revolucija | TAMOiOVDE\nTag Archives: revolucija\nSUNCE, MORE I TELO VRETENO…\n15. juna 2014. by TAMOiOVDE\n(Naj)lepše je šareno\nTufne i štrafte, čvrste korpe za grudi, visoko postavljeni otvori donjeg dela bikinija, krojevi i dezeni karakteristični za početak 20. veka, ali i osamdesete godine, samo su segment dugačke liste modnih kombinacija aktuelnih ove sezone.\nSezona godišnjih odmora samo što je počela, a mnoge dame već su uveliko u potrazi za najpovoljnijim aranžmanom za putovanje, ali i za adekvatnim kupaćim kostimom. Raznoliki po bojama, formi, materijalima i pratećim detaljima, u najkraćem bi glasio trend za odevne predmete za plažu ili bazen ove sezone.\nDezeni koji podsećaju na pedesete, zatim tufne i štrafte i čvrste korpe za grudi na jednodelnim modelima, visoko postavljeni otvori na donjem delu bikinija, kakvi su bili aktuelni osamdesetih godina, gornji delovi koji više podsećaju na top majice za trening nego za plažu, deo su dugačke liste modnih kombinacija aktuelnih ove letnje sezone.\nKako do savršenog kupaćeg?\nPri izboru se ne sme zaboraviti da je kupaći kostim veoma važan komad garderobe i da se bira prema funkcionalnosti.\nModni stručnjaci naglašavaju da svaka dama odlično poznaje svoje telo i da zato ne bi trebalo da se povinuje trendu kada kupuje kupaći kostim. Tako popularni „trouglići“ stoje damama sa bujnim poprsjem, dok gornji delovi sa „puš-ap“ korpama na velikim grudima deluju vulgarno.\nTakođe, mora da se vodi računa i o godinama, kao i mestu gde se letuje.\nU kolekcijama kupaćih kostima, velike modne kuće potvrdile su, čini se, teoriju da su dame odavno prestale da se povode za trendom kada je reč o ovom odevnom predmetu i da više pažnje pridaju tome kako im model stoji.\nTačnije, pokriva ono što smatraju neprivlačnim i otkriva deo tela koji smatraju lepim i atraktivnim.\n„Šanel“ je, tako, predstavio kolekciju kojom dominiraju crni i beli modeli, veoma zatvoreni koji podsećaju na korsete i donje rublje s početka 20. veka.\nU modnoj imperiji „Valentino“, prepoznatljivoj po klasičnim formama, poigrali su se sa aktuelnim resama.\nNa predstavljanjima ovogodišnjih kolekcija, mogli su da se vide modeli sa šarenim printovima, kombinacije plave, crne i bele, heklani komadi.\nČak su i manje zvučna imena modne industrije ponudile dvodelne kupaće čiji gornji delovi podsećaju na kratke majice. Oni su, pak, rezervisani za aktivnije i mlađe pripadnice lepšeg pola.\nKompletan izgled može da se dopuni efektnom torbom za plažu, ljupkim ili elegantnim japankama, nakitom i šeširom.\nPriče o kostimu\nSunce, more i… vunena haljina (kratka istorija kupaćih kostima)\nPlivanje je jedno od ljudskih aktivnosti od davnina. Ipak, posebna odeća namenjena ovoj vrsti aktivnosti postoji tek od XVIII veka.\nPoznato je da su i u Grčkoj i u Rimu postojala kupatila. Bogatiji građani su.čak imali kupatila u okviru svojih kuća. Pa ipak, to su pre bila mesta za kupanje, nego za plivanje, i pretpostavlja se da su se i muškarci i žene kupali nagi. Mešanja, ipak, nije bilo, jer su i jedni i drugi imali zasebne prostore u okviru kupatila. Na rimskim muralima su prikazane žene u odeći nalik na danjašnji bikini, ali se ta odeća vezuje za bavljenje telesnim vežbama, a ne za plivanje.\nU srednjem veku kupatila nestaju. To ne znači da su ljudi prestali da plivaju, ali su to retko činili iz ličnog zadovoljstva. Čak je i kupanje kao način održavanja higijene postalo retkost.\nMozaik, poznat kao „Bikini devojke“, prikazuje deset žena tokom sportskih takmičenja. Pobednica je dobijala lovorov venac. (IV vek, detalj,Villa Romana del Casale).\nSlika iz 1797. (levo) prikazuje dve dame koje prilaze „mašinama za kupanje“. Moda tog vremena je izuzetno cenila beo ten, pa su i ove dame dobro zaklonjene od sunca bone-šeširima širokog oboda, šalovima i rukavicama.\nJavna kupatila ponovo postaju popularna tek u XVIII veku. Kao i u vreme antičkog Rima, ona su dostupna samo bogatoj evropskoj eliti. Treba napomenuti da se na kupanje u banjskim kupatilima ili na moru išlo pre svega iz zdravstvenih razloga. Kupanje u ovakvim kupatilima (ako ste ikada pročitali neki roman Džejn Ostin, nije vam promaklo mondensko okupljalište Bath) zahtevalo je i adekvatnu odeću.\nIako su muška i ženska kupatila bila odvojena, postojala su stroga pravila pristojnosti. Najčešće se nosila vunena odeća za kupanje, jer vuna nije postajala providna kad se pokvasi. Žene su nosile čarape i haljine, nalik onima koje su nosile svakodnevno, često sa ušivenim malim tegovima u prorub kako se ne bi zadizale prilikom ulaska u vodu. Muška odeća za kupanje imala duge rukave i duge nogavice. Ako bi neko pokazao gole ruke ili noge, bio bi uhapšen zbog nedoličnog pokazivanja u javnosti!\nOva moda se neće mnogo menjati do sredine devetnaestog veka.\nBoravak na moru postaje sve popularniji sa razvojem železnice. Na plažama su bile nanizane „mašine za kupanje“. One su bile neka vrsta kabina za presvlačenje na točkovima, sa konjskom vučom. U njima su žene prevožene do dublje vode. U vodu su ulazile direktno iz kabine, tako da ih niko ne vidi u njihovim kupaćim kostimima. Na isti način su se i vraćale na obalu.\nSredinom XIX veka ženska odeća za kupanje i dalje pokriva gotovo čitavo telo. U modu ulaze takozvane „turske“ pantalone ili blumers (dobile ime po Ameliji Blumer, koja je pokušala da uvede neku vrstu pantalona u žensku odeću). Ovakve pantalone se nose ispod јedne vrste kaputića ili hajine. I blumers pantalone i ove hajine su izrađivane od punog flanela, koji je natopljen vodom bio veoma težak i svakako nije bio od pomoći pri plivanju.\nMuški kostimi postaju „slobodniji“, otkrivajući sadа i deo noge, pa čak, ponekad, i deo grudi ispod vrata.\nSa vremenom i ženski i muški kostimi otkrivaju sve više. Krajem XIX i početkom XX veka ukidaju se zakoni kojima se zabranjujuje kupanje muškaraca i žene na istoj plaži.\n1907. je na bostonskoj plaži uhapšena Anet Kelerman (Annette Kellerman) zbog nedoličnog izlaganja tela. Anet je bila poznata australijska plivačica, a „nedolično izlaganje“ se ogledalo u nošenju kostima od žerseja, koji otkriva ruke, noge i vrat (slika dole levo). Ipak, izgled takmičarskih kupaćih kostima (slika dole desno) i onih namenjenih rekreaciji će se još neko vreme bitno razlikovati.\nPosle Prvog svetskog rata boravak na moru postaje još popularniji, a kupaći kostimi sve oskudniji.\n1930-ih u modu ulazi sunčanje i preplanuli ten. Kupaći kostimi su, najščešće, štrikani. Njima počinju da se bave i kreatori visoke mode (Elza Skjpareli je bila jedna od prvih), a glavni promoteri su holivudske zvezde.\n1946. donosi pravu revoluciju: Žak Hajm (Jacques Heim) i Luj Rear (Louis Reard) predstavljaju prvi bikini kupaći kostim (dobio je naziv po atolu Bikini, na kome su vršene prve posleratne nuklearne probe).\nZanimljivo je da Rear nije mogao da nađe manekenku voljnu da prikaže prvi bikini, pa je za tu priliku unajmio profesionalnu striptizetu. Bikini svoju punu popularnost dostiže posle 1957. i filmova Brižit Bardo (Brigitte Bardot).\nParalelno sa dvodelnim kostimima, nose se i jednodelni, kakvi se viđaju u filmovima Ester Vilijams (Esther Williams).\nMuški kupaći kostimi konačno gube gornji deo, otkrivajući telo sve do struka.\nŠezdesete godine XX veka donose modu „monokinija“ (toples), a sedamdesetih se pojavljuje tanga – bikini. Sa dokazima o štetnosti prekomernom izlaganju sunčevim zracima, kupaći kostimi ponovo postaju nešto zatvoreniji, ali se njihova osnovna forma nije bitno izmenila do danas.\nPosted on 04/03/2012 by Marina\nPosted in KULTURA, PRIRODA, TURIZAM, Uncategorized, ZDRAVLJE.\tOznačeno abdomen, arms, bathing, beach, beauty, bikini, body, boje, chest, color, evolucija, evolution, fashion, gde, grudi, history, how, istorija, jewelry, kada, kako, kostim, kupanje, legs, lepota, leto, men, moda, model, muškarci, nakit, noge, plaža, revolucija, revolution, ruke, stomak, summer, sun, Sunce, telo, trend, when, where, why, women, zašto, žene\nMARK ŠAGAL, PORTRET KOSMOPOLITSKOG SLIKARA …\n8. jula 2013. by TAMOiOVDE\nU životu postoji samo jedna boja, samo jedna na umetničkoj paleti koja daje smisao i životu i umetnosti. To je boja ljubavi, govorio je umetnik.\nPORTRET KOSMOPOLITSKOG SLIKARA\nMark Šagal (Vitebsk, 07. 07. 1887 – Sen Pol d Vene, 29. 03. 1985), kosmopolitski umetnik kojim se jednako diče Rusija, Belorusija i Francuska, stvorio je čudesni likovni svet sazdan od sećanja na detinjstvo i snova, motiva iz ruskog i jevrejskog folklora, mitova i legendi, ali i utisaka iz urbane svakodnevice.\nBio je izuzetno plodan umetnik koji je za sobom ostavio mnoštvo monumentalnih likovnih dela, izvedenih u raznovrsnim tehnikama. Njegove slike, crteži, grafike i ilustracije nezaobilazni su u kolekcijama moderne umetnosti u svim prestižnim svetskim muzejima, a njegovi vitraži, mozaici, tapiserije i murali krase crkve, opere i druga zdanja širom sveta, od Pariza, preko Jerusalima, do Njujorka. Svoju veliku ljubav prema teatru iskazao je kao pozorišni scenograf, a bavio se i pisanjem poezije.\nTokom više od osam decenija umetničkog rada oprobao se u raznim avangardnim pravcima koji su obeležili 20. vek, istražujući mogućnosti i ograničenja svakog od njih. U Parizu, u godinama pred početak Prvog svetskog rata, otkrio je raskošni i živahni kolorit fovista i zainteresovao se za kubističke eksperimente s oblicima i perspektivom, i za futurizam. Tokom sovjetske revolucije bio je narodni komesar za umetnost u rodnom Vitebsku, u kojem je osnovao umetničku akademiju. Ipak privilegije koje mu je nudila sovjetska vlast nisu ga dugo zadržale u domovini, tako da je već početkom dvadesetih ponovo otišao u umetničku prestonicu – Pariz.\nMark Šagal – Revolucija 1937\nZa mladog umetnika sklonog da na slikarskom platnu oživljava svoje snove i sećanja, da se poigrava s likovima iz narodnih priča i događajima opisanim u religioznim predanjima, veoma inspirativan bio je i nadrealizam. Tridesetih i četrdesetih godina rasni progoni naveli su Šagala da se posveti dramatičnim temama i odvukli su ga u ekspresionizam.\nNa njegov dugi životni vek, koji je trajao čak 98 godina, verovatno je uticalo i to što je i u poznom dobu bio veoma produktivan stvaralac. Starost ga nije sprečavala da prihvata grandiozne projekte, kao što su, recimo, vitraži na prozorima sinagoge u sklopu Hebrejskog univerzitetskog centra u Jerusalimu ili na zgradi Ujedinjenih nacija u Njujorku. Kao vremešni slikar oslikao je i svod Opere u Parizu, i izradio mural za Metropoliten operu u Njujorku.\nNadživeo je gotovo sve svoje savremenike, avangardne slikare koji su obeležili modernu umetnost u prvim decenijama dvadesetog veka poput Henrija Matisa, Žorža Braka i takođe vrlo dugovečnog Pabla Pikasa, ali i stvaraoce koji su doprineli razvoju umetnosti u drugoj polovini prošlog stoleća, poput vodećih predstavnika apstraktnog ekspresionizma Marka Rotkoa, Berneta Njumena i Adolfa Gotliba.\nU Šagalovom živopisnom svetu pomešane su narodne legende i sećanja iz detinjstva provedenog na selu, utisci iz modernog gradskog života i jevrejske religiozne predstave i predanja. Fantastični univerzum tog slikara upotpunjuju scene iz cirkusa, lakrdijaši i akrobate, ubogi violinisti, sveznajući rabini, domaće životinje pitomog pogleda, devojke koje podsećaju na anđele i vile.\nNjegove slike obiluku simbolikom i mističnim prizorima. Mnoge od njih nalikuju na snove deteta, često su obasjane mesečinom koja se razliva po tamnoplavoj noći ili su, pak, vatrenocrvene, preplavljene sunčevom vrelinom. Radovi tog slikara prepoznatljivi su i po izuzetno bogatom koloritu i naglašenom kontrastu između svetlih i tamnih površina. Šagalove kompozicije prepune detalja iskrivljene su kao u sfernom ogledalu, krovovi kuća su nahereni, a junaci njegovih oslikanih bajki lete nad gradskim ili seoskim pejzažima ili plešu lebdeći u prostoru.\nPariz – grad snova\nMark Šagal (1887–1985) kao dečak nije bio u prilici da se susreće s umetnošću, s obzirom na to da je rođen u provinciji, u jednom seocetu nedaleko od Vitebska, na području današnje Belorusije. Odrastao je u siromašnoj jevrejskoj porodici, kao najstarije od devetoro dece Zahara Šagala, trgovca ribom. Vaspitavan je u skladu s religioznim načelima, a prvo obrazovanje stekao je u jevrejskoj školi. Za umetnost se zainteresovao kao tinejdžer, kada mu je prijatelj pokazao kako da crta na osnovu ilustracija u časopisu. Kao dvadesetogodišnjak, uprkos očevom protivljenju, upisao je slikarsku školu Judela Pena u Vitebsku, a potom je prešao u Sankt Peterburg, gde je nastavio svoje slikarsko usavršavanje. Tokom školovanja izdržavao se retuširajući fotografije u fotoateljeu i slikajući firme za radnje. Firmopisačka tehnika veoma je uticala na njegov kasniji likovni stil.\nMark Šagal – Rusko selo 1929\nZa mladog slikara veoma je podsticajna bila novčana stipendija koju mu je ponudio član Državne dume M. Vinaver, oduševljen njegovim radovima predstavljenim na jednoj studentskoj izložbi. Šagal je 1912. godine prešao u Pariz i iznajmio atelje u umetničkom kvartu. Vrlo brzo ušao je u krug pariske književne i umetničke avangarde. Među njegovim bliskim prijateljima bili su Amedeo Modiljani i Gijom Apoliner, koji mu je pomogao da organizuje svoju prvu samostalnu izložbu u berlinskoj galeriji „Der Šturm“.\nPočetak Prvog svetskog rata Šagala je zatekao u Vitebsku, u kojem je ostao mnogo duže nego što je prvobitno nameravao. U tom periodu upoznao je i svoju muzu, a ubrzo i suprugu, Belu Rozenfeld, kćerku poznatog vitebskog juvelira. Ona ga je inspirisala da naslika seriju ljubavnih slika. Ubrzo posle svadbe Šagal je bio mobilisan i upućen u Sankt Peterburg. Uspeo je da izbegne odlazak na front i da se skrasi na poslu u kancelariji. Bavio se slikanjem i družio se s umetnicima i pesnicima koji su živeli u Sankt Peterburgu.\nOktobarsku revoluciju dočekao je u Vitebsku. Kao i mnogi njegovi savremenici, istaknuti umetnici, Šagal je revolucionarne promene prihvatio s oduševljenjem. Uz ogroman entuzijazam uključio se u organizaciju kulturnog života u novoj državi, postavši ubrzo i komesar umetnosti Vitebske gubernije. Kao predvodnik kulturnog života u svojoj provinciji dao je sebi nekoliko zadataka, među kojima je bio i projekat prazničnog ulepšavanja ulica i trgova Vitebska povodom godišnjice revolucije. Šagal je u Vitebsku 1919. godine osnovao i umetničku školu, u kojoj je kao predavače angažovao mnoge istaknute umetnike. Jedan od njih bio je i Kazimir Maljevič. Ipak, dvojica talentovanih stvaralaca imali su različite stavove o ulozi i zadacima umetnosti, kao i o metodama predavanja. Njihove prvobitne nesuglasice ubrzo su prerasle u otvoreni sukob, zbog čega je Šagal 1920. napustio školu i otišao u Moskvu, gde je radio kao pozorišni dizajner za Jevrejsko državno pozorište.\nMark Šagal – Haos\nŠagal je 1922. odlučio da napusti Rusiju. „Mislim da bi revolucija bila prava stvar da je zadržala poštovanje prema onome što je tuđe i drugačije“, naveo je umetnik u svojim autobiografskim zapisima.\nPonovo se doselio u Pariz, grad čija ga je atmosfera činila opuštenim i slobodnim. Družio se s mnogim poznatim avangardnim pesnicima i umetnicima: Polom Elijarom, Andreom Malroom, Maksom Ernstom. Među njegovim prijateljima bio je i Ambroaz Volar, trgovac umetninama, kolekcionar i izdavač, koji mu je naručio ilustracije za Bibliju. Ta porudžbina Šagalu je bila povod za putovanje u Izrael i Egipat. Tokom putešestvija po Bliskom istoku umetnik je načinio mnoštvo skica za biblijske pejzaže. Tokom dvadesetih godina često je putovao i po Evropi priređujući samostalne izložbe, a njegovi radovi predstavljeni su i publici u Njujorku.\nIpak ni ovaj internacionalni stvaralac nije ostao miran pred nacističkom najezdom. Godine 1933. u Majnhajmu je, po nalogu Gebelsa, priređeno javno spaljivanje Šagalovih radova, a u periodu između 1937. i 1939. njegove slike izlagane su kao deo zloglasne egzibicije „Degenerička umetnost“. Zajedno s delima Otoa Diksa, Oskara Kokoške, Vasilija Kandinskog, Pola Klea, Georga Grosa i drugih, po mišljenju nacista izopačenih umetnika, slike Marka Šagala predstavljene su publici u Minhenu, Berlinu, Hamburgu i drugim gradovima Nemačke.\nIako je 1937. dobio francusko državljanstvo, početkom Drugog svetskog rata sa suprugom Belom i njihovom kćeri Idom otputovao je u SAD. U Njujorku, Čikagu, Los Anđelesu i drugim američkim gradovima održao je niz samostalnih i retrospektivnih izložbi. U tom periodu doživeo je i veliku ličnu tragediju. Naime, 1944. godine njegova voljena žena Bela umrla je od viroze. To je u velikoj meri uticalo i na njegov umetnički izraz, koji je u tom periodu odisao melanholijom i mračnim tonovima. Utehu mu je nekoliko godina kasnije donela Engleskinja Virdžinija Hagard, s kojom je bio do 1952.\nU poznijim godinama oženio se Valentinom Brodski, s kojom je ostao do kraja života.\nIako je u SAD-u postigao zadovoljavajući umetnički uspeh, stekavši poseban ugled kao kostimograf i scenograf u Baletskom teatru Njujorka, nekoliko godina po završetku rata vratio se u Pariz, grad koji je ipak najviše odgovarao njegovom umetničkom senzibilitetu.\nOd pedesetih godina radio je pretežno kao grafičar, a zainteresovao se i za keramiku, načinivši u tom periodu svoje prve skulpture. Počele su takođe da ga zanimaju i razne tehnike primenjene umetnosti, poput vitraža, mozaika, tapiserije. Šagal se krajem pedesetih i početkom šezdesetih bavio izradom vitraža za katedrale u Majncu, Remsu i Cirihu, kao i za sinagogu Medicinskog centra Hebrejskog univerziteta u Jerusalimu.\nGodine 1964. Andre Malro ga je, kao tadašnji francuski ministar kulture, pozvao da oslika svod Opere u Parizu. Angažovanje Šagala izazvalo je brojne kontroverze u francuskoj javnosti. Mnogi su smatrali da je neprimereno da ruski Jevrejin oslikava francuski nacionalni spomenik, a bilo je i onih koji su se protivili ideji da avangardni umetnik ukrašava klasičnu građevinu. Ipak Šagal je istrajao u svom radu, a iste godine postavljen je i njegov vitraž u zdanju Ujedinjenih nacija u Njujorku, pod nazivom „Mir“.\nŠagalovo slikarstvo tokom sedamdesetih i osamdesetih godina odisalo je povratkom umetnika u prošlost, u topli ambijent ruskog sela, ispunjen ljubavlju bližnjih. Iako su rađeni u ulju, ti pozni radovi zbog svojih razmrljanih kontura podsećaju na pastel.\nMark Šagal je jedan od retkih umetnika koji je doživeo da mu dela budu izložena u pariskom Luvru. To se desilo 1977. godine, povodom umetnikovog 90. rođendana. Starost je proveo na francuskoj rivijeri u Sen Pol de Vansu, uz suprugu Valentinu Brodsku.\nŠagalove slike prepoznatljive su po vatrometu boja koje bukvalno mame pogled, kao i po živopisnim likovima koji podsećaju na junake narodnih skaski. Njegov umetnički izraz formirao se pod uticajem vrlo raznolikih faktora, kao što su narodna umetnost, ikonopisanje i jevrejski folklor, kao i razni avangardni pokreti evropske umetnosti 20. veka.\nMark Šagal – Mojsije\nLikovi poput violinista na krovu, raznobojne teladi i koza, razigranih petlova, nevesta i ljubavnika koji lete po nebu, svakako su bili plod umetnikove mašte, ali mnogi od njih bili su inspirisani bajkama i pričama na jidišu koje je Šagal slušao u detinjstvu. U mladosti su njegovim radovima dominirali prizori rodnog Vitebska, uličice i trgovi oivičeni kućama, nalik na kulise ispred kojih se odigravaju folklorne predstave. Prvi boravak u Parizu uticao je na to da Šagalove slike poprime odlike tada dominantnih umetničkih pravaca, pre svih kubizma i futurizma, a na mnogima od njih prepoznaju se motivi umetnikovog omiljenog grada. Intenzivne nijanse žute, crvene, plave, zelene i ljubičaste, suprotstavljene crnoj, postale su osnova slikarevog kolorita.\nU godinama pred početak Drugog svetskog rata Šagal se kompozicijom i koloritom svojih radova približio ruskoj ikoni, nagoveštavajući predstojeću globalnu katastrofu i stradanje Jevreja, a u posleratnom periodu umetnik se posvetio religioznoj tematici. Tokom pedesetih i šezdesetih godina stvorio je 17 velikih slika u ciklusu „Biblijski likovi“. To je bio period monumentalnih radova i istraživanja izražajnih mogućnosti vitraža, mozaika, tapiserije. Prelamanje svetlosti na vitražima, svetlucanje mozaika i boje koje se utapaju u mekanu strukturu tapiserije predstavljali su dodatni umetnički podsticaj za Šagala.\nakter.co.rs Valentina Bulatović\nStihovi – ključ za shvatanje slikarstva\nTokom celog života Šagal je pisao stihove, u početku na jidišu i na ruskom, a zatim i na francuskom. Njegova lirika prožeta je jevrejskim motivima, ali i odjecima tragičnih događaja iz jevrejske istorije. Mnogi njegovi stihovi su svojevrsni ključ za shvatanje njegovog slikarstva.\n„Čitav naš unutrašnji svet je realnost, možda čak i više nego sâm pojavni svet. Mark Šagal\nPosted in KULTURA, POEZIJA, UMETNOST, Uncategorized.\tOznačeno a time machine, art, boja, brak, collections, crtež, drawing, Gotlib, grafika, graphics, illustration, ilustracija, Jerusalem, Jerusalim, jlubav, kičica, kolekcija, legend, legenda, Matis, meaning, mit, mosaic, motif, motiv, mozaik, mural, museums, muzeji, myth, New York, Njujork, Njumen, paint, paint brushes, paleta, pallets, Pariz, Pikaso, POEZIJA, portrait, portret, pripovedač, revolucija, revolution, Rotko, skikar, smisao, stained glass, svet, teatar, the narrator, theater, umetnost, vitraž, vremeplov, world, Šagal


