Alat Za DIY nakit Rješenja Paket uključuje: 20шт X 4 dimenzije slajd na kraj застежках cijevi, 80шт прыжковые prsten, 40шт omar pandža zatvarač, 40шт lanca punila, 240шт nakit zaključke\nBoYuTe (10 kom./lot) 53*44 mm Legura Dragonfly Materijali Ručno DIY Nakit Pribor za Drevne Palače Kose Nakit\nNAZIV PROIZVODA: BoYuTe (10 kom./lot) 53*44 mm Legura Dragonfly Materijali Ručno DIY Nakit pribor za Drevne palače Ukras za kosu Marke: BOYUTE Materijal: Metal, Legure cinka Kvaliteta: Olovo i nikal Besplatno Ako ste zadovoljni s našim proizvodima, molimo ne ustručavajte se ostaviti nam naši 5 zvjezdica .Veoma\n0.35~1 mm Crystal Non-Stretch Izvlačenja Ribe Linija Žice Najlon Uže Kabel Nit Linija Za DIY Ogrlica Narukvica Nakit\n1.Boja: prozirna 2. Materijal: rope 3.Paket uključuje: 1 kom/paketu 4. Veličina proizvoda: perle 8mm - 0.5/.06mm kuglice od 10 mm do 0,7 mm perle 12mm - 0,8 mm lopta 14mm - 0.9 mm lopta 16mm - 1.0 mm 5. Uklapaju: Materijali nakit radiš, prateća oprema nakita,


Pola Srbije ostaće bez televizije\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Pola Srbije ostaće bez televizije\nSjeverni Sandžak – Oko 1,5 miliona domaćinstava moraće da kupi televizore koji mogu da prime digitalni signal\nGrađani sa zastarelim televizorima, koji ne primaju digitalni signal, ukoliko uskoro ne nabave moderniji TV aparat, neće moći da gledaju svoje omiljene kanale. Takvih domaćinstava ima 1,5 miliona, a cijena najjeftinijeg televizora koji prima digitalni signal je oko 18.000 dinara.\nDržavna sekretarka za digitalnu agendu Jasna Matić na sastanku s uvoznicima i distributerima TV prijemnika rekla je da se to odnosi samo na građane koji imaju sopstvene ili zajedničke antene u zgradama, a ne na one koji imaju kablovsku ili satelitsku televiziju.\n– Građani mogu nabaviti i set-top boksove, ili takozvane risivere, koji pretvaraju analogni u digitalni signal. Oni koštaju nekoliko desetina evra, ali još nije poznato da li će biti nekih olakšica u njihovoj nabavci za određene kategorije stanovništva. U narednih mjesec dana počeće probno emitovanje digitalnog signala, isključivanje analognog će se dešavati postepeno, pa će cio proces trajati oko godinu dana – navela je Matićeva.\nZa nekoliko dana biće postavljen i sajt www.digitalizacija.info, na kome će građani moći da saznaju šta je sve potrebno da bi mogli na svojim uređajima da gledaju digitalni program.\nMi smo deponija Evrope\nPredsjednik Udruženja potrošača Srbije Goran Papović poručio je Jasni Matić da ne vrijjeđa dostojanstvo građana i da je njena izjave neprimjerena:\n– Godinama smo upozoravali da će se ovo dogoditi, ali džabe. Ljudi su masovno kupovali škart televizore koje smo uvozili, a niko ih pri tom nije obavestio da ti uređaji ne primaju digitalni signal. I šta sada? Sada će neki trgovac da zaradi ogromne pare. Trebalo je odavno da zabranimo uvoz zastarelih televizora.\nBoom 20. Januara 2012. At 12:03\nLjudi, ukoliko imate kabblovsku TV nemate o čemu da brinete, jer će provajderi kablovskih isporučivati već konvertovan signal vama. Ali ako hvatate signal preko eterskih antena i ukoliko planirate da kupite novi LCD/LED/Plazma TV obavezno kupite onaj koji ima oznake DVBT/2 i MPEG4, jedino sa tim televizorima ćete moći da gledate programe bez SET Boksova. Ukoliko već imate TV sa DVBT/C prjemnicima, ne očajavajte, moći ćete da uzmete boks i da imate normalan prijem. Država će subvencionisati te boksove, tako će oni koštati oko 10-15 eur. Obratite pažnju u radnjama se uglavnom prodaju DVBT/C televizori a malo koji prodavci upozore na ovo. Upravo zbog ovoga su mnogi televizori na “akcijama” i daju se za 20 000 samo da bi ih prodali. Inače, ovaj sistem imamo samo mi i Velika Britanija, tako da stvarno ne znam čemu to … Pozdrav svima\nObserver 20. Januara 2012. At 11:17\nKao sto kaze ova sekretarka za digitalnu agendu nije potrebno menjati Televizor vec “receiver” koji prima Signal. A to nije skupa stvar zato je slika mnogo bolja cak i na starije televizore. Neznam sta se ima ko buniti zbog toga jer nije neka velka stvar a uz to ce imati svi bolju sliku na TV Ekranima.


CIA planirala otmicu, čak i ubistvo Džulijana Asanža – Naši u svetu\nObjavljeno 28/09/21 u 09:30\nFoto: (AP Photo/Frank Augstein, File)\nMajk Pompeo i drugi zvaničnici američkih obaveštajnih struktura razmatrali su “opcije” za likvidaciju Džulijana Asanža nakon što je Vikiliks objavio koji su instrumenti za hakovanje CIA, izvestio je vebsajt “Jahu! Njuz!”, koji se poziva na bivše američke zvaničnike.\nVisoki zvaničnici CIA u periodu Trampove administracije razmatrali su i otmicu, pa čak i ubistvo osnivača Vikiliksa, Džulijana Asanža, navodi se u tekstu, prenosi londonski dnevnik “Gardijan”.\nPompeo i rukovodstvo CIA “bili su potpuno odvojeni od stvarnosti jer im je bilo toliko neprijatno zbog Trezora 7”, preneo je “Jahu Njuz” reči jednog bivšeg Trumpovog zvaničnika za nacionalnu bezbednost.\n“Videli su krv i činilo se da nema granica”, izjavio je neimenovani dobro upućeni izvor “Jahu Njuza”, a neki visoki zvaničnici CIA i Trampove administracije otišli su čak toliko daleko da su zahtevali detaljne planove, skice i opcije za ubistvo Džulijana Asanža.\nPompeo je 2017. godine nazivao Vikiliks “nedržavnom neprijateljskom obaveštajnom službom”, a u izveštaju Jahua se kaže da je takvo označavanje podrazumeva davanje zelenog svetla za agresivniji pristup operativacima CIA.\nBeri Polak, američki advokat Džulijana Asanža, nije odgovorio na zahtev za komentar, ali je za “Jahu Njuz” izjavio da, “kao američki državljanin”, smatra da je apsolutno nečuveno to što je vlada SAD razmatrala da otme ili ubije nekoga bez ikakvog sudskog procesa samo zato što je objavljivao istinite informacije.\n“Nadam se i očekujem da će britanski sudovi razmotriti ove informacije i dodatno ojačati svoju stav da ne izruči Džulijana Asanža SAD”, dodao je Polak.\nStravična nesreća u Lincu: Preminula žena koja se porađala kod kuće, muže zatekao ćerkicu pored majke\nPucnjava u sedištu CIA: Agent otvorio vatru na naoružanog napadača na platou ispred…\nKO JE DŽULIJAN ASANŽ? Od klinca hakera koji je osedeo za jedan dan do AMERIČKOG…\nPočelo je odlučivanje o Asanžovoj sudbini, izvesno je šta mu sigurno sledi


Milan Jovanović ispred suda u Beogradu, april 2019.\nStvari su opet počele da se menjaju nagore dolaskom, tačnije – povratkom na vlast nekadašnjih radikala, sa novim imenom ali ne i s naročito izmenjenim poimanjem granice između legitimnog i nelegitimnog u političkoj borbi. Više nije, doduše, bilo šešeljevskih cinično-nasilničkih kalambura poput „klizanja o bananu“ odviše drčnih oponenata, ali su, recimo, izbori u manjim mestima od samog početka „neprednjačke ere“ bili obeleženi atmosferom opsade i vanrednog stanja (samim tim i straha, a tu onda od slobodnog izjašnjavanja građana zapravo ne ostaje mnogo): „crne trojke“, batinaši sa nepoznatih adresa ali sa poznatim namerama i sredstvima njihovog ostvarivanja, automobili bez registracija koji kruže naseljima i „privode“ glasače... To je ambijent koji mnogo više podseća na mračnije trenutke neke latinoameričke despotije s kakvim bizarnim generalisimusom na vrhu piramide, nego na evropsku demokratsku zemlju ove epohe.


