Džejson Kid - Asistencije preko "Kineskog džina"\nDžejson Kid – Asistencije preko „Kineskog džina“\nHome » Featured » Džejson Kid – Asistencije preko „Kineskog džina“\nMnogi ljubitelji košarke će često reći da su lopte koje je dodavao Džejson Kid „imale oči“. I zaista je mnogo primera u kojima su lopte posle dodavanja Džejsona Kida nalazile put do njegovih saigrača na zaista neverovatan način. Zbog toga ovog plejmekera mnogi smatraju za jednog od najboljih dodavača u istoriji košarke, a kada se neka asistencija smatra za najbolju u karijeri takvog dodavača, onda zaista i ne čudi što je ona posebno spektakularna.\n22. oktobra 2010. godine u poslednjem predsezonskom duelu pred start nove NBA sezone Dalas Maveriksi dočekali su Hjuston Roketse. Iako je to bio „samo“ predsezonski meč, činjece da je poslednji pred start sezone i da je u pitanju Teksaški derbi učinile su da obe ekipe izvedu prve timove i odigraju jedan vrlo zanimljiv i neizvestan meč. Pitanje pobednika nije rešeno do samog finiša susreta, kada su domaćini imali aut na četiri desetinke pre kraja u blizini polovine terena pri zaostatku od jednog poena. Loptu je u igru vraćao Džejson Kid, a mnogi su verovali da je pitanje pobednika već rešeno, jer je ostalo premalo vremena do kraja susreta.\nLopte koje je dodavao Džejson Kid su „imale oči“.\nI pored toga što je izgledalo kao da nema dovoljno vremena da Dalas uputi dobar šut ka njihovom košu, „Rakete“ nisu ništa prepuštale slučaju, pa su sa klupe Hjustona odlučili da postave Jao Minga da brani izvođenje auta Maveriksa. To je znatno otežalo stvari domaćinima, jer je Džejson Kid trebao da uputi dobro dodavanje saigračima u situacija u kojoj gotovo da nije mogao ni da vidi teren od Minga. Ipak, to nije pokolebalo legendarnog plejmekera, koji je imao ideju kako da uposli saigrače, ali i ispuni zamisli svog trenera za poslednji napad.\nDžejson Kid se odlučuje da pošalje lob dodavanje preko „Kineskog džina“ i to čini na fenomenalan način. Lopta preleće Minga i doleće blizu obruča, gde ju je posle „aley-oop“-a u koš protivnika lagano položio Šon Merion, koji se nekoliko trenutaka ranije posle odličnog bloka Dirka Novickog oslobodio Kortnija Lija, koji je imao zadatak da ga čuva u poslednjoj akciji Maveriksa na susretu. Ovom sjajnom akcijom Dalas je uspeo da slavi na susretu, što je iako se radilo o predsezonskom duelu izuzetno obradovalo rezervne igrače i navijače Maveriksa, koji su znali da proslave trijumf. I dok su domaćini slavili pobedu, reakcija gostujućih igrača (posebno Breda Milera) pokazala je koliko su oni razočarani zbog načina na koji su „uspeli“ da izgube meč.\nDžejson Kid je svojom asistencijom preko Jao Minga bio jedan od najzaslužnijih za trijumf Dalasa protiv Hjustona.\nPosle susreta, Šon Merion je novinarima objasnio kako su domaćini uspeli u poslednjoj akciji da dođu do „nemogućeg“ trijumfa protiv Hjustona: „Bila je to akcija koju je naš trener nacrtao u tajm-autu, a koju smo mi izveli do perfekcije. Pošto je ovo bio poslednji predsezonski susret veoma smo želeli da trijumfujemo na njemu i zato smo ga do samog kraja odigrali sa puno energije.“ – rekao je posle susreta jedan od junaka pobede Dalasa Šon Merion. Po očekivanju pobednička akcija Dalasa izabrana je za potez poslednje predsezonske večeri na NBA parketima, a mnogo godina kasnije zvanični sajt NBA lige izabrao je baš to dodavanje Džejsona Kida preko Jao Minga za Šona Meriona za najbolje u karijeri legendarnog plejmekera.\nI zaista kada se više puta pogleda dodavanje Džejsona Kida za Šona Meriona, deluje neverovatno kako je ovaj sjajni organizator igre uspeo preko Jao Minga da pošalje loptu tačno gde treba i omogući saigraču da laganim polaganjem donese trijumf svom timu. Kako je izgledalo ovo sjajno dodavanje Džejsona Kida iz oktobra 2010. godine, koje su sa zvaničnog sajta NBA lige proglasili za najbolje u njegovoj karijeri, možete se podsetiti na snimku koji je pred vama.