Music of pre Antique period\nCultural Centar Sopot\nWednesday, 10 July 2013 - 7:00 PM\nOpening concert for the exibition "Bataševo, village from older neolithic era.\nArtists: Karolina Bäter (Pipes, Recorder); Aleksandar Dotlic (Baglama, Oud, Percussion); Andrija Sagic (Percussion, Pipes)\nEnsemble: Ludus Musicus\nLudus at Museum Night\nKolarac Hall: New concert hall\nSaturday, 18 May 2013 - 9:00 PM\nMedieval music. Museum live!\nPresenters: Karolina Bäter; Andrija Sagic\nArtists: Karolina Bäter (Recorder); Aleksandar Dotlic (Oud); Andrija Sagic (Percussion)\nConductor: Andrija Sagic\nPortrait of Baroque Flutes\nSunday, 14 April 2013 - 8:00 PM\nArtists: Karolina Bäter (Recorder); Meila Tome Pichler (Recorder)\nEvropski Dan Stare Muzike/European Early Music Day\nThursday, 21 March 2013 - 8:00 PM\nArtists: Karolina Bäter (Flute); Iva Milosevic (Flute); Milan Popovic (Harpsichord); Darko Karajic (Theorbo); Srdjan Stanic (Viola da gamba)\nConcert Ensemble Studio 6\nSKC (Student Cultural Centre)\nTuesday, 26 February 2013 - 8:00 PM\nWorks by Branka Popovic, commissioned by Studio 6, Jasna Velickovic 'Kiseonik', S.K.Tikmajer 'Out of the settled world', E.Kiraly 'Sonet 114', Tamara Basaric 'Kripta'\nArtists: Karolina Bäter (Recorder); Borislav Cicovacki (Oboe); Nenad Markovic (Trumpet); Milana Zaric (Harp); Jasna Velickovic (Piano); Vladimir Blagojevic (Accordion)\nEnsemble: Studio 6\nTuesday, 19 February 2013 - 7:00 PM\nArtists: Karolina Bäter (Flute); Milan Popovic (Harpsichord)\nBach: Sonata for Flute and Harpsichord in E flat major, BWV 1031\nBach: Sonata for Flute and Harpsichord in G minor, BWV 1020\nThe Division Flute, London 1706\nThursday, 14 February 2013 - 7:00 PM\nDarko Karajic Lute\nAnonymous: Divisions on Greensleeves\nArtists: Karolina Bäter (Recorder); Darko Karajic (Theorbo)\nLudus Musicus: Music of the Middle Ages\nBiblioteka "Milutina Bojica"\nThursday, 27 December 2012 - 7:00 PM\nCantigas de Santa Maria, Ars Nova Italiana e Medievale Sicilia, Tradition of the Balkan\nAleksandar Dotlic Oud\nAndrija Sagic Percussion\n100 godina od rodjenja John Cage-a\nWednesday, 26 December 2012 - 9:00 PM\n100 godina od rodjenja John Cage-a - Ansambl Studio 6 u Studiu 6\nKoncert, happening i javni prenos na Trecem programu u emisiji Musica Viva\nucestvuju: Karolina Beter, Nenad Markovic, Svetlana Maraš, Jasna Velickovic, Milana Zaric, Ivana Grahovac i Vladimir Blagojevic\nProstor oko legendarne 'Šestice' u zgradi Radio Beograda poslužice ujedno kao mise-en-scène i ravnopravni ucesnik u konceptualnoj izvedbi Kejdžove i Lusijeove muzike. Ansambl Studio 6 (nazvan tako nakon prvog koncerta održanog u istom prostoru) izvešce za šetajucu publiku: Clocker (Alvin Lucier), Radio music, Fontana mix i But what about the noise of crumpling paper...(John Cage)\nAnsambl Studio 6 okuplja muzicare iz Beograda, Novog Sada i Kragujevca koji imaju bogato medjunarodno iskustvo na polju klasicne, savremene i improvizovane muzike. Umetnicki kredo ansambla je negovanje i istraživanje dijaloga izmedju slušanja, izvodjenja i stvaranja u muzici danas.\nCage: Cartridge Music\nVece improvizacija i eksperimentalne muzike #1\nSaturday, 15 December 2012 - 9:00 PM\nBeogradski improvizacioni kolektiv\n· It’s about spy stations Svetlane Maraš\nucestvuju: Ana Gnjatovic (glas), Woo (el.gitara), Milena Pavlovic (komp.tastatura), Karolina Baeter (bas blok flauta),\nMilana Zaric (udaraljke,objekti), Svetlana Maraš (elektronika)\n· Strange strings Milana Zaric & Wo0\nharfa, el.gitara, citra i ciklo-harfa\n· Burda šnit – ready-made improvizacija\nSvetlana Maraš, Milana Zaric, Woo, Igor Stangliczky, Lukatoyboy\nKolarac Hall: Gallery\nFriday, 14 December 2012 - 6:00 PM\nPimpinone - An intermezzo by G.Ph.Telemann\nConductor: Jeremy Joseph\nSaturday, 13 October 2012 - 8:00 PM\nMusic for Recorder & Lute\nfrom England and Italy\nKarolina Bäter\trecorder\nDarko Karajic\tlute & theorbo\nDowland: Lachrimae Pavan, P 15\nWeiss: Suite for Lute in D minor\nRore: Anchor che col partire\nLocke: Suite No. 8\nNymbus festival 2012, "Barokna muzicka gozba" (umetnicki direktor Andrej Jovanic) Koncert: Izvor izobilja: Tragom tria i barokne sonate Barokni ansambl "Nymbus"\nSunday, 24 June 2012 - 8:00 PM\nKarolina Beter blok i traverzo flauta\nZoran Kostadinovic barokna violina\nÐorde Miloševic barokno celo\nAndrej Jovanic teorba\nTrio je jedan on najpopularnijih instrumentalnih žanrova koji se raširio Evropom iz Italije. Dijalog izmedu dva melodijska instrumenta, podržanih basom-kontinuom, smatran je kao ocaravajuci jer nudi širok dijapazon mogucnosti dramskog izražaja, virtuoziteta, kao i divan osecaj intimnosti. Programom Izvor izobilja nameravamo donekle da ispratimo razvoj barokne sonate i tria kroz tri generacije kompozitora (Andrea Falkonieri, Ðovani Ðirolamo Kapsberger, Dario Kastelo, Marin Marais, Robert de Vize, Heinrih fon Biber, Francesko Ðeminijani, Georg Fridrih Hendl i Johan Sebastijan Bah).\nEnsemble: NYMBUS ansambl\nCastello: Sonate concertate in stil moderno, Libro I\n41 - 60 of 70 | 1234