Izlazi dokumentarac jedinog poraza "Dream Teama" - Klix.ba\nIzlazi dokumentarac jedinog poraza "Dream Teama"\n10.5.2012. u 12:42\nDvadeset godina nakon legendarnog košarkaškog "Dream Teama" Sjedinjenih Američkih Država, NBA TV prikazat će dokumentarni film, 13. lipnja, u kojem će otkriti koja je jedina ekipa uspjela slaviti protiv kasnijih olimpijskih pobjednika iz Barcelone.\nEkipa predvođena Magicom Johnsonom, Michaelom Jordanom, Larryjem Birdom i ostalim zvijezdama, poražena je u pripremnoj utakmici za Olimpijske igre od ekipe sastavljene od ponajboljih igrača američkih sveučilišta.\nUtakmica je igrana u La Jolli (Kalifornija), a "studenti" su slavili 62-54 protiv ekipe koja je na Igrama dobivala svoje susrete u prosjeku s 43,8 poena razlike.\nU dokumentarcu će također biti prikazana legendarna utakmica u Monte Carlu između Magicove i Jordanove ekipe. Za istu je, prema mnogima najbolji igrač svih vremena, Jordan rekao da je upravo u njoj igrao najbolju košarku ikada.\nMuamer Svraka: Ovo mi je najsretnija sedmica u životu\nKicker: Petorica igrača Dortmunda u timu sezone\n10.05.2012. u 12:23


BalkanRock Forum • Pogledaj temu - Whitesnake - Banja Luka - OTKAZANO\nDanas je Uto Maj 21, 2013 9:29 pmSva vremena su u UTC + 1 sat [ DST ]\nWhitesnake - Banja Luka - OTKAZANO\nPrethodna tema | Sledeća tema Whitesnake - Banja Luka - OTKAZANO\nTema posta: Poslato: Čet Feb 07, 2008 2:14 pm Legendarni muzičar\nGledaj to s vedrije strane: oni koji nece imati gde da sede (ili stoje), moci ce da se povesaju po ovim metalnim sipkama na plafonu _________________...Dancing through the fire, just to catch a flameand feel real again...\nTema posta: Poslato: Čet Feb 07, 2008 2:17 pm Senator\nmm,vidish,u pravu si (((:\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 6:31 pm Senator\nhaha,ja stvarno nisam normalna _________________Saying I love youIs not the words I want to hear from youIt's not that I want youNot to say, but if you only knewHow easy it would be to show me how you feelMore than words is all you have to do to make it realThen you wouldn't have to say that you love meCos I'd already know...\nPoslednji put menjao Rainbow dana Sub Feb 16, 2008 7:25 pm, izmenjena samo jedanput\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 6:48 pm Legendarni muzičar\n^pogresna tema elem:\nElderane (TerraNostra) je napisao:Ovako stoje stvari:Whitesnake je pomjerio zakazane datume za jun, i prebacio ih na jul, iz njihovih sopstvenih razloga. Datum koji bi bio moguc za Banjaluku za jul, ili se poklapao sa Castle Festivalom, ili je bio 2 dana poslije, sto nas je dovelo u situaciju da nismo u mogucnosti da organizujemo taj koncert! Ipak, fanovi Whitesnake-a, nece biti uskraceni za koncert Whitesnake, zato sto je napravljen kompromis, i Whitesnake ce headline-ovati jedan Castle Fest dan.Izvinjavamo se svim fanovima iz BiH, zbog prebacivanja koncerta, ali stvar zaista nije u domenu nasih mogucnosti. U najskorije vrijeme, gledacemo da se neki veci koncert odrzi u Banjaluci, jer nam je cilj da prosirimo djelatnost i na te prostore.\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 7:28 pm Senator\nFuck. Znala sam da je nemogucje da Whitesnake odrzi koncert u mom naselju.\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 8:25 pm Legendarni muzičar\nkako bi voleo da odem na ovaj koncert, peske bi otiso da mogu\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 8:49 pm Site Admin\nSuper sto dolaze, ali posto nije solisticki koncert ne isplati mi se da idem.\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 9:24 pm Legendarni muzičar\nKako mislis nije solisticki\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 9:27 pm Legendarni muzičar\npa nije solisticki kad je na festivalu.\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 9:44 pm Legendarni muzičar\nizvini brate ovde nigde ne pise da je festival\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 9:50 pm Legendarni muzičar\nPise za onog ko ume da cita.\nWhitesnake je otkazao koncert u Banjaluci i dolazi na Castle Festival u Smederevo.\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 9:53 pm Legendarni muzičar\nJeremy je napisao:Pise za onog ko ume da cita.\nTema posta: Poslato: Sub Feb 16, 2008 10:01 pm Legendarni muzičar\npa sta onda mi pricamo kad ne dolaze u Banja Luku a ipak ce dodju u Srbiju e onda bi vec mogo da idem\nTema posta: Poslato: Ned Feb 17, 2008 12:17 am Legendarni muzičar\nmore mani ti to sto nije solisticki , odes odslusas tate kako sviraju a ove ostale i nemoras\nTema posta: Poslato: Ned Feb 17, 2008 3:46 am Site Admin\nto znaci Janko da ce manju satnicu da imaju, znaci svirace 1h eventualno 1:30 kao sto se Peppersi uradili u Indjiji. I nisu u obavezi da sviraju hitove, mogu da provrte novi materijal ili neke slaije njihove pesme i da odu kuci. A treba da das istu sumu novca koju bi dao za solisticki koncert. Ovo se isplati onima koji ce da slusaju i ostale bendove na festivalu.


Ove godine u deset turističkih projekata uloženo 136 miliona eura | Ekonomist\nby Redakcija - 25/06/2019 0\nVeći dio prioritetnih projekata iz oblasti turizma u primorskom regionu nastavljaju trend realizacije u skladu sa dinamikom i obavezama iz zaključenih ugovora i investicionih programa, ali ne i na sjeveru Crne Gore, konstatuje se u Informaciji o njihovoj realizaciji od januara do juna ove godine.\nI ovog puta se skreće pažnja na kašnjenje radova na sjeveru planiranih ovogodišnjim kapitalnim budžetom, te da je potrebno iskoristiti sve kapacitete kako bi u drugom polugodištu došlo od povećanja efikasnosti realizacije, pišu Dnevne novine.\nU deset projekata turističke namjene širom Crne Gore, investitori su za ovu godinu najavili ulaganja od 165 miliona eura. Međutim, prema dokumentu Ministarstva održivog razvoja i turizma, oni su u aktivnosti završene do početka ovog mjeseca već izdvojili 136 miliona eura.\nValorizacija lokaliteta Bjelasica i Komovi, sa nizom projekata o kojima Vlada posebno vodi računa jer su dio dugogodišnjeg plana stvaranja nove turističke ponude u Crnoj Gori, trenutno se razvija kroz tri nova skijališta Kolašin 1600 u Kolašinu, Žarski u Mojkovcu i Cmiljača u Bijelom Polju. Prema usvojenim elaboratima, u pitanju su investicije ukupne vrijednosti 70 miliona eura, a tokom ove godine uloženo je 826.380 eura.\nKonkretno, u Kolašin 1600 utrošeno je 477.702 eura, dok je ukupan iznos od 2015. godine dostigao 17 miliona eura. Dalje se navodi kako je u toku potpisivanje ugovora vrijednog 8,99 miliona eura za novu žičaru K7, koja će povezati ski-centre Kolašin 1450 i Kolašin 1600. Cmiljača se radi po principu “projektuj-izgradi” koji obuhvata žičaru i tri kilometra ski staza, a plan je da radovi vrijedni 7,99 miliona eura budu gotovi ove godine. Za sada, uloženo je samo 26.916 eura, a od početka realizacije 3,87 miliona eura. Za Žarski se očekuje da će žičara-šestosjed vrijedna 8,99 miliona eura biti završena naredne godine. U ovoj, pak, uloženo je 321.761 eura, a od početka realizacije projekta 1,94 miliona eura.\nSkijalište Savin kuk od 47,5 miliona eura, koje je dio programa valorizacije u Nacionalnom parku Durmitor, kao najveću stavku podrazumijeva nabavku žičare-šestosjeda i izgradnju dijela staza vrijednu 8,79 miliona eura. Kad su u pitanju ulaganja u 2019, planirano je 2,6 miliona, a do sada realizovano 198.646 eura.\nHotel Kraljičina plaža na Svetom Stefanu, koji je kompanija Adriatic Properties dugoročno zakupila, podrazumijeva ulaganja od 60 miliona eura. Do kraja prošle godine u pripremne radove na izgradnji novih kapaciteta uloženo je 3,68 miliona eura. Ove godine planirana su ulaganja od 5,7 miliona, a do početka ovog mjeseca realizovano je 603.923 eura. Najavljeno je da će samo za gradnju u narednom periodu biti izdvojeno 27 miliona eura.\nProjekat Portonovi nastavlja izuzetnu priču. Kompanija Azmont u ovaj rizort u Kumboru uložiće 969 miliona, umjesto prvobitnih 650 miliona eura. Za ovu godinu, kada se očekuje otvaranje hotela One&Only, planirano je 43,99 miliona ulaganja, ali je taj iznos već sad premašen i iznosi 98,97 miliona eura. Porto Montenegro, koji je sada u vlasnišvu Investment Corporation of Dubai, kao prvi veliki novi turistički projekat na obali već je višestruko pokazao svoj potencijal. Prvobitno određen za ulaganja od 450 miliona, ali su ukupni troškovi do sada dostigli 595 miliona eura. Za prva četiri mjeseca ove godine određeno je investiranje od 18,13 miliona, od čega je realizovano 11,74 miliona eura.\nLuštica Bay koji kompanija Luštica Development gradi nadomak Tivta, razvija se u turističko naselje čiji investicioni plan iznosi 1,1 milijardu eura. Od 2013. do početka juna, investirano je 221,02 miliona eura, a kada je u pitanju samo ova godina, od planiranih 66 miliona uložena su 14,04 miliona eura.\nHoteli Belvi i Olimpik, dio Hotelsko-turističkog preduzeća Ulcinjska rivijera, valorizacijom kroz Holiday Village Montenegro kompanije Karisma Montenegro uz 31,84 miliona eura, postaje novi turistički rizort sa četiri zvjezdice. Za ovu godinu predvidjeli su ulaganja od 6,4 miliona, a do početka juna su ostvarili 4,09 miliona eura.\nQatari Diar u projekat bivšeg hotela Plavi horizonti namjerava da uloži 270 miliona eura, i za sada je dala 67,9 miliona eura. Nakon što je regulisano da je plaža kompleksa i ove godine na raspolaganju turistima, procijenjena ulaganja do kraja maja dostigla su pola miliona eura.\nRekonstrukcija tvrđave Mamula na ostrvu Lastavica kod Herceg Novog, investicija kompanije OMH Mamula od 15 miliona eura, do sada je ulagače koštala 3,45 miliona eura. Prema izvještaju investitora, u ovoj godini je već uloženo 1,35 miliona eura, do kraja će biti još dva miliona, u narednoj 5,1 milion, a 2021. godine 6,45 miliona eura.