KA8B-V2 BK, CRNA, KARAOKE SUSTAV, CD PLAYER, 2 X MIKROFON, UKLJUČENO 3 X KARAOKE CD | estar-HR\nKA8B-V2 BK, CRNA, KARAOKE SUSTAV, CD PLAYER, 2 X MIKROFON, UKLJUČENO 3 X KARAOKE CD\nUređaj auna KA8B-V2 stilski je karaoke sustav koji ugrađenom CD mehanikom i raznovrsnošću priključaka pojednostavljuje funkcije CD playera i stereo sustava. Savršeno je odgovarajući kao audiosustav koji štedi prostor te je idealan za fanove karaoka.\nCD mehanika uređaja pogodna je za mnoge formate i reproducira, osim MP3-ja i JPEG-a, najdostupnije suvremene digitalne formate. Za razliku od uobičajenih CD playera, CD sustav auna surađuje s CD+G medijima, što su karaoke CD-i s titlovima. Dio je pakiranja set tri CD+G zajedno s karaoke glazbenim izborom, kao, primjerice, pjesmama Der Kommissar, Lemon Tree ili 36 Grad, znači, možete početi čim sustav raspakirate.\nUgrađeni devetcentimetarski (3,5") TFT zaslon u boji uređaja auna KA8B-V2 bilo kad u punoj kvaliteti prikazuje slikovni sadržaj pohranjenih podatkovnih medija. Ugrađeni širokopojasni zvučnik čini to isto sa zvukom. Osim toga, uređaj nudi mogućnost posredstvom stražnjeg cinch video izlaza slati slikovni signal do televizora, beamera ili monitora. Zvučni signal posredstvom linijskog izlaza stiže do jakih HiFi sustava, pojačala ili aktivnih zvučnika.\nKaraoke sustav auna KA8B-V2 sadržava dva 6,3-milimetarska jack ulaza za mikrofon sa samostalnim upravljanjem glasnoćom, namjestivim efektom eho i praktičnom AVC funkcijom. Odgovarajući su mikrofoni također dio pošiljke.\nZahvaljujući laganoj konstrukciji i dvije ergonomske drške, uređaj auna KA8B-V2 etablirao se kao dobar član benda za freestyle pjevače te partner za govornike u slobodno vrijeme i sve druge koji naglasak stavljaju na kvalitetnu glazbenu zabavu.\nStilski karaoke sustav s 9-cm (3,5") TFT zaslonom u boji i ugrađenim širokopojasnim zvučnikom\nCD player pogodan za mnoge formate s gornjim otvorom - reproducira CD+G (karaoke CD s titlovima), CD-RW itd.\nVideo izlaz za prijenos zvučnog signala do eksternih televizora, projektora ili monitora\nMikrofonska sekcija s dva jack ulaza, sa samostalnim regulatorom glasnoće, eho efektom i AVC funkcijom\nPošiljka uključuje dva dinamička kablovska mikrofona i tri karaoke CD+G diska\nPriključak: 2 x 6,3-mm jack ulaz za mikrofon, 1 x 3,5-mm jack AUX ulaz, 1 x cinch video izlaz, 1 x stereo cinch linijski izlaz\nPodržavani tipovi diskova: CD, CD-R, CD-RW, CD+G, MP3\nPodržavani formati slike: 16:9, 4:3 (pan & scan, letterbox)\nReprodukcija koja se može programirati\nPunjenje: DC 5,8 V, 2 A (mrežni je izvor dio pošiljke)


Ford Fiesta 1.5 TDCi Trend – “Pirot Edition” - Auto Republika\nPirot je grad lociran na krajnjem jugositoku Srbije i u njemu živi nekih četrdesetak hiljada duša. Sa sociološkog aspekta, grad je poznat, nadeleko čuven po mentalitetu tamošnjih stanovnika koje karakteriše osobina, hajde da tako kažemo, striktnog racionalizovanja troškova.