08. septembar – Opao broj građana koji neće da se vakcinišu | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika oktobar 2021 08. septembar – Opao broj građana koji neće da se vakcinišu\n08. septembar – Opao broj građana koji neće da se vakcinišu\n– Pandemija koronavirusa je, i dalje, kako globalna, tako i lokalna opasnost. Većina građana prepoznaje značaj vakcinacije kao mogućnosti da se zaštitimo od potencijalnih komplikacija ove bolesti – objašnjava direktor istraživačke agencije Ipsos u Crnoj Gori, Vladimir Raičević.\n-Svi podaci ukazuju da moramo nastaviti da jačamo povjerenje u zdravstvene institucije, stručnjake i nauku. To treba da radimo kroz kontinuirani dijalog i još bolju saradnju zdravstvenih i naučnih institucija, medija i građana tako što ćemo se fokusirati na razgovor o onim pitanjima zbog kojih su ljudi još uvijek zbunjeni ili zabrinuti – smatra šef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Huan Santander.\n– Skoro svi građani Crne Gore, njih 90 odsto, saglasni su s tvrdnjom da su vakcine jedan od najboljih izuma medicine zahvaljujući kojem su iskorijenjene mnoge zarazne bolesti. Samo 1 od 10 se ne slaže, a među njima su češće građani koji nisu zabrinuti zbog koronavirusa, koji nemaju povjerenje u zdravstvene institucije i koji ne planiraju da se vakcinišu protiv koronavirusa – dodaje se.\nPrethodni tekst08. septembar – Imamo životno ugrožene pacijente koji su vakcinisani\nSledeći tekst08. septembar – Revakcinisano 41,9 odsto punoljetnog stanovništva


„Ovakvi rezultati i uspjesi naših ljudi najbolja su reklama za Bosnu i Hercegovinu. Ovo su naši najbolji ambasadori. Dosadašnji rezultati pokazatelj su ispravne orijentacije i opredjeljenja, kako mladog Harisa, tako i njegove porodice“, kazao je premijer Tulumović čestitajući Brkiću na ostvarenom uspjehu.


Svih 232 kontrolisana lica na teritoriji Republike Srpske poštovala su mjeru kućne izolacije.\nU posljednjih 24 časa ova lica kontrolisala je komunalna policija, saopšteno je iz Ministarstva uprave i lokalne samouprave Republike Srpske.\nDo sada je kontrolisano 95.966 lica sa izrečenim mjerama kućne izolacije od čega njih 287 ovu mjeru nije poštovalo.


ARTIST PRESENTS - Stanton CMP.800\nUrban BUG :: Magazin :: TEHNIKA I PROGRAMI :: ARTIST PRESENTS - Stanton CMP.800\nNovi Stanton CMP.800 je multi-format media plejer sa Midi kontrolom i odlična DJ sprava prepuna funkcija. U pitanju je vrlo kompaktan i lagan uređaj koji poseduje dosta playback opcija jer podržava CD, MP3 CD, USB uređaje, ali može raditi i kao MIDI kontroler sa bilo kojim DJ softverom. Jog točkovi su čvrsti sa odličnom rezolucijom za scratch i back-cue, kao i za playback. Poseduje odličan set karakteristika uključujući loopove, hot cue, sample banke i efekte sinhronizovane sa ritmom. ChainLink opcija daje mogućnost povezivanja dva plejera preko USB kabla za pristup jednoj USB biblioteci.\nStanton CMP.800 je trenutno jedna od najsvestranijih sprava na DJ tržištu jer daje mogućnost različitih postavki. Na primer, može se koristiti kao MIDI kontroler sa Traktor Scratch 2, kao Digital Vinyl System CD timecode deck, sa USB flash ili eksternim hard diskovima. Na uređaju se uz klasične analogne i digitalne konektore nalaze dva USB i jedan USB MIDI port i izlaz za slušalice sa kontrolom glasnoće.\nGlavna odlika ovog media plejera je svestranost uz dobar kvalitet izrade i veoma povoljnu cenu. Preporuka za bilo koji tip DJ-a - kako za početnike sa ograničenim budžetom, tako i za profesionalce kojima će ovakav uređaj pun korisnih opcija dobro doći.


Uvažena žalba Tužilaštva BiH u predmetu Mensur Đakić i dr.\nVijeće Odjela I za ratne zločine Apelacionog odjeljenja Suda BiH je nakon održane sjednice vijeća Apelacionog odjeljenja u krivičnom predmetu protiv optuženih Mensura Đakića i Begzada Kajtazija donijelo presudu kojom se žalba branioca optuženog Mensura Đakića odbija kao neosnovana, dok se žalba Tužilaštva BiH izjavljena protiv osuđujućeg dijela navedene presude uvažava, pa se presuda Suda BiH od 10. septembra 2018. godine preinačava u dijelu odluke o kazni, i to na način da se optuženi Mensur Đakić osuđuje na kaznu zatvora u trajanju od osam godina za krivično djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva.\nŽalba Tužilaštva Bosne i Hercegovine izjavljena protiv oslobađajućeg dijela presude se odbija kao neosnovana, pa se prvostepena presuda u tom dijelu potvrđuje.\nPrvostepenom presudom Suda Bosne i Hercegovine od 10. septembra 2018. optuženi Mensur Đakić oglašen je krivim da je, radnjama opisanim u izreci pobijane presude, počinio krivično djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva zbog čega je osuđen na kaznu zatvora u trajanju od dvije godine.\nNasuprot navedenom, optuženi Begzad Kajtazi oslobođen je od optužbe da bi, radnjama opisanim u oslobađajućem dijelu izreke pobijane presude, počinio krivično djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva.\nProtiv navedene presude žalbu je blagovremeno izjavilo Tužilaštvo BiH i to zbog odluke o krivičnopravnoj sankciji, kao i zbog pogrešno utvrđenog činjeničnog stanja, s prijedlogom da Apelaciono vijeće uvaži žalbu i potpuno ukine prvostepenu presudu te odredi održavanje pretresa pred vijećem Apelacionog odjeljenja Suda BiH.\nBranilac optuženog Mensura Đakića žalbu je izjavio i to zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, zbog povrede krivičnog zakona, kao i pogrešno utvrđenog činjeničnog stanja, a sve navedeno s prijedlogom da vijeće Apelacionog odjela Suda BiH uvaži žalbu, te prvostepenu presudu preinači i optuženog oslobodi optužbe ili da prvostepenu presudu ukine i odredi održavanje glavnog pretresa.\nOdgovor na izjavljenu žalbu Tužilaštva BiH blagovremeno je dostavio branilac optuženog koji u svom odgovoru navodi da je žalba Tužilaštva neosnovana.\nSjednica Apelacionog vijeća održana je 8. marta ove godine na kojoj je ukratko iznesen sadržaj podnesenih žalbi, kao i odgovora, pri čemu su stranke i branioci ostali kod pismeno podnesenih podnesaka, saopćeno je iz Suda BiH.


Održana obuka za organizacije civilnog društva u radu sa najugroženijim grupama - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Održana obuka za organizacije civilnog društva u radu sa najugroženijim grupama\nU prethodna dva dana održana je obuka o uspostavljanju kontakta sa najugroženijim društvenim grupama za predstavnike 17 organizacija civilnog društva širom Srbije, kako bi se unapredio pristup onima kojima je pomoć potrebna, u cilju njihovog boljeg informisanja o uslugama socijalne zaštite koje su im dostupne.\n0Piše: FoNet 07. avgusta 2020. 14.42 Izmenjeno: 14.51\nObuku je organizovao Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Srbije, uz podršku projekta Nemačko-srpske razvojne saradnje „Usluge socijalne zaštite za osetljive grupe“, koji sprovodi GIZ.\nPripadnici organizacija civilnog društva iz 15 gradova i opština razmenili su iskustva o načinima povezivanja sa osetljivim društvenim grupama, razvoju poverenja, proceni potreba na terenu, osmišljavanju programa kako dopreti do najugroženijih, kao i upoznavanju sa dokumentacijom koja se koristi tokom terenskog rada.\nU obuci su učestvovale organizacije iz Šida, Rume, Sremske Mitrovice, Plandišta, Pećinaca, Krupnja, Loznice, Lajkovca, Mionice, Užica, Arilja, Priboja, Prijepolja, Kosjerića i Sjenice.\nNa obuci se govorilo se o kontaktiranju ljudi „licem u lice“, kao i „putem tehnologije“, a učesnice su razmenili iskustva koja se odnose na rad u terenskim parovima o tome kako su terenski radnici obučeni, da li su opremljeni telefonima i potpuno upućeni u procedure.\nIstaknuto je i nekoliko primera gde su se podaci o potencijalnim korisnicima prikupljali u razgovoru sa lokalnim poštarima, sveštenicima ili uz pomoć osoblja iz lokalnih prodavnica, što je naročito izraženo u manjim sredinama.\nNa temu kontaktiranja „putem tehnologije“ istaknuto je da je, pre svega, neophodno obezbediti poverljivost razgovora.\nJoš jedna važna tema odnosila se na rad mobilnih timova namenjenih osetljivim grupama. Preporučeno je da članovi mobilnih timova budu stručnjaci u datoj oblasti i dobri poznavaoci lokalnih zajednica, kao i da su to ljudi iz istog kulturnog miljea kao što je ciljna grupa kojoj se pomaže.\nobuka, organizacije civilnog drustva, osetljive grupeBeograd


Zanimljivosti (korisne informacije,analize,predlozi) – 21.9.2020 – Infomanija tip\nZanimljivosti (korisne informacije,analize,predlozi) – 21.9.2020\n04:00 Club Leon – U.N.A.M.- Pumas\nZa mnoge najzanimljivija utakmica kola,neporaženi Pumas ujedno i najmlađi u ligi ide u goste Leonu.Niko nije očekivao da će ovako Pumas buknuti,gde na zadnjih 10 mečeva imaju skor 6-4-0,napustio ih je glavni trener pre početka nove sezone,preuzeo ih trener iz omladinskog pogona i napravio BUM i ostao na klupi do daljnjeg.\nLeon je sezonu započeo sa dosta aktivnih slučajeva korona virusa što je svakako uticalo na rezultate ali treba napomenuti da kod kuće nemaju poraz,4 pobede i 1 remi na zadnjih 5 utakmica.\nLeonov trener je dosta optimistican ove sezone,gde gazi ka liderskoj poziciji a sledeci cilj mu je reprezentativna uloga!\nVeoma otpimisticno sa njegove strane,tako da eventualnih prodavanja bodova nebi trebalo da bude od strane Leona.\nZa ocekivati je veoma zanimljiv susret,Pume su psihicki jake i sa velikim optimizmom na ovo gostovanje idu,iako u podvsvesti znaju da su autsajderi na mecu,dok Leon po recima njihovoj trenera ima ekipu za vrh tabele i svakako ce im u glavi biti samo 3 boda.\nNa njihovih zadnjih 6 meceva uvek je bilo minimum 2 gola !\nNaš predlog: over 1.5 @ 1,25\n01:00 Botafogo SP – Brasil de Pelotas\nTrener Botafoga: Pobeda nas Brasil de Pelotasom je neophodna kako bi se izvukli iz KRIZE !\nKratka najava i njegova izjava na link-u ispod:\nOva 2 tima su odigrala do sada samo 2 medjusobna meca,oba puta je slavio Brasil,Botafogo je pod znakom moranja ova utakmica kako bi prekinuo crnu seriju od 5 utakmica bez pobede !\nZnate da slabo tipujem lige petice,ali naisao sam na jedan lep podatak koji ide na stranu tipa koji cu predloziti.Pep Guardiola nikada nije izgubio od jednog tima 3. puta zaredom u svojom menadzerskoj karijeri.\nKada se uzme u obzir da ih je Wolwes 2 puta tukao,jednom na kvotu 20 u gostima,drugi put iz prelaza 2/1 Guardiola jednostavno ne SME da kiksne danas jer bi to bilo pogubno po njega.\nPored toga Liverpool je slavio sto je dodatni motiv Guardioli da zabelezi sva 3 boda.!\nNaš predlog : DNB2 @ 1,19\n09:00 Guangzhou Evergrande – Henan Jianye\nCanaravo je malo rotirao u proslom mecu u KUP-u pre 3 dana kada su slavili protiv Henana sa 2:0,danas igraju u ligi gde ce izaci u najacem sastavu 3 kola pre kraja!\n« Zanimljivosti (korisne informacije,analize,predlozi) – 20.9.2020 – TRIPLE DANA + SINGLE DANA\nZanimljivosti (korisne informacije,analize,predlozi) – 22.9.2020 + MEČ ZA LIVE ! »


Hebergnity Ekspertski i korisnički prikazi - 2022\nHostAdvice Hebergnity Prikazi\n2022 Hebergnity Ekspertski i korisnički prikazi\nTrenutno nema komentara za Hebergnity, ako imate iskustvo o njihovoj usluzi, budite prvi ko ćenapisati pregledна српском\nHebergnity imejl: contact@hebergnity.com\nveb sajt: https://hebergnity.com\nDa li vam se sviđa Hebergnity?\nHebergnity Cene, planovi i odlike - 2022\nWEB-Alpha 10 GB Neograničeno Plesk 1 0,99 US$ 2.8 Detalji\nWEB-Beta 25 GB Neograničeno Plesk 5 2,99 US$ 2.8 Detalji\nWEB-Gamma 50 GB Neograničeno Plesk 10 4,99 US$ 2.4 Detalji\nWIN-2-HDD 80 GB 1 x 2.67GHz 2 GB 5,99 US$ 9.4 Detalji\nLIN-1-HDD 30 GB 1 x 2.67GHz 1 GB 1,99 US$ 4.9 Detalji\nNapišite prikaz za Hebergnity\n1 Koju uslugu ste koristili sa Hebergnity? *\nUsluge DDoS zaštiteDeljeniWEB-AlphaWEB-BetaWEB-GammaVPSWIN-2-HDDLIN-1-HDDNe znam\nSajt koji hostujem sa Hebergnity


Sportske.net - Lazetić po Sadikovom receptu? Poznate sve brojke transfera i dinamika isplate!\nPartizan je bio strpljiv sa Sadikom i to mu se isplaćuje, Zvezda će primeniti sličan recept.\nTransfer Marka Lazetića iz Crvene zvezde u Milan je ovih dana glavna tema na ''Marakani'', a informacije i iz Italije, i iz Beograda govore da je ozvaničenje posla veoma blizu, možda već za dan ili dva.\nTalentovani napadač je juče napunio 18 godina, italijanski mediji prenose da je sa ''Rosonerima'' dogovorio sve lične finansijske detalje i da ga u Milanu neće seliti u ''Primaveru'', odnosno u njihov omladinski tim, već će odmah dobiti priliku da se nametne u prvom tmu.\nOko iznosa koji će Crvena zvezda zaraditi bilo je oprečnih informacija, ali ''Telegraf'' je ovog popodneva otkrio sve detalje.\nIako se juče spekulisalo da će Milan odmah uplatiti pet miliona evra Zvezdi, izgleda da će crveno-beli morati da se strpe dok dođu do te sume.\nPomenuti izvor otkriva da će Milan na ime obeštećenja platiti Crvenoj zvezdi četiri miliona evra, i to u dve rate, dva miliona odmah, a još dva na leto.\nOstatak zarade Zvezda će moći da očekuje kroz dodatne bonuse, nešto slično poslu kakav je Partizan pre godinu i po sklopio sa španskom Almerijom.\nPrema tim saznanjima, Zvezda će zaraditi još 500.000 evra ako Milan sa Lazetićem u timu uđe u Ligu šampiona. Dodatnih 250.000 sledi kada Lazetić bude odigrao 10 mečeva u dresu ''Rosonera'', a ako dođe do brojke od 20 odigranih mečeva za Milan, Zvezda će inkasirati još 250.000.\nI konačno, Zvezdi sleduje i deset posto od sledećeg Lazetićevog transfera, a tim da će Milan imati mogućnost da te procente otkupi za 500.000 evra u narednih godinu dana.\nDakle, ako se svi ovi bonusi ispune i ako ne bude procenata od sledeće prodaje, Zvezda bi u toku ove godine mogla da od Lazetićevog transfera zaradi maksimalno 5.5 miliona evra.