Pokraden šef bečke policije\nBroj provala u kuće i stanove širom Austrije neprestano raste, a najbolji dokaz da provalnici ne prezaju ni od čega jeste činjenica da je provaljeno i u stan šefa bečke policije Karla Marera.\nNjegov stan u trećem bečkom okrugu obijen je, očigledno, usred bela dana, i to bez ikakvog traga provalnika.\n"Moj stan je dobro obezbeđen", rekao je Marer u jednom intervjuu u martu bečkom dnevniku "Kronen cajtung".\nProvlanici očigledno nisu smatrali da je njegov stan tako dobro zaštićen, pa su ga posetili.\n"U stan je provaljeno najverovatnije tokom dana", saopštio je portparol policije major Hans Golob, ukazujući da je ovo krivično delo otkriveno kada se porodica vratila kući u utorak uveče.\nStan Marera nije jedini stan u zgradi u koji su provalili kriminalci. Detalji o načinu provale i vrednosti plena policija nije želela da iznese u javnost. Takođe, ni Marer nije želeo da izađe pred novinare, a prema medijskim izveštajima, provalnici su iz njegovog stana odneli novac i nakit. Stan komandanta bečke policije bio je obezbeđen sigurnosnim vratima.\nGolob je istakao da policija ovaj slučaj tretira kao da se radi o bilo kom građaninu.\nBroj provala u stanove u Beču se, u prvom kvartalu ove godine, povećao za četvrtinu, a u kuće čak za 60 odsto.\nMarer je već treća poznata ličnost iz Ministarstva unutrašnjih poslova koja je u proteklih devet meseci postala žrtva provlanika.\nProšlog avgusta je šefici savezne kriminalističke službe Andrei Raninger ukraden automobil, a samo par dana kasnije ministarki unutaršnjih poslova Mariji Fekter tašna sa dva mobilna telefona, kreditnim karticama i ličnim dokumentima.\nAustrijske vlasti poslale su poreznika na adresu čoveka koji je ostao dužan 36 centi gradskoj čistoći.\n"Nesavesni" građanin, žitelj jednog sela u provinciji Donja Austrija, kazao je listu da je greškom zaboravio da upiše poslednje dve cifre računa koji je iznosio 236,36 evra. Ova omaška je, međutim, pokrenula birokratsku mašineriju, objasnio je portparol suda koji je naredio sprovođenje postupka naplate duga. "Ni mi ne shvatamo baš najbolje zašto je sud postupio na ovakav način zbog tako trivijalnog iznosa", dodao je on. Sama poseta poreznika koštala je neplatišu pet evra.


27/05/2020 7:07:00 AM\nNASLOVNA / VESTI / VW pripremio popravku za emisione karakteristike motora\nVolkswagen je objavio koncept svog plana da “popravi emisione karakteristike” svojih EA 189 dizel agregata kojih ima oko 11 miliona širom sveta. Kompanija je štedela na detaljima, ali se zna da će vlasnici biti obavešteni o rešenju i da će morati da odvezu svoja vozila u servis radi izvršavanja procedure. To će biti samo deo globalnog rešenja, ali VW planira da bude u kontaktu sa vlasnicima i da će ih održavati u toku sa merama koje su preuzete.\nTagovia3 audi Automobili azot ea 189 emisije epa gasova Golf grupacija gtd kazna krivicna istraga laganje obustavljanje pasat popravka Prevara resenje stetnih gasova stopiranje prodaje Volkswagen vw\nPrethodno I BMW varao na testu emisija?\nSledeće Alfa Romeo Giulia na tržištu krajem 2016


Konaković odgovorio lideru SDA: Bakire, ovo ti je "beogradski scenario" | Frontal\nKonaković odgovorio lideru SDA: Bakire, ovo ti je "beogradski scenario"\nNa odgovor Konakovića nije trebalo dugo čekati. Na Facebooku je napisao "beogradski scenario".\nE to ti je Bakire 'beogradski scenario'.\nDanas ima apsolutnu vlast u Savjetu ministara, nakon dezertiranja tvog posilnog, Radončića.\n13.07.2020. u 09:28h


Prve dame naftnog biznisa | NIS\nObjavljeno u „BIZLife”\nKao kompanija koja je 2012. godine prva u Srbiji usvojila Politiku rodne ravnopravnosti, NIS je postavio čvrste temelje za strateški i dugoročni pristup osnaživanju uloge žena, na svim nivoima upravljanja. Od tada je realizovan niz inicijativa koje imaju za cilj da afirmišu, unaprede i reformišu pristup rodnoj ravnopravnosti, ne samo unutar kompanije, već i u široj zajednici.\nPoštovanje principa jednakih mogućnosti trajno je usmerenje NIS-a. Između ostalog, NIS je potpisnik Principa Ujedinjenih nacija za osnaživanje žena- Women Empowerment Principles (WEP), a pod okriljem kompanije osnovana je 2016. godine i „Women’s Network“, asocijacija koja ima za cilj da pospešuje rodnu ravnopravnost i nadzire integraciju WEP-a u sve sfere poslovanja.\n„U kompaniji NIS među top menadžerima i višim menadžerima je 15% žena, a na nivou srednjeg menadžmenta na rukovodećim funkcijama je 34% predstavnica lepšeg pola“, ističe Natalija Bilenok, zamenica generalnog direktora i direktorka Funkcije za organizaciona pitanja u NIS-u, koja je podelila svoje iskustvo o tome da li je i u kojoj meri to što je žena uticalo na njen profesionalni razvoj:\n„Kao i mnogi drugi faktori koji čine naš profesionalni i karijerni put, kao obrazovanje, radno iskustvo i mnogi drugi, verovatno je i to što sam žena uticalo na moju poslovnu karijeru. Za sebe sam napravila pravi izbor u obrazovanju i profesiji – istoričar sam i psiholog, kasnije sam stekla MBA diplomu u oblasti upravljanja ljudskim resursima. To je profesionalni pravac u kome nije bitno da li ste muškarac ili žena, već prednost imaju kompetencije kao što su razvijena emocionalna inteligencija, sistemsko razmišljanje i sagledavanje šire slike, multitasking, empatija, sposobnost za prepoznavanje više raznolikih opcija. Ovi kvaliteti tradicionalno predstavljaju jake ženske osobine. Slažem se da još uvek postoji takozvani ’’vote silence’’ ili društvene predrasude da se žena u većem obimu bavi vaspitanjem dece, da nije veoma fokusirana na izgradnju karijere i tome slično. Imala sam sreće, jer se sa ovim nisam susrela na putu svog razvoja, i sa sigurnošću tvrdim da, što se karijere tiče, u našoj kompaniji definitivno nema nikakvih prepreka niti nejednakih odnosa“.\nKao i mnogi drugi faktori koji čine naš profesionalni i karijerni put, kao obrazovanje, radno iskustvo i mnogi drugi, verovatno je i to što sam žena uticalo na moju poslovnu karijeru. Za sebe sam napravila pravi izbor u obrazovanju i profesiji – istoričar sam i psiholog, kasnije sam stekla MBA diplomu u oblasti upravljanja ljudskim resursima.\nKao dama u naftnom biznisu, Natalija je svesna svih izazova sa kojima mogu da se susretnu predstavnice ženskog pola u ovoj vrsti industrije, međutim nema dilemu u pozitivan efekat koji može da ima unapređenje uloga žena u kolektivu, kao što je to slučaj u NIS-u : „Treba uzeti u obzir da je naša industrija energetska, naftna, specifična, i da mnoge oblasti ne samo da su tradicionalno muške, već su i fizički teške. Na primer, geologija, bušenje, prerada nafte. Po mom mišljenju, najbitnije je ne računati aritmetički, ne truditi se da uklonimo rodne razlike, već obezbediti jednake mogućnosti za sve. Jer istraživanja pokazuju da kompanije imaju samo benefite od raznolikosti u kolektivu“, kaže Natalija Bilenok.\nZadovoljna sam što radim u kompaniji koja dozvoljava da se profesionalno razvijam. Kao rukovodilac, podstičem i svoj tim da se profesionalno usavršava, ne gubeći pritom sopstvenu ravnotežu. Tako napreduje i kompanija, zaposleni su motivisani, a to je i mehanizam za zdrav lični i profesionalni razvoj.\nJedna od predstavnica u top menadžmentu NIS-a je i Jelena Popara, direktorka Funkcije za internu reviziju, koja kao jedan od ključnih recepata koji pripadnicama ženskog pola pruža mogućnost da se ostvare na svim poljima vidi upravo u balansu poslovnog i privatnog života:\n„Porodica je energija za uspeh na poslu i ta energija pomaže u balansu između dve strane koje upotpunjuju čoveka. Zadovoljna sam što radim u kompaniji koja dozvoljava da se profesionalno razvijam. Kao rukovodilac, podstičem i svoj tim da se profesionalno usavršava, ne gubeći pritom sopstvenu ravnotežu. Tako napreduje i kompanija, zaposleni su motivisani, a to je i mehanizam za zdrav lični i profesionalni razvoj“, navodi Jelena, koja, ukoliko bi morala sebe da opiše u tri reči, sebe vidi kao „odlučnu, emotivnu i uvek u potrazi za inovacijama“.\nU NIS-u ističu da su zahvaljujući različitim programima saradnje sa srednjim školama i fakultetima uradili puno toga na popularizaciji tehničkih nauka među ženama. Između ostalog, kroz programe stipendiranja i zapošljavanja, NIS kreira jednake mogućnosti za razvoj karijere u kompaniji i intenzivno radi na informisanju zaposlenih i šire javnosti o važnosti poštovanja prava jednakosti u svim segmentima života i poslovanja.