\nZnajući za tu legendu, a nakon završenog testa Fordovog predstavnika B segmenta, postaje jasno da bi Fiesta bila omiljeni izbor prosečnog Piroćanca. Razlog tome se može pronaći u potrošnji goriva na sto kilometara. U mešovitom ciklusu, trošili smo 4,8 litara da bi prevalili navedenu distancu. Dakle, deo test ruta se odvijao po gradu, drugi na autoputu (čak i neznatno višom brzinom od dozvoljene), a deo na Ibarskoj magistrali. Sveukupno, najbolji rezultat u ovom segmentu ocenjivanja od svih do sada testiranih vozila.\nDa li bi ovaj izbor, osim Piroćancima i Škotima bio zanimljiv i drugima?\nSvakako, da. Fiesta na testu koji traje svega nekoliko dana, nije pokazala neke vidne slabosti. Izuzev na polju dizajna, gde se ovaj put proizvođač odlučio na nešto svedeniju i umirujuću formu u odnosu na prethodnu generaciju. Dok bi to bila verovatno vrlina, da pričamo o predstavnicima D segmenta, možda čak premijuma, kod gradskih automobila, čiji su kupci uglavnom mlađi ljudi, to svakako nije plus. Obično se atributi „smireni“ i „svedeni“ koriste kako bi se naglasio dosadan stil, upotrebom termina koji ne paraju uši toliko puno. Definitivno je prethodnik bio veseliji, razigraniji, uočljiviji na ulici.\nMeđutim, koliko je ovo tačno, još je veća istina u vezi sa organizacijom, ili možda najbolje rečeno, ergonomijom enterijera. Ovde, prošle godine predstavljeni model apsolutno dominira. Isčezlo je bezbroj tastera sa centralnog grebena, postavljen je moderan plutajući ekran info-zabavnog sistema, dijagonale 6,5 inča, i sve je nekako logičnije, jednostavnije za upotrebu. Praktično, pun pogodak. Ne verujem da će iko zameriti, slobodno se može reći, zbog zaokreta proizvođača ka minimalističkoj formi. To što mladi vole vesele boje i avangardan dizajn, svakako ne znači da žele da žive ili voze se u automobilu u kome vlada haos i šuma tipki, kako je to izgledalo na prethodnom modelu.\nPozicija sedenja je nešto viša, ali u granicama optimalnog. Mesta ima dovoljno za četiri putnika, u svim smerovima, izuzev za one koji su najupornije i najduže bili izloženi dejstvu hormona rasta, koji bi bili zahvalni za koji centimetar više prostora za glave. Ostava za sitnice ima dovoljno, dok je prtljažnik u proseku B segmenta.\nKvalitet upotrebljenih materijala je sasvim solidan, baš kao i završna obrada. Ipak, subjektivan utisak je da je u Mazdi2 osećaj boravka u enterijeru na višem nivou, i po pitanju plemenitosti materijala, ali i po pitanju završne obrade. Poređenje sa VW Polom na ovu temu je nešto drugačije. Fiesta poseduje za nijansu kvalitetnije materijale, ali je ta ista nijansa deli kada se gleda pobednik u međusobnom poređenju preciznosti završne obrade gde nemački kralj segmenta dominira.\nSvi izlistani utisci o enterijeru vozila su utemeljeni na kratkoročnim testovima. Igrom slučaja, poslednjih pet godina pratimo sudbinu Fieste prethodne generacije, jer se nalazi u posedu naše koleginice. Nakon tog vremena, i nepunih 50 hiljada kilometara na satu, mališan je izgledao potpuno oronulo. Ovde treba biti pošten i napomenuti da, draga nam koleginica, nije neki zaljubljenik u automobile, i da u prtljažniku i na podu iza prednjih sedišta, svakodnevno vuče dovoljno cipela različitih stilova, da obuje stonogu za širok spektar zgoda; od odlaska u teretanu do posete muzeju. Svejedno, sa novom generacijom, Ford je morao ozbiljno da poradi na ovom pitanju.