[ http://www.elitesecurity.org/t143653 ]\n[ lord Vader @ 04.11.2005. 23:35 ] @\nHoću da počnem da radim sa ATMEL mikrokontrolerima. Već duže vreme radim sa PIC-ovima i radio sam na raznim. Potreban mi je hardverski programator i softver za programiranje. Zapravo nemam nameru da kupujem gotove programatore već da pravim svoj. Pokušao sam sa PonyProg softverom i njegovim SI-Prog-om da isprogramiram ATtiny2313 i nije uspelo. Pošto ga nema na listi podržanih izabrao sam AT90S2313 pošto je ovaj tiny ustvari novija verzija starog i na ATMEL-ovom sajtu piše da za novije projekte treba koristiti tiny. Da li je moguće da pošto ga nema u listi dolazi do problema što ne bi trebalo da se dešava jer je to u principu isti kontroler kao 90S2313. Ako je u tome problem onda vas molim da mi kažete koji softver podržava ATtiny2313.\nHvala svim unapred i najlepše molim sve koji mogu da pomognu da to i učine.\n[ _str_ @ 04.11.2005. 23:53 ] @\nKoristim PProg verziju 2.06f beta i attiny2313 je podrzan, sasvim lepo radi.\nKakav je to hardverski (odnosno softverski?) programator a nije kupovni?\nJednom ATMEL uvek ATMEL!\n[Ovu poruku je menjao _str_ dana 05.11.2005. u 00:54 GMT+1]\n[ lord Vader @ 05.11.2005. 02:42 ] @\nKada sam rekao softverski mislio sam na program za upis, recimo PonyProg. Hardwerski programator je ono gde staviš mikrokontroler. Recimo AllPIC, JDM.. ne moraš da kupiš gotov, već postoje šeme i možeš sam da napraviš.\nSad ću da probam tu verziju.\n[ codeus @ 05.11.2005. 21:06 ] @\n[ lord Vader @ 06.11.2005. 02:58 ] @\nLjudi, hvala rešio sam problem sa PonyProg-om i SI Prog-om. Stvar je bila u tome što sam koristio staru verziju gde tiny nije bio podržan, aAT90S2313 iako je isti čip, u suštini , nije htelo da radi.\nNova verzija podržava tiny i sve je OK.\ncodeus koliko sam ja shvatio ovaj programator radi sa AVR studiom, ne treba mu nikakav dodatni softver već radi kao emulator odnosno debugger? Da li se varam, jel ovo samo programator ili je i debugger?\n[ codeus @ 06.11.2005. 22:11 ] @\n[ lord Vader @ 08.11.2005. 23:15 ] @\nPa šta će mu onaj mikrokontroler da bi programirao, gde je tu prednost u odnosu na SI Prog?\n[ _str_ @ 09.11.2005. 01:09 ] @\nDrzi se ti PonyProg-a, uz svoje nedostatke (mane), je najjeftinije resenje za pocetnike.\n[ lord Vader @ 13.11.2005. 02:17 ] @\nBaš me zanima šta su mane! To pitam zato što mi nije jasno zašto bi neko kupio bilo koji programator kada postoje jednostavne šeme na netu. Posedujem AllPIC i ovaj SI Prog i rade i jedan i drugi,ovaj allPIC imm dugo. Najnormalnije radi, šta je problem odnosno mana, konkretno?\n[ _str_ @ 13.11.2005. 17:01 ] @\n"Mane" uslovno . Imao sam problema sa softverom na Linux platformi (reseno). Ipak je ovo amatersko resenje i programiranje seriskim portom je malo sporo. Nekoliko kontrolera AT90S1200, posle uspesnog programiranja, kasnije nije hteo da ih prepozna. Stvar bi propala da nisam probao ICProg, iste komponente i isti programator.\nZaboravi na ovo "mane", za toliko para nema sanse da se kupi bolji programator .\n[ jovank @ 26.02.2007. 17:22 ] @\nNe bavim se puno mikrokontrolerima ali mi je potrebno da isprogramiram jedan PDIP ATMEGA 8 kontroler.POsedujem AllPic programator pa mi je potrebna pomoc kako pomocu tog programatora da isprogramiram ovaj kontroler ili mi treba sema nekog programatora za isti.Unapred hvala\n[ milan-markovic @ 08.09.2021. 14:02 ] @\nImam jedno pitanje uvezi programatora za Atmel mikrokontrolere.\nTreba mi programator kojim bi mogao da upisujel hex fajlove na sledecim mikrokontrolerima:\nKoji programator mi preporucujete za navedene mikrokontrolere a da to nije papreno skup GALEP5 vec neku jeftiniju varijantu pozeljno bi bilo da radi na Win7 ili Win10 preko USB.\n[ sdurut @ 08.09.2021. 14:51 ] @\nZa AT89C51ED2 i AT89C51RC ti ne treba nikakav programator. Programira se preko serijskog porta. Aplikacija je Atmel ISP. E sad na mikrochip sajtu od kad je microchip kupio atmel pola stvari je isparilo. Tako da sam baš povodom posta probao da je pronađem na microchip sajtu ali bezuspešno. Ima verzija koja je za win i novija pisana u Javi.\nLinije sa serijskog porta preko DTR i DSR preko MAX232 se vezuju na RESET i PSEN. Sa reset i PSEN se startuje BOOT loader i protokol za programiranje je jako jednostavan.\n[ bogdan.kecman @ 08.09.2021. 15:21 ] @\nvecina '51 ukljucujuci i atmelove se peku preko in-system seriskog porta\n... tu je neki bootloader, aktiviras ga tako sto stavis PSEN low i EA\nhigh prilikom reseta cipa\natmel je imao FLIP koji si koristio preko RS232 koji je to sve radio\nsto ce te poslati da skines flip ovde\nznaci P3.0 ti je RXD, P3.1 ti je TXD, EA dignes visoko a PSEN vezes na\nRTS .. ako koristis neki usb2serial sa ttl izlazima ne treba ti max\nvezes direkt sa nekog ftdi ili ch340 ili sta vec koristis\ni fLIP ce ga naprzi


Nogometna reprezentacija Katara - Wikipedia\nNogometna reprezentacija Katara\nKatarska nogometna reprezentacija je nacionalna selekcija Katara pod upravom Katarske fudbalske asocijacije. Nikada se nisu plasirali u završnicu Svjetskog prvenstva ali su se pojavili na sedam prvenstava Azijskog kupa, a istom će biti i domaćini 2001.\nMansour Muftah (48)\n51 (august 1993.)\n107 (septembar 1999.)\nBahrein 2:1 Katar\n(Albanija; 27. mart 1970)\nKatar 8:0 Afganistan\n(Kina; 13. septembar 1984)\nKuvajt 9:0 Katar\nGolmani: Qasem Burhan, Mohamed Saqr\nOdbrana: Bilal Mohammed (C), Mesaad Al-Hamad, Ibrahim Majid, Ibrahim Al Ghanim, Meshal Mubarak\nVezni red: Majdi Siddiq, Wesam Rizik, Fábio César Montezine, Khalfan Ibrahim, Talal Al-Bloushi\nNapad: Hussein Yasser, Ali Afif, Sebastián Soria, Magid Mohamed\nKatarski nogometni savez\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Nogometna_reprezentacija_Katara&oldid=3048219"\nPosljednja izmjena dana 20 oktobar 2019 u 20:51


Ubitačni Matić i velemajstor Natho overili drugo mesto! /VIDEO/\nPočetna stranicaFK PartizanUbitačni Matić i velemajstor Natho overili drugo mesto! /VIDEO/\nKolo pre kraja, crno-beli osigurali drugo mesto na tabeli.\nU poslednjoj večerašnjoj utakmici 29. kola Linglong Superlige Srbije, Partizan je na svom terenu ubedljivo savladao ekipu Čukaričkog, rezultatom 4:1.\nPitanje pobednika je praktično rešeno u prvom poluvremenu, kada je Partizan poveo sa 3:0, iz svoje prve tri šanse na ovoj utakmici.\nNa vođstvo se čekalo 17 minuta, a onda je Takuma Asano protutnjao po levoj strani, obišao Stevanovića i poslao idealnu loptu za Bojana Matića, koji preciznim udarcem završava ovu lepu akciju - 1:0, bio je to prvi Partizanov šut večeras u okvir gola.\nDrugui je usledio u 39. minutu. Najpre su Bojan Matić i Filip Stevanović lepo kombinovali ispred kaznenog prostora, Stevanović je fauliran u pokušaju da šutira, a slobodan udarac koji je tada dosuđen, majstorski je izveo Bibars Natho i duplirao Partizanovu prednost - 2:0.\nKada se očekivao odlazak na odmor, Partizan je dodatno uvećao svoju prednost, i to preko štopera Uroša Vitasa posle Nathovog kornera sa leve strane - 3:0.\nU poluvremenu je Natha zamenio Sejduba Suma, koji se već u 54. minutu upisao u strelce, posle akcije Bojana Matića po levoj strani i pravovremenog centraršuta napadača Partizana - 4:0.\nTri minuta kasnije gosti stižu do svog jedinog gola večeras, i to preko svog najboljeg strelca Slobodana Tedića, koji je udarcem glavom savladao Nemanju Stevanovića posle centaršuta Mićina sa leve strane - 4:1.\nDo kraja je moglo da bude još golova na obe strane, pogotovo se to odnosi na Sumu, koji nije iskoristio odličnu asistenciju Partizanovog debitanta, mladog napadača Nikole Štulića.


Zaharova: Neumesna izjava srpske premijerke – CG Vijesti\n“Takve ocene su neumesne. Čini mi se da je time sve rečeno”, naglasila je Zaharova.\nRanije je premijerka Ana Brnabić izjavila da se Srbija u političkom smislu “jasno odredila” prema sukobu u Ukrajini i to u skladu s principima međunarodnog prava ocenjujući da je Srbija zauzela “najhrabriji pristup i naprincipijelniji stav” po pitanju rata u Ukrajini, kao i da Rusija danas radi ono što su neke druge zemlje uradile nama 1999. i 2008. godine.\nEngleska izdala upozorenje zbog moguće nestašice PIVA\nLavrov: Veoma čudna izjava Zorane Mihajlović o mojoj poseti Beogradu\nZaharova o izjavi Šolca da Srbija treba da prizna KiM: Jesu li ovo prijatelji Srbije?


A. P. 7. aprila 2015. 05:00\nUživanje u ulozi slobodnog muškarca koji nikome ništa ne duguje i koji nema nikakve emotivne obaveze može da bude veoma prijatno. Međutim, vreme počinje da radi protiv takvih situacija. Drugim rečima, što smo više sami, veće su šanse da to i ostanemo. Previše slobode zaista može da promeni svakog od nas, ali niko ne garantuje da će te promene ići nabolje. Tako bi se na kraju dana moglo dogoditi da umesto savršenog mladoženje ostanemo večite mladoženje. Ako smo već neko vreme singl, mogla bi da se probudi i ogromna doza nesigurnosti, a ono što svakog od nas čini privlačnim, pored mnogo odlučujućih faktora, jeste upravo samopouzdanje. Gubitak vere u sebe može nas sprečiti da osvojimo baš onu koja nas najviše zanima.\nAko na klasična ženska pitanja poput: „A što nemaš devojku?“, počinjete da dajete dugačke i iscrpne odgovore, znači da vam je žensko društvo potrebno pod šifrom hitno. Vrlo je važno povesti računa kome se šta govori kada je reč o emotivnom životu. Evo primera: ako ste zainteresovani za neku devojku koju viđate svakoga dana, nemojte joj svaki put kukati o tome kako ste tužni i sami. Postoje žene kojima se treba jadati, a postoje i one kojima se treba javiti i za početak ih pozvati na piće (i to je nešto). Jedan od bitnih problema singl muškaraca jeste i taj što se vremenom spuštaju standardi. Predugačak sušni period svakoga od nas bi mogao da navede na pomisao da je i neuredna pedesetogodišnjakinja, po zanimanju kasirka, odličan ulov.\nOva situacija (uz sve dužno poštovanje prema starijim damama i profesiji radnice na kasi) mogla bi da bude nezgodna jer bismo se mogli naći zaglavljeni u nekoj vezi iz koje bismo, u normalnim okolnostima, odavno pobegli glavom bez obzira.