Ponovo bolji od Vojvodine u Novom Sadu – FK Spartak Ždrepčeva krv Subotica\nPonovo bolji od Vojvodine u Novom Sadu\nVojvodina je bila blizu poravnanja u 78. minutu, Mesarović je odlično izveo slobodan udarac sa oko 18metara, šutirao u sam ugao gola Spartaka, ali je Ostojić sjajnom paradom izbio loptu. Uzvratio je Spartak odličnim šutem Jočića u 81. minutu i naterao golmana Rockova da loptu izbije u korner. Savković je loptu ubacio u igru, Čečarić glavom prosledio prema golu Vojvodine gde se na nalazio Nikolić koji je sa dva metra poslao u mrežu za 0:2.\nU samom finišu utakmice Spartak je mogao da postigne i treći gol, nakon dobre akcije subotičana lopta je došla do Čečarića koji je sa desetak metara uzdrmao prečku. Na kraju uverljiva i važna pobeda Spartaka za treću poziciju.\nDejan2018-04-22T20:53:48+02:0022. 04. 2018.|


Kažnjavanje djece uskoro će biti zabranjeno i u BiH? – Fokus.ba\nKažnjavanje djece uskoro će biti zabranjeno i u BiH?\nBosna i Hercegovina bi se uskoro trebala pridružiti većini evropskih zemalja i zakonom zabraniti svako fizičko kažnjavanje djece u porodici.\nInicijativu za donošenje ovog zakona trebalo bi do kraja ove godine podnijeti Vijeće za djecu BiH.\nPrema riječima pomoćnice ministra za ljudska prava BiH i članice Vijeća za djecu Salihe Đuderije, Vijeće ministara BiH je u junu usvojilo Akcioni plan za djecu BiH 2015.-2018. godine i obavezalo se da zakonom izričito zabrani svako tjelesno kažnjavanje djece u svim postavkama, uključujući i kažnjavanje kod kuće.\nPodsjetila je i da je UN-ov komitet u svom periodičnom izvještaju za BiH izrazio zabrinutost prisutnošću fizičkog kažnjavanja djece u porodici i dao preporuku da se i ovaj vid nasilja zakonom zabrani.\nOvu inicijativu je u RS već podnio Ombudsman za djecu.\n“Zatražili smo izmjenu Porodičnog zakona u kome bi se jasno i nedvosmisleno zabranilo fizičko kažnjavanje djece, ne s ciljem da se djeci omogući da rade šta hoće, nego da se djeca disciplinuju nenasilnim metodama, kao što je slučaj u obrazovnim ustanovama i institucijama”, kazala je Ombudsman za djecu RS Nada Grahovac.\nS druge strane, psiholog Aleksandar Milić, iako se protivi svakom vidu nasilja nad djecom, ipak smatra da je donošenje ovakvog zakona preuranjeno jer je zakon taj koji će najlošije precizirati i najlošije sankcionisati, a bit će narušena i porodična klima, kao i obrazovni autoritet samog roditelja. Također, smatra da bi se otvorio i prostor za širenje lažnih optužbi djeteta kada mu god nešto nije po volji.\nNa taj način ćemo se, kaže Milić, više baviti posljedicama, a ne uzrocima, te bi stoga ova inicijativa za donošenje zakona trebala biti povod da se poradi na funkcionalnosti porodice. Pod funkcionalnošću se podrazumijeva angažovanje oko djece, rad s njima, obrazovno vođenje, objašnjavanje, učenje, stvaranje radnih navika, bez primjene prinude i bilo kakvih grubosti.\n“Ako se s djecom kvalitetno radi, imat će dobre navike i neće biti potrebe za zabranama, iako kvalitetno vođenje u obrazovnom pristupu podrazumijeva i učenje djece šta je to poželjno i prihvatljivo i šta je nedozvoljeno ponašanje. Najmanje su poželjni batina, prinuda i agresivnost, kojih ne tvrdimo da nema, ali se ne mogu regulirati zakonski”, pojašnjava Milić.\nSva istraživanja koja su rađena u našoj zemlji kažu da roditelji još uvijek batinama “odgajaju” djecu i većina ih smatra da nije svaki udarac fizičko zlostavljanje. Tako UNICEF-ovo istraživanje koje je objavljeno prošle godine pokazuje da su fizičko i emocionalno kažnjavanje metode koje koristi više od 50 posto roditelja u regiji. Povisiti ton na dijete i udariti ga po stražnjici kao obrazovnu metodu, prema ovom istraživanju, koristi 55 posto roditelja u BiH.\nKorona u BiH: 313 novozaraženih, prijavljeno 12 smrtnih slučajeva,\nMajka Mejra iz Brčkog školuje osmero djece


Zvijezdi Cityja lopovi provalili u kuću i pretukli ga pred suprugom i kćerkicom | BuzimPress | Viteški portal\nNaslovnica Sport Zvijezdi Cityja lopovi provalili u kuću i pretukli ga pred suprugom i...\nZvijezdi Cityja lopovi provalili u kuću i pretukli ga pred suprugom i kćerkicom\nPortugalac je pokušao zaštititi porodicu, ali četvorica razbojnika su ga pretukli, a potom su pobjegli s ukradenim nakitom\nPortugalski nogometaš Joao Cancelo pretučen je i opljačkan u svojoj kući u Manchesteru, o čemu je obavijestio javnost.\nSam je objavio fotografiju na kom se vide posjekotine na sljepoočnici uz podliv na oku.\nCancelo, inače igrač Manchester Cityja, bio je u postavi tima protiv Brantforda u gostima, slijedi mu meč sa Arsenalom, ali je pitanje da li će igrati i moguće je da će mu klub dati nekoliko dana odmora.\nCancelo je sinoć odmarao u svom domu s djevojkom Danielom Machado i dvogodišnjom kćerkom Alicijom, kada su u njega upala četiri provalnika.\nPortugalac je pokušao zaštititi porodicu, ali četvorica razbojnika su ga pretukli, a potom su pobjegli s ukradenim nakitom.\n“Nažalost, danas sam napadnut od strane četvorice kukavica koji su me povrijedili i pokušali da povrede moju porodicu. Kada im se suprotstavite, ovo se desi”, napisao je Cancelo.\nNa sreću, porodica je dobro.\n“Uspjeli su da uzmu sav moj nakit i da me ostave u ovakvom stanju. Ne znam uopšte kakvi su to ljudi. Najvažnije za mene u ovom času je da smo svi, i ja i moja porodica, u redu. Posle toliko prepreka u životu, ovo je još jedna koju ću prevazići, snažno kao i uvijek”, poručio je.\nPrethodni članakZAVRŠENA POSLJEDNJA FAZA REKONSTRUKCIJE I MODERNIZACIJE PRVOMAJSKE ULICE U BOSANSKOJ KRUPI\nNaredni članakU SAD-u ubijeno petoro ljudi, identifikovan napadač kojeg je policija likvidirala