\nPreglednost je prosečna, uz odličnu vidljivost napred, blago kompromitovanu po bokovima (zgog pozicije A stubova) i pri pogledu unazad.\nSavršen koktel voznih osobina\nUprkos rekordno niskoj potrošnji, odličnog 1.5 TDCi agregata, naš izbor bi, u segmentu gradskih, pa čak i kompaktnih modela, uglavnom bio benzinski agregat. Razlozi su mnogobrojni, ali jedan od njih svakako jeste i veća težina samog motora, i posledično prednjeg kraja vozila.\nMeđutim, čak i sa tim “hendikepom”, našu dizel Fiestu je veliko zadovoljstvo voziti na svim putevima. Najveće zasluge za to idu na račun odlično izbalansiranog oslanjanja, koje predstavlja dobar temelj za sportsku, ali i dalje sasvim udobnu i prijatnu vožnju, za sve putnike u kabini. U modelu Mazda2, radost je veća, ali samo za vozača, dok ostalim putnicima uopšte neće prijati sve ono što donosi nešto ofanzivniji stil vožnje. U poređenju sa VW Polom, primećuje se nešto kultivisanije podešeno oslanjanje, odnosno više usmereno na obezbeđenje udobnosti mališana iz Volfsburga.\nMože se zaključiti da je potpuno uspeo balans na oba automobila, i onog sa plavim ovalom, ali i na Polu. Sva tri predstavnika B segmenta, koje pominjemo kroz test, imaju izvanredno ponašanje u krivinama. Za nijansu prednjači Mazda2, ali je, kao što smo videli, cena za to, oličena u udobnosti, paprena.\nPominjani četvorocilindarski agregat je dovoljno kultivisan, elastičan i snažan da omogući iskorišćenje tako podešenog oslanjanja Fieste, teške tek nešto preko jedne tone. Ipak, njegova „najjača“ strana je energetska efikasnost. U tome mu zdušno pomaže šestostepeni manuelni menjač, umereno dugih hodova ručice menjača, uz zavidan nivo preciznosti tokom izmene stepena prenosa.\nOčigledna je bila želja konstruktora da transmisija podrži što nižu potrošnju goriva i sasvim je izvesno da su ubrzanja koje ostvaruje, ovako koncipirana Fiesta, mogla biti značajno bolja, da su prenosni odnosi kraći. Naprotiv, izrazito su dugi. Svakako, to nije nešto što smeta i remeti vozačko zadovoljstvo, pogotovu se lako oprosti kada shvatite koliko malo goriva ste potrošilli.\nNa ovom mestu, interesantno je setiti se testa modela Dacia Duster koji je pogonio dizel agregat iste zapremine, ali gde su stepeni prenosa bili znatno gušće raspoređeni, što je nametalu stalnu i dosadnu izmenu brzina. Sve u svemu, vožnja Dustera i Fieste, sa veoma sličnim pogonskim sklopom (iako u potpuno različitim klasama), najbolje može da ilustruje razliku u vozačkom doživljaju koju pružaju, u ovom slučaju, dve krajnosti u pogledu dužine prenosnih odnosa menjača.\nFiestu je jednako prijatno voziti na različitim deonicama. U gradu prijaju njene kompaktne dimenzije, na autoputu se ponaša nalik predstavnicima segmenta iznad, uz minimalno izraženiju buku od kotrljanja točkova i opstrujavanja vetra. Na krivudavim putevima, doživljaj raspiruje direktno, precizno i relaksirajuće upravljanje.\nU kočioni sistem Fieste se lako stiče poverenje. Kočioni putevi su relativno kratki, a nismo primetili tragove popuštanja kočione sile niti pri više puta ponovljenim oštrijim zaustavljanjima.