Veleprodaja uredskog materijala i potrošne robe Istra |\nVeleprodaja uredskog materijala i potrošne robe Istra\nA.VIVODE 8, 52470, Umag\nFUTURA D. O. O. je tvrtka prepoznata po visokoj kvaliteti svog rada, a može se pohvaliti višegodišnjim uspješnim poslovanjem.\nKao svoju primarnu djelatnost ističe veleprodaju raznolike uredske opreme i potrošnog materijala.\nBavi se veleprodajom uredskog materijala i potrošnog pribora, kao što su tinte, toneri, školski pribor i oprema.\nVeleprodaja uredskog materijala i potrošne robe ono je što na raspolaganju ima tvrtka FUTURA D. O. O. kojoj se s povjerenjem možete obratiti.\nPoštovani,novoosnovana smo tvrtka iz Zadra koja će se baviti pripremama za Državnu maturu i slične gimnazijske poslove a ujedno planiramo se baviti i opskrbom potrošnog materijala za sve škole Zadarske županije,zainteresiran sam za Vaše proizvode pa bih volio stupiti s Vama u kontakt da detaljno dogovorimo eventualnu suradnju,Lp


Nastavlja se sudska kampanja SNS-a: Živkoviću stigla nova Malovićeva tužba! - Pančevo.city\n– A Baabaseerom, pa tako reci. Kako šta ćemo, njega ćemo po metodama Divljeg zapada, pa ta kaubojština mu je bliska, to razume. Malovića u katran pa u perje, pa nogom u dupe preko Pančevačkog mosta odakle je i došao, pa nek se tamo u Beogradu bakću s njim, neka oni vide šta će.\nangažovani mediji Branko Malović nematerijalna šteta politički pritisak slobodno novinarstvo sud tužba\n6 Comments\tto: Nastavlja se sudska kampanja SNS-a: Živkoviću stigla nova Malovićeva tužba!\nPodrska slobodnom novinaru Zivkovicu i redakciji sajta Pancevo Si Ti. Gospodin Zivkovic ima agumente, reci su njegovo oruzje/orudje, obrazovan je, inteligentan, elokventan i duhovit; dakle, poseduje sve ono o cemu drug Malovic moze samo da sanja. Istine radi, sve navedeno u tekstu gospodina Zivkovica je potpuno tacno – Malovic Branko jeste kafedzija (vlasnik SUR „Domino“ u NBG), bivsi je vozac u Ministarstvu rudarstva, a ljudima iz kafanskih krugova poznat je po nadimku „Babasera“ (veliko postovanje radnicama na odrzavanju higijene u javnim objektima za slucaj nuzde, uz napomenu da te zene svoj posao rade casnije i postenije od druga Malovic Branka). Stoga, bice ovo izuzetno zanimljiva borba izmedju Davida (tuzeni novinar Zivkovic) i golijata (tuzitelj Malovic Branko i cela naprednjacka struktura). No, znamo ko je izasao kao pobednik u ovoj poucnoj biblijskoj prici.\nZastrašivanja, nasilje, tužbe i prebijanja sredstva su koja autokratski režim u refeudalizovanoj Srbiji koristi već godinam kako bi suzbio opravdanu i argumentovanu kritiku. Sasvim je očigledno da je nezavisnost sudstva gola forma u procesima protiv političkih protivnika. To ne znači da kod nas nema hrabrih, savesnih i nezavisnih sudija, ali oni znaju da u mafijaškoj državi mogu da dobiju poruku poput one: Vi imate dete, mi imamo gepek. Mi smo, dakle, još uvek u vremenu koje je NJegoš označio onom čuvenom porukom: Kome zakon leži u topuzu, tragovi mu smrde nečovještvom, dodajući da je: Smiješna pravda u jačega! Srećom, Evropa je davno ostavila za sobom feudalno-partokratska merila u sudskim procesima. Svi naši novinari koji su se žalili sudu u Strazburu, oslobođeni su. Troškove , naravno, plaćamo mi. Dakle, koordinatoru Maloviću i hiljdama takvih koji su odlučili da čuvaju državu od istine i da metodama političke policije guše slobodu govora i štampe, uopšte ne smeta niti izaziva „duševnu bol“ činjenica da se za šest godina vladavine njihovog gaze nismo pomakli sa dna liste po kojoj se meri standard, dohodak, plate, privredni rast, korupcija, zaduženost, zdravlje, obrazovanje i perspektive društva. NJima ne smeta što se u Srbiji na najvišim položajima nalaze ljudi sa falsifikovanim diplomama i plagiranim naučnim radovuma , što „idioti iz vrhova vlasti“ napreduju, umesto da budu osuđeni, što svako dete zna gde da kupi drogu, a nadležni to „ne znaju“, što „država ne može da se bori protiv huligana“, što su u Srbiji najveće moguće razlike u primanjima koja se finansiraju iz budžeta, što je samo u poslednje tri godine pobeglo u svet više od 20 hiljada stručnjaka i radnika, a režim to evidentirao kao smenjenje nezaposlenosti, ne smetaju im ni gomile laži njihovog predsednika, koje je veoma teško i nabrojati i još mnogo, mnogo izopačenosti i nakaznosti vlasti. Svi koji to poriču i neće da vide deo su parazitske nemani koja bukvalno siše krv građanima. Time pokazuju da se osnov njihove vlasti zasniva na uverenju da je „pučina stoka jedna grdna, dobra raja kad joj rebra puču“.Međutim, mogu oni da osnuju na desetine ministarstava istine, pravde, blagostanja, zlatnih vremena…ali time neće izmeniti našu ponižavajuću, sirotinjsku, nasilničku, lopovsku i beznadnu stvarnost. A zbog toga će morati da snose posledice!\nskoro ista stvar kao i sa portalom pere lukovica e-novine,koji su finansijski dotukle tuzbe sa jedne strane perjanica ds-a i tzv.druge srbije poput profe cupica i sneze malovic a sa druge srbova poput n.kusturice.ne secam se nesto da je gsn zivkovic protestvovao zbog toga. mozda jeste,izvinjavam se ako gresim ali eto,bilo je toga i pre dolaska naprednih na vlast\nSjećaš li se, Dolly Bell (SFRJ, 1981)\nLjubavna drama, nagrađena Srebrnim lavom na Internacionalnom filmskom festivalu u Veneciji (Mostra)\nScenario: Abdulah Sidran; saradnik na scenariju, Emir Kusturica\nIgraju: Slavko Štimac – Dino; Ljiljana Blagojević – Dolly Bell; Slobodan Aligrudić – otac; Mira Banjac – majka; Pavle Vuisić – tetak; Nada Pani – tetka; Boro Stjepanović – Cvikeraš; Mirsad Zulić Campo – Braco Šintor i deca, članovi orkestra pri Domu kulture, Crni vrh (Ilidža) u Sarajevu (Dino – gitara, Vlado Kliker – kontrabas, Filo – harmonika i Top – bubnjevi)\nMuzika: Zoran Simjanović (Grlom u jagode; Specijalno vaspitanje; Nacionalna klasa; Virdžina; Balkan Ekspres; Petrijin venac; Maratonci trče počasni krug; Bal na vodi; Tito i ja; Turneja…)\nU sećanje: Slobodan Aligrudić, Pavle Vuisić, Nada Pani, Mirsad Zulić, Aleksandar Zurovac, Vilko Filač\n24 mila baci (24 000 poljubaca) – Adriano Celentano\nKarl Marx versus hypnosis\nNa morskom plavom žalu (autor, Dragan Jokić, Sarajevo)\nTaj malovic je jako posten covijek. malovic mome je unuku u partiji dao posao. Unuk hvala bogu sada vrijedno radi, ima ugovor na mjesec al je obecano da ce produzit iz mjeseca u mjesec. Ima 25 iljada ali bice bolje skoro ko moja penzija sto mi jesu smanjili ali Vucic veli da ce vratit. Unuk je vrijedan u partiji, i staresine su to primjetile pa rijesile mu dat posao. Hvala malovicu ne razumijemm sto ga napadate kad pomaze nasoj omladini. Unuk mi svuda sa partijskim drugovima proputova autobusom srbiju kad god su nedje izbori i politika. Sad je dolje nedje u srbiji pomazu ljudima idu po kucama i broje i daju pomoc kome treba. Samo nasa partija uvijek pomaze sto se ne bi moglo reci za opozociju.\nSvaki dan pomislim da smo stigli do dna kad nam neki novi postupak sekte na vlasti to demantuje.Sektasi kao da dno svojim prostaklukom svakodnevno produbljuju ali zaboravljaju da sve ima pocetak i kraj a njima ce kad tad doci kraj a onda….