"Crna Gora svoju budućnost vidi u evropskoj zajednici naroda i da na tom putu je značajna podrška koju dobijamo od Belgije", rekao je Abazović\n10996 pregleda\t224 reakcija\t10 komentar(a)\nAbazović i Adam, Foto: Vlada Crne Gore\nZnačajnijih iskoraka u poglavljima 23 i 24, a time i u pregovaračkom procesu sa Evropskom unijom (EU) ne može biti dok god imamo neefikasno i politički zarobljeno tužilaštvo, saopštio je Dritan Abazović, potpredsjednik Vlade Crne Gore.\nIz Vlade je saopšteno da se Abazović sastao se sa nerezidentnim ambasadorom Belgije u Crnoj Gori Konradom Adamom i vojnim atašeom Belgije u Beogradu pukovnikom Havijerom Denejsom.\n"Crnu Goru i Belgiju krase dobri odnosi, zasnovani na međusobnom povjerenju i zajedničkom članstvu u NATO savezu. Crna Gora svoju budućnost vidi u evropskoj zajednici naroda i da na tom putu je značajna podrška koju dobijamo od Belgije. Cilj ove Vlade je beskompromisna borba protiv organizovanog kriminala i korupcije. Cilj Vlade je članstvo Crne Gore u EU. Od izbora nove Vlade ostvareni su određeni rezultati u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, ali do značajnijih iskoraka u poglavljima 23 i 24, a time i u pregovaračkom procesu, ne može biti dok god imamo neefikasno i politički zarobljeno tužilaštvo", istakao je Abazović.\nIz Vlade su kazali da je Abazović Adama upoznao sa nacrtom izmjena i dopuna Zakona o tužilaštvu i naglasio da je on usklađen sa preporukama Venecijanske komisije.\nU saopštenju piše da je ohrabrujući Crnu Goru na putu ka EU, Adam saopštio da su Belgija i Crna Gora pouzdani NATO partneri.\n"Sastanak je bio prilika da Abazović ambasadora Adama upozna sa zatečenim stanjem nakon prve demokratske smjene vlasti u istoriji crnogorskog parlamentarizma i ogromnim javnim dugom Crne Gore, ali i da razmijene mišljenja oko globalne krize izazvane pandemijom virusa COVID-19.\nDritan AbazovićKonrad AdamCrna Gora i BelgijaHavijer DenejsCrna Gora i Evropska unijaCrna Gora i EUTužilaštvo Crne GoreZakon o tužilaštvuVlada Crne GoreVenecijanska komisija\n17.10. 16:20 h\t65\t38898\n17.10. 16:04 h\t108\t35437\n17.10. 22:23 h\t71\t31813


Odigrani polufinalni mečevi Božićnog turnira - U srijedu veliko FINALE\nMonday, 15 January 2018 23:35\nU prepunoj Sportskoj dvorani u Bregovima odigrani su polufinalni mečevi Božićnog turnira u malom fudbalu u konkurenciji seniora i veterana.\nZa mnogobrojne ljubitelje malog fudbala bio je to pravi praznik fudbala. Sve ekipe su se dodatno pojačale kako bi uvećale šansu za osvajanje turnira. Sjajne akcije, predivni golovi, penali, fer plej, energično navijanje, obilježili su ovo sportsko veče u Trebinju.\nU konkurenciji seniora u finale su se plasirali W-WIN Nevesinje koji je bio bolji u duelu protiv ekipe Restotan "Kastel" iz Nikšića rezultatom 2:1, dok je drugi seniorski finalista ekipa "Zlatara Rubin" koja je u veoma napetoj utakmici savladala Hrupjela rezultatom 5:2.\nKod veterana Gučina se nakon izvođenja penala protiv ekipe AMD Hercegovina plasirala u finale. Ekipa Lokoportal-Trial poražena je rezultatom 5:3 od strane Gorice, koja je cijeli meč odigrala sa 5 crnogorskih igrača.\nUtorak je dan odmora, a u srijedu 17. januara biće odigrani mečevi za treće mjesto u obje konkurencije, a nakon toga i finalne utakmice.\nSRIJEDA, 17.01.2018. godine\nUTAKMICE ZA III MJESTO\n17:00 (veterani) „AMD HERCEGOVINA“ – „LOKOPORTAL-TRIAL“\n18:00 (seniori) RESTORAN „KASTEL“ NIKŠIĆ – „HRUPJELA“\n19:00 (veterani) „GUČINA“ – „GORICA“\n20:00 (seniori) „W-WIN“ NEVESINjE – „ZLATARA RUBIN“\nProglašeni najpametniji ljudi svih vremena\nŽanr: Akcija, avantura SF\nUloge: Hailee Steinfeld, Jorge Lendeborg Jr., John Cena


Vodostaj reka u padu, poplavljene njive i u Trbušanima - Ozonpress :: internet portal\nTag: njive, Poplave, Trbušani\nVodostaji reka Zapadna Morava i Čemernica su u padu, reke su se povukle u korito, ali i dalje je potrebna velika opreznost i pripravnost jer se tokom noći očekuju nove padavine.\nZapadna Morava ponovo u koritu\n– Tokom noći uslediće novi talas padavina – u severozapadnim delovima padaće sneg, u centralnim krajevima kiša sa snegom, dok će u južnim i istočnim delovima zemlje sutra padati jaka kiša. Padavine će prestati u utorak, ali od srede do petka sledi novo naoblačenje sa snežnim padavinama i najhladniji dani sa minimalnim temepraturama od -4 do 0 stepeni i maksimalnim dnevnim temperaturama od -1 do 2 stepena“, izjavio je direktor Republičkog hidrometeorološkog zavoga (RHMZ) Jugoslav Nikolić.\nDirektor RHMZ-a kaže da je zahlađenje koje će se zadržati u Srbiji do sledećeg vikenda uslovljeno hladnim vazduhom sa severa Rusije koji će se proširiti i na veći deo Evrope.\nI Čemernica ponovo u koritu\n„Ovaj talas je sličan onom s početka marta, ali sa blažim temperaturama. Neće biti ledenih dana u kontinuitetu, ali će temperature drastično pasti za 10-15 stepeni“, kaže Nikolić.\nU subotu je u jutarnjim satima moguća pojava mraza, ali će tokom dana doći do porasta temperature koja će, kako se očekuje, u nedelju biti između 10 i 12 stepeni.\nU aprilu se, kako kaže, očekuju prosečne temperaturame i za sada nema pokazatelja da će biti snega kao prošle godine.\nIzlivanje u Trbušanima\nNaši sugrađani iz Trbušana poslali su nam fotografije i video snimak gde se vide poplavljene njive u ovom delu grada. Kako je rekao danas Bratislav Zečević, šef Odseka za bezbednost grada, u Trbušanima postoji problem sa kanalom koji nije nivelisan kako treba, a taj problem datira još od 2014. godine.\nkomsija 18/03/2018 u 18:33 Odgovorite\nKanal u Trbusanima nema problem nivelacije,vec problem nemanja svesti polusveta koji oko njega zivi.Kanal je radjen pre vise od pola veka,kao i svi ostali uglavnom,ali seljacine decenijama od kanala prave parking-dovezu zemlju i zatrpaju ga,tamo gde nije zatrpan problem su propusti radjeni nestrucno i primitivno,a takodje i kod pojedinih „domacina“ koji su bukvalno zabetonirali kanale pored svojih kuca. I pored zvanja inspekcija nista se nije promenilo,niti iko zeli problem da resi…. mestani-polusvet,nadlezni-neradnici tj. paraziti,rezultat poplava.\nСекер 18/03/2018 u 20:34 Odgovorite\nПамтим послератно време кад су моји ђедови целе зиме ручно копали канале у пољу около њива да поршинске воде ме улазе у исте и не плаве исте. Сви канали су били повезани све до Мораве, врзине посечене за огрев,фластике није било већ стакло и крпане торбе а то се богами чувало јер је било скупо. Вако је био римски закон,, Свака низводна парцела морала је да привати воду са суседне узводне парцеле и каналом по изоипси да спроведе воду лево и десно до подужне парцеле и води линијом главног пада својом половином дужине парцеле даље преузима сусед у својој парцели. Власник парцеле није смео да испусти воду на јавни пут већ је воду водио каналом у својој парцели паралелно путу до суседне парцеле па тако редом дуж пута до првог рецепијента. Незнам каке су санкције мудри РИМЉАНИ предузимали против прекршилаца ових закона, мислим да су разапињали на крст док је ђедовима то остало у генима лака им земља. Е сад земља није наша већ гулијашка пошто смо им продали па су они направили куће и бентонске парапете којима су исекли канале, затрпали препусте испод путева те на излазима направили гараже и куће и сад кмече како иг плави вода, јер су џивели на иљаду метара надморске висине а не у МОРАВСКО корито. Морава је била море и опет ће сходно Миланковићевим прорачунима.\nTodor 18/03/2018 u 21:25 Odgovorite\nJel ovaj komsija Milan Bojovic koji brani svoj nerad i lazna obecanja. Uzasan covek.\nkomsija 19/03/2018 u 07:52 Odgovorite\nNe Todore,ja zivim u Trbusanima.Sve napisano je istina,a pomenuti spada u nadlezne.