DANAS POČINJE SA RADOM IKEA: Na svečanom otvaranju prisustvovaće Aleksandar Vučić! • HAPPYTV.RS\nDANAS POČINJE SA RADOM IKEA: Na svečanom otvaranju prisustvovaće Aleksandar Vučić!\nRobna kuća Ikea "Beograd Istok", kod Bubanj Potoka, biće danas svečano otvorena u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, saopšteno je iz te kompanije.\nKompanija Ikea otvara vrata robne kuće u koju je investirala 70 miliona evra sutra u 10 sati.\nPrema protokolu, visoke zvanice će simboličnim sađenjem drveta obeležiti početak rada robne kuće Ikea "Beograd Istok".\nNakon toga predstavnicima medija obratiće se Vanoverbeke i Vučić, navedeno je u saopštenju.


Koliko smo kreativni?\nPridru�io: 16 Feb 2007\nUpisano: Pet Feb 16, 2007 9:56 pm\nOvo je nesto od cega ne mozemo pobeci, bilo da je u pitanju neciji rodjendan, Dan zaljubljenih ili jednostavno- posao.\nPa... koliko smo kreativni?\nUpisano: Pet Feb 16, 2007 10:01 pm\nUpisano: �et Nov 08, 2007 11:44 pm\nMa jesmo mi kreativni ali je ne koristimo!!\nUpisano: Pet Nov 09, 2007 12:41 am\nToliko sam kreativan da to nije humano........\nUpisano: Pet Nov 09, 2007 9:17 am\nSnalazljivost i improvizacija da, tu smo izvrsni, ali prava kreativnost nam ipak nedostaje.\nPridru�io: 17 Apr 2007\nLokacija: pjena od mora\nUpisano: Pet Nov 09, 2007 12:00 pm\ntoliko da je dobro sto uopste uspevamo da prezivimo... pitajte obicne radnike, sluzbenike, intelektualce kad na kraju meseca dobiju platnu listu koliko imaju smisla za kreativnost..... osim samo za\nPridru�io: 03 Nov 2007\nUpisano: Pet Nov 09, 2007 8:25 pm\nkoliko i dizajneri fabrike automobila "Zastava"\nUpisano: �et Dec 06, 2007 9:21 am\nMa ne preterujte, znate da niko nije prorok u svom selu, ali smo ipak kreativni, samo jo� da nam se skinu ono manjaci sa TV-a �to nas gu�e i ubaciju nam negativnu energiju pa da to i poka�emo, i da to u�e u modu, i vide�e�.\nOvako sve nas gu�i preoptere�eni smo pa\n- Kad neko i da neki kompliment koleginici na poslu svi okolo razroga�e o�i, odma si pod lupom,\n- Ako poka�e� malo kreativnosti i po�eli� da promeni� zaglavlje memoranduma firme (sa neophodnim podacima), nadrndani menad�er te gleda popreko i gleda da te skloni da mu ne smeta�.\n- Ako po�eli� druga�iji raspored stolova sa boljim pregledom, �ef prvo pomisli �ta li ovaj smera, sigurno ne�to muti.\nPa onda �uti narani prasi�i i ne diraj dugmi�i.\nJa sam u principu svestan da u ovom vremenu nepravedne i ni�im izazvane tranzicije za koju sam potpuno nedu�an i nisam je uveo ni �eleo ni radio na uvo�enju, to normalno, ali �to ba� ja, i usmereno obrazovanje i rat i pad standarda i nadrndani �efovi i tranzicija.\nA sa druge strane pozitivni likovi kao �to su gospo�a Nata�a 22, 23 i 24 pobegli u inostranstvo, pa sam bez podr�ke da napravim minimalam pozitivan pomak na bolje.\nAli ja sam ipak, opet, optimista.\nUpisano: �et Dec 06, 2007 10:19 am\nTalenat jeste opojna droga,mozh da se uradi,samo od boga...\nPridru�io: 27 Nov 2007\nUpisano: �et Dec 06, 2007 10:25 am\nNe znam, meni to busanje u kreativnost samu po sebi (kao tu je negde, jos uvek nismo toliko propali da je i ona, nasa poslednja nada i uzdanica, otisla zauvek) malo preterana.\nMislim da je kreativnost nesto sto se deli pojedinacno nekome manje nekome vise i da na to vrlo malo uticaja ima u kom narodu, gradu ili ulici se neko rodio.\nJedino je pitanje kako okruzenje reaguje na neciju kreativnost ... to je mozda nesto sto bi mogao da bude odgovor na pitanje "koliko smo kreativni" (odnosno, "kako kao grupa reagujemo na neciju kreativnost").