Uncategorized | Host Symphony\nZašto uvek treba dati prednost SSD hostingu?\nTehnika i računarstvo se u poslednjih nekoliko godina razvijaju neverovatnom brzinom. Pojmovi u računarstvu koji su godinama bili njegov sastavni i neizostavni deo, polako, ali, sigurno spremaju se za odlazak u ,,zasluženu penziju“. Konkretno ovde mislimo na tvrdi disk – HDD (engl. Hard disk drive). Iako se naravno i dalje koristi u velikom broju, i to sa ogromnim kapacitetima memorije, njegov naslednik SSD (Solid State Drive), preuzima prioritet i postaje dominantan na tržištu uređaja za skladištenje podataka.\nRazlika izmedju SSD-a i HDD-a\nHDD predstavlja tvrdi disk, starijeg tipa. Do pre samo par godina koristili su ga svi računari. Funkconiše pomoću mehaničke ruke i rotirujuće ploče (kao kod gramofona). HDD radi na principu skladištenja podataka na mnoštvo diskova koji se okreću izuzetnom brzinom. Tom prilikom, podaci se beleže i kada ima potrebe, koriste. HDD je tokom godina usavršavan, ali suštinski njegova mehanika i dalje radi slično kao i kada je nastao (još u drugoj polovini dvadesetog veka) tako da je prenos podataka za današnje trendove dosta spor što prilikom učitavanja podataka dovodi do određenog kašnjenja (kašnjenje se javlja jer se rotirujuća ploča okreće bez prekida dok ne nađe traženu informaciju). Ako imate nameru da pokrenete posao na internetu koji će imati veliki broj posetilaca, kao zasigurni, ova vrsta standardnog hostinga neće uspešno odgovoriti Vašim ciljevima.\nSSD hosting predstavlja trenutno najaktuelniju tehnologiju za hostovanje veb sajtova. To svakako nije bez razloga, ona sa sobom nosi mnogobrojne prednosti.\nKao što smo naveli, SSD je skraćenica od “Solid-State Drive”. SSD koristi neizbrisivu memoriju – fleš memoriju (engl. Flash memory), i dok su podaci, recimo, na RAM memoriji samo privrememo, tačnije samo dok je računar uključen, SSD sluzi za trajno skladištenje podataka na jedinici diska. Za razliku od HDD-a unutra se ne okreće fizički disk. SSD nema pokretne delove, a upravo zbog toga Vaš pogon se ne greje, ima neuporedivo bržu sposobnost čitanja ili zapisivanja podataka i troši mnogo manju količinu energije od hard diska. Svi podaci se čuvaju na mikročipovima. SSD se može naći kako na serverima, tako i na ličnim računarima.\nVeb hosting koji se zasniva na SSD-u ima mnogrobojne prednosti, u nastavku navešćemo neke od njih:\nOdlične performanse i brži rad\nU SSD-u se podaci čitaju direktno sa prostora za skladištenje. Nema rotacionih glava i magnetnih diskova što doprinosi brzini učitavanja i čitanja podataka. Brzina je posebno bitna za svaku vrstu online poslovanja, jer u modernom dobu, gde se živi neverovatnom brzinom, prosečan korisnik nema vremena, a ni strpljenja da čeka na informacije koje traži, tako da vrlo lako možete da dođete u situaciju da izgubite potencijalnog kupca ako istom ne obezbedite maksimalno brzi pristup. Bukvalno, uz SSD hosting, Vaša veb stranica i podaci na njoj će se otvarati neuporedivo većom brzinom. Treba imati u vidu, da ne utiče samo SSD na brzinu sajta, ali je svakako jedan od glavnih faktora. Takođe, sa druge strane, kada se uzme u obzir SEO, treba znati da Gugl (engl. Google) mnogo bolje rangira sajtove koji imaju veću brzinu otvaranja.\nPouzdanost hardvera i sigurnost podataka\nSSD je bez pokretnih delova, tako da je mogućnost lomljenja ili habanja minimalna, što SSD čini mnogo pouzdanijim. Imajući u vidu da se hard diskovi sastoje od pokretnih delova, oni su itekako skloniji fizičkim, mehaničkim oštećenjima od SSD uređaja. Oštećenje diska može da dovede i do gubljenja podataka. SSD-ovi su otporniji na fizička oštećenja, tako da za one koji posebno brinu o svojim podacima SSD predstavlja nedvnosmisleno pravi izbor.\nSSD u proseku troši i do 80% manje energije u odnosu na HDD. Ovo predstavlja veliku uštedu energije, i zbog toga SSD je i ekološkiji mnogo prihvatljiviji.\nSSD pruža mnogobrojne prednosti, a što se nedostataka tiče, mogli bismo da navedemo da su ograničenog kapaciteta – manjeg kapaciteta od HDD, ali i to se rešava, stalna modernizacija fleš memorija konstantno povećava kapacitet skladištenja SSD-ova. Kao i sva fleš memorija, i SSD diskovi imaju ograničen broj puta podataka koji mogu biti upisani, izbrisani i prepisani na deo diska. Međutim, napretkom SSD tehnologije, povećava se i životni vek uređaja.\nTipovi SSD hostinga\nWordPress izuzetno dobro funkcioniše na SSD Hostingu. Danas platforma WordPress pokreće skoro trećinu ukupnog broja sajtova na internetu. WordPress svojim korisnicima pruža mogućnost instalacije mnogih plugin-ova (engl. Plugin) što prouzrokuje sporiji rad na klasičnim vrstama hostinga, dok sa SSD hostingom apsolutno nema tih problema.\nCloud SSD hosting predstavlja pravo rešenje za korisnike visokih zahteva, recimo onima koji žele da pokrenu neke aplikacije. Cloud server poseduje sve prednosti fizičkih servera koji su odlična kombinacija sa modernim opcijama Cloud okruženja. Korisnici imaju mogućnost da plate i koriste resurse prema njihovim potrebama, a ukoliko se te potrebe povećaju bukvalno na jedan klik povećavaju storidž (engl. Storage), procesore, memorijski kapacitet.\nKome se preporučuje SSD hosting?\nZbog mnogobrojnih prednosti, SSD hosting je preporučljiv bukvalno svima. Pogotovo ako imamo u vidu da je cena SSD-a sve pristupačnija i u odnosu na klasičan hosting, izmedju ostalog, pruža mnogo brži rad sajtova što naravno, itekako, utiče da korisnici imaju bolje iskustvo. To ,,korisničko iskustvo“ direktno utiče da se preko Vašeg sajta obavlja što veći broj kupovina, zato je SSD hosting maltene neophodan za: elektronsku trgovinu, za e-šopove (engl. Web shop), CMS platforme, za sajtove koji beleže velike posete, za sajtove koji sadrže u sebi ogromne baze podatka itd.\nNa kraju, možemo da zaključimo, da SSD hosting predstavlja naprednu strategiju, pa odlučivanjem za SSD pravite odličnu investiciju u budućnost svoje veb stranice, jer je sada već izvesno da će upotreba SSD-a biti naširoko rasprostanjena u skorijoj budućnosti i upravo je SSD taj koji će Vam omogućiti stabilnost Vaše veb stranice. Iako skuplji, SSD nudi neuporedivo više i bolje performanse, tako da je definitivno pravi izbor.\nDomain Name Sistem ili skraćeno samo DNS definitivno predstvalja veoma važan aspekt interneta. Omogućava ne samo jednostavnost interneta, već i njegovo neometano, fluentno funkcionisanje, kao i brzo učitavanje sadržaja koji korisnici traže. Navešćemo neke od najčešće koriščenih DNS termina:\nSistem imena domena (engl. Domain Name Sistem)\nDNS predstavlja veoma rasprostranjenu serversku mrežu. Serveri se nalaze širom sveta, poseduju distribuiranu bazu podataka sa IP adresama i imenima domena. Poznat je u svetu i kao internet adresar koji povezuje imena domena sa IP adresama.\nU praksi to funkcioniše tako da kada u pregledač unesete URL stranice, DNS pronalazi IP adresu koja se poklapa sa imenom domena. Vaš pregledač tada kontaktira odgovarajući server i dolazi do veb lokacije, kao i do njenog sadržaja.\nIP adresa (engl. IP Address)\nSvaki uređaj, bilo da je u pitanju kompjuter, mobilni telefon ili tablet, kao i svaki server koji koristi internet ima svoju IP adresu. IP adresa predstavlja jedinstveni broj, tačnije grupu brojeva koja je međusobno odvojena tačkama.\nIP adrese koriste mašine za međusobnu komunikaciju preko mreže. Identifikacija uređaja se vrši preko IP adrese. Kako bi za ljude bilo veoma teško da treba da pamte takave nizove brojeva, umesto istih postoje imena domena.\nIme domena (engl. Domain Name)\nIme domena predstavlja ime Vaše veb lokacije. Domen možete kupiti preko registra domena. Ime domena je veoma bitno, jer bez njega – morali biste prilikom otvaranja veb lokacije da ukucate IP adresu te veb lokacije što svakako ne bi bilo jednostavno. Primenom imena domena posećivanje veb lokacija postaje brzo i jednostavno.\nKako funkcioniše DNS\nKada se u pregledač unese ime domena, računar preko DNS servera traži odgovarajuću IP adresu. Posle identifikacije IP adrese računar kontaktira server te veb lokacije.\nGlavni zadatak DNS-a je da čuva podatke i da povezuje imena domena i IP adresa. Međutim, to nije jedino što DNS radi, on ima još nekoliko funkcija:\nDistribucija (engl. Distribution) – DNS zapisi se šalju po velikoj mreži povezanih servera, tom prilikom svaki server obradi samo određeni, manji broj podataka.\nOdržavanje zapisa (engl. Record Maintenance) – predstvlja pronalazak IP adresa koje su povezane sa imenima domena i i čuvanje ovih podataka.\nHijerarhija prostora imena domena (engl. Domain Namespace Hierarchy) – DNS ima hijerarhijsku strukturu koja pruža mogućnost korisniku da za kratko vreme nađe tačan server koji hostuje DNS zapise koji su im potrebni. Ovi mehanizmi zajedno dovode do toga da se posle unošenja imena domena u svoj pregledač, to ime pretvori u IP adresu. Ali, treba naglasiti, da je prostor imena domena taj koji omogućava DNS-u toliko efektivan rad.\nPod pojmom “Prostor imena domena” misli se na hijerarhijsku strukturu DNS servera. Ova struktura omogućava funkcionisanje DNS-a na sledeći način:\nKada je u pregledač otkucano ime domena prvo što računar radi je provera sopstvene keš memorije radi utvrđivanja da li je možda prethodno već pretraživao to ime domena. Ako se ustanovi da to nije slučaj, ako nije pronađen nijedan zapis, šalje se zahtev lokalnom DNS serveru (distributer internet usluga ga obezbeđuje).\nSada lokalni DNS server vrši proveru svoje keš memorije ne bi li u njoj našao neke zapise.\nAko to ne bude slučaj onda će morati da pronađe detalje o serveru imena koji hostuje zapis domena za taj određeni domen.\nLokalni DNS server to radi deobom ime domena na delove, tačnije na odeljke. Na primer, www.primer.com bi bio podeljen na:\nOdeljak „com“ predstavlja domen najvišeg nivoa (TLD). Lokalni DNS server se prvo povezuje sa korenom imena servera kako bi našao podatke o serveru koji sadrži informacije o domenu za ovaj TLD.\nIako je ovo pojednostavljena verzija načina na koji DNS funkcioniše, pruža mogućnost za jednostavnije razumevanje hijerarhijske strukture koja se koristi za omogućavanje DNS servera da rešavaju imena domena.\nDNS zapise možete da konfigurišete za domene svojih veb lokacija.\nImena servera (engl. Name Servers)\nServeri koji čuvaju DNS zapise datog domena nazivaju se serveri imena, kao što smo već naveli, oni obavljaju hostovanje DNS zapisa domena u tekstualnoj datoteci koju još nazivamo i zonska datoteka (eng. Zone file).\nOvi DNS zapisi nalaze su u osnovi podešavanja Vašeg domena na IP adrese, oni se koriste da bi se Vaš domen usmerio na Vaš veb server i usluge e-pošte.\nKada dođe do situacije da ste registraciju svojih domena izvršili kod jedne kompanije, a kupovinu hostinga obavili preko druge, u tom slučaju morate da ili promenite servere imena ili da promenite DNS zapise, da bi računarima bilo omogućeno lako pronalaženje tačnog servera koji obavlja hostovavanje Vaše veb lokacije.\nPosle kupovine imena domena, omogućen Vam je DNS pristup preko registratora domena.\nA zapisi (engl. A rekord)\nOsnovni, ujedno i najčešći tip DNS zapisa su A zapisi. Oznaka ,,A“ ovde predstavlja adresu.\nZapis preslikava ime domena veb lokacije na njegovu IP adresu. Menjanjem A zapisa možete da izvršite usmeravanje domena na IP adresu koja je različita od one koju je obezbedio Vaš registrator domena.\nCanonical Name records ili skraćeno CNAME, predstavlja zapis koji je dosta sličan A zapisu, ima veoma široku primenu. Ovakav zapis preusmerava domen na drugi domen, umesto na IP adresu. CNAME zapis možete da koristite ako imate više od jednog imena domena i hoćete da se svi oni direktno dodaju na jednu centralnu web lokaciju.\nDNS zapis koji ima ulogu da navodi server pošte koji prihvata poruke u ime Vašeg domena naziva se zapis razmenjivača pošte – MX (engl. A mail Exchanger). Dakle, kada je e-pošta poslata na Vaš domen, ona može da se preusmeri na imenovani server za poštu.\nOvaj zapis se u najvećem broju slučajeva koristi da bi se utvrdilo da li e-adrese dolaze od pouzdanog imena domena, takođe i za verifikovanje vlasništva nad domenom. Ranije se dosta koristio za čuvanje tekstualnih beleški koje su bile tekstualno čitlljive čoveku.\nSve ove DNS zapise uređujemo putem naloga domena ili putem naloga za hosting na kontrolnoj tabli.\nKada dođe do menjanja server imena, potrebno je vreme, neretko i 48 sati dok se promene ne prošire svuda po internetu. Ovaj postupak naziva DNS širenje ili propagacija (engl. DNS Propagation).\nRazlog zašto se te promene ne prošire odmah je taj jer DNS serveri po svetu moraju prvo da obave ažuriranje sopstvene keš memorije najnovijim informacijama o promenama Vašeg domena. Dok se ažuriranje obavlja, deo posetioca Vaše stranice i će i dalje biti usmeravan na Vaš stari server, dok će drugi deo posetilaca odmah biti usmeren na novi server – ovo zavisi od lokalnog DNS servera. Stanje širenja, posle unetih promena u svojim DNS zapisima možete da pratite na globalnim proverama širenja.\nIspiranje DNS keša (engl. Flushing a DNS Cache)\nPrivremena baza podataka koja obavlja čuvanje operativnog sistema računara i koja sadrži zapise domena i IP adresa naziva se DNS keš memorija. DNS keš memorija Vašeg računara čuva sve nedavne posete veb lokacijama i na njih će se uputiti kada želite da ponovite posetu veb lokaciju. Zahvaljujući ovome, Vaš računar poznate veb lokacije može da učita mnogo brže.\nLoša strana DNS keš memorije se ispoljava prilikom konfigurisanja DNS zapisa jer ona može da dovede do usporavanja vremena koje je potrebno da bi se pristupilo Vašoj veb lokaciji na novom serveru. Ovo se dešava jer se Vaše ime domena kešira na računaru sa Vašom starom IP adresom računar i dalje koristi ovu bazu podataka i učitavaće je sa starog servera. Međutim, ovaj problem se lako reši, čišćenjem DNS keš memorije računara.\nOvaj postupak naziva se „ispiranje“. Posle ispražnjenja DNS keš memorije, vršite brisanje svih podataka. Ispiranje doprinosi tome da se potencijalni virusi uklone, takođe ovaj postupak može da Vas zaštiti od hakovanja. Brisanje DNS keš memorije je veoma koristan postupak.\nAlati za proveru ispravnosti DNS –a (engl. DNS Lookup Tools)\nIspravnost svojih DNS zapisa možete veoma lako da proverite pomoću nekoliko osnovnih alata (eng. tools). Zahvaljujući njima utvrdićete i dijagnostifikovati problem. Najčešći primenjivani alati:\nIntoDNS – izveštava o DNS-u i serveru pošte. Pored otkrivanja problema daje i sugestije za rešavanje istih\nDNS Inspect – pruža Vam mogućnost da utvrdite da li postoje DNS greške i greške pošte. Takođe, daje predloge o tome kako da rešite probleme sa DNS-om. Potreban Vam je nalog za pristup ovom alatu\nMKSToolBok – služi za utvrđivanje zdravstvenog stanja (engl. Health) domena, provera kako rade svi sistemi domena. MKSToolBok navodi sve kritične probleme i daje Vam informacije o tome kako te probleme rešiti.\nNa samom kraju, možemo da zaključimo da je DNS veoma bitna stavka za funkcionisanje interneta generalno, koja Vam omogućava da Vaši pregledači prikažu zahtevane veb lokacije, da omogući računarima da se povežu i još mnogo toga.\nDa bi ste imali uspešno poslovanje na internetu veoma je važno da postoji međusobno poverenje između Vašeg veb sajta i Vaših posetilaca, odnosno potencijalnih kupaca. Da bi posetilac stekao poverenje u Vas i Vaš sajt, pre svega mora da se oseća bezbedno na istom. Jer kako možemo očekivati od nekog da ostavi ,,osetljive“ podatke, koji uključuju brojeve bankovne kartice ili druge lične podatke, na sajtu koji ostavlja utisak da nije bezbedan? Složićete se, veoma teško.\nUkoliko bi došlo do toga da Vaš sajt izgleda ne poverljivo u očima Vaših posetioca, to bi se itekako, veoma negativno odrazilo na Vaš biznis. Jednostavno, ljudi zaobilaze takve sajtove. Zato je stepen bezbednosti na sajtu jedan od glavnih preduslova da Vaš rejting, tačnije reputacija, budu na visokom nivou.\nKako funkcionise SSL sertifikat?\nSSL sertifikati predstavljaju mehanizam koji ima ulogu da bezbednost internet stranice podigne na viši stepen, a to radi na način koji omogućava da se podaci koji se prenose šifriraju tako da im se onemogući špijunaža. Pored toga što štiti podatke, SSL sprečava preusmeravanje saobraćaja na druge veb lokacije. Opšte je prihvaćeno da su oni na internetu garant sigurnosti. SSL sertifikatom jednostavno potvrđujete sigurnost sopstvene internet stranice.\nSecure Sockets Layer ili skraćeno SSL je u strvari delić koda na vašem veb serveru. Taj ,,delić” koda obezbeđuje funkcionisanje sigurne komunikacije. Prilikom uspostavljanja veze pretraživača sa veb sajtom koji je bezbedan, SSL sertifikat pruža vezu koja je kriptovana. Da bi ste razumeli pojam kriptovana veza zamislite, recimo, jedan paket koga pre nego što ga pošaljemo, zalepimo kvalitetnim lepkom koji nam garantuje da se paket neće otvoriti i da je sadržaj u njemu bezbedan.\nJoš jedan razlog zašto se u SSL sertifikate ima toliko poverenja je zato što SSL sertifikat sadrži neophodne podatke za identifikovanje. Kada uputite molbu za dobijanje SSL sertifikata, od treće strane dobijate verifikovane informacije o sopstvenoj organizaciji i od nje dobijate jedinstveni sertifikat koji sadrži te informacije i predstavlja postupak pod nazivom autentifikacija.\nSa ovim sertifikatom podaci sa Vašeg veb sajta postaju nedostupni svima osim Vama i posetiocu koji ostavlja podatke, nemoguće je ih pročitati, tako da su bezbedni od hakera ili bilo koga ko bi pokušao da dođe do njih, a čak i kada bi uspeli da ukradu neki podatak, taj podatak je i dalje siguran jer je šifrovan, te ga je nemoguće pročitati. Uz pomoć alogoritama šifriranja kodiraju se svi podaci koji su poslati preko SSL veze.\nSSL je inače kompatibilan na svim uređajima preko kojih se povezujete na internet. SSL sertifikat podržavaju svi operativni sistemi (dešava u ređim slučajevima se da neki sistemi ne podržavaju poslednje verzije SSL-a).\nDa li je neophodno posedovati SSL sertifikat\nSSL sertifikat naravno nije obavezan da bi veb sajt funkcionisao, ali treba imati u vidu da ako nema SSL sertifikata posetioci dobijaju obaveštenje da je Vaš veb sajt nebezbedan. Ranije se SSL koristio u najvećem broju za zaštitu, kao što smo već naveli, brojeva bankovnih kartica, ali danas se preporučuje svima da bi se štitili kompletni podaci korisnika. Takođe, kada se uzme u obzir SEO optimizacija, dobro je spomenuti da Google bolje rangira veb sajtove sa SSL sertifikatima.\nKako aktivirati SSL sertifikat\nPostupak postavljanja SSL sertifikata na vašoj veb lokaciji uopšte nije komplikovan.\nNeophodno je da se na serveru izvrši instalacija SSL sertifikata. Server se onda automatski povezuje sa veb pretraživačem, koji, prosto rečeno, vidi SSL sertifikat, i onda on, naravno ukoliko je SSL sertifikatat validan, pokreće SSL vezu. Tada dolazi do postupka u kome se podaci šifriraju, odnosno dolazi do sigurne veze. Ako je sertifikat instaliran na server, protokol HTTP menja se u HTTPS (gde S znači „siguran“).\nKome se preporučuje SSL sertifikat?\nGeneralno SSL je preporučljiv svakoj vrsti veb sajta, a svakako je najpotrebniji:\nVeb sajtovima koji se bave online trgovinama, odnosno veb šopovima (engl. Web shop), za koje su neophodni podaci sa bankovnih kartica – u modernoj eri kupovine preko interneta su veće nego ikad, hakeri to masovno koriste, što dovodi do straha potencijalnih kupaca koji trebaju da ostave osetljive, lične podatke. SSL sertifikati svakako umanjuju taj strah i pružaju osećaj bezbednosti prilikom kupovine.\nAko Vaš veb sajt zahteva logovanje, tačnije registraciju, prilikom koje je potrebno pored broja bankovnog računa ostaviti još nekoliko podataka.\nKada radite sa podacima poput identifikacionih brojeva, datuma rođenja i slično.\nVeb sajtovima gde se razmenjuju lični podaci.\nSSL sertifikati se mogu koristit još za apilkacije, email servere, server-to-server komunikaciju i za još mnogo druge stvari.\nTipovi SSL sertifikata\nU principu, svaki SSL sertifikat ima isti zadatak, sa tim što se međusobno razlikuju prema stepenu poverenja koju obezbeđuju, takođe se razlikuju i prema vizuelizaciji u veb pretraživačima. Tipovi:\nDV (Domain Validation) – odlikuje ga povoljnost, lako se izdaje, takođe mu je prednost i brzina kojom se dobija, od provera utvrđuje se samo vlasništvo domena.\nOV (Organization Validation) – cena je nešto viša u odnocu na DV, pored vlasništva domena vrši se i provera osnovnih podataka firme koja je naručilac setifikata.\nEV (Extended Validation) – kod ove vrste domena vreme izdavanja je dosta duže nego kod ostalih, neretko traje i do 10 dana, odlikuje ga veoma visoka cena, naručilac sertifikata podleže detaljnoj proveri. Duga traka zelene boje je oblik u kome se ovaj sertifikat pojavljuje u veb pretraživaču i na toj traci se prikazuje i ime firme.\nGreška SSL veze\nGreške SSL veze (engl. Error) se događaju zato što je momentalno na veb lokaciji došlo do određenih sigurnosnih problema. Uprkos pojavljivanju takve greške, najčešće i dalje možete pristupiti veb lokaciji ali treba imati u vidu da ona tada nije na visokom nivou sigurnosti.\nPostoji puno grešaka koje se mogu prikazati, sve zavisi od tipa greške koji se javlja kao i koji pregledač koristite. Puno je razloga zašto može doći do greške, recimo ako koriste sertifikat koji je istekao, ili uopšte nema sertifikata.\nIako poruke za greške koje se pojavljuju ne deluju ni malo naivno, ne mora pod obavezno da znači da se na veb lokaciji obavlja nešto nedozvoljeno, niti da ista želi da dođe do Vaših podataka. Kada dođe do ove situacije na Vašoj veb lokaciji preporučljivo je da se odmah radi na popravljanju toga. Možete da obnovite SSL sertifikat, ili da odradite ažuriranje protokola koji su zaduženi za bezbednost.