\nCena test primerka je nešto „jača“, i iznosi 15.190 evra. Međutim, Business paket opreme, koji poseduje konkretno test vozilo, staje 1.780 evra, a upravo je to iznos koji deli prodajnu od povoljne cene. Zapravo, vrlo je moguće da odete u Grand Motors kako biste pazarili Fiestu, a kući se vratite sa Mondeom 1.5 TDCi od 120 ks, koji košta (ukoliko ga još uvek ima na lageru), nepunih 17.500 evra. Na ovaj način, Mondeo se nameće kao, trenutno apsolutni “best buy” kralj.\nTaman kada je prodaja, oduvek bestseler modela Fiesta, počela da tone na rang listama vozila sa najboljom prođom kod kupaca, izašla je nova generacija. I kupci su reagovali veoma pozitivno. Fiesta se ponovo nameće kao prodajni lider, a to, kao što smo videli, nije bez razloga.\nUpravo prodajni rezultati Ford Fieste bi, opšte uzev, trebalo da skinu anatemu “tvrdica sindroma” sa Piroćanaca. Potrebno je samo pogledati, na primer, ko je lider po prodaji na ostrvskom tržištu, i shvatiti da je mala razlika između naših jugoistočnjaka i evropskih severozapadnjaka. Doduše, Škotska pripada Velikoj Britaniji, tako da ipak, sve ostaje relativno.\nSpoljne dimenzije – dužina, širina, visina: 4.040 x 1.734 x 1.483 mm\nZapremina prtljažnika: 303/984 l\nMasa praznog vozila: 1.091 kg\nSnaga: 63 kW/85 ks pri 3.750 o/min\nPneumatici napred/nazad: 195/60 R15\nProsečna potrošnja – proizvođač/test: 3,5/4,8 l\nTestiranog modela: 15.190 evra\npotrošnja i vozne osobine\npreviše konzervativan dizajn spram ciljne grupe\nPreciznost: 8 Ukupno 9\ntags: 1.5 tdci autorepublika B segment gradski automobili izdvojeno recenzije automobila testovi automobila\nprevious Chevrolet Cruze Premier - Kakav deda, takav unuk\nnext TcS TEST: Toyota Prius Plug-in Hybrid\nOdlican test. Pohvale za autora! Zaista vrlo retko u domacim medijima se procita jasan test sa detaljnim poredjenjem sa direktnim konkurentima, a pogotovu da se procita istina o materijalima VW POLA. Nakon serijskih hvalospeva u nizu domacih i stranih medija ja nisam mogao da verujem svojim ocima kad sam prvi put seo u Polo.\nVoleo bih da na ovim stranicama procitam i vodice za kupovinu po klasama, neku vrstu top 5 ili top 7 lista, pa makar i u vise verzija (u zavisnosti od preferencija autora)\nTakodje bi mogli da poradite na dizajnu stranice jer deluje malo rudimentarno\nTajna Fieste je sto je u vecini stvari prosecna, u nekim segmentima odlicna, ali nigde nije losa!\nSlican recept koristi VW sa Golfom vise decenija.\nČim u naslovu videh „Trend“, pomislih „bljak“, pa „ovo“ serijski nema ni radio, ni klima uredjaj, što je pomalo šamar razumu u 2018. godini. Ali, ipak je „Business“, što u tekstu i piše … Ima i 6MT sa 85 ks, za veliku pohvalu ( jer ga kod PSA nijedan HDI 100 nema, pa ni kod novog 3008/5008). Mada, nema 6MT uz 1,0 EcoBoost 100 u focusu (ali ima u Cmasku). Za cenu ovde testirane fieste, može da se kupi „fobija“ TDI 105 „Style“ (ali, „no Style), 5MT, i 3 cilindra, sa „optimiziranim“(„Balkaniziranim“) bezbednosnim paketom, što je doprinelo i rastu vozne… Pročitaj više »\nI Ti baš moraš svaki cenovnik da pročitaš do kraja?