Svet u meni | O "Tajni jednog osmeha"\nsvetumeni | 14 Jul, 2018 03:07\nImala sam to zadovoljstvo da upoznam jelicu i da zahvaljujući njoj pročitam knjigu u formatu koji meni odgovara)prilagođen čitačima ekrana koje koriste slepa lica). Više nego lep gest, na kojem sam joj zahvalna,imajući u vidu da živimo u vreme kada se prečesto stvari sagledavaju kroz prizmu novca.\nJelicu sam doživela pre svega kao inteligentnu, iskrenu, hrabru i snažnu ženu koja je uz sve to i osećajna i osetljiva za tuđu patnju. pored toga, ona poseduje I veliku želju i volju da pomogne drugima da se izbore sa svojim problemima, da ih što lakše iznesu, sto je već samo po sebi izuzetno. i nešto što se u današnje vreme sve ređe susreće.\nPriča se da je knjiga „Tajna jednog osmeha „ preko noći postala jedna od najtraženijih knjiga na ovim prostorima . Nikakvo čudo. jer ovo je jedna od onih knjiga koje kada uzmete u ruke necete ostaviti dok je celu ne procitate. , kao što Nisam ni ja :)\nnije stvar u tome o čijoj se porodici radi i o iznošenju prljavog veša, kako bi se dalo pretpostaviti ,već o načinu na koji je knjiga napisana. Iako je jelicina životna priča teška i u knjizi se veoma jasno sve to i vidi bez okolišanja ipak utisak koji ostaje nije ni mučan i turoban niti patetičan. Delom je to zato što je biografija pisana kao roman u trećem licu, zbog čega se neki ljudi pitaju da li je to sve istina ili je sve samo plod mašte ili se radi o liku koji je ustvari zbir mnogih životnih priča. Lično verujem da je to sve zaista priča Jelicinog života ali i da nije da li je to zaista bitno ? Jer cilj ove knjige verujem da nije senzacionalizam već slanje poruke onima koji su suočeni sa zlostavljanjem u bilo kom obliku . Mudrih poruka je mnogo a, njihova najveća vrednost je da su stečene iskustvom i da govore o snazi čoveka, istrajnosti,hrabrosti, ljubavi, veri i nadi, kao i o tome da svako od nas može da sebi stvori mnogo bolji i ispunjeniji život koliko god prilike u kojima trenutno živi bile loše i delovale bezizlazno .\nČak i ako vas ne privlači ova istinita ispovest puna uspeha, padova i hodanja po tankoj linijij izmedju agonije i radosti, života i smrti, ovu knjigu vredi pročitati iz bezbroj razloga. Jedan od njih je i taj što može da vam pomogne da jasnije sagledate koliko su u stvari vaši problemi trivijalni spram svega što ljudi mogu da prežive i preživljavaju svakog dana. i to ne samo neki ljudi ,tamo negde daleko već i tu sasvim blizu možda čak i u vašem komšiluku.\nPored svega dobrog i korisnog što ova knjiga nudi , jedna od dragocenih poruka leži i u njenoj snazi da utiče na čitaoce da uvide koliko je život kao takav dragocen i krhak .Da ga treba više ceniti i to ne samo, naš sopstveni, već i živote drugih. onih „nevidljivih „pored kojih samo prolazimo i pred čijim problemima najradije zatvaramo oči. Ne želeći da vidimo često ni njih kao ljudska bića, koja su sasvim nalik na nas sa istim običnim željama, potrebama i snovima. Lako je voleti i brinuti o onima koji su nam iz bilo kog razloga dragi . Mnogo teže je saosećati sa onima čiji živote ne poznajemo . jelica nas poziva da uradimo baš to –da budemo otvoreni za tuđu muku i patnju i da pomognemo da ona bude manja.\nUmesto da na ovom mestu iskopiram odlomak iz knjige predlažem vam da pogledate gostovanje jelice Dabović u emiciji "Čašica razgovora " . Sem što je emisija pre svega dobra pružiće vam i priliku da upoznate Jelicu , čujete od nje zašto je napisala i objavila knjigu „Tajna jednog osmeha „ ali i da čujete jedan odlomak iz knjige koji je sama izabrala i pročitala u emisiji . Link je ispod.\nGostovanje jelice Dabović- na TV KCN u emiciji "Čašica razgovora "


Stupio na snagu novi Zakon o matičnim knjigama | Portal 072info\n17. lipnja 2013. 17. lipnja 2013. u 20:22 / Piše DPA - Portal 072info\nPočetkom maja 2012. godine u Federaciji BiH stupio je na snagu novi Zakon o matičnim knjigama kojim je propisano da se rodni list i ostali izvodi iz matičnih knjiga mogu izvaditi samo jedanput, te tako postaju trajni dokumenti.\nS tim prestaje praksa da vrijednost rodnog lista traje samo šest mjeseci, nakon čega se mora izdavati novi, što je stvaralo nepotrebne gužve i bio dodatni trošak za kućni budžet građana.\nZakon o matičnim knjigama je tek objavljen u Službenim novinama Federacije BiH i jedinice lokalne uprave su tek na početku njegove provedbe. Moraju se pripremiti, nabaviti nove obrasce i matične knjige. Dokumenti će se izdavati na posebnim obrascima koji će biti zaštićeni i imati posebnu formu u skladu sa zakonom.\nKONKURS za upis studenata u prvu godinu dodiplomskog studija na Univerzitetu u Zenici


Pack it, set za dečake, Dino world - Kengur\nRarrr! Spremite se da krenete na praistorijsko putovanje za koje vam je potreban pravi rančić i flašica za vodu. Savršen poklon za mališane, buduće paleontologe, arheologe, naučnike i ljubitelje dinosaurusa. Razvijajte svojoj deci maštu i avanturistički duh uz ovaj set igračaka.\n1 × Lush, ranac predškolski, Dino\n1 × Alu Flowy, flašica za vodu, aluminijumska, Dino, 500ml\n520.00 RSD 364.00 RSD\n1 × Tala, igračka, dinosaurus sa svetlima i zvukom, 93\n2,305.00 RSD 1,613.50 RSD\nPack it, set za dečake, Dino world količina\nŠifra proizvoda: BUNDLE011 Kategorije: Figure, Predškolski rančevi


Palmer: Daytonski sporazum postigao primarni cilj – Vijesti-X.com\nPrema njegovim riječima, evropske integracije su ključne za BiH, a izabrani lideri moraju biti odgovorni za svoje postupke.\nBh. blok: Mostar će na izborima dobiti modernu, evropsku vlast


07.10.2014. 17:14h Ažurirano: 28.03.2019. 13:56h\nNikšićanin Vladimir Mitrović, jedan od optuženih za prebijanje novinarke "Dana" Lidije Nikčević, počeo je štrajk glađu koji, kako je rekao, neće prekidati dok se ne ispune njegovi uslovi ili dok ne umre.\nPismo je proslijedio njegov otac, Milovan Mitrović.\nOn je štrajk obrazložio time što, naveo je, sedmi mjesec njih šestorica leže u pritvoru bez dokaza.\n"U ovom slučaju ako tužilaštvo bude imalo ijedan dokaz osim mog potpisa, na koji su me primorali pojedini nikšićkih inspektora koji su me maltetirali, prebijali i ucjenjivali na djecu, osudite me sto godina, ne sto, nego me izvedite na sred trga grada Nikšića, polijte me benzinom i živog me spalite", piše u obraćanju Mitrovića.\nOn je nabrojao uslove za prestanak štrajka.\n"Da se ovih 5 ljudi i ja puste da se brane sa slobode. Da me u prisustvu advokata saslušaju ministar unutrašnjih poslova Raško Konjević, ministar pravde Duško Marković i direktor uprave policije gospodin Slavko Stojanović, ili neko od njihovih pomoćnika, ako su oni previše zauzeti da bi razgovarali sa mnom", rekao je Mitrović.\nOn je zatražio da se Konjević, ODT u Nikšiću Šekarić i načelnik nikšićke policije Milovan Pavićević javno obrate javnosti i izvine ovim ljudima.\n"Konjević prvo treba da pohapsi nikšićke inspektore:Pekovića, Koprivicu i Žižića koji su napravili ovako neviđeno nedjelo, nezapamćeno od kada postoji policija, tužilaštvo i sudstvo u Crnoj Gori. Ovi inspektori veći kriminalci od bilo kog kriminalca u gradu Nikšiću i da odatle počnu istragu i pronađu pravog krivca tj napadača na novinarku Dana a ne da sude nevinim ljudima", rekao je Mitrović.\nOn je pozvao građane Nikšića da se ugledaju na građane Herceg Novog, kako su oni ustali i protestvovali da se pronađe ubica njihovog sugrađanina.\n"Zato Nikšićani ustanite i pomozite ovim ljudima da dokažu da su nevini, jer su uzalud svi dokazi kad sudije Perović dobija naređenja da li da osudi ili ne,zato nedozvolite da osuđuju nevine ljude nego pomozite da se pronađu pravi krivci i kazne za napad na novinarku 'Dana', Lidiju Nikčević," zaključio je Mitrović.