Naslovna Fudbal Evropska takmičenja Ovo je Zvezdin trenutak: Ispit sezone, 48 sati i juriš ka Salcburgu!\nOvo je Zvezdin trenutak: Ispit sezone, 48 sati i juriš ka Salcburgu!\nCrvena zvezda u utorak uveče igra meč sezone. Pobeda u Slovačkoj vodi šampiona Srbije u plej-of za plasman u Ligu šampiona i na korak od dugo sanjanog sna. Pred timom Vladana Milojevića biće nekoliko izazova, ne samo Spartak Trnava.\nPerfektan start u Superligi Srbije najviše je poslužio kao teren za odmaranje ključnih igrača pred evropske okršaje. Četiri pobede u domaćem prvenstvu su dobre za samopouzdanje i nastavak sezone. Ipak, crveno-beli će želeti da u Slovačkoj izbegnu aktiviranje ‚‚bezbedonosne mreže” zvana Liga Evrope i zadrže se na putu ka 32 najbolja tima Evrope.\nZašto je Trnava ispit sezone?\nCrvena zvezda je u prvom susretu povela sredinom prvog poluvremena posle lepe akcije i penala Bena. Međutim, takav vetar u leđa i rano vođstvo pred domaćim igračima bilo je pretvoreno u teret primljenim golom već u sledećem napadu.\nSva energija na krilima pogotka bila je poništena i čak pretvorena u negativnu. Igrači su se unervozili, greške su se gomilale i postajalo je sve teže probiti blok rivala. Spartak je iz tog izjednačenja dobio na samopouzdanju. Nisu morali da žure niti da se zaleću, puštajući crveno-bele da ih ‚‚žulja” taj primljeni gol na domaćem terenu.\nProlazak Trnave u Slovačkoj deluje komplikovanije nego što se to očekivalo pre prvog susreta. Spartaku odgovara i remi bez golova, pa je izazov nešto veći. Savladati organizovan i kompaktan tim na njihovom terenu nije jednostavan zadatak i Milojevićevi igrači će toga biti svesni.\nZVEZDA ‚‚POPILA” SPARTAKOVU KRV: PAVKOV IZ SVIH POZICIJA, SUBOTIČANI BEZ ENERGIJE\nPored toga, ne sme se zaboraviti da je Crvena zvezda svoj prvenstveni meč završila u nedelju uveče oko 21 sat, a 48 sati kasnije već će biti na terenu u Trnavi. Savladati Spartak sa danom odmora manje, u trenutku kada je ulog plasman u plej-of Lige šampiona svedočilo bi o zrelosti ovog tima.\nDosta igrača je stiglo i otišlo od odlične evropske odiseje prošle sezone i prići na stepenik od plasmana u elitno takmičenje bio bi novi pokazatelj koliko uspešno stvari funkcionišu od dolaska Milojevića na klupu.\nCRVENO-BELI SU FAVORIT I U REVANŠU U SLOVAČKOJ!\nEventualni nastup u plej-ofu Lige Evrope (u slučaju ispadanja od Trnave) ne bi bio smak sveta. Zvezda bi imala dobru šansu da i taj stepenik prođe i plasira se u grupnu fazu drugu sezonu u nizu. Međutim, hrabar nastup u Slovačkoj značio bi dolazak čuvene mušeme Lige šampiona na najveći srpski stadion po prvi put.\nMožda je simbolično, ali navijačima Zvezde bi to zasigurno imalo veliki značaj. Bio bi to pokazatelj da klub postepeno raste.\nZamor, raspored i rotacija\nVeliki protivnik crveno-belima biće i zamor. Vladan Milojević je posle meča sa Spartakom iz Subotice rekao da njegov tim očekuje samo pakovanje torba i polazak za Slovačku, što dovoljno opisuje koliko im je raspored zgusnut.\nTrener šampiona Srbije jeste rotirao sastav u meču Superlige, ali taj meč će svejedno ostaviti traga. Nije bilo Bena ni Ebesilija, Vujadin Savić nije bio u protokolu, kao ni Filip Stojković, a Miloš Degenek je igrao poslednjih pola sata nakon povrede Sumaile.\nMilojević je pokušao da iz te teške situacije izvuče što je više moguće. Trnava je svoj meč igrala dan ranije, te će i tu biti u prednosti. No, bilo kako bilo, to su okolnosti koje će šampion Srbije morati da prebrodi.\nU utorak veče će odigrati svoj 10. meč u novoj sezoni i to za 34 dana. Takav ritam može ostaviti traga, ali zov Lige šampiona morao bi da ‚‚resetuje” razmišljanja crveno-belih. Ukoliko Zvezda uspe da prebrodi probleme fizičkog zamora, zgusnutog rasporeda, ali i samog Spartaka, njihova snaga biće daleko veća od samog kvaliteta koje pokazuju na terenu. Trnava je, stoga, i psihološki test.\nSpartak se zagrevao za revanš\nSpartak Trnava je u subotu ostvario drugu pobedu u četvrtom meču slovačkog šampionata. Savladali su poslednjeplasirani Zemplin iz Mihalovca 3:0. Strelci u pobedi bili su Fabijan Mizenbek, Ivan Hladik i Anton Sloboda.\nOdličnu partiju je zabeležio i Erik Jirka. Desno krilo Trnave je upisao dve asistencije, pa će crveno-beli i na njega morati da posebno obrate pažnju. Uostalom, Spartak je gol na stadionu ‚‚Rajko Mitić” postigao prodorom po njihovom desnom boku.\nSpartak je protiv Zemplina igrao u formaciji 4-2-3-1. Sastav je glasio: Rusov – Kadlec, Hadlik, Oravec, Janso – Pekar, Sloboda – Jirka, Dangubić, Mizenbek – Vantruba.\nZvezdin rival je bio ubedljiv i igrom na terenu, ne samo rezultatski. Imali su veliki broj prilika na ovom meču, a Zemplin je retko uspevao da pripreti.\nPrethodni tekstKo je Mondo Duplantis? Švedsko čudo s motkom zapalilo Berlin! (VIDEO)\nSledeći tekstATP Sinsinati: Najzad Đoković, osmi put Federer ili neko od ,,mladih lavova”?\nVEOMA MOGUĆE: Liga šampiona u Gornjem Milanovcu!


Zadarski - Zlato, srebro i bronca za SK Zadar!\nSportSTRELIČARSKI TURNIR 'SISAČKA ZIMA'\nZlato, srebro i bronca za SK Zadar!\n13. veljače 2019. - 11:14\nStreličari SK Zadar nastupili su na streličarskom turniru 'Sisačka zima' formata WA 2x18m koji se održao u dvorani Brezovica u Sisku. Za Zadar su nastupili Darko Polić - dugi luk (LB), veteran Josip Šare - dugi luk (LB), senior Šime Grginović - olimpijski luk (RB), seniorka Ivana Sumić - olimpijski luk (RB). Zadar se okitio jednim zlatom, srebrom, i broncom.\nU kategoriji dugim lukom Darko Polić ispucava rezultat od 478 krugova i zauzima prvo mjesto među veteranima. Josip Šare u jakoj seniorskoj konkurenciji ispucava 500 krugova - rezultat koji ga dijeli samo 3 boda od prvoplasiranog - i osvaja srebrnu medalju. U kategoriji seniora olimpijskim lukom, Šime Grginović ispucava sjajnu prvu seriju i plasira se na treće mjesto, no u drugoj je opao i završio natjecanje na 6. mjestu s ukupnih 495 krugova. Ivana Sumić, u kategoriji seniorki olimpijskim lukom, ispucava rezultat od 473 kruga i osvaja brončanu medalju.\nIz kluba kažu da je ovaj turnir u Sisku bio posljednji turnir pred dvoransko prvenstvo Hrvatske koje će se održati sljedeći vikend u Ljubešćici.\nVjeruju da su Sisak iskoristili kao dobar trening i pripremu za nadolazeće prvenstvo.\nSport FOTO: DRŽAVNO DVORANSKO PRVENSTVO U STRELIČARSTVU Zadrani imali „dobru ruku!“ Pročitaj više\n17. siječanj 2021 12:13


HRT: Dubrovnik: Prijepori oko lokacije budućeg centra za gospodarenje otpadom\n12:42 / 24.08.2021.\nDubrovnik: Prijepori oko lokacije budućeg centra za gospodarenje otpadom\nObjavljeno: 24. kolovoza 2021., prije 27 dana\nVijećnici Županijske skupštine Dubrovačko-neretvanske županije na današnjoj tematskoj sjednici raspravljaju o potrebi provođenja novog trasiranja na lokalitetu planiranog Centra za gospodarenje otpadom Lučino Razdolje.\nDubrovačko-neretvanska županija još čeka izgradnju Centra za gospodarenje otpadom\nSjednica je sazvana na prijedlog vijećnika Srđ je Grad, Mosta i SDP-a, koji, uz dio stručne javnosti, ističu da je izgradnja takvog centra na krškom predjelu opasnost za zaštićeni Malostonski zaljev. Župan kaže kako je sve rađeno po propisima i da se od projekta neće odustati.\n- Glavni problem je što se nalazi na krškom terenu, što je pogrešno izabrana lokacija, i što će procjedne vode iz budućeg centra za gospodarenje otpadom završiti u Malostonskom zaljevu i daljnjem toku Neretve i cijelom Dubrovačkom primorju, rekao je Marko Giljača iz "Srđ je Grad".\n- To je jedna politikantska inicijativa grupacije "Srđ je Grad", mi ćemo to naravno odbiti jer bi to značilo dovođenje u pitanje projekta koji je strateški za županiju. Mi nećemo dopustiti da se županija guši u smeću i da turizam dođe pod upitnik, rekao Nikola Dobroslavić, dubrovačko-neretvanski župan.\nKlimatske promjene prijete uzgoju krumpira u Europi\nFažana: Prosvjednici ispred zgrade općine dovezli dva kamiona smeća\nNova era gospodarenja otpadom u Kaštelima


Koje su danas sve kategorije popularne kod polaganja vozačkog ispita? | Stubovi\nPolaganje vozačkog ispita je oduvek bilo aktuelno. Danas, više nego ikada se sve više mladih odlučuje da upiše časove vožnje čim se steknu uslovi za to. Razlozi su više nego očigledni. Brz tempo života je definitivno presudan faktor koji nas prosto primorava da danas imamo vozačku dozvolu kako bismo postigli sve svoje obaveze da završimo na vreme.\nSa druge strane, kada smo samostalni vozač nismo ograničeni da odemo bilo gde, bez čekanja da nas neko drugi vozi. I to je vrlo olakšavajuća okolnost.\nB kategorija je i dalje najtraženija\nŠto se tiče polaganja za određenu kategoriju, i dalje među najtraženijim jeste obuka za automobile s obzirom da se radi o vozilima koja se najviše koriste u saobraćaju. Takođe, kada steknete vozačku dozvolu za B kategoriju, tada dobijate određene olakšice prilikom polaganja za druge kategorije u smislu da vam je tada fond časova znatno smanjen.\nPrilikom obuke za automobil moraćete da izdvojite svoje slobodno vreme s obzirom da se u ovom slučaju od vas očekuje da prođete kroz svih 40 časova kako teorijske tako i praktične obuke, što složićete se, nije uopšte malo. Ali, ako ste dovoljno uporni i istrajni, videćete da će se sve na kraju itekako isplatiti.\nKategorija AM se može upisati sa navršenih petnaest godina\nKada je reč o uslovima starosti, da li znate da je kategorija AM veoma popularna kod mlađe populacije s obzirom da sa časovima vožnje mogu krenuti još pre punoletstva. Svi ljubitelji mopeda kao i lakših tricikala vrlo brzo mogu postati učesnici u saobraćaju. Ipak, da biste mogli da polažete vožnju, moraćete da čekate jednu godinu više s obzirom da sa navršenih šesnaest godina stičete zakonsko pravo za polaganje praktičnog dela ispita. Do tada možete završiti sa kompletnom teorijskom i praktičnom obukom.\nC i D kategoriju upisuju svi oni koji žele profesionalno da se bave vožnjom\nSve više je onih koji žele da u svom novčaniku imaju vozačku dozvolu kojom stiču pravo za upravljanjem teškog teretnog vozila kao što je kamion. Nakon položenog ispita, kandidat ima mogućnost da se zaposli u nekoj firmi kojoj je potrebna osoba koja je obučena za vožnju ovog vozila u saobraćaju. Ovde se pre svega misli na profesionalnu vožnju koja može podrazumevati i prevoz robe i po nekoliko hiljada kilometara.\nIpak, za razliku od drugih kategorija, prilikom obuke za kamion kandidat mora imati minimum dvadeset godina. Mlađe osobe po Zakonu o saobraćaju nemaju pravo da započnu obuku kada je C kategorija u pitanju.\nKada se radi o D kategoriji, ona spada u najskuplju vrstu ali i nešto komplikovaniju jer je poznato da se radi o upravljanju složenijom vrstom vozilom kao što je autobus. Da biste uopšte započeli sa obukom za D kategoriju, neophodno je da imate minimum dve godine iskustva za upravljanje kamionom. Dakle, prilikom upisa u auto školu, pre obuke za vožnju autobusom, moraćete najpre da položite za C kategoriju. Isto tako, biće potrebno da napunite 24 godine kako biste uopšte mogli da izađete na završni deo vozačkog ispita.\nПретходно Претходни чланак: Kako da prepoznate išijas?\nСледеће Следећи чланак: Šta morate iskusiti kada ste u Beogradu?


Marko Jevtic / 27.05.2008. u 23:03\nU pravu je Žarko Obradović, kao što je u pravu i Slobodan Samardžić, kada tvrde da se možemo nadati da se neće napraviti koalicija DSS-SRS-SPS. Da se od njih moglo očekivati da misle na svoj narod - verovatno ne bi morali da se nadamo, nego bi odavno živeli bolje. Kako je moguće da od SPS-a očekujemo da jednom misli na budućnost Srbije (Srba), i kako se možemo praviti da živimo u takvoj iluziji.