Žene bez glasa i bez zaštite\nA agonija porodičnog nasilja traje:\n„Tukao me, iživljavao se, polijevao me vrućom vodom, davio me. Obratim se miliciji, milicija napiše prijavu, proslijedi sudu, na sudu to stoji, zastari prijava. Po dvije godine su znale stajati prijave da se ne proknjiže. Na sve moguće načine me mučio, na sve načine me psihički uništavao,“ jedno je od dramatičnih svjedočenja.\nOvoj anonimnoj ženi iz Banjaluke, dugogdišnjoj žrtvi nasilja, nisu pomogli ni razvod, ni policijske prijave protiv nasilnog muža. Slučaj je toliko ležao u ladici da je prvo zastario. Potom je nasilnik osuđen na godinu i po uslovno, ali je i tu kaznu prekršio. Nastavio je dolaziti kod bivše supruge i maltretirati je.\nDjelimičnu krivicu za ovakvo stanje snosi neodgovarajuća zakonska regulativa. Zakonski akti u Republici Srpskoj koji treba da regulišu problem nasilja u porodici još uvijek štite nasilnika.\nPredsjednica Udruženih žena Banjaluka, Nada Golubović, kaže da po svim preporukama Savjeta Evrope i međunarodnim konvencijama nasilje u porodici trebalo bi da se tretira kao krivično djelo. Ona objašnjava zbog čega je to važno:\n„Ako se tretira kao prekršaj, to ukazuje na to da država nešto što se dešava unutar četiri zida porodice ne sankcioniša na isti način kao ista djela koja se dešavaju izvan porodice. Država ne poštuje dovoljno taj čin kada se dešava iza zatvorenih vrata.“\nPrevenciju i zaštitu od porodičnog nasilja ne osiguravaju potpuno ni zakoni u Federaciji BiH, tvrdi Jasmina Mujezinović, izvršna direktorica Fondacije lokalne demokratije u Sarajevu. Zakon o zaštiti od nasilja u porodici izašao je u martu 2005. godine, nakon čega je uslijedio pravni vakum kako bi se donijeli podzakonski akti neophodni za njegovo provođenje. Oni, međutim, ni do danas nisu doneseni, iako je trebalo da regulišu tretman posebnih mjera ustanovljenih zakonom.\nS druge strane, protokol o saradnji Fondacije lokalne demokratije sa nekoliko nadležnih ministarstava Federcije BiH i medija, rezultirao je nacrtom akcionog plana o prevenciji, zaštiti i borbi protiv nasilja u porodici u Kantonu Sarajevo za 2007./2008. godinu. Jasmina Mujezinović:\n„Ja očekujem da se u septembru usvoji akcioni, tako da će u suštini to biti prvi strateški dokument u čitavoj BiH koji će na jedinstven način i u saradnji s institucionalnim dijelom koji je zadužen za borbu i praćenja nasilja u porodici, zajedno sa nevladinim organizacijama, organizacijama civilnog društva imati jedinstven način postupanja, po jedinstvenim metodama i mislimo da bi taj strateški dokument Kantona Sarajevo mogao da posluži kao primjer i za sve ostale lokalne zajednice, odnosno sve veće nivoe u državi BiH, jer model kao takav se pokazao uspješan.“\nA intenzitet i broj slučajeva nasilja u porodici ne jenjava, što ilustruju podaci kojima raspolažu Udružene žene Banjaluka. Navodeći statistike Centra javne bezbjednosti Banjaluka za prva četiri mjeseca ove godine, pravnica iz Udruženih žena, Lana Jajčević, kaže da je u tom periodu evidentirano 50 slučajeva nasilja u porodici, od čega je Okružnom javnom tužilaštvu podneseno 38 izvješataja i 12 zahtjeva za pokretanjem prekršajnog postupka:\n„Što se tiče Centra za socijalni rad, za isti period prijavljeno je 75 slučajeva nasilja u porodici. U Okružno javno tužilaštvo primljen je 41 izvještaj za period januar - april 2007., Osnovni sud Banjaluka, prekršajno odjeljenje, broj primljenih predmeta 85, broj riješenih predmeta 2, a ostali predmeti se nalaze u radu. Na SOS telefon 1264 dobili smo u januaru mjesecu 108 poziva, u februaru 92, u martu 75 i u aprilu 92.“\nNeke statistike govore da se svaka treća žrtva nasilja u BiH usudi prijaviti nadležnim institucijama. Sve to upotpunjava vrlo sumornu sliku kada je riječ o ovoj problematici. Najviše aktivnosti u pravcu poboljšanja stanja, čini se, ipak snosi nevladin sektor. Nekada su to veliki projekti, a nekada politika malih koraka. Ono u čemu se sagovornice Radija Slobodna Evropa slažu jeste da država još uvijek nije u potpunosti prepoznala obim problema nasilja u porodici. Sve dok se to ne desi, teško je očekivati institucionalnu zaštitu i pravu pomoć žrtvama porodičnog nasilja.