Rastavljena Sue i njezin 15-godišnji sin opsjednut trash metalom Daniel udaljili su se. Kad se putovanje u posjet njegovu ocu i novoj maćehi u SAD otkaže u zadnji tren, Daniel i Sue suočavaju se s nelagodnih šest...\nCorentin, Paulov i Sofijin 9-godišnji sin, ima samo prijatelje slične sebi u javnoj školi u Bagnoletu. Kad svi njegovi prijatelji odu u privatnu školu u Parizu, roditelji se prestraše. Odsad je Corentin jedini u svom...\nNa samom kraju Drugog svetskog rata, rata u kom se nije borio, jedan čovek odlučuje da postane heroj. Tačnije, odlučuje da glumi heroja. On konstruiše bolji, bogatiji i slavniji život od života koji je vodio. Kroz...\nTadeo Jones, svima poznatiji kao Ted, Španjolac je s američkom adresom. Životni put odveo ga je u Chicago gdje je postao poznati arheolog. Da, ali samo u snovima! Ted, naime, radi kao građevinski radnik u jednoj...\nU ovoj komediji, zasnovanoj na bestselleru Johna Grishama, Kako preskočiti Božić, Tim Allen glumi Luthera Cranka, čovjeka koji odlučuje preskočiti Božić i sve što on donosi te umjesto toga otići na odmor sa svojom...\nMika je mlada zatvorenica koja uspije pobjeći iz vlaka koji prevozi žene na prisilnom radu. Skrivajući se, upozna bivšeg kaskadera koji preživljava organizirajući cirkuske točke rodea po selima. Na njih uskoro nabasa...\nInspirativna komična drama o čudnom prijateljstvu između Richarda (Jeff Daniels), propalog sredovječnog pisca koji nikad nije u potpunosti odrastao, i Abby (Emma Stone), 17-godišnje djevojke koja je naglo odrasla zbog...\nJedan sjajan Božić\nPriča o šestnaestogodišnjoj Lindzi koja je želela da za Božić ode sa društvom na skijanje, ali je ipak ostala sa porodicom kod kuće i taj će Božić pamtiti celog života...


Jasmin Medić, MA – Institut za historiju\nmr. Jasmin Medić\nDatum rođenja: 19. oktobar 1986.\n1993-2001 – osnovna škola\n2001-2005 – Gimnazija Dobrinja\n2005-2009 – Bacalaureat historije, Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu, Odsjek za historiju\n2009-2012 – Magistar historije, Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu, Odsjek za historiju\n2016 / 2017 – upisao doktorski studij, Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu, Odsjek za historiju\nEngleski jezik – pasivno znanje\n2014 – istraživač na projektu projektu „Mapiranje logora/mjesta zatočenja u Bosni i Hercegovini od 1992. do 1995. godine“ u NVO Tranzicijska pravda, odgovornost i sjećanje (TPOS)\n2015 – profesor historije u Petoj Gimnaziji, Sarajevo i Osnovnoj školi „Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak“, Sarajevo\n2016 – viši stručni saradnik u Institutu za historiju\nGenocid u Prijedoru, Grafis, Sarajevo, 2013.\nNastavni materijali za izučavanje opsade Sarajeva i zločina genocida počinjenog u Bosni i Hercegovini u periodu od 1992. do 1995. godine u osnovnim i srednjim školama u Kantonu Sarajevo, Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, Sarajevo, 2018. (recenzent nastavnih materijala za učenike i autor dodatnih nastavnih materijala za nastavnike)\n‘Ovdje mijenjamo mrtve za mrtve’: Masakr na Korićanskim stijenama“, Pregled – časopis za društvena pitanja, God. LIX, br. 2, Univerzitet u Sarajevu, Sarajevo, 2018.\n„'Otac, čuvaj mi djecu’ – Zločini u logoru Omarska 1992. godine“, Prilozi, br. 46, Univerzitet u Sarajevu – Institut za historiju, Sarajevo, 2017.\n„Kozarski vjesnik u službi zločina“, Godišnjak, br. 16, BZK, Preporod, Sarajevo, 2016.\n„Pripreme, tok i razmjere zločina u Kozarcu 1992. godine“, Prilozi, br. 45, Univerzitet u Sarajevu – Institut za historiju, Sarajevo, 2016.\n„Genocid u Kozarcu i Srebrenici – komparativni pristup“, u: Zbornik radova Srebrenica 1995-2015: Evaluacija naslijeđa i dugoročnih posljedica genocida, II knjiga, Institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava, Sarajevo, 2016.\n“Prijedor – genocid počinjen 1992. godine“, u: Zbornik radova Genocid nad Bošnjacima 1992-1995., Mladi muslimani, Sarajevo, 2014.\nAdmira Fazlić, Čovjek i fotografija: Fikret Alić – Čovjek iza žice logora Trnopolje, Dobra knjiga, Sarajevo, 2017., u: Novi mualim, God. XVIII, br. 72, Sarajevo, 2017.\nZbornik radova Sjećanje na bosanski genocid: Pravda, pamćenje i poricanje, Institut za islamsku tradiciju Bošnjaka, Sarajevo, 2017., u: Novi mualim, God. XVIII, br. 69, Sarajevo, 2017.\nMujo Begić, Senadin Ramić, Zlatan Ališić, Tomašica – masovna grobnica, Institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava, Sarajevo, 2015., u: Gračanički glasnik, 42/XXI, 2016.\nNaučna konferencija „Bosna i Hercegovina 1878-2018: Politički i društveni procesi“ u organizaciji Centra za istraživanje moderne i savremene historije, Tuzla i Filozofskog fakulteta Univerziteta u Tuzli, Tuzla, 2018. (Tema izlaganja: Utjecaj rata u Hrvatskoj na zbivanja u Bosanskoj krajini 1991. godine)\nOsmi naučni skup „Bh. država i Bošnjaci“ u organizaciji BZK „Preporod“, Sarajevo, 2018. (Tema izlaganja: Demografska slika i političke koncepcije etno-teritorijalne organizacije Bosanske krajine 1991. i 1992. godine)\nOkrugli sto „Bosna i Hercegovina 1992-1995“, u organizaciji Instituta za historiju UNSA, Sarajevo, 22. novembar 2017. (Tema izlaganja Bošnjaci i „regionalizacija“ Bosne i Hercegovine u procesu disolucije Socijalističke federativne republike Jugoslavije (SFRJ)\nOkrugli sto „25 godina od napada na Kozarac“, u organizaciji Medžlisa IZ Kozarac i Instituta za nestale osobe BiH – Ured Bihać, Kozarac, 24. maja 2017. godine (Tema izlaganja Napadi srpskih vojnih i policijskih jedinica na području općine Prijedor sa posebnim osvrtom na Kozarac)\nNaučna konferencija “Bosna i Hercegovina u socijalističkoj Jugoslaviji: od Ustava 1946. do Deklaracije o nezavisnosti 1991. godine”, u organizaciji Udruženja za modernu historiju, Mostar, 16 – 18. septembar 2016. (Tema izlaganja Osnivanje autonomnih oblasti u Bosni i Hercegovini 1991. godine – primjer Autonomne regije Krajina)\nMeđunarodna naučna konferencija „Srebrenica 1995-2015: Evaluacija naslijeđa i dugoročnih posljedica genocida“ Institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava, Sarajevo, 9 – 11. juli 2015. (Tema izlaganja Genocid u Kozarcu i Srebrenici – komparativni pristup)\nTema izlaganja „Koncentracioni logori u Bosanskoj krajini u toku agresije na Bosnu i Hercegovinu“, u organizaciji Saveza logoraša BiH u Švedskoj, Geteborg – Švedska, 9. maj 2016.\nTema izlaganja „Kolektivno sjećanje na genocid“, u organizaciji Kantonalnog odbora Stranke demokratske akcije Hercegovačko-neretvanskog kantona, Jablanica, 9. juli 2016.\n„Zločin s predumišljajem – 197 dana logora Omarska i Manjača“, Stav, Sarajevo, 28. 5. 2018.\n„Od nazočne do nadzorne“, Stav, Sarajevo, 8. 10. 2017.\n„Historijske činjenice i njihova relativizacija: Genocid u Prijedoru je počeo prije bijelih traka“, Faktor, Sarajevo, 30. 5. 2016.\n„Poruka iz Haga: Vjetar u leđa velikosrpstvu“, Faktor, Sarajevo, 1. 4. 2016.\n„Soykırımın Mimarı: Ratko Mladić“, Perspektif, IGMG, Keln, juli, 2015.\n„Samo u Kozarcu ubijeno je 1226 Bošnjaka i Hrvata“, u: Specijalni prilog: Moj Prijedore…, Dnevni avaz, Sarajevo, 30. 5. 2015.