Vreme 1474 - Roman – Serotonin: Gubitak zelje za zeljom -->\nMišel Uelbek u novom romanu proširuje područje borbe, ali one iste borbe od ranije, samo na "romantičniji" način\n... bio je početak juna i odlazeći svakog prepodneva u kafe nečega sam postao svestan: nisu u pitanju bile te mlade devojke, one su oduvek bile tu, dok su tridesetogodišnjakinje i četrdesetogodišnjakinje u najvećem broju odustale, postao sam svestan toga da je od "šik i seksi" Parižanke ostao samo mit bez glave i repa, i tako su, usled nestanka zapadnjačkog libida, te mlade devojke, pokoravajući se, slutim, neodoljivom hormonalnom impulsu, i dalje opominjale muškarca na neophodnost produženja vrste, ništa se tu, objektivno, njima nije moglo zameriti, one bi, dok sede tako u "O’Žilu", prekrštale noge u podesnom trenutku, na nekoliko metara od mene, ponekad bi čak počele i da se prenemažu, oblizivale bi sebi prste dok jedu kornet s pistaćima i vanilom, pravo govoreći, više nego čestito su izvršavale zadatak erotizacije života, bile su tu, ali ja, ja sam bio taj koji više nije tu, ni za njih ni za bilo koga drugoga, i ne samo što nisam bio tu nego nisam ni razmišljao o tome da tu ikada više budem.\nMnogo godina i mnogo knjiga nakon što se proslavio Proširenjem područja borbe, i dalje je (mnogima) nejasno ko je, zaboga, taj Mišel Uelbek: genije i vizionar ili vešti mediokritet, opsenar i samoreklamer koji umešno surfuje na "vrućim" kontroverznim temama današnjice, suštinski nemajući šta da kaže, ali pakujući to što nema i to što ne zna u prijemčiv koktel pompeznih opštih mesta?\nAko je prvo veoma verovatno preterano, drugo je veoma verovatno nepravedno. Samom Uelbeku je, čini se, svejedno, ili bar uspeva da ostavi takav utisak. Neporeciva činjenica je da mu se svaki roman ne samo odlično proda – to je lepo i (za pisca) korisno, ali po sebi nije impresivno: to može svaki Robert Ladlam ovog sveta – nego i pokrene svojevrsnu književno-medijsku buru, u kojoj nekako ispadne da svi rade "za" Uelbeka, uključujući i najžešće oponente; njih možda i ponajviše.\nNakon raznih vrsta potresa koje su izazivali Proširenje..., pa Elementarne čestice, Platforma, Karta i teritorija i ostali, a možda i ponajviše Pokoravanje, novi je Uelbekov roman Serotonin (preveo Vladimir D. Janković; Booka, Beograd 2019)... hm... možda još jedno proširenje područja borbe – ali nesumnjivo one iste "borbe" koja je odavno Uelbekov trade mark.\nUelbekove amblematske romane napučuju sredovečni, rezignirani, umorni, egocentrični, ravnodušni muškarci, ili ogrezli u seksualnim užicima ili u patnji usled njihovog nedostatka: bilo da su usamljenici ili tzv. porodični ljudi, oni su bazično odsečeni od "klasičnog" osećanja pripadnosti (jednoj, pa još "vlastitoj") ženi, deci, monogamiji, "porodičnim vrednostima" (prošireno: naciji, crkvi, Otadžbini etc.); kao deca i unuci seksualne i potonjih kulturoloških revolucija od šezdesetih naovamo, oni su "emancipovani" od starinskih vrednosti na kojima je počivao patrijarhalni svet, ali se ne bi moglo reći da su se baš dobro i kvalitetno užljebili u ovaj novi, "oslobođeni". Zašto? Možda otuda što je ova vrsta oslobođenja mnogo sjajnija kao veličanstveno obećanje nego kao konkretna stvarnost. Opet – zašto? Možda stoga što je ljubav, kako u formi emotivne "transakcije" tako i u svom fizičkom, seksualnom vidu, sve samo ne demokratska, lako dostupna, štedro "šerovana", nefrustrirajuća, "pravedna": naprotiv, njena je tiranska narav nesumnjiva, njena samovolja posve neograničena. U tom vrlom novom svetu svima nam je, doduše, zagarantovan apsolutni emotivni i telesni "teritorijalni integritet", što odlično zvuči dok se ne prisetite – i ne osetite konsekvence – činjenice da sve to što vredi za vas važi i za sve druge: tako se tržište ljubavi i seksualnosti pokazuje kao ogromno polje nezadovoljenih želja i nerealizovanih odnosa; većini je, po prirodi stvari, tu osiguran status "seksualnog proletarijata", šta bi drugo?\nNeimenovani narator Serotonina je poljoprivredni stručnjak, Parižanin, blizu pedeset godina star; život mu je ušao u fazu galopirajućeg deficita smisla, i sve je manje nade da će iz nje izaći hodajući unatrag... Ako tražite sasvim "konkretne" razloge tome, po svoj ćete prilici ostati prikraćeni, jer kod Uelbeka to tako ne ide: razlog je sam način na koji "zapadni" čovek (post)moderne živi; otuda, ovakav je ishod gotovo neizbežan. Kako god, naš narator radi posao u koji sve manje veruje, sve dok ga ne napusti, pošto srećom raspolaže s dovoljno novca da provede ostatak života ne radeći ništa. Iz dotadašnjeg života iskrada se krišom, napuštajući (u pravcu celog sveta) svoju mladu japansku devojku, gotovo pa sponzorušu; upušta se u potragu unazad, tragovima svojih nekadašnjih ljubavi, a pre svega Kamij, žene s kojom je osetio nešto vrlo blisko sreći, a što je prokockao jednim zapravo gotovo slučajnim i prilično trivijalnim preljubom. Nestašica radosti i smisla suzbija se, kako predvidljivo, hemijskim sredstvima; jak antidepresiv koji pije u sve većim dozama održava ga na životu, ali mu i posve ubija libido i suzbija seksualnu želju. No, nije to strašno: strašno je što je on ionako izgubio želju za željom. Istovremeno, sve relacije koje su lišene elementa seksualnosti čine mu se sasvim nebitnim i ne može da im se posveti ni na kratko. Prijatelji? Komada jedan, ali od pre dvadeset godina. Rodbina? Nema. Naravno da je, kao takav, što bi rekli učeni recenzenti, "metafora modernog čoveka" u epohi koja je istovremeno i hiperseksualizovana i na neki neobičan način neopuritanska jer je požuda (naročito muška, bela, sredovečna...), ako nije ili tradicionalno kanalizovana ili merkantilizovana (ili, pak, "manjinska": ona je trenutno pod poštedom zbog ranije potlačenosti, ali bez brige, doći će i ona na red liberalne cenzure...) pod neprestanom sumnjom i paskom. Narator je, otuda, čovek koji je dete svoje epohe, ali pre će biti pastorče nego srećni i rumeni zakoniti sinak: čini mu se da je protraćio život ponajviše zato što ga je vodio vođen pogrešnim modelima i uzorima. On će to definisati ovako: "Ja sam u životu mogao da usrećim jednu ženu. Pa dobro, dve; rekao sam koje. Sve je bilo jasno, krajnje jasno, od samoga početka; ali mi o tome nismo vodili računa. Jesmo li mi ti poklekli pred iluzijama individualne slobode, neomeđenog života, beskrajnih mogućnosti? Moguće je da je tako bilo, te ideje bile su u duhu vremena; mi ih nismo formalizovali, nije nam se htelo; zadovoljili smo se time da im se prilagodimo, da dozvolimo da nas one unište; i potom da dugo, veoma dugo zbog toga patimo".\nNa drugoj, paralelnoj narativnoj ravni, pratimo protagonistovo istraživanje francuske poljoprivredne politike (!), sudbine lokalnih farmera i nacionalnih agrikultura pred globalizacijom, neosetljivosti globalnih elita... Poređamo li sve Uelbekove tematske opsesije, a neretko i način na koji ih "razrešava", da i ne govorimo o njegovim provokativnim građanskim istupima (simpatije za hrišćansku crkvu i za Trampa, prezir prema "šezdesetosmaškim" tekovinama...) trebalo bi očekivati da ovaj pisac bude intelektualna ikona neokonzervativne desnice, ogrezle u potrazi za "povratkom pravim vrednostima". To se, međutim, ne dešava i zapravo je sasvim nezamislivo: Uelbek nikada neće biti lektira za plažu gospođa koje svake nedelje idu na misu. I to ne samo zbog njegovog "pornografskog" jezika. To je paradoks njegove pozicije: on je prorok jednog sveta u kojem su "emancipacijske" vrednosti udarile u plafon i izgubile mnogo od svoje privlačnosti, ali, dođavola... nikakvog povratka takozvanom "starom, dobrom prethodnom stanju" nema i ne može da bude, iz milion razloga, od kojih je samo jedan, možda ne najvažniji, taj da takvog izgubljenog raja nikada nije ni bilo. Zato Uelbeka najviše čitaju oni koje on nominalno tako prezire: stvar je u tome da je i on jedan od njih, mada se upinje da to ne bude. Ali to ne ide, jer nema prave alternative... Konzervativizam je zapravo banalan, pri tome i utopijski na jedan jalov način. Tamo, "nazad", dakle, više nema ničega, i Ulelbekovi junaci otuda uglavnom tavore u limbu između onoga što ne mogu i onoga što ne žele. Tako je i u Serotoninu, a ako ima nečega bitno novog, onda je to možda nikada ovako ogoljena tuga kao predominatno egzistencijalno osećanje jednog gotovo pa romantičnog protagoniste. Sentimentalni Uelbek? Pa, skoro da je tako. Šta ćete, i najozloglašenije cinike sustižu godine.