HAN REKAO ŠTA SRBIJU OČEKUJE!\nKomesar EU za pregovore o proširenju i politiku susedstva, Johanes Han, kaže da 2025. godina nije predaleka za zemlje koje žele da se pridruže Uniji i ističe da suštinsko sprovođenje za to nužnih reformi iziskuje vreme, pri čemu je „kvalitet važniji od brzine”.\n„Ako se uzmu u obzir potrebne referendumske i ratifikacione procedure u nekim zemljama, priznaćete da je ovaj datum veoma ambiciozan, ali dostižan. Takođe je potrebno imati na umu da je važna suština”, rekao je Han za nemačko izdanje portala „Euraktiv”.\nZa reforme u cilju prilagođavanja standardima EU, ukazao je, potrebno je mnogo vremena, jer nije reč samo o zakonskim promenama, već i o njihovoj praktičnoj primeni.\n„U najboljem je interesu EU da osigura stabilnost i prosperitet u bliskom susedstvu”, kaže evropski komesar, ističući da je njegov princip kad je o proširenju reč „izvoziti stabilnost, a ne uvoziti nestabilnost”.\nU tom smislu su, navodi, evropske integracije Zapadnog Balkana -investiranje u bezbednost i stabilnost Unije.\n„Ne zaboravimo geostrateški aspekt: bilo bi nesmotreno i skoro nemarno ostaviti iza sebe vakuum koji će iskoristiti drugi međunarodni akteri, čije se vrednosti ne slažu s našim”, predočava Han.\n„Crna Gora i Srbija, koje su trenutno u pročelju trke kad je reč o otvaranju poglavlja, otvorile su više poglavlja protekle godine”, zaključio je evropski komesar.\nSebičnost i samo sebičnost. Han i njegova EU ne misle da bi Balkan mogao imati nekakve suverene zemlje, nego doći će neko drugi i uzeće ga ako to ne uradi EU. U EU-rupi nije ni dozvoljeno da postoje suverene zemlje pa se ne sme ostaviti pelcer tako nečega ni na Balkanu.\n„Ne zaboravimo geostrateški aspekt: bilo bi nesmotreno i skoro nemarno ostaviti iza sebe vakuum koji će iskoristiti drugi međunarodni akteri, čije se vrednosti ne slažu s našim”, predočava Han. Ovde je sva poenta mlaćenja prazne slame ovoga nekrsta! Naravno da "drugi akteri",Rusija,naprimer,ne deli vaše "vrednosti,jer su jedine vaše "vrednosti" pljačkanje i otimanje od onih od kojih ste makar 25 puta jači! Otimali bi vi naci-europejci i od Rusije kad bi imali između nogu ono što PRAVI muškarci imaju! Vama se "ono" između nogu prebacilo pozadi na mesto gde je "pozadina",pa vam arapi nesmetano prodiru u tu "pozadinu",a vi presrećni i prezadovoljni! 84% eu-parlamenta je što "pozadinci" što "lizalice"!


Luksuzna poslovna kolekcija koja je delo Tonino Lamborghini brenda, oduvek je bila sinonim za eleganciju i sjajne performanse, zahvaljujući svom nepogrešivom dizajnu koji je glavna karakteristika svih modela i prefinjenosti odabranih materijala...\nHigh-tech materijali su korišćeni u ovim dizajnima, oni poput karbona, brušenog čelika i pletene žice, simbolišući koncept moći i snage, zajedno sa finom kožom, koja predstavlja sugestiju koncepta luksuza i elegancije. Urođena privlačnost visokih standarda doprinosi objektivnpj lepoti mehaničkih stilističkih elemenata, koji kao svoju podršku imaju lagane i dragocene materijale sjajnih performansi.\nFormitalia inspiraciju dobija od mehaničkog stila Tonino Lamborghini i obrađuje ih sa skoro pa manijakalnom savršenošću na umu, u smele i izuzetno kvalitetne komade nameštaja, koji svaku kancelariju mogu pretvoriti u jedinstveni prostor, koji je prefinjen i ispunjen ličnošću koja je samo njemu svojstvena.\nSalamanca predstavlja jedinstveni stil i neprevaziđenu eleganciju, a to je nova kancelarijska ponuda Tonino Lamborghini Casa brenda, koju proizvodi i distribuira svetski ekskluzivna grupa, Formitalia Luxury Living. Dizajn, luksuz i prefinjenost kombinovani su sa dragocenim materijalima, ekskluzivnom kožom i detaljima koji su stvoreni sa najvišim nivoom pažnje.\nSalamanca kombinuje šarm lokacije, okarakterisan jarkim i prirodnim nijansama, kao i praktičnom funkcionalnošću koja se nikako ne sme zanemariti kada se radi o kancelarijskom nameštaju. Radni sto ima ram prekriven Skin kožom boje peska, dok su njegovi lateralni detalji kreirani od cannette kože. Gornja površina kreirana je od drveta bresta sa završnim detaljima visokog sjaja, a ima i podršku za nekoliko električnih ulaza.\nFotelja koja je savršena i za jednog predsednika neguje ergonomiju, a u savršenoj je kooordinaciji sa radnim stolom, te je ponuđena u istoj nijansi kože sa ton-na-ton šavovima. Centralni deo sedišta napravljen je od cannette kože, što je direktna referenca stranama stola. Njena baza je metalna i poseduje prilagodivu visinu.\nLong Beach kancelarijska kolekcija ovog brenda sadrži vanvremenski šarm koji je pretvoren u must-have liniju za sve privatne kancelarije ovog sveta, ali i ekskluzivne domove. Konstantno obnavljana novim rešenjima i završnim detaljima, ova kolekcija sada ima crni Vogue kožni tapacirung sa kontrastnim šavovima i detalje od poliranog kestena. Sto, sa fiokama i policama, takođe ima podršku za nekoliko utičnica u svom ramu.\nBooster Quilt stolica je u potpunosti obložena Vogue kožom na kojoj se smenjuju crna boja i nijanse braon, a rađena je u originalnoj matelasse tehnici. Njeni nasloni za ruke dekorisani su logoom oovg brenda. Set kompletira polica sa četvoro vrata, koja ima istovetne završne detalje koje poseduje radni sto.


IZ RUSIJE S LJUBAVLJU: Novi Renault krosover stiže u avgustu | TopSpeed – Telegraf.rs\n28. Jun 2018. | 08:10\nIZ RUSIJE S LJUBAVLJU: Novi Renault krosover stiže u avgustu\nOvih dana, Renault je najavio novi krosover model u svojoj ponudi, koji će se proizvoditi u Rusiji, a biti pozicioniran između Captura/Kaptura i Kadjara\nRenault je ovih dana crtežom najavio potpuno novi model u gami, koji bi trebao zvanično da bude predstavljen u avgustu, na Salonu automobila u Moskvi. U pitanju je krosover C-segmenta, što će reći da bi trebalo da bude pozicioniran između aktuelnog Captura i Kadjara.\nPrema do sada dostupnim informacijama, novi Renault bi trebalo da bude baziran na modelu Kaptur (nešto veća verzija osnovnog Captura, na B0 platformi, koja se već proizvodi u Rusiji), koji u odnosu na „obični“ Captur, ima nešto veći klirens, međuosovinsko rastojanje, kao i 4WD pogon.\nNovi krosover proizvodiće se u Renaultovim pogonima u Rusiji i prvenstveno biti plasiran na to tržište, dok bi ubrzo nakon toga, trebalo da krene prodaja i u Kini, ali i drugim tržištima. U Evropi, za sada je mala šansa da će pomenuti novitet stići u neko skorije vreme…\nTagovi: captur, crossover, kadjar, kaptur, krosover, noviteti, renault


Izvor: Newsweek arhiva vesti 26.02.2016 - Naslovi.net\nDobitnik književne nagrade se ogradio od prisustva predsednika Srbije\nOvogodišnji dobitnik nagrade za Najbolju knjigu u mreži javnih biblioteka u Srbiji Filip David se ogradio od prisustva predsednika Srbije Tomislava Nikolića na dodeli nagrada. Ovogodišnji dobitnik nagrade za Najbolju knjigu u mreži javnih biblioteka… »\nPutin upozorava: "Strani neprijatelji" se pripremaju za izbore\nPutin je rekao da Moskva pokušaje stranog mešanja u ruske izbore vidi kao direktnu pretnju po svoj suverenitet i da je FSB razotkrio više od 400 agenata stranih službi. Ruski predsednik Vladimir Putin upozorio je Federalnu službu bezbednosti (FSB) da… »\nMnogo više od zime: Ovo su 4 najtoplija grada Rusije (FOTO)\nOvo su ruski gradovi u kojima se umesto bundi nose kupaći kostimi. Iako je hladnoća obično prva stvar koja ljudima pada na pamet kada se pomene najveća zemlja sveta, u postoji nekoliko gradova u kojima tokom zime uglavnom ni ne pada sneg. Ovo su ruski… »\n26.02.2016 Newsweek, kategorije


WCOOP Narukvica u Ponudi eBay-a! | PokerNews\n09. Septembar 2016. PokerNews Staff\nOvih dana jedna od centralnih tema u poker javnosti je podatak da se WCOOP narukvica našla u ponudi portala eBay. Ovo dragoceno parče nakita sada na prilično "jednostavan" način može upotpuniti bilo čiju kolekciji.\nNedavno se na u ponudi ovog portala našla WCOOP narukvica koju je prošle godine osvojio Joel “jbrown8777” Brown. On je na Turniru #65: 700$ 6-Max NL Hold'em u konkurenciji od 2.118 igrača među kojima se našao i Fedor “CrownUpGuy” Holz, osvojio novčanu nagradu 142.377$ i pomenutu 9-karatnu zlatnu narukvicu, koju sada na eBayu nudi korisnik “vancouvercoin”.\nIako nije poznat identitet prodavca, spekuliše se da se iza nadimka “vancouvercoin” sigurno ne nalazi sam Brown, već neko od njegovih investitora i finansijera.\nPomenuta narukvica se ponudi ovog sajta prvi put našla krajem avgusta kada je ponuđena za poprilično smešnu cenu od samo 0,99 kanadskih dolara. Za sada je cena porasla na skoro 600 dolara, a očekuje se da će do kraja licitacije cena dostići vrednost buy-in-a za pomenuti turnir. Za strastvene kolekcionare ovo ne bi trebala da bude visoka cena za kupovinu dela poker istorije!\nWSOP Poker Igrači\n2015 WSOP Main Event - Američka Poreska Uprava Ostvarila Najveći Profit


4 Sep 2016 Više\nNenad Zimonjić i Jung-Džan Čan izborili su plasman u četvrtfinale mešovitog dubla, pošto su veoma ubedljivo savladali američko-rusku kombinaciju Skot Lipski/Ala Kudrjavceva - 6:1,...pročitaj više.\nFINALNA SERIJA ABA LIGE - DRUGI MEČ: Zvezda na korak do nove titule, slab otpor Cedevite US OPEN - DESETI DAN: Zimonjić i Čan bez finala miksa, Nišikori eliminisao Marija nakon maratona NOVAK ĐOKOVIĆ U FINALU AUSTRALIJEN OPENA: Sve je dobro kad se dobro završi SVETSKO PRVENSTVO ZA FUDBALERE DO 20 GODINA: Srbija u polufinalu, Amerikanci u suzama ATP/WTA KI BISKEJN: Novak bolji od Davida (Ferera), sledi okršaj s teniskim Golijatom Iznerom LIGA EVROPE U FUDBALU - ŠESNAESTINA FINALA: Remiji Partizana i Zvezde u Beogradu KUP FEDERACIJA, EVRO-AFRIČKA ZONA: Srbija u plej-ofu posle pobede nad Hrvatskom SVETSKO PRVENSTVO U RVANJU PARIZ 2017: Viktor Nemeš šampion sveta, Rus pao u finalu ATP 250 TURNIR U SAO PAOLU: Prvo polufinale u karijeri za Dušana Lajovića PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 9. KOLO: Efes prejak za umornu Zvezdu ITF TURNIR ORANŽ BOUL: Miomir Kecmanović pobednik nezvaničnog prvenstva sveta za juniore EVROPSKO PRVENSTVO U STRELJAŠTVU MARIBOR: Žetva medalja Srbije, rekord Zorane Arunović ODBOJKAŠKE KVALIFIKACIJE ZA OLIMPIJSKE IGRE U RIJU: Poraz Srbije od Poljske LIGA EVROPE U FUDBALU - DRUGO KOLO: Podvig Partizana za prvo mesto u grupi OLIMPIJSKE IGRE U RIO DE ŽANEIRU - 13. DAN: Davor Štefanek osvojio zlato, Srbiji krenulo


BRENA U DRUŠTVU BIVŠE LJUBAVNICE MIROSLAVA ILIĆA: Povod je VELIKI, a biće joj i SVEDOK na SUDU! - Radio Balkanfox\nOne su se pojavile kako bi gledale predstavu posvećenu karijeri i životu Lepe Brene "Lepa Brena prodžekt".\n16. априла 2021., 22:29


BalkanMagazin :: Rudari traže svoje zarade\nRudari traže svoje zarade\nIzvor: Vijesti.me / Mina Busines\nutorak, 20. mart 2012 02:25\nRudari nikšićkih Rudnika boksita obustavili su radove na tunelu kod Berana zahtijevajuči isplatu 24 odsto novembarske, decembarsku, januarsku i februarsku zaradu i zimnicu\nRadnici Građevinskog sektora nikšićkih Rudnika boksita obustavili su juče radove na rekonstrukciji tunela Tifran kod Berana, zahtijevajući isplatu zaostalih primanja.\nBorisav Bojanović, predsjednik Samostalnog sindikata kazao je agenciji Mina-busines da građevinci, koji zahtijevaju isplatu 24 odsto novembarske, decembarsku, januarsku i februarsku zaradu i zimnicu, imaju podršku svih 314 zaposlenih u Boksitima.\n„Početkom mjeseca obavijestili su poslodavca i Vladu da će obustaviti radove, ukoliko do 19. marta radnici Boksita ne dobiju zaostale plate“, podsjetio je Bojanović.\nRadovi na probijanju tunela, dugog oko 480 metara, počeli su 9. marta, a angažovano je oko 20 radnika, od ukupno 47 zaposlenih u Građevinskom sektoru preduzeća. Proizvodnja na rudokopima Boksitima još nije počela, iako je početak radova bio najavljen početkom prošle sedmice.