Znanstveni rad o dokazu postojanja života na Marsu / Podmornica za istraživanje Saturnovog mjeseca / Sci Tech / Naslovnica - VIDI Web Portal\nAutor: I.S. Objavljeno: 03.04.2019. 10:12\nGrupa znanstvenika sa sveučilišta u SAD-u, Italiji i Indiji, objavila je znanstveni rad pod provokativnim nazivom "Dokaz o životu na Marsu?", u kojem se pozivaju na razna istraživanja crvenog planeta pomoću rovera i orbitalnih letjelica, pri čemu poseban naglasak daju na fotografije koje je snimio rover Opportunity koji je nakon 15 godina boravka na Marsu, u veljači ove godine službeno proglašen mrtvim jer mu je najvjerojatnije prašina potpuno prekrila sunčeve ploče pa ga NASA više nije uspjela probuditi.\nNa slikama koje je snimio Opportunity u predjelima kroz koje je prolazio, ali i na dijelovima vlastite opreme, dr. Nicola Cantasano iz Italian National Research Councila vidi strukture koje jako podsjećaju na sićušne gljive i lišajeve na Zemlji, a njegovu tezu su potvrdila još četiri nezavisna znanstvena istraživanja uglednih sveučilišta. Mada se u znanstvenom radu govori o dokazu postojanja života na Marsu, znanstvenici su jako oprezni jer žele izbjeći osudu kolega, pa ističu da dokaz u ovom slučaju nije konačni dokaz.\nU znanstvenom radu se također govori i o mogućim izvorima života na Marsu, pa se između ostaloga spominje i mogućnost kontaminacije Marsa mikroorganizmima, cijanobaketerijama i lišajevima sa Zemlje, za koje je dokazano da mogu preživjeti let kroz svemir i boravak na Marsu, obzirom da su to pokazala testiranja na zemlji, pa čak i na ISS-u, u spremnicima izloženim svemiru.\nNa fotografijama na koje se pozivaju znanstvenici, identificirano je 15 vrsta gljiva koje spadaju u koljeno stapčarki (basidiomycota), a uočene su na Marsovom tlu, ali i na "selfijima" rovera u obliku sloja bakterija ili gljivica koji se povećao tijekom više od 1000 Marsovih dana, iako i sami priznaju da se možda radi samo o onećišćenju opreme prašinom.\nDrugi "dokaz" znanstvenici vide u sezonskim fluktuacijama metana na Marsu, jer su ispitivanja pokazala da tijekom Marsovih proljeća i ljeta u atmosferi ima više metana nego tijekom jeseni i zime. Na Zemlji više od 90 posto metana potiče iz bioloških izvora, posebice od rasta i raspadanja bilja, a koncentracije tog plina se mijenjaju tijekom godišnjih doba, pa znanstvenici vjeruju da bi to moglo biti i slučaj na Marsu.\nBrojna dosadašnja istraživanja Marsa ukazuju na mogućnost da je Mars nekada imao atmosferu i površinsku tekuću vodu, što ukazuje na veliku mogućnost da je nekada bio živ planet.\nMada njihovi kolege govore da su sve ovo i dalje spekulacije, znanstvenici koji stoje iza ovog rada kažu da su ih podaci i fotografije prikupljene iz brojnih izvora, počevši od Viking misije iz 1976. godine uvjerili kako postoji velika mogućnost postojanja gljivičnog života na Marsu, pa pozivaju NASA-u da čim prije započne s realizacijom misija u kojima će se prikupljati uzorci s Marsa i slati natrag na Zemlju, kako bi mogli biti ispitani u najsuvremenijim laboratorijima. Ima li Marsovaca na Marsu i jesu li oni zapravo emigranti sa Zemlje, možda ćemo saznati uskoro.\nČitav znanstveni rad možete pogledati na ovoj poveznici.\nKljučne riječi Mars\tživot\tgljive\tdokaz\tNicola Cantasano\tlišajevi


TIENS ULJE OD BELOG LUKA\nBeli luk je izuzetno bogat belančevinama, mastima, aktivnim biološkim jedinjenjima koja sadrže sumpor, vitaminima (C, E, A, D i vitamini grupe B), mineralima (jod, kalijum, natrijum, kalcijum, magnezijum, selen, silicijum, fosfor), organskim kiselinama, azotnim materijama, glikozidom aliin, fitosterinima...\nTIENS APARAT ZA CISCENJE FRIZIDERA\nTIENS Multifunkcionalni aparat za čišćenje frižidera je moderan, mali, prenosiv i jednostavan za rukovanje aparat koji integriše pricipe biotehnologije, elektronike I mehanike zajedno, usvajanjem inteligentonog single-chip sistema za upravljanje kako bi uspešno primenio ozon (O3) u stvarnom ž...\nTIENS ENERGETSKE NARUKVICE\nIsceljujuće snage magneta su već korišćene u drevnom Egiptu, Grčkoj i Kini. Danas znamo da su svi živi organizmi okruženi i pod uticajem magnetnog polja i njegovih fluktuacija. Zbog toga, promena magnetnog polja može da ima značajan uticaj na to kako se osećmo. TIENS je iskoristio ovo znaje...\nTIENS Kapsule za podmlađivanje ćelija kombinuju ginostemu – “biljku za dugovečnost”, sa ekstraktima šargarepe i zelenog čaja. Ovi sastojci deluju sinergetski obezbeđuju brojne koristi za naše telo i lepotu pošto sastojci suplementa uključuju skoro sve vitamine, minerale i biološki aktivne...\nTIENS ekstrakt semena grožđa je preparat zvani “pilula dugovečnosti”. Pošto su supstance prisutne u semenu grožđa snažni antioksidanti – bore se protiv slobodnih radikala, i na taj način odlaže proces starenja. Istraživanja su pokazala da njihova svojstva kontrole lipida u krvi, koja...\nTIENS MULTIFUNKCIONALNI CESALJ\nUpotrebom ovog aparata dolazi do regulacije arterijskog niskog i povećanog pritiska, osnovano na tehničkim istraživanjima teorije biomedicine. Dobio je osam međunarodnih zlatnih medalja. Njegove karakteristike su: Mali obim: prečnik nije veći od 10 cm. Drži se jednom rukom bez pomoći sa strane...\nPre mnogo vekova Kinezi su kordiceps smatrali za božje čudo, talisman. Kineski lekari su govorili da kordiceps pomaže ljudima u rešavanju mnogih zdravstvenih problema. Kordiceps uspeva u visokim brdima Kine: U provincijama Sičuanj, Junjnanj, Cinhaj i Tibet. Kordiceps uspeva u visokim planinama...\nSastav: glikozid linamarin, fitosterini, pektini, karoten, organske kiseline, belančevine, ugljeni hidrati, enzimi. Gliceridi linolne, linoleinske, oleinske, palmitinske, stearinske kiseline, makroelementi (kalijum, kalcijum, mangan, gvožđe), mikroelementi (magnezijum, bakar, cink, hrom, aluminijum...


3. STRUČNJACI IZ SVIJETA U KOMPLEKSU PODZEMNIH TUNELA “RAVNE” - Welcome to the official web page of the 'Archaeological Park: Bosnian Pyramid of the Sun' Foundation / Dobrodošli na službenu web stranicu Fondacije 'Arheološki park: Bosanska piramida Sunca'al Park: Bosnian Pyramid of the Sun Foundation\n3. STRUČNJACI IZ SVIJETA U KOMPLEKSU PODZEMNIH TUNELA “RAVNE”\nsrijeda, 03 septembar 2008 00:38\nSenzacionalno otkriće prahistorijskog kompleksa podzemnih tunela ispod Bosanske doline piramida bilo je predmetom uvida i posjete pedesetak svjetskih stručnjaka, desetak TV ekipa i većeg broja zainteresiranih posjetilaca.\nMreža tunela “Ravne” je posebno pripremljena za ovu priliku, a vrijedni radnici Fondacije su uspjeli da podgrade tunele do megalita K-2 koji je otkrio jednu važnu karakteristiku. Naime, višetonski megalitni blok je postavljen na manje ploče pješčara iste debljine koje čine postolje za megalit. Time je eliminisana svaka mogućnost da su blokovi u podzemnom kompleksu rezultat vodenih bujica ili propadanja kroz površinske slojeve. Definitivno je potvrđeno da se pronađeni blokovi nalaze na posebno odabranim mjestima u tunelu na kojima su se najvjerovatnije vršili određeni ceremonijalni obredi.\nPostojanje brojnih bočnih prolaza, podignutih zidova od oblutaka, uklesanih simbola i megalitnih blokova nepobitan su dokaz planskih aktivnosti u dalekoj evropskoj prošlosti što su jednodušno konstatovali svi posjetioci…


Jedina prava i istinita ispovijest Roberta,Šabanovog vanbračnog sina:Mi smo imali naše tajne,Mihajlo se trudio da nas sakriva godinama dok smo se viđali!Jedino nju krivim…. – Brzina\nJedina prava i istinita ispovijest Roberta,Šabanovog vanbračnog sina:Mi smo imali naše tajne,Mihajlo se trudio da nas sakriva godinama dok smo se viđali!Jedino nju krivim….\nNa 40 dana od smrti poznato pjevača,Kralja narodne muzike su došli njegova supruga Gordana,sin Mihajlo,kćerke Ilda i Sanela i još mnogobrojni prijatelji,među njima vanbračnog Šabanovog sina,Roberta nije bilo.\n“Iskreno da vam kažem.,mene niko nije ni obavjestio da će se to obilježiti.Ja nisam u kontaktu ni sa kim iz te porodice.Kada je moj tada umro,neka mu je laka zemlja, tu vijest sam saznao iz medija.Nikada prije ja nisam bio u kontaktu sa svojim sestrama,bratom a pgootvo sa Gordanom.Kada me je ugledala na sahrani u njenim očima sam vidio da je mogla da u zemlju propadne to bih uradila.Da pogled čovjeka može da ubije,to bih njen pogled uradio meni.\nGordana nikada nije željela da ima veze sa Šabanovoh porodicom,stidjela se uvijek svih nas,ona nije cijenila ni ti poštovala nikog,to vam mogu reći iskreno.Ja sam odlučio da odem na očev grob čim dobijem slobodan dan na poslu.Sada trenutno radim na građevini,pa radi toga sa njima moram da vidim da me puste.”\nZatim je rekao da je jako sretan jer radii ima prihode.\n“Najteže je jer često imam napade epilepsije i kada dobijem napad a šef vidim odmah ostanem bez posla.Zatim ja tražim drugu firmu,ali jako je teško da me neko zaposli radi mog zdravstvenog problema.”\nZatim se Robert i osvrnuo na nasljedstvo:\n“Da budem iskren,ja pojma nemam o tom nasljedstvu.Neki mi govore kako ja imam pravo na dio ali ja se nikada o tome nisam ni ti raspitivao.Nikome nikada ništa nisam tražio.Moj otac je kako svi znaju za Gordanu bio mašina za proizvodnju para.On je radio kao rob a ona uzimala njegov novac,zakazivala njegove nastupe i od toga kupovala veliki broj nekretnina.Jako se dobro sjećam jednog intervjua,gdje ga novinarka pita gdje sada živi a on kaže da sa jedne adrese ode na put a kada se vraća mora da zove Gordanu da vidi da li su možda promijenili adresu ili su i dalje na istoj.”\nIako Robert ima sada 47 godina on se jako dobro sjeća svakog trenutka koji je proveo sa svojim ocem.\n“Otac i ja nismo imali poseban odnos ali smo se viđali.Jako često se viđali tajno.Na koncertima ,na nastupima kada ima pola sata pauze i to smo jako dobro krili od Gordane.Ona mene ne zanima.Meni je bilo jako teško ali i mom ocu to je bila velika rak rana obome.\nJako se dobro sjećam trenutka kada sam vidio svoje sestre Ildu i Sanelu kod babe u Šapcu.Bile su jako male.Brata Mihajla sam upoznao na Kalemegdanu,tata je tada imao nastup i zvao me da dođem.U tom trenutku ja sam dotrčao do oca rekaviši mu “tata da te nešto pitam” a Mihajlo je tada upitao a kako on tebe zove tata,te mu je on objasnio da to treba da bude njihova tajna i da mama Gordana za to ne smije da zna.On je naravno kao pravi brat sve tokrio i sakrivao.”


Radunović: U narednoj godini planirano zaduživanje u visini do 295 miliona eura | Kodex.ME\nBudžet karakteriše brži rast prihoda nego rashoda i smanjenje deficita\nRadunović: U narednoj godini planirano zaduživanje u visini do 295 miliona eura\n14. 11. 2017 - 14:37 Autor: Kodex\n„Predlogom Zakona o budžetu za 2018. godinu predviđen je ukupni iznos primitaka i izdataka od 2,001 mlrd. eura ili 46% BDP. To je za 12 miliona eura manje u odnosu na rebalans za 2017.godinu i za 5 miliona manje u odnosu na Zakon o budžetu za 2017. godinu“, saopštio je mistar Radunović, dodavši da budžet karakteriše brži rast prihoda nego rashoda, a time i smanjenje deficita, koji je projektovan na nivou od 116,23 miliona eura, odnosno 2,64 odsto BDP-a i u odnosu na planirani za 2017. godinu manji je za 117,53 miliona eura.\nRadunović je, pored ostalog, kazao da je u narednoj godini planirano zaduživanje u visini do 295 miliona eura, od čega je 105,00 mil. eura namijenjeno za otplatu duga i obaveza iz prethodnog perioda i finansiranje kapitalnog budžeta, dok je 190,00 miliona eura izdvojeno za potrebe izgradnje autoputa kod EXIM banke, naglasivši da se potreba za zaduživanjem značajno smanjila u odnosu na prethodne godine, budući da je 2016. godine zaduženje iznosilo 655,4 miliona eura, a 2017. prema planu budžeta iznosi 455,0 miliona eura.\n„Predlog Zakona o budžetu za 2018. godinu, predstavlja izraz mjera ekonomske politike usmjerenih na jačanje fiskalne stabilnosti sprovođenjem mjera fiskalne konsolidacije; podršku konkurentnosti i razvoju, kao i pravedniju raspodjelu socijalnih fondova u cilju obezbjeđenja održivog rasta ekonomije koji je u funkciji daljeg unapređenja životnog standarda građana“, zaključio je ministar Radunović.\nRadunović: Rebalans nije slabost\n24. 07. 2018 - 18:35 | Društvo\nRadunović: Aktuelne cijene goriva nijesu poremetile tržište\n13. 07. 2018 - 09:00 | Društvo\nVlada odlučila: Pojeftinjenje cigareta i gazirane vode od 1.septembra\n06. 07. 2018 - 16:18 | Društvo\nZarade ostaju iste, nema povećanja\n08. 06. 2018 - 08:31 | Društvo\n16. 10. 2018 - 18:11