ZLA KOB! Na samo nekoliko metara od kuće u kojoj je muž juče ZAPALIO ženu, pre TRI GODINE desilo se nešto UŽASNO | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.05.2019. • 12:20 Srbija Danas/Blic\nNaime, marta 2016. godine Bane Jovanović zvani Safet uputio se prema Bečeju gde je hicem u glavu teško ranio svoju nevenčanu suprugu Jelenu Stojkov (koja je posle par meseci preminula u bolnici) i Jože Imrea, kod koga je ona živela kao podstanar. Nakon toga, Safet je svoj krvavi pohod nastavio uputivši se prema Molu, gde je upao u kuću svog poznanika Matije Petrovića, ispalio tri hica iz pištolja i ubio ga na licu mesta, ranio njegovu suprugu Renatu, koja je svojim telom zaštitila četvoromesečnu kćerku, a zatim je pucavši ranio i njihovog sina Petra i snaju Natašu Sunomar.\nOTAC GRČEVITO BRANIO ĆERKU, MONSTRUM PRVO UBIO NJEGA! Kako se odigrao KRVAVI PIR koji će Srbija dugo pamtiti\nKako se nezvanično saznaje, Karlo L. je, navodno zbog ljubomore, zapalio svoju suprugu Slavicu benzinom, a onda je pokušao da je ugasi, međutim to nije uspeo. Nesrećna žena je od zadobijenih povreda preminula na licu mesta. Nakon toga Karlo je pokušao da izvrši samoubistvo tako što je sebi dao 20 doza insulina, pošto je dijabetičar.\nNe uspevši ženu da spasi, niti sebe da ubije, on je kolima Hitne pomoći, uz pratnju policije, prevezen u bolnicu.\nMOL Ubistvo zločin muž žena benzin


Srbija destabilizuje susjede, negira zločine i podržava separatizam RS-a - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Srbija destabilizuje susjede, negira zločine i podržava separatizam RS-a\nSrbija destabilizuje susjede, negira zločine i podržava separatizam RS-a\nRežim u Beogradu otvoreno se vratio na pozicije devedesetih, sistematski se truje atmosfera i svaka kritika na račun srpskog nacionalizma i ratne politike sve češće završava šovinističkim incidentima.\nRežim u Beogradu otvoreno se vratio na pozicije devedestih, kaže Sonja Biserko (Al Jazeera)\nNije Srbiji bilo potrebno samo par jaja Aide Ćorović pa da još jednom urbi et orbi pokaže i dokaže da nije – i još zadugo neće – doživeti katarzu i očistiti svoje društveno i političko biće, a pogotovo svest i savest podeljenog puka, od skore prošlosti i ratnih zločina, počinjenih pod kišobranom nacije.\nMural osuđenom ratnom zločincu Ratku Mladiću u širem centru Beograda i način na koji ga je, oličena u MUP-u i ministru Aleksandru Vulinu, država (za)štitila od namere nevladinih organizacija da ga prefarbaju, pravdajući zabranu navodno bezbednosnim razlozima, pokazao je još jednom sposobnost državnog aparata i aparatčika da negiraju i relativizuju zločine, overene presudama međunarodnih sudova, šta god da im se, s razlogom ili bez, zameralo.\nA ram za sliku odnosa političke Srbije i znatnog dela društva prema zločinima i zločincima predstavlja nekoliko skoro svakoddnevno očiglednih činjenica: murali osuđenicima za ratne zločine Ratku Mladiću i Radovanu Karadžiću; osuđeni za zločine u Vukovaru Veselin Šljivančanin član je Glavnog odbora vladajuće Srpske napredne stranke; agresivni pirovi tzv. navijača, desničarskih i profašističkih i organizacija pa i političkih grupacija ekstremno desne orijentacije; politički narativ bez jasnog stava i osude, uz često relativizovanje zločin počinjenih u ime sopstvene nacije i istovremeno kategoričku i nadasve populističku osudu zločina prema pripadnicima vlastite nacije i naroda. I pride još jedna zaboravljena činjenica – nije li upravo sadašnji predsednik Srbije, nekadašnji Šešeljev radikal, svojevremeno prelepio ime Bulevara Zorana Đinđića “tablom” sa natpisom “Ulica Ratka Mladića” i u parlamentu nosao plakat s porukom ”Sigurna kuća za Ratka Mladića”?