TOP AUTO | Novi Mini Clubman bi mogao biti SUV\nNovi Mini Clubman bi mogao biti SUV\nOpcija u razmatranju za narednu generaciju\nMini je ove godine predstavio osvježeni Clubman. Model koji se globalno bori sa manjkom željenog interesovanja, mogao bi naglo postati veoma poželjan i primamljiv svima onima koji su ga do sada izbjegavali. Naime, u svojoj trećoj generaciji, Clubman bi mogao postati pravi SUV što bi Miniju trebalo donijeti željeni interes tržišta i samim tim i profit.\nGlavni dizajner, Oliver Heilmer, nagovijestio je kako će naredna generacija Clubmana više naginjati ka SUV formi vozila. Trenutno, šestovratni karavan je tek nešto duži i širi od Countrymana, a oba modela se nalaze u istom cjenovnom rangu. Još uvijek nije sve jasno definisano da li će Clubman postati značajno veći kako bi se razlikovao od Countrymana ili će situacija biti obrnuta. U svakom slučaju, Mini bi u bližoj budućnosti trebao ponuditi tržištu i jedan pravi SUV.\nPred Minijem je značajan period obzirom na to da rade na novom, malom trovratnom modelu koji će Miniju vratiti njegov prepoznatljivi identitet. Heilmer je izjavio kako u Miniju svake sedmice održavaju sastanke i razmatraju u kom smjeru treba razvijati model, te kako ponuditi što više prostora u enterijeru, a pri tom ne povećavati sam automobil.\n10:14 | Dec 16, 2019


Cilj Srbije da obezbedi više snabdevača gasom | Novine Toronto\nCilj Srbije da obezbedi više snabdevača gasom\nMinistarka rudarstva i energetike Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da će formiranje Regionalne radne grupe, koja je deo Platforme EU za kupovinu energije, doprineti smanjenju zavisnosti od jednog dobavljača i uticati na povećanje energetske bezbednosti regiona, kao i da je cilj Srbije da obezbedi više snabdevača gasom, jer je to jedini način da bude energetski bezbedna.\n"Danas smo imali prvu radnu grupu u kojoj su sve države partneri koje žele da smanje zavisnost od jednog dobavljača, u našem slučaju je to zavisnost od Ruske Federacije. Da smo ranije radili na diverzifikaciji ne samo ruta, već i dobavljača, bilo bi jednostavnije", rekla je ona u Sofiji, gde je učestvovala na sastanku ministara energetike "Jugoistočna energetska tranzicija – regionalna saradnja za energetsku bezbednost, diverzifikaciju i tranziciju".\nKako je istakla, krajnje je vreme da se učini sve kako bi Srbija imala više dobavljača.\n"Znamo šta znače ratovi i kriza i zato je posebno važno da nastupimo zajedno i obezbedimo dovoljne količine energije. Povećanje energetske bezbednosti i diverzifikacija u mnogim zemljama Evrope trebalo je da se dese ranije, a ne da čekamo krizu i shvatimo koliko je loše zavisiti od jednog dobavljača, koji god bio", rekla je Mihajlović, objavilo je ministarstvo.\nRegionalna radna grupa deo je Platforme EU za kupovinu energije i predlozi će biti deo pripremnih scenarija EК za sprovodjenje zajedničkog plana za pristupačniju, sigurniju i održiviju energiju (REPowerEU), koji će biti predstavljen sredinom maja.\n"Važno je da ovaj sastanak pošalje i poruku soliradnosti i zajedništva, jer su neke stvari iznad politike", kazala je Mihajlović na skupu na kome pored Srbije i domaćina Bugarske, učestvuju i Rumunija, Severna Makedonija, Grčka, Ukrajina, Turska i Azerbejdžan, kao i direktorka Direktorata EК za energetiku i predstavnici Sekretarijata Energetske zajednice.\nOna je istakla da su diverzifikacija u gasnom sektoru i rad na zajedničkim strateškim rezervama ovog energenta ključni za regionalnu bezbednost i da je za Srbiju prioritet završetak gasne interkonekcije sa Bugarskom.\nPrema njenim rečima, sastanak je osnova za sve odluke koje će region donositi, u saradnji sa EК i Sekretarijatom Energetske zajednice, uključujući koordinisano sprovodjenje planova, zajedničku kupovinu i skladištenje, kao i dalju izgradnju interkonekcija.\n"Suština je da razgovaramo o zajedničkim strateškim rezervama gasa, da vidimo koje interkonekcije su nam potrebne, da razgovaramo o tome da zajedno nabavljamo gas u budućnosti", navela je Mihajlović.\nDodala je da je razgovarala i o električnoj energiji, zelenoj agendi, novim kapacitetima, odnosno o svemu što može da obezbedi energetsku, a time i ekonomsku stabilnost.Mihajlović je, zajedno sa bugarskim ministrom Aleksandrom Nikolovim, prisustvovala i potpisivanju ugovora izmedju Bulgartransgasa i DZZD internacional gasa za projektovanje, isporuku potrebnog materijala i opreme, izgradnju i puštanje u rad gasne interkonekcije sa Srbijom na bugarskoj teritoriji.\n"Izgradnja interkonekcije sa Bugarskom je za nas najvažniji projekat. Radovi na našoj strani počeli su u januaru, je potpisan ugovor za radove na bugarskoj strani, čime će biti ubrzan proces izgradnje interkonekcije i sigurno je da će sve biti završeno do septembra naredne godine. Tada ćemo dobiti mogućnost snabdevanja gasom sa LNG terminala u Grčkoj ili iz Azerbejdžana", rekla je ministarka.\nOna je u Sofiji razgovarala i sa zamenikom turskog ministra energetike o slobodnim kapacitetima za Srbiju u Turskom toku, kao i sa azerbejdžanskim ministrom i o snabdevanju gasom iz te zemlje, ali i o razvoju novih tehnologija, pre svega kada je reč o vodoniku.\n"Na sastanku smo razgovarali o punjenju skladišta pre početka zimske sezone i ubrzanju dekarbonizacije energetskog sektora, kao i o potrebi za zajedničkim reagovanjem u slučaju dodatnih poremećaja, saradnji i solidarnosti", rekla je Mihajlović.


Swan – kompaktni skener za digitalizaciju\nKako da sačuvamo prošlost za budućnost?\nZamislite da svaku knjigu morate da prekucavate kako bi je preneli na računar ili na internet. Saznajte kako da knjige lako, brzo i efikasno prenesete u digitalnu formu.\nDigitizacija nacionalnog i kulturnog nasleđa predstavlja sastavni deo kulturne baštine modernog društva. Dostupne informacije u digitalnom formatu došle su do nivoa neophodnosti obično regulisanih nacionalnim, regionalnim propisima i poslovnim procesima.\nProjetkom Swan smo izradili kompaktni skener visokih performansi, jedinstven na tržištu, sa proširenom paletom funkcionalnosti.\nTržište digitalizacije starih knjiga i dokumenata nudi robusne i veoma skupe sisteme digitalizacije koji najčešće ciljaju institucije (nacionalne arhive, nacionalne biblioteke itd.) što ograničava fleksibilnost propagiranja usluge širokoj paleti korisnika uz prihvatljivu cenu usluge.\nProjekat Swan korisnicima pruža uslugu digitalizacije i zadržati visok kvalitet proizvoda (hardvera, softvera) jednak velikim robusnim i skupim sistemima trenutno dostupnim na tržištu.\nTrenutno na tržištu digitalizacije ne postoji kompaktni uređaj visokih performansi koji pokriva segment skeniranja arhivske gradje i svakodnevnih kancelarijskih dokumenata u jednom proizvodu po pristupačnoj ceni.\nSwan predstavlja kompaktan skener visoke rezolucije koji korisnicima pruža uslugu digitalizacije arhivske građe i dokumenata i zadržava visok kvalitet proizvoda.\nPredstavlja kompletno rešenje za digitalizaciju\nKolevka V oblika se podešava u rasponu od 120 do 180 stepeni što mogućava skeniranje starih knjiga, spisa, brošura i ostale kanelarijske dokumentacije jednim proizvodom bez oštećenja\nOmogućava digitalizaciju visoke rezolucije od 600dpi dok je industrijski standard na tržištu 300dpi\nUređaj sadrži kompaktne CMOS industrijske kamere visoke rezolucije jedinstvene na tržištu\nSistem je plug and play čime je obezbeđeno korišćenje uređaja bez dodatne konfiguracije\nPoseduje 10 inčni touch displej i jednostavni korisnički interfejs\nSoftver pokriva export dokumenata u različitim rezolucijama, formatima, primenom različitih transformacija slike\nJednostavan za korišćenje (bez dodatne obuke)\nQidenus je oformio mlad i tehnološki kompetentan tim sastavljen od stručnjaka iz područja softverskog i hardverskog razvoja, razvoja proizvoda i dizajna.\nBroj glasova 247\nIT project menadžer\nrazvoj softvera i elektronike / QA\nmarketing i odnosi sa partnerima\nYouTube prezentacija https://www.youtube.com/watch?v=xUd9eeiPBJo


Babić: Neophodno stvoriti ambijent koji podržava borbu protiv korupcije\n„Organi koji se bave istragom i borbom protiv korupcije moraju da imaju osećaj sigurnosti i slobode“, izjavila je direktorka Agencije za borbu protiv korupcije, Tanja Babić povodom napada na članicu Saveta za brobu protiv korupcije, Miroslavu Milenović. Odbor Agencije je u sredu održao sednicu u Novom Sadu.\nDirektorka Agencije za borbu protiv korupcije Tanja Babić očekuje da državni organi što pre utvrde razloge i otkriju napadače na članicu Saveta za borbu protiv korupcije, Miroslavu Milenović. Ona je, nakon sednice Odbora te Agencije u Novom Sadu rekla za Radio Slobodna Evropa da je neophodno stvoriti ambijent koji podržava borbu protiv korupcije.\n„Ono što je zaista važno, posebno za ljude koji se bave ovim poslom, to je da svi mi moramo da se osećamo slobodno i da radimo naš posao, da kritički govorimo i da to ne bude shvaćeno kao neki neprijateljski akt“, naglašava ona.\nPredsednik Odbora Agencije, Zoran Stoiljković smatra da je bitno da se do kraja utvrde svi detalji napada.\n„Koleginica Miroslava je pre dva, tri meseca je prijavila da je prate i to tako da ona to vidi. Kao politikolog postavljam pitanje: kome može da bude u interesu da jednu krhku ženu napadnu? Šta može da stoji iza toga? Pa samo njen rad“, kaže on.\nPredstavnici Agencije su govorili i o proverama pokrajinskih institucija. Oni su naglasili da je kontrola pokrajinskih Fondova u toku. Direktorka Agencije je govorila i o istrazi u vezi sa slučajem gradonačelnika Beograda Siniše Malog. Ona je rekla da je Agencija dobila nove dokumente od bugarskih državnih organa i da je proces provere u toku.