Od 80.670 doza s kojima raspolaže FBiH, 32.310 je nabavljeno preko globalnog mehanizma COVAX. Turska je Bosni i Hercegovini donirala 30.000 doza kineskog proizvođača Sinovac, a 17.980 doza pripast će ovom entitetu. Od najavljenih 50.000 doza iz Kine njihovog proizvođača Sinopharm, Federacija BiH bi trebala dobiti 30.380 doza.\nRaspodjela će se vršiti na ovaj način bez obzira na to da li je nabavka osigurana preko COVAX-a, donacijom ili direktnom kupovinom od proizvođača, javlja Klix.\nUpotreba ove vakcine je jučer odobrena.\nU Ambasadi Kine se nadaju da će uskoro donacija biti čim prije uručena Bosni i Hercegovini.\n“Proteklih nekoliko dana, kineska strana i resorne institucije Bosne i Hercegovine, uključujući Ministarstvo vanjskih poslova i Ministarstvo civilnih poslova, intenzivno rade na realizaciji ove donacije. Iskreno se nadamo da će ove vakcine što prije stići u Bosnu i Hercegovinu, kako bi doprinijele borbi bosanskohercegovačkih građana protiv pandemije”, izjavili su iz Ambasade Kine za Klix.\nOčekuje se donacija iz Malezije i još vakcina preko COVAX-a\nRanije je 32.310 doza nabavljeno preko COVAX-a – 15.210 su vakcine kompanije Pfizer, a 17.100 su vakcine AstraZenece.\nDr. Stevanović: SDA kurvanjski dijeli BiH


Tommyblondhot profil | pornchat.stream\nPoslednje prijavljivanje: 31.3.20. 13.25.17\nKlikom na dugme, podići ćeš Tommyblondhot na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. Tommyblondhot će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o Tommyblondhot


SUPERDRY - OD OVOG OKTOBRA SUPERDRY PRISUTAN I U PRESTONICI RUMUNIJE | Kuda u Kupovinu\nSUPERDRY - OD OVOG OKTOBRA SUPERDRY PRISUTAN I U PRESTONICI RUMUNIJE\nPrepoznat širom sveta, SUPERDRY odlikuju autentična starinska pranja, jedinstveni vintažni detalji, ručno izrađena grafika i prilagođeni raznovrsni stil. Od ovog oktobra, brend će građanima Bukurešta ponuditi odeću i obuću iz najnovijih kolekcija. SUPERDRY vam omogućava da svaki komad odeće nosite na svoj način i daje vam slobodu da ispričate vašu priču. Za kreiranje odevnih predmeta koriste se pristupačni, prepoznatljivi i savremeni materijali.\nNova SUPERDRY radnja otvorena je u najposećenijem tržnom centru u Bukureštu, AFI Cotroceni, a u svojoj ponudi, pored pristupačne odeće premium kvaliteta, sadrži obuću i aksesoar. Kao najveća radnja ovog brenda u Rumuniji, prostire se na 132 m², a uređena je u skladu sa najnovijim konceptom SUPERDRY-ja.\nSuperdry je istinska britanska priča o uspehu sa više od 500 brendiranih maloprodajnih lokacija u preko 50 zemalja. Široki asortiman proizvoda omogućio je brendu da proširi grupu svojih kupaca na one koji imaju jedinstven stil, cene kvalitet i obraćaju pažnju na detalje.\nZvanični distributer SUPERDRY-ja za Rumuniju je FASHION COMPANY, koja ovaj brend zastuplja u državama regiona, Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Makedoniji, a kompanija u svom vlasništvu ima oko 100 maloprodanih objekata.


N1info\t15.07.2019 20:15\nMeđu sporazumima koji su potpisani su sporazum o kinematografskoj delatnosti, kao i sporazum dve vlade o statusu francuske škole u Beogradu.\nPotpisani su sporazumi o saradnji između kompanije Šnajder elektrik i Beogradskog univerziteta, kao i te kompanije i Univerziteta u Novom Sadu.\nPotpisan je sporazum o donaciji EVOFINDER, pismo o namerama između francuske i srpske carine, ugovor o otkupu toplotne energije između Beočista energija i Beogradske elektrane.\nPotpisana je izjava o namerama o realizaciji projekta izgradnje beogradskog metroa, memorandum između Beogradskog vodovoda i kanalizacije i kompanije Veolia, memorandum o sradnji između RTE i EMS AD.\nPotpisan je protokol o namerama između Akuo Energy SAS, IEL OIE Balkan Renewble Energy I Pokrajinskog sekretarijata za energetiku, protokol o namerama između Preparco i AKUO Energy SAS za finansiranje vetroparka Dasiadi i Protokol o namerama za razvoj projekata dubinske geotermike u Srbiji.\n1. У преводу Вучић даје свом масонском побратиму преко 2 милијарде евра из српског буџета у замену за подршку за останак на слободи


Nevolja na glavi - Sadržaj 7. epizode - Svet serija\nNevolja na glavi – Sadržaj 7. epizode\nIzlazeći iz policijske stanice, Šahin koji sam sledi “Grupu”, saznaje da je Ipek kidnapovana uprkos činjenice da je pobegao iz zamke koja mu je postavljena. Nakon što je preduzeo mere da spase Ipek bez ometanja bezbednosti, Šahin počinje da prati tragove koje je ostavila Ipek.\nDok biro za ubistva pokušava da ubedi Šahina da se vrati svojim dužnostima, leš pronađen na šumskom putu aktivira tim. Dokazi do kojih je tim pokušao da reši ubistvo, ukazuju na Šahinovog prijatelja Ugura. Ova situacija ne ostavlja Šahinu drugog izbora nego da se vrati u biro za ubistvo.\nOvaj slučaj se veoma razlikuje od ubistava sa kojima se ranije suočio, upravo će učiniti da Šahin prođe jedan od najozbiljnijih testova. Položen ispit, Šahinu je potrebno posmatranje i Ipekina sposobnost analize. Hoće li Ipek pronaći rešenje koje će promeniti ishod čitavog slučaja, kada sve nade tima nestanu i stvar završi u ćorsokaku?\nNova epizoda u nedelju, 01. avgusta u 19:00 na ATV TV!


Sile preko telefona sklopile sporazum koji će se osetiti i u Srbiji! - alo.rs\nAUTOR: Tanjug; D.K. DATUM I VREME: 17.10.2020. 21:30\nRAMZAN KADIROV: "Protiv smo terorizma, ali ne provocirajte vernike"\nJERMENI I AZERI POSTIGLI DOGOVOR O PRIMIRJU Počinje sutra od ponoći, oglasili se predstavnici Nagorno-Karabaha\nKOME TREBA IDIOT? Bajden meta podsmeha! (VIDEO)\nPutinov telohranitelj mrtav!\nKorona nastala u Srbiji?! Prvozaraženi su nosili originalan soj virusa kakav nije viđen nigde u svetu!\nPosle odlaska Britanije, Brisel gubi još jednu ključnu državu!\nDanas svečano otvoren Plato Raše Popova\nLegendarni skaut otkrio kako je Arsenal ispustio Mesija, Pikea i Matu\nPolicija sprečila krijumčarenje 52 turska državljanina\nMirno došetao do zgrade Vlade, pa izvadio kalašnjikov! Policajac je pao od rafala, a slučajni prolaznik je imao mnogo sreće! (UZNEMIRAVAJUĆI VIDEO)\nKim Kardašijan u nikad bezobraznijem izdanju (FOTO)


Gacko ispratilo 70. generaciju maturanata SŠC „Pero Slijepčević“ - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nGacko ispratilo 70. generaciju maturanata SŠC „Pero Slijepčević“\nHome /Društvo, Gacko/Gacko ispratilo 70. generaciju maturanata SŠC „Pero Slijepčević“\nNa matursku proslavu u svečanom defileu juče je ispraćena još jedna, 70. po redu generacija maturanata SŠC „Pero Slijepčević“. U svečanim toaletama i odijelima, praćeni aplauzima i trubačima, njih 113 prošetalo je glavnom ulicom do hrama Svete Trojice.\nNakon molitve i blagoslova sveštenika Milana Stanjevića, maturanti su se uputili na slavlje u restoran „Košuta“\nOve godine je u SŠC „Pero Slijepčević“ Gacko školovanje završilo 113 maturanata koji su bili raspoređeni u pet odjeljenja, i to tri razreda gimnazije i po jedan razred mašinskih tehičara za kompjutersko konstruisanje i ekonomskih tehničara.


Određivanje protoka fluida korištenjem metoda numeričke integracije | Repozitorij Tehničkog fakulteta u Rijeci\nKranjec, M. (2018). 'Određivanje protoka fluida korištenjem metoda numeričke integracije', Završni rad, Sveučilište u Rijeci, Tehnički fakultet, citirano: 09.09.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:190:928434\nKranjec M. Određivanje protoka fluida korištenjem metoda numeričke integracije [Završni rad]. Rijeka: Sveučilište u Rijeci, Tehnički fakultet; 2018 [pristupljeno 09.09.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:190:928434