Vi i kuhinja - Strana 5\n29.01.2008, 18:55 #61\naj probaj ti da formirash zzivo biche od 3,6kg za devet meseci...pa da vidimo kako se postaje maneken od te akcije.\n30.01.2008, 11:59 #62\nje za mene....istrazivanje delte amazona......za sad.mada se popravljam\nostro i na prvu loptu, spreci napadace da se priblize 16-cu\n08.02.2008, 13:55 #63\nNema nista lepse od muskarca u kuhinji...\n18.03.2008, 12:37 #64\nImala sam priliku da se uverim da neki muskarci zaista super kuhaju, ne sefovi kuhinja i sl. nego ovi obicni smrtnici, problem je samo u tome sto to retko praktikuju..... To mi je jedina zamerka....\nCituckajuci ovde malo videh da svi muku muce sa sudovima.....mali savet: obradujte svoje zene masinama za sudove ( nisu uopste mnogo skupe sada) jer se i one muce sa istima....a i volece vas vise....\n18.03.2008, 12:44 #65\nvolim da pravim tako neke specijalitete...\nsudje ne volim bas da perem, al' sredim i to...\nala se hvalim...\n14.04.2008, 06:47 #66\nNišta lepše od kuhinje i mešanja k...\nutlačom po vlaznoj p...\n27.04.2008, 21:35 #67\nJa i kuhinja...dva sveta\n02.09.2008, 13:00 #68\n04.10.2008, 19:41 #69\nJoj, ja i kuhinja, to je za sada nespojivo... ali ko zna, možda me jednog dana neka osoba i nauči tom zanatu...\n29.10.2008, 09:19 #70\nViše se trudim kada spremam za ženski pol, ali ne iz potrebe za dokazivanjem,.. ne znam zašto.. hoću da im se svidi.\nVolim da koristim začine, ali ne preterujem. Znam granice u začinjenosti. Ako neko kome kuvam, spremam ne voli neke začine, onda to ispoštujem.\nVolim da se mešam kad neko drugi kuva, mada ako mi kaže da se ne mešam, i ako vidim da mu/joj je do toga stalo, onda se sklanjam.\nKad kuvam, pečem nikad ne papam pre nego što je jelo gotovo. Kušam, ali samo da jelu dam željeni ukus. Čak i ako pržim krompiriće, ni onda ne jedem unapred, ni jedan jedini krompirić. Uvek sačekam da jelo dospe na sto..\n29.10.2008, 18:30 #71\nС обзиром да сам се млад осамосталио, хтео не хтео морао сам учити да кувам, пријатељи и вереница кажу да одлично кувам а ја мислим да претерују, мени свакако прија кувана храна!Доста сам путовао и боравио по иностранству током студија па сам углавном учио да кувам сам - преко интернета скидајући рецепте! Током боравка у Аустрији спријатељио сам се са мојом другарицом Оршољом која је Мађарица па ме је потпуно залудела Мађарском кухињом која је феноменална и доста слична војвођанској која ми је такође међу омиљенима са наравно незаобилазном српском кухињом! Мајка ми је сремица тако да сам одрастао на тестима, кромпиру, сланини,кобасицама и наравно ФЛЕКИЦАМА с КУПУСОМ (и доста бибера) то ми је убедљиво најјаче јело на Свету ... ал не знам да развучем флекице ко моја мајка и бака ... научићу ваљда!\n30.10.2008, 01:27 #72\na kuhinja je\nMorao sam se učiti - studentski domovi, samo tri obroka u menzi, poslednji u 9 uveče, pantljičara u stomaku, morati jesti bar 4 puta dnevno, morati sesti i najesti se, ne voleti grickati i prezalogajivati. Umem, ne mrzi me, ali bolje ne, jer sam smotan (ruke su mi uvek u ožiljcima - dalje od noža, dečko!), pa mi sve ispada, lomi se, presoljava, prska ulje po zidu itd. Bolje ne.\n15.01.2009, 00:43 #73\nPa poprilicno dobro se snalazim u kuhinji.... ne studiram ja dzabe gastronomiju!\n25.03.2009, 00:42 #74\nzadwoljan sam mnOme ..zaista nisam losh\n25.03.2009, 16:02 #75\n....pa te duge sibirske zime. ...vlaga u kostima... .tuberkulozan kasalj....i duge noci nad knjigom uz petrolejku.....a pantljicara u stomaku trazi bilo sta.. ..budjav lebac....


Danone preuzima mljekare u Srbiji\nPetak, 26. veljače 2021., 19:35\nVijesti Zemlja Danone preuzima mljekare u Srbiji\nSalford je putem svog holdinga u Srbiji Danube foods group trenutno vlasnik 40 odsto mljekarske industrije\nKompanija Salford, koja je vlasnik srpskih mljekara, vodi pregovore o njihovoj prodaji francuskoj multinacionalnoj kompaniji Danone. Direktor Salforda za Srbiju Slobodan Petrović rekao je da su u tijeku pregovori o prodaji.”Pregovori Salforda i Danonea su u tijeku, a Francuzi su zainteresirani prvenstveno za mljekare u Srbiji, naveo je Petrović za novosadski Dnevnik.\nSalford je putem svog holdinga u Srbiji Danube foods group trenutno vlasnik 40 odsto mljekarske industrije, i to beogradskog Imleka, zatim Novosadske, Subotičke, Zaječarske i Zemunske mljekare, kao i njihovih pogona u Vršcu, Šidu, Odžacima, Čačku, Požarevcu i Kraljevu. Osim ovih mljekara, Salford je i većinski vlasnik kompanija Knjaz Miloš iz Aranđelovca i Bambija iz Požarevca. (Bankamagazin)\nPrethodni članakEkspanzija hrvatskih tvrtki u halal-biznis\nSljedeći članakPevec u petak predstavlja plan reprogramiranja dugovanja


Savremeni logopedski kabinet u OŠ “Sveti Sava” u Bileći - Moja Hercegovina\nPočetna / Savremeni logopedski kabinet u OŠ “Sveti Sava” u Bileći\nSavremeni logopedski kabinet u OŠ “Sveti Sava” u Bileći\n23. 02. 2018. 14:03\nBILEĆA – Osnovna škola „Sveti Sava“ u Bileći prije nekoliko dana nabavila je savremenu logopedsku opremu i skoro u potpunosti opremila logopedski kabinet u prostorijama škole.\nNova oprema olakšala logopedske tretmane (Foto: Moja Hercegovina)\nKabinet je opremljen donatorskim sredstvima a time su obezbijeđeni mnogo bolji uslovi za rad sa djecom koja imaju poteškoće u govoru i pisanju.\nKako je za „Moju Hercegovinu“ rekao direktor škole, Miodrag Parežanin, ideja za savremenim opremanjem logopedskog kabineta javila se zbog sve većeg broja djece koja imaju određene govorne i slušne smetnje.\n„ Logopedski kabinet smo opremali u saradnji sa firmom „Henkel“ koja nam je pomogla u nabavci i finansiranju tog logopedskog seta sa pratećom opremom. U to ide i vibrafon i još neki didaktički materijal. Vrijednost opreme je sedam i po hiljada maraka. I do sada je u našoj školi logoped radio tretmane ali nisu ni blizu kvalitetni kao što su naravno sa digitalnom opremom“ , rekao je za naš magazin Parežanin.\nAndrijana Đogo, logoped u Osnovnoj školi „Sveti Sava“, kaže da je uvođenje nove tehnologije i didaktičkog materijala znatno olakšalo sam edukacijsko -rehabilitacioni proces kao i da su rezultati tretmana mnogo bolji.\n„Tretmanom je obuhvaćeno dvadeset učenika i predškolaca naše škole. Tu imamo učenike sa govorno-jezičkim poteškoćama, zatim imamo učenike sa poteškoćama u pisanju i učenike sa intelektualnom suficijentnošću. Tretman se organizuje individualno ili grupno u zavisnosti od potreba rada. Primjena digitalno-logopedskog seta je prvi korak u području nove tehnologije u logopedskoj rehabilitaciji“, kaže za naš magazin Andrijana Đogo.\nAndrijana Đogo u logopedskom kabinetu (Foto: Moja Hercegovina)\nGovoreći o karakteristikama logopedskog seta Đogo je istakla da je u pitanju kompjuterizovani uređaj koji sadrži čak 50 memorisanih programa za rad na otklanjanju različitih glasovnih smetnji kod djece.\nNa jednom tretmanu zatekli smo i sedmogodišnju Aranđelu, učenicu drugog razreda. Kako kaže, nova oprema joj se veoma dopada, a učenje pravilnog izgovora glasova je sada mnogo lakše i zanimljivije.\n„ Ovdje dolazim petkom.Vježbam glas z s i c i ovdje mi je fino“, kratko je rekla Aranđela.\nIz uprave škole kažu da u svrhu dodatnog opremanja logopedskog kabineta u planu imaju da i u narednom periodu ulože dodatna sredstva.\nMladi trebinjski glumci nagrađeni u Zvorniku – Milici Jeremić – Telebak Zlatno zvono za kostimografiju\nU Zvorniku je održan šesti Međunarodni festival dječijeg pozorišta ''Zvono'' na kojem su učešće uzeli...


Ukrajinci: Izgubili smo Liman - Srpskacafe\nPojavljuje se sve više informacija koje potvrđuju da je grad Liman u Donjeckoj oblasti pao.\nAleksij Arestovič, savjetnik ukrajinskog predsjednika Volodimira Zelenskog, rekao je da izgleda da “separatisti sada imaju kontrolu nad gradom”.\n– Prema neprovjerenim podacima, izgubili smo grad Liman. Ovo u principu pokazuje povec´an nivo operativnog upravljanja i taktičkih vještina ruske vojske – rekao je Arestovic´ na objavljenom snimku i dodao da je napad bio dobro\nRanije je ukrajinski guverner Donjecke oblasti, Pavlo Kirilenko, rekao lokalnim novinama da je vec´i dio Limana pod kontrolom ruskih trupa, ali da je ukrajinska vojska prešla na nove utvrđene položaje u toj oblasti.\nLiman je ključno željezničko čvorište i vec´ duže vrijeme je meta napada.


Ministarstva predjače po nepoštovanju zakona\nPrema podacima sa sajta, u 2010. je uvećan broj tužbi, pa je primljenih 3.799, što je 1.454 više u odnosu na prethodnu godinu\n01.02.2011. 21:07h Ažurirano: 01.02.2011. 21:07h\nTokom prošle godine ministarstva su primijenila novi “izum” za opstrukciju građana koji pokušavaju da ostvare prava u postupcima pred državnim institucijama - jednostavno ne postupaju po zahtjevima.\nTo je pokazao izvještaj o radu Upravnog suda u prošloj godini koji je objavljen na sajtu tog suda. Državna administracija je, konstatuje se, nezakonito postupala u oko 48 odsto slučajeva:\n“Ovu godinu, za razliku od ranijih, karakteriše posebna vrsta nezakonitog ponašanja. To je nepostupanje, odnosno neodlučivanje po zahtjevima fizičkih i pravnih lica, tzv. 'ćutanje administracije'.\nMože se reći da se radi o najvećem mogućem stepenu povrede zakona, radi se o ignorisanju podnosilaca zahtjeva, o povredi njihovog ljudskog dostojanstva, ponižavanju.\nMinistarstvo ekonomije (od 109 riješenih tužbi, ćutali su u vezi sa 97 predmeta),\nGeneralni sekretarijat vlade (od 87 riješenih tužbi, u 74 slučaja),\nMinistarstvo uređenja prostora (od 361 slučaja, administracija je ćutala u113 slučajeva)\nMinistarstvo finansija (od 597, ćutalo se u 124 slučaja)” .\nUvećan broj tužbi\nPrema izvještaju za 2009. uglavnom su ista ministarstva imala i najveći procenat ukinutih odluka zbog pogrešne primjene propisa, nakon čega je predsjednik Upravnog suda Branislav Radulović javno prozvao ministre da bi zbog toga trebalo da odgovaraju ali se i to završilo “ćutanjem administracije” u vladi.\nPrema podacima sa sajta, u 2010. je uvećan broj tužbi, pa je primljenih 3.799, što je 1.454 više u odnosu na prethodnu godinu.\n“Razloge, prije svega, treba tražiti u činjenici da se, zakonima Sudu daju nove nadležnosti, zatim, da je sve više fizičkih i pravnih lica nezadovoljno odlukama državne i lokalne uprave. Svakako i u činjenici da je sud, dosadašnjim radom “ubijedio”, sve da su osnovni princip u radu suda - princip zakonitosti i princip jednakosti svih”, obrazlažu sudije Upravnog suda.\nDodaje se da je uvećan priliv predmeta uslovio da se uvede vanredni rad za devet mjeseci, koji je doprinio da Sud u odnosu na godišnju normu riješi više za 70 odsto predmeta od predviđenog.\nRiješeno je 3.862 predmet,a ostalo je neriješenih oko 1.200 i to su predmeti iz 2010.\n“Proteklu godinu karakteriše veliki broj zahtjeva za održavanje usmenih odnosno javnih rasprava. I kvalitet odluka je dobar. Vrhovni sud je od 342 podnijeta Zahtjeva za vanredno preispitivanje presuda Upravnog suda iz 2010. ukinuo 29 odluka ili 8 odsto”, kaže se u izvještaju.\n600.000 posjeta na sajtu\nŠto se tiče javnosti rada suda , konstatuje se da je nastavljena dobra praksa da se fizička i pravna lica unaprijed upoznaju sa ishodom postupka koji bi, evnentualno, pokrenuli u pravnoj situaciji koja je već bila predmet spora i najzad da javnost ima u vidu primjenu principa o jednakosti svih pred sudom.\n“Javnost rada suda posebno se manifestovala putem sajta suda i ovaj vid rada prihvaćen je od svih. Na ovo ukazuje podatak da je sajt, za nepune tri godine postojanja, imao više od 600.000 posjeta”, kaže se u informaciji povodom šest godina rada suda.\nMože se reći da se radi o najvećem mogućem stepenu povrede zakona, radi se o ignorisanju podnosilaca zahtjeva, o povredi njihovog ljudskog dostojanstva, ponižavanju\nVidjećemo kako će Vlada i parlament postupiti\nU izvještaju je dat i osvrt na mišljenje Evropske komisije. Podsjeća se da je u Analitičkom izvještaju koji prati mišljenje o zahtjevu Crne Gore za članstvo u EU ocijenjeno da “Upravni Sud dobro funkcioniše... Međutim, upravno pravo se mora osnažiti, između ostalog i boljim sprovođenjem odluka Upravnog suda.”\n“Ovo mišljenje svakako godi, i podstrek je za dalji rad Suda. Ocjena EK da se “upravno pravo mora osnažiti... i boljim sprovođenjem odluka Suda”, ne odnosi se na Upravni sud, iz razloga što sud ne sprovodi svoje odluke. Ovo je obaveza za druge državne organe, prije svega vladu i parlament.\nKako će se postupiti po datoj sugestiji, vidjećemo. U svakom slučaju to je pitanje iz domena odgovornosi rada organa, odnosno odgovornosti starješine za rad organa kojim rukovodi”.\nMinistarstvo ekonomije prepoznalo problem\nPovodom statistike Upravnog suda,iz Ministarstva ekonomije “Vijestima” je saopšteno da su”prepoznali problem”.\nPojašnjava se da je ministarstvo preuzimanjem poslova Agencije za prestruktiranje privrede Crne Gore i strana ulaganja koji se odnose na privatizaciju, pored redovnih aktivnosti, bilo dodatno izloženo velikom broju zahtjeva koji se odnose na ovu materiju i koji su dostavljeni za izvještajni period.\n“Sve ovo, uz organizacione probleme privremenog tipa dovelo je do toga da jedan broj predmeta nije riješen u predviđenim rokovima što će se prevazići u najkraćem roku u narednom periodu, obezbjeđivanjem kadrovskih rješenja i jačanjem kapaciteta ministarstva povodom ovog pitanja kako bi se adekvatnog odgovorilo na predmetne zahtjeve”, rekla je portparol ministarstva Draženka Božović.\nIz Vlade je „Vijestima“ rečeno da će naknadno saopštiti kako će rješavati taj problem, kao i da će dostaviti odgovore Generalnog sekreterijata koje prednjači kada je u pitanju “ćutanje administracije”.\nizvještaj o radu upravnog sudanepoštovanje zakonaupravni sudministarstva\n27.07. 15:04 h\t496\t68887\n27.07. 17:47 h\t883\t66219\n27.07. 06:00 h\t520\t63878\n27.07. 13:08 h\t267\t39425\n27.07. 12:25 h\t647\t36476