Ankara će morati birati između ruskog S-400 i američkih F-35? SAD Turskoj prijeti i sankcijama: "Jasno smo im poručili da ako nabave S-400... bit će posljedica" | advance.hr vijesti\n27. Lipanj 2018. | 10:15\nAnkara će morati birati između ruskog S-400 i američkih F-35? SAD Turskoj prijeti i sankcijama: "Jasno smo im poručili da ako nabave S-400... bit će posljedica"\nIz SAD-a su još jednom upozorili Tursku da ne kupuju ruski protuzračni sustav S-400 navodeći kako će u suprotnom SAD ne samo blokirati dostavu F-35 vojnih zrakoplova Turskoj već i uvesti sankcije protiv Turske. Američki State Department poručio ...\nErdogan prijeti nastavkom ofenzive u Siriji ako se kurdske snage ne povuku s granice - Primirje na sjeveroistoku Sirije je vrlo krhko, jedan turski vojnik je ubijen u novim sukobima


Mališić: Sa tabloidnim medijima raste vlast jednog čoveka\nSa ovako tablodinim medijima mi ćemo dobiti zapušteno i uništeno društvo, bez institucija, u kome će rasti vlast jednog čoveka.\n11. novembar 2017. 14:51\nPopulistički mediji i populistička vlast su spojeni sudovi, oni jedni druge podržavaju a rodno mesto im je politika. Iz tog prostora zrači populizam i zahvata sve, naročito medije, koji su u čudnoj sprezi i štite populističku vlast, kaže za N1 Vesna Mališić. Ona smatra da mediji izlaze iz medijskog prostora i ulaze u prostor vulgarne populističke propagande.\n"Politika proizvodi svoju stvarnost, svoje medije, svoje analitičare, svoju parastvarnost, komunicira s imaginarnim narodom i mediji su samo kanal za distribuiranje te vrste poruka. Mi ne znamo drugačije, nemamo drugačiju atmosferu od devedesetih, populizam je jačao, slabio, sada je u usponu, zamahu, postali smo školski primer", navodi Mališić.\nOsvrnula se na nedavnu izjavu predsednika Aleksandra Vučića.\n"Kada se kaže da vođa najbolje zna, predsednik Vučić je u poslednjem intervjuju rekao da ne treba narodu da objašnjava šta misli i šta je stvarnost, i rekao da treba njega da slušaju, jer bolje zna. On je nacrtao kako izgleda populistička vlast u kojoj mediji nemaju ulogu, mediji koji kritikuju vlast", navela je ona.\nProfesorka Fakulteta dramskih umetnosti, Milena Dragićević Šešić gostujući na N1 rekla je da kada je politički populizam uzimao maha, poneki mediji su se ponašali profesionalno, da bi danas, smatra, populistička retorika zahvatila medije koji će iz stvarnosti birati fraze koje im odgovaraju.\n"A u tome će im pomagati političari, koji će uvesti po populističku retoriku u javni život, a nema nikakve uredničke kontrole. Vlada novac i ostvarivanje bliskosti s političkim moćnicima i mediji postižu neverovatnu količinu populizma. Činjenice više nisu važne ni za političare ni za medije. Populizam se bori protiv znanja, tradicionalnih društvenih elita, a kod nas su tradicionalne društvene elite - elite znajnja", kaže Dragićević Šešić.\nOna kaže da je pojam javnog dobra potpuno izgubljen u retorici i da ga zamenjuje nacionalni interes, za koji niko ne zna da kaže šta je.\n"Nacionalni interes je nešto što je toliko važno za sve nas, te tako prištedite, trpite, jer je sve to u nacionalnom interesu zarad bolje budućnosti. On pokriva sve promašaje vlasti, sve za šta nemaju rešenje, od pitanja Kosova, ćirtilice, saradnje sa RS. Populizam je stalno u odbrani države, u strahu od nečega. Uvek od nekog drugog, on bez straha nema razloga da posotji, ne postavlja se zbog toga šta je nama važno, nego je uvek odbrana od nekog drugog, od silne zaštite vidimo da sprskog naroda nema na mnogim teritorijama za koje se nekadašnja populistička vlast, od koje su neki i sada na vlasti, zaklinjala da su stalne srpske teritorije", rekla je Dragićević Šešić.\nVesna Mališić navodi da možemo da vidimo da populistička retorika barata kolektivističkim terminima - narod i nacija i dodaje da tu nema građanina.\n"Gde nema građanina, nema demokratije. Ne msili se o građaninu kao osnovi demokratije, već na te kolektivističke parole. Slušajući predsednika, kada je u intervjuu insisitao da je N1 američka televizija, on se obraća onima koji imaju predrasudu da američka znači CIA televizija. Obraćanje širokim masama za koje se tabloidi potrude da učvrste stereotipe, da ne misle već da reaguju kako vlast želi", kaže Mališić.\nNovinarka NIN-a kaže da ako imate vlast koja ima opsesiju da proizvede rezultat 50 +, onda ona pribegava populističkim metodama, u kojima je sve je dozvoljeno.\n"Nema ideologije, može da bude proruska, proamerička, sve da se postigne rezultat. Ne treba da se misli već da se podržava. Zbog toga se ojačavaju tablodidni i visoko komercijalni sadržaji, koji će činiti da se stvori masa koja će da podržava vlast. Kritički mediji promišljaju stvari, otvaraju pitanja, zato nema debatnih emisija, nema ih ni na javnom servisu. Nema polemike, razgovora, intervjua, nemate jednak pristup svih ljudi medijima. Stavljate grupaciju u senku populističke politike, koja mora da proizvede izborni rezultat", rekla je Vesna Mališić.\nKoliko je jedan covek jak i mocan zavisi samo od tog coveka a ne od medija. Zato ne krivite medije na uspeh predsednika.\nU Srbiji su danas sve novine manje vise tabloidne jer vise ima privatnog zivota javnih licnosti nego konkretnih vesti\nAko je tako, onda mi recite, zasto u svim medijima se nepise samo o tom coveku, zasto i drugi ljudi krstare po tabloidima, medijima i slicno?\nNema nikakve urednicke kontrole -- sta predlaze, cenzuru?\nNovinarstvo je potonulo, nema etike i kodeksa novinarstva.\nDokle ce vise da kritikuju predsednika sto se pojavljuje na televiziji.Pa pobogu predsednik drzave je.A iskreno da radi radi i niko sem njega nije kriv sto je toliko angazovan i ne razumem vise ovu pompu oko medija i tabloida\nVucic nema nikakve veze sa tabloidnim medijima.\nPročitala sam sve napisane komentare i svi odreda dolaze od smrdljivih botova. Strašno šta smo doživeli, da nema drugog posla od botovanja. Botine, pitaće vas starost gde je bila mladost.


Potpisan sporazum: Zajednička karta za četiri skijaška centra u BiH | Putovanja\nPotpisan sporazum: Zajednička karta za četiri skijaška centra u BiH | MONDOBA\nPotpisan sporazum: Zajednička karta za četiri skijaška centra u BiH 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.01.2021. / 16:21 16:26\nAutor Dragana Božić 19.01.2021. / 16:21 16:26\nDirektori skijaških centara Jahorine, Ravne planine, Bjelašnice i Vlašića potpisali su sporazum o zajedničkoj ski-karti koju će skijaši moći da koriste 10 dana u sezoni u bilo kom od ovih centara, a čija je cijena 350 KM.\nSporazum su danas potpisali direktori skijaških centara "Jahorina" Dejan Ljevnaić, Ravna planina Veljko Golijanin, Bjelašnica Edis Baković i Vlašić Goran Šarić.\nLjevnaić je rekao da skijaši od danas mogu da kupe desetodnevnu kartu po cijeni od 350 KM i da skijaju bilo kojih 10 dana u sezoni u bilo kom od ovih centara.\nOn je dodao da karta važi na više od 150 kilometara staza, te smatra da je to odličan paket sa kojim mogu istupiti i na međunarodno tržište. Karta se, naveo je, može kupiti na svim prodajnim mjestima četiri ski-centra.\nLjevnaić je čestitao kolegama iz drugih ski-centara, jer se ponašaju kao ski-centri u čitavom svijetu, budući da konkurenciju pretvaraju u partnere, prave zajedničku ponudu i zajednički nastupaju.\nOn je napomenuo da planinski turizam na Jahorini ima najveći potencijal, gdje sada ima 150 centimetara utabanog snijega, a do sada se tu skijalo 79.000 skijaša.\nGolijanin je rekao da je ski-centar "Ravna planina" spremno dočekao skijaše sa novitetima od 13 kilometara staza i da imaju 80 centimetara utabanog snijega.\nDirektor Ski centra "Bjelašnica -Igman" Edis Baković istakao je da su danas postigli da gost kada dođe bilo gdje u BiH može skijati deset dana u bilo kojem od ova četiri skijališta bez problema.\nŠarić je rekao da će sporazum od sljedeće godine proširiti, jer u BiH ima još 10 skijališta koja je potrebno obuhvatiti.\nOtvaranje ski sezone na Kozari: Večerašnje skijanje je besplatno\nskijanje skijališta BiH turizam


Analiza | 03:00 Jamaica - Sad Tip: 2 | Kladionica | Tipodrom.com\nObjavljeno: 2019-07-03 23:19:46\nJamaica - Sad\nKao prvaci, SAD će u ovu utakmicu ući kao veliki favorit, jer žele doći do finala Gold kupa kada. Čini se da u ovoj utakmici sve ide u korist SAD-a. Ne samo da su bolja momčad od Jamajke, nego će igrati i kod kuće i to 4. srpnja, Dan neovisnosti u Americi, tako da će emocije biti velike. Utakmica se po našem vremenu igra sa srijede na četvrtak u jutarnjim satima, tako da ova analiza ide u temu za srijedu kako bi svi vidjeli prije nego utakmica počne. U svakom slučaju, SAD je ekipa koja je pobijedila Curacaa sa 1-0 u četvrtfinalu. Gol je pao u ranim minutama utakmice i vidjelo se da će SAD ostvariti pobjedu, ali jednostavno nisu mogli dati taj drugi gol do kraja utakmice. Ono što je bilo tako izvanredno u američkom timu je da su vješti u napadu, ali su također i dobri u obrani, jer ne primaju golove. Trebalo bi baciti oko na Westona McKenniea koji je postigao pobjednički gol protiv Curacaoa, te nagovještavaju da će on imati sjajnu nogometnu karijeru. Jamajka će biti sretna što je ovdje, ali će dati sve od sebe da uznemiri Amerikance. To su učinili u prošlosti i nedavno su ih pobijedili u prijateljskoj utakmici. Analitičari vjeruju da je ovaj tim do ove faze došao uz malo sreće, ali da zaslužuju više od toga. Dosegli su polufinale pobijedivši Panamu sa 1-0. Moja oklada ovdje ide na Ameriku. Jamajka je učinila dobar posao da bi došli ovako daleko, ali oni mi izgledaju pomalo negativno, a mislim da je Amerika i kvalitetnija momčad u ovom trenutku. Oni zaista imaju dobre igrače na skoro svim pozicijama i imaju dobru obranu. Ovo je najvažniji dan u SAD-u, kao i u povijesti ove zemlje, a kada bi večeras došli do finala, to bi bio šlag na tortu. Sretno!\nPočetak: 04.07. 03:00h\nPrisutnih korisnika 439 Korisnici aktivni u proteklih 30 min.\nGostiju 430,Članova 9 (Sakriveni 1 Korisnici koji su u podesili svoj status kao sakriven.)\nAktivni članovi: Shumar4life, veljko, Barksdale, maestro86, macki67, boskom86, Drunky_Duck, Rokfeler, Tabela tipstera.


Mjesto gdje se spajaju priroda, moderne tehnologije i zdrav život - Farma Milo Selo\nNovosti 04/01/2019 - admin\nFarma “Milo Selo” podno planine Ozren između Lukavca i Gračanice, jedna je od rijetkih ako ne i jedina u Bosni i Hercegovini koja se bavi preradom i proizvodnjom kozjeg mlijeka, sira, jogurta i mesnih proizvoda. Posebnost ove farme se ogleda i u tome što je smještena u prirodnom ambijentu, što omogućava i uzgoj voća i povrća bez ikakvih vještačkih dodataka.\nCjelokupan proces proizvodnje na farmi “Milo selo” je u strogo kontrolisanim uvjetima što zahtijeva standard organske kvalitete, kazala je Amra Brkić, PR Farme te je dodala:\nPored proizvoda od kozjeg mlijeka, farma Milo Selo posjeduje i vlastite plastenike gdje se proizvodi organsko plasteničko povrće kao što su paradajz, paprike, salata, luk…\n– Zabranjena je upotreba sintetičkih pesticida i mineralnih đubriva. To možemo nadoknaditi upotrebom drugih đubriva, kao što su razna organska đubriva i nekih naših biodanimičkih pripravaka koja imaju svojstva pesticida. U ovom periodu na farmi uzgajamo zimske kulture a to su zelena salata, luk, rotkvica i špinat, kazao je agronom Ernad Kucalović.\nOkruženje na farmi “Milo selo” je idealno za proizvodnju organskih proizvoda koji afirmiraju zaboravljene tradicijske vrijednosti uz očuvanje i poštivanje prirode i okoliša. U blizini je i lokalno izletište, koje je u ljetnom periodu prostor namijenjen za relaksaciju i odmor članovima raznih udruženja i organizacija sa područja Tuzlanskog kantona koja okupljaju dječiji uzrast.\nOglas za posao – Agronom\n10/09/2020 by Zlata Begić


MOJ SAN TEBE - Blogovi - Forum Krstarice\nMOJ SAN TEBE\nu 09.12.2013. 18:38 (497 pregleda)\nda ti ukradem san,\nda ti ga otmem\nkad najtvđe spavaš,\nkad najlepši san sanjaš,\nda ostaneš bez snova.\nda te u svoj san\nzatočim,da te zatvorim,\npa bih mogao uvek\nda te za sebe imam\nkad živim u snovima.\nreči i šta ću ti reći\nako se u istom snu\nSkupio sam hrabrost.\nJovan Genevajn-JovGen "MOJ SAN TEBE" 01.12.2013.god.\n« NEBITNO Glavna B E H A T O N »\nLord Gledston - 09.12.2013. 19:37\nJovan Genevajn - Sve si ti to lepo napisao.Vidi se da si zeljan ljubavi.Namerno nisam rekao,da si zeljan seksa.Zasto? Pa zbog toga,sto si svoja osecanja,kojih vidi se,imas i na pretek,vrlo lepo i emotivno si pesnicki uoblicio.Malo mi smeta naslov:"MOJ SAN TEBE" to nije pravilno\nnapisano.To se ne uklapa u duh Srpskog jezika.Pravilno bi bilo napisati:MOJ SAN O TEBI. Nikako ne moze,onako kako si ti to iskomponovao.\nKoristim ovu priliku,da skrenem paznju,i ostalim nasim forumasima.Primecuje se u dobrom delu tekstova,prilicno nepoznavanje,Srpskog\nknjizevnog jezika,koje vec poprima,zabrinjavajuce razmere.\nana eva - 09.12.2013. 22:07\n.Primecuje se u dobrom delu tekstova,prilicno nepoznavanje,Srpskog\nMožda ti forumaši nisu Srbi.\nJovan Genevajn - 10.12.2013. 16:03\nUglavnom ne komentarišem i ne odgovaram na komentare.Svaki jezik,a samim tim i srpski jezik je "živ" i sklon je raznim promenama i modifikacijama,ubacivanju novih reči ako su prihvaćene u narodu i nije "zakucan".Moram da primetim ipak jednu dozu malicioznosti u poslednjim,dugim,a čini se nepotrebno dugim komentarima koji u stvari ne analiziraju delo nego autora.U stvari poznati stav da je kritičar samo neuspeli pisac,a da može da stvara ne bi bio kritičar.\nŠto se tiče naslova "SAN O TEBI" bi bio prost i nezanimljiv,a mislio sam da je ovo mnogo zanimljivije i provokativnije.\nPitanje da li tekstove treba da čitaju samo Srbi,naravno da ne,a to sam rekao i jednom gospodinu kada sam počeo da pišem i za hrvatski portal,pišem za sve dobronamerne bili Srbi,Hrvati,Eskimi,Aboridžini kojima to nešto znači,a ako neko iz nacionalnih razloga ne želi da čita baš me zabole......Jovan Genevajn,,,Teufel666


SANKCIJE NANOSE ŠTETU I AMERIKANCIMA: ''Exxon'' primoran da napusti sporazum sa ''Rosnjeftom''! | Vesti Dana\nSANKCIJE NANOSE ŠTETU I AMERIKANCIMA: “Exxon“ primoran da napusti sporazum sa “Rosnjeftom“!\nAmerička kompanija „Ekson mobil“ je saopštila u godišnjem izveštaju da je krajem godine donela odluku da izađe iz zajedničkog preduzeća sa „Rosnjeftom“ zbog sankcija koje su Sjedinjene Američke Države i Evropska unija uvele ruskom energetskom sektoru.\n„Kompanija očekuje da će 2018. godine početi proceduru za izlazak iz zajedničkog preduzeća sa ’Rosnjeftom‘. Odluka o izlasku je dovela do gubitaka u iznosu od 0,2 milijarde dolara nakon uplate poreza“, navodi se u izveštaju.\nPortparol ruskog naftnog giganta Mihail Leontjev je saopštio da je ova odluka bila očekivana.\n„To je, nažalost, bilo očekivano zbog sankcija. ’Ekson mobil‘ je bio prinuđen to da uradi“, rekao je on.\n„Rosnjeft“ i „Ekson mobil“ su 2011. godine potpisali sporazum o strateškom partnerstvu u Rusiji, SAD i trećim državama. Sporazum predviđa geološka istraživanja i eksploataciju tri lokacije u Karskom moru i jedne u Crnom moru. Udeo „Rosnjefta“ u projektima iznosi 66,7 odsto, a „Ekson mobila“ 33,3 odsto.\nKonačna anketa pred izbore, evo ko prelazi cenzus\nHILARI KLINTON NASTAVLJA SA RUSOFOBIJOM: Rusi dolaze!


Toyota GR yaris iz 2021. godine košta 39.950 američkih dolara, verzija za stazu dolazi uskoro – Danasnje\nHome/Automobili/Toyota GR yaris iz 2021. godine košta 39.950 američkih dolara, verzija za stazu dolazi uskoro\nmacaxSeptember 17, 2020\n0 48,604 1 minut citanja\nToyota je najavila da će vrući hatch GR Yaris imati maloprodajnu cenu od 49.500 američkih dolara plus troškovi na putu, ali prvih 1000 automobila biće ponuđeno na 39.950 američkih dolara za vožnju.\nToiota GR Iaris iz 2021. godine imaće nebesku preporučenu maloprodajnu cenu od 49.500 američkih dolara plus troškove na putu, ali prvih 1000 kupaca moći će da je osigura od 39.950 američkih dolara kada se knjige narudžbi otvore od podneva sledeće srede.\nToiota je takođe potvrdila da će u prvoj polovini 2021. godine doneti 250 primeraka varijante visokih performansi, koja dobija diferencijale sa ograničenim klizanjem, lepljive Michelin gume i lagane aluminijumske felne BBS – a nazvaće se GR Iaris Rallie. Iako će cena izdanja GR Iaris Rallie visokih performansi biti objavljena naknadno, kompanija je rekla da je inicijalna ponuda za lansiranje – koja iznosi popust od blizu 14.000 američkih dolara – namenjena da pomogne da GR Iaris postane pristupačniji široj javnosti. spektar kupaca.\nIako Toiota kaže da je lansirna cena od 39.950 dolara za odlazak ograničena na prvih 1000 prodatih vozila, priznaje da bi moglo da prođe 12 do 18 meseci pre nego što se taj broj dostigne, a tada će se preispitati cene automobila.\nMotor u Toioti GR Iaris je 1,6-litarski turbobenzinski benzinski trocilindar snage 200 kV i 370 Nm obrtnog momenta, što ga čini najsnažnijim trocilindričnim motorom ikad ponuđenim u serijskom automobilu.\nSnaga se distribuira pomoću šestostepenog ručnog menjača na sva četiri točka, a poklopac može da postigne brzinu od 100 km / h sa mesta za 5,2 sekunde. Vreme od 0 do 100 km / h čini GR Iaris bržim od Renault Megane RS Trophi-R, ali gotovo pola sekunde sporijim od odlazećeg Volksvagen Golf R.\nUprkos značajnim podacima o snazi i obrtnom momentu, Toiota kaže da će GR Iaris verovatno dobiti petogodišnju / neograničenu kilometražu kompanije, slično onoj koja se nudi na Toioti Supra.\nProizvodnja Toiota GR Iaris 2021. godine započela je pre tri nedelje i u početku će biti dostupna u crnoj, beloj ili crvenoj boji.\n2020 Jeep Compass Night Eagle pregled\nPet potpuno novih električnih i hibridnih vozila koje sada možete da uvezete\nPregled prototipa Ineos Grenadier 2021\n2022 Cupra Leon cena i specifikacije


JUSUFOVIĆ UŽIVO ZA HAYAT IZ TUZLE: SVJESNI SMO DA ULAZIMO POLAKO U TREĆI VAL KORONE | Hayat.ba\nKako su naveli, nova naredba predstavlja direktnu prijetnju za 20 hiljada radnih mjesta.\nNaša novinarka Amina Bešo uživo iz Tuzle u emisiji Dobar dan BiH izvještavala je o aktuelno situaciji s koronavirusom u Tuzlanskom kantonu, ugostila je prof. dr. Vahida Jusufovića, generalnog direktora Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla.\nJusufović je u početku razgovora izrazio zabrinutost zbog porasta broja hospitaliziranih.\nMi još na sreću imamo dvocifrene brojeve. Još je to u nekim podnošljivim granicama i imamo ravnotežu u broju zaraženih i broju novoinficiranih i broj a koji izlaze iz pozitivnosti ali je primjetno u zadnjoj sedmici da je broj hospitaliziranih počeo polako da raste. Od prošlosedmičnih 35 kad smo imali prosjek u našim covid-bolnicama već se penjemo evo na 60 i sa šest evo u respiracijskom centru, sad već imamo 13 i povećavamo se na mehaničkoj ventilaciji.\nIako je određen broj zdravstvenih radnika ranije obolio a zatim prebolovao koronavirus povratkom sa bolovanja na posao tokom rada osjetili su određene posljedice. Osjećali su umor i iscrpljenost zbog čega nisu mogli izdržati puno radno vrijeme.\n525 uposlenika UKC-a je zasigurno PCR potvrđeno bolovalo koronu sa različitom kliničkom slikom, velik broj njih se vratio u proces rada, međutim jedan broj ljudi nažalost je počeo da radi nakon toga su se ponovo vratili na bolovanje jer se osjećaju umorno, iscrpljeno, zadihano i ne mogu da izdrže ni puno radno vrijeme, znači da i taj jedan broj ljudi sigurno izbačen iz stroja za jedan duži vremenski period da bi se mogli normalno vratiti svojim radnim zadacima – zabrinut je Jusufović.\nJučer je donesena jedna mjera, da ugostiteljski objekti mogu raditi do 20 sati, kao mjesto okupljanja, to je jedna naredba Kriznog štaba koja ima za svrhu preveniranje masovnijeg okupljanja i mogućeg širenja covid-19. Ona sa jedne strane je zdravstveno opravdana, s ekonomske strane naravno izazvala je određeni val nezadovoljstva, što ja mogu razumjeti ljude koji žive od te djelatnosti i evo kako čujem za sutra su najavljeni protesti ugostiteljskih radnika koji su naravno puno pretrpili u ovoj kompletno korona-situaciji u BiH i vjerujem da su ti ljudi na izmaku svojih ekonosmkih snaga da izdrže sve ove pritiske. Mi sa medicinske strane morat ćemo preduzeti sve ono da zaštitimo stanovništvo zarazne bolesti i da ovu koronu i dalje držimo pod kontrolom. Treba tražiti nekakav modus, izlaz iz svega ovoga uz međusobno razumijevanje. Ne smatram da su kafići, terase kafića vektori, glavna mjesta prenošenja korone ima tu još mjesta ali kažem takva je odluka donesena. Naredbe su da se poštuju pa tek onda nakon toga da se komentarišu, pa vidjet ćemo kako će dalje. Možda je ovo uvod, ako se ovo bude proširilo onako kako su nekei moje pretpostavke, u restriktivnije mjere gdje neće biti obuhvaćena samo mjera za ugosteljske objekte. Ni sa jednom mjerom koje krizni štab donese stanovništvo neće biti zadovoljno.\nKomentirajući mogući dolazak vakcina smatra da će raspodjelom određeni broj doći i do Tuzlanskog kantona, kao najmnogoljudnijeg kantona, jer smatra to pravilnom raspodjelom.