PARTNERI U ZLOCINU, AGATA KRISTI | AGATA KRISTI | KNJIGE | PARTNERI U ZLOČINU, AGATA KRISTI\nPartneri u zločinu, Agata Kristi\nnaziv proizvoda: Partneri u zločinu, Agata Kristi\nkataloški broj proizvoda: 2424\nTimi i Mrvica Beresford željni su avanture i zato, čim su dobili ponudu, odmah grabe priliku da preuzmu Međunarodnu detektivsku agenciju Blant.\nPrvi slučaj rešavaju uspešno - trijumfalno pronalaze nestali ružičasti biser. Ubrzo slede i nove misterije - ubistvo nožem na golf terenu u Saningdejlu; tajanstvene poruke u ličnim novinskim oglasima; čak i otrovna bombonjera. Ali, mogu li da ispune garanciju iz svoje krilatice: Svaki slučaj rešen za 24 sata?\nKataloški broj ovog proizvoda je: 2424


SEHA: Našičani odneli bod iz Celja! – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / SEHA: Našičani odneli bod iz Celja!\nSEHA: Našičani odneli bod iz Celja!\nPoslednja izmena: 07/11/2017\nMožda i najinteresantniji meč u dosadašnjem delu SEHA GAZPROM lige odigran je u celjskom Zlatorogu, gde je domaćin RK Celje Pivovarna Laško u poslednjih šest sekundi morao da brani remi od našičkog Nexea 27:27 (12:12). Nisu uspeli izabranici trenera gostiju Hrvoja Horvata da organizuju smislen napad, pa je tako propala i šansa da ostvare senzacionalnu pobedu na terenu protivnika, koji se bori sa velikim problemima što se tiče povreda.\nImali su Celjani tajm-aut 14 sekundi pre kraja, ali je sav dogovor pao u vodu, kada je lopta završila u autu iza leđa Branka Vujovića. Tako su se desetkovani Celjani oprostili od pobede u meču u kome su bili bez Mačkovšeka, Mlakara i Mitrovića, ali i Urbana Lejsaka, koji je dobio crveni karton u 34. minutu posle neuspešnog pokušaja da preseče kontru hrvatskih vicešampiona.\nSaša Barišić Jaman odigrao je odlično, sa sedam golova bio najbolji strelac, ali i iskustvom vodio napad svog tima i razigravao. Imali su Našičani 22:20 u 47. minutu, ali se ušlo u egal završnicu u kojoj su oba tima imala svoje šanse.\nU timu domaćina, Gal Marguč postigao je sedam golova (četiri sa linije sedam metara).\n2. Meshkov Brest 6 4 0 2 175 : 155 12\n3. Tatran Prešov 6 4 0 2 173 : 156 12\n4. Gorenje Velenje 6 3 1 2 165 : 149 10\n5. PPD Zagreb 6 3 1 2 164 : 154 10\n6. Celje Piv. Laško 6 3 1 2 165 : 158 10\n8. Nexe 6 1 1 4 144 : 170 4\nRK Celje PLRK Nexe\n← Prethodni članak MALER = SLOVENAC I LEVA RUKA: Jure Dolenec mora na operaciju meniskusa\nNaredni članak → STIPE I ŽARE PODESILI NIŠANE: Jak finiš doneo pobedu Zagrebu u Velenju


rusija prestonice svetski glavni gradovi ruska vojska okupacija spasioci spisak | Info | Svet\n22. maj, 19:24\nOvo je spisak stranih prestonica koje još uvek pamte rusku vojsku (negde pozvanu, a negde ne).\n1. Stokholm (1743.)\nŠvedska i Rusija su u 18. veku mnogo puta ratovale jedna protiv druge, ali desio se i slučaj kada su ruski vojnici ušli u glavni grad Švedske, a stanovništvo ih je dočekalo raširenih ruku.\nŠvedskoj je pretila opasnost od danske invazije, a švedski seljaci su podizali pobune, tako da su se vlasti obratile bivšem neprijatelju i zamolile Rusiju da jamči sigurnost Stokholma. Oko 12.000 ruskih vojnika ušlo je u švedsku prestonicu u novembru 1743. godine. Rusi su ostali tamo do leta iduće godine.\n"NAJSUROVIJA TEORIJA KOJA JE IKADA POSTOJALA": Engleski sveštenik u njoj spominje bolesti, katastrofe i EPIDEMIJE!\n2. Berlin (1760., 1945.)\nKada je ruska vojska prvi put ušla u Berlin, ovaj grad je tada bio prestonica Pruske, a Pruska je bila neprijatelj Rusije u Sedmogodišnjem ratu (1756-1763). Dok je pruski kralj Fridrik II ratovao protiv Austrije ruska vojska je napala i zauzela loše zaštićenu prestonicu. Nije se u njoj dugo zadržala, ali misija je bila uspešna.\nDrugi put su ruske trupe ušle u Berlin s daleko većim trijumfom. U jednoj od najkrvavijih borbi u Drugom svetskom ratu (80.000 poginulih sovjetskih vojnika) Crvena armija je zauzela glavni grad Trećeg Rajha i tako zakucala poslednji ekser u kovčeg nacističke Nemačke.\n3. Rim (1799.)\nNapoleon Bonaparte je 1796. i 1797. kontrolisao Italiju, što je bila neposredna opasnost za ostali deo Evrope. Rusija je reagovala organizovanjem italijanske i švajcarske ekspedicije u kojoj je vojskovođa Aleksandar Suvorov napao Francuze.\nTokom ekspedicije je poručnik Petar Balabin neočekivano iz Napulja krenuo prema Rimu s 800 vojnika i primorao francuski garnizon na povlačenje. Rusi su se "širili" po Rimu nekoliko nedelja.\n4. Amsterdam (1813.)\nKada je Napoleon izgubio rat protiv Rusije 1812. godine, koalicija je pobedila zavojevača i evropski gradovi s Napoleonovom zastavom su padali jedan za drugim, uključujući bivše i buduće prestonice nezavisnih država. Jedna od njih je bio Amsterdam. Ruski general Aleksandar Benkendorf je u decembru 1813. oslobodio ovaj grad, podržao holandski ustanak i toplo dočekao princa Vilijema II koji se vratio iz izgnanstva.\n5. Pariz (1814.)\nU martu 1814. godine koalicija je konačno zauzela Napoleonovu vlastitu prestonicu. Ruski car Aleksandar I odigrao je odlučujuću ulogu u zauzimanju Pariza. On je osmislio plan prema kojem je Napoleonova pažnja bila usmerena na jug Francuske, gde se borila protiv neznatnih snaga, dok je glavnina bila usresređna na Pariz. Posle žestokog okršaja general Auguste Marmont se predao, Pariz je pao, a Napoleon se odrekao prestola.\n6. Istanbul (1833.)\nI Osmansko Carstvo se, kao i Švedska, obratilo Rusiji za pomoć bez obzira na ranije konflikte s ovom zemljom. Moskva se odazvala.\nMuhamed Ali Egipatski, koji je ustao protiv sultana, imao je 1833. godine priliku da napadne Istanbul i sruši to carstvo. Međutim, ruska flota je u februaru 1833. uplovila u Bosfor i ostala tamo pet meseci. Muhamed Ali je odustao od plana ne želeći da ratuje protiv Rusije.\n7. Peking (1900.)\nU Kineskom Carstvu je 1900. godine posle Bokserskog ustanka zavladao haos i zato su se umešale moćne strane sile - Rusija, Velika Britanija, Francuska, Nemačka, Japan, SAD i Austrougarska.\nOve zemlje su zajedničkim snagama pobedile kinesku vojsku, ušle u Peking i sklopile nekoliko jednostranih sporazuma. Ne može se reći da je to bila galantan gest.\n"Za mesec dana civilizovani saveznici su opustošili grad kao što su to pre mnogo vekova učinili Mongoli", napisao je tada jedan ruski dopisnik.\n8. Teheran (1941.)\nOva epizoda Drugog svetskog rata nije privukla veliku pažnju, ali ipak je bila važna. Naime, trebalo je sprečiti Iran da se pridruži silama Osovine i zato su SSSR i Velika Britanija odlučile da preuzmu kontrolu nad ovom zemljom i primoraju pronemački nastrojenog šaha da se povuče s vlasti.\nBritanci i njihovi saveznici su napali Iran s juga, a Crvena armija sa severa. Tako je Teheran opkoljen, šah je proteran, a Iran je do kraja rata bio pod neposrednom kontrolom saveznika. U Teheranu je 1943. održana konferencija savezničkih lidera.\n9. Bukurešt (1944.)\nSovjeti su 1944. na Istočnom frontu preokrenuli tok Drugog svetskog rata, oslobodili se od nacista i krenuli u oslobađanje Istočne Evrope.\nJedna od prvih zemalja u koju su ušli bila je Rumunija čiji je lider Antonesku od 1940. do 1944. bio na Hitlerovoj strani. Antoneskuov režim nije dugo opstao i Rumunija je posle prevrata promenila stranu u ratu. Sovjetske trupe su izvršile ofanzivu na Bukurešt u avgustu 1944. godine.\n10. Sofija (1944.)\nBugarska je takođe bila prisiljena da stupi u savez s Hitlerom, ali nikada nije ratovala protiv SSSR-a (za razliku od Rumunije i Mađarske).\nČim se Crvena armija približila, Bugari su brzo zbacili svoju pronacističku vladu i novi premijer je objavio rat Nemačkoj, pa je Crvena armija mirno ušla u Sofiju 16. septembra 1944.\n11. Beograd (1944.)\nOkupirani Beograd su Nemci koristili kao centar vojnog zapovedništva. Žestoko su se borili za kontrolu nad Balkanom, ali su crvenoarmejci i jugoslovenski partizani oslobodili grad 20. oktobra 1944.\n12. Budimpešta (1945., 1956.)\nBudimpešta je tretirana kao jedan od najvažnijih gradova sila Osovine i zato je Hitler čak okupirao Mađarsku kako bi sprečio promenu strane u ratu usled približavanja Crvene armije. Bitka kod Budimpešte je bila vrlo teška. Trajala je tri meseca (od oktobra do februara 1945). Crvena armija je izgubila oko 80.000 vojnika, ali je ipak pobedila, zauzela grad i oslobodila oko 70.000 zatvorenika budimpeštanskog geta.\nDrugi ulazak Sovjeta u Budimpeštu nije bio praćen tolikim junaštvom. Kada su se građani Mađarske usprotivili prosovjetskim vlastima, Moskva je poslala trupe da uguše ustanak. Okršaj je trajao od 23. oktobra do 9. novembra 1956. godine. Poginulo je 669 sovjetskih vojnika i 2.500 Mađara.\n13. Bratislava (1945.)\nSovjetske trupe su nastavile svoj pobedonosni put na zapad preko Evrope, a nacistička Nemačka je bila pod sve većim pritiskom. Crvena armija je 4. aprila oslobodila Bratislavu, prestonicu buduće nezavisne države. Slovaci su s radošću dočekali ulazak sovjetskih vojnika u grad.


DARIJA KISIĆ TEPAVČEVIĆ O BORBI SA VIRUSOM: Mladi će zadati završni udarac koroni, vakcinacija je ključ | Novosti.rs\n- Do ovog momenta vakcinisano je oko 90 odsto korisnika ustanova socijalne zaštite. Pokazali su se kao izuzetno odgovorni i juče smo po prvi put od početka pandemije imali jednocifren broj obolelih - navodi Kisić Tepavčevićeva.\nIstiče da je pored zaposlenih do ovog momenta vakcinisano nešto manje od 80 odsto svih zaposlenih u ustanovama socijalne zaštite - socijalnih radnika, negovatelja, kuvara, spremača.\n- Dozvoljene su posete, odlasci, za sve vakcinisane korisnike nije potrebna ni izolacija nakon povratka u kolektiv. Međutim, i dalje je potrebno poštovanje svih epidemioloških mera da se ponovo ne bi desilo unošenje virusa - objašnjava ministarka.\n- Prioritet su bili najstariji sugrađani zatim oni sa hroničnim oboljenjima i oni koji su bili profesionalnio najugroženiji. Tako ako sada pogledamo procenat vakcinisanih po uzrasnim grupama svuda u svetu je najmanji u najmlađim uzrasnim grupama jer oni nisu bili prioritet, ali sada je došao red na njih. Upravo njima je pripala uloga da daju završni udarac ovom virusu - ističe Kisić Tepavčevićeva.\nNavodi da vakcina ima, da građani mogu da biraju između četiri cepiva, i poručuje da je "svako od nas podjednako bitan, da ne možemo da uspemo ako ne budemo ujedinjeni protiv virusa".\nDarija Kisić Tepavčević korona virus korona virus Srbija korona Srbija korona virus najnovije vesti korona virus vesti korona koronavirus COVID 19 vakcinacija vakcinacija u Srbiji vakcine vakcina protiv korone