\nDeklaracija, deklaracije radi\nČinjenica je i da su parlamentarci Srbije, u rano jutro 31. marta 2010. godine, tesnom većinom sa 127 glasom za i 21 glasom protiv (od 250 poslanika), usvojili dokument „Deklaracija o osudi zločina u Srebrenici Narodne skupštine Republike Srbije“. Deklaraciji je zamereno što se u njoj ni rečju ne pominje „genocid“, a iz entiteta BiH Republika Srpska poslata je poruka o neslaganju s tim dokumentom.\nPotom je u julu 2015. Rusija blokirala usvajanje Rezolucije Saveta bezbednosti UN o Srebrenici kojom se osuđuje genocid u julu 1995. godine, koju je predložila Velika Britanija, a podržale SAD i zemlje EU.\nRusija, kao jedna od pet stalnih članica Saveta sa pravom veta, iskoristila je taj instrument i onemogućila usvajanje dokumenta – 10 zemalja glasalo je ‘za’, a četiri su bile uzdržane, među kojima i Kina.\nPar dana kasnije, poslanici Evropskog parlamenta usvojili su deklaraciju kojom se osuđuje genocid u Srebrenici i negiranje zločina, izrazivši žaljenje zbog toga što je Rusija blokirala sličnu rezoluciju SB UN.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik podsetio je 5. avgusta ove godine u izjavi za medije da njegov poslednji izveštaj o napretku Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji poziva na priznavanje i sprovođenje presuda za ratne zločine, te prestanak veličanja ratnih zločinaca. Bilčik je dodao da je u svom izveštaju, koji je u martu usvojio Evropski parlament, “jasno naveo da su pomirenje i regionalna saradnja ključni za buduće članstvo Srbije u EU”.\nNezvanična insttucionalna podrška\nU Srbiji je međutim, bez zazora, nastavljeno kontinuirano negiranje i relativizovanje zločina i rehabilitacija zločinaca koja nesumnjivo ima nezvaničnu institucionalnu podršku.\nNakon što je puštena iz policijske stanice, Aida Ćorović potvrdila je tu nedvojbenu spregu, ocenivši da je “ova bruka lice režima Aleksandra Vučića” i da su “građani taoci jednog nenormalnog, bolesnog režima”.Taj Mladićev mural je, kaže Ćorović, “njihov simbol i nemam iluziju da politika stoji iza svega toga tako da je čak i Međunarodni dan borbe protiv fašizma, obeležen zabranom (Aleksanda Vulina, ministra policije) brisanja murala osuđenog ratnog zločinca”.\nMarko Milosavljević, iz Inicijative mladih za ljudska prava (YIHR) koja je, pored ostalih još nekolicine NGO, pokrenula akciju uklanjanja murala, ističe da je zabrana tog skupa “samo poslednji pokazatelj da je država Srbija spremna da upregne ceo državni aparat kako bi odbranila lik i delo Mladića”.\nPritom je pogazila zakon o slobodi okupljanja kao i Zakon o saradnji sa Haškim tribunalom, što će – kako navodi Milosavljević – i dokazati tužbom protiv MUP-a jer “zabrana neće sprečiti dalji otpor glorifikaciji ratnih zločinaca već će probuditi ljude”.\nNakon zabrane YIHR je saopstio da “država snosi odgovornost za spomenik Ratku Mladiću u glavnom gradu Srbije oličenom u ovom muralu . I za to, upozorava Marko Milosavljević, mora da se podnese cena – moralna, politička i krivična. I konačno napravi taj račun za činjenje i poricanje ratnih zločina i nepoštovanja žrtava.\n(Ne)moć djelanja i moć “novog rađanja”\nNa pitanje zašto su mladi u Srbiji toliko podeljeni u razmišljanju o bliskoj prošlosti i ratnim sukobima na ovim prostorima i ima li nade da se to promeni, Milosavljević ukazuje na neophodnost promene stava o poimanjnu zločina i njihovih posledica.\n“Umesto nade, trebalo bi da afirmišemo moć delanja ili moć ‘novog rođenja’, kako to definiše (Ana) Arent, kada govorimo o generacijama koje će odbaciti zločince i politike koje su dovele do zločina”, zaključuje Milosavljević.\n“Podeljenost mladih ljudi je ovde svakako očekivana, ona nastaje usled velikog broja oprečnih informacija koje dolaze do njih kroz formalno obrazovanje i iz medija ili do čega sami dođu preko internet, a bez jasnog usmerenja gde mogu da nađu podatke koji su tačni i sudski potkrepljeni. Osim toga što ne postoji društveni konsenzus o priznanju počinjenih zločina, svedoci smo i jakog nacionalističkog diskursa koji je celu temu oivičio na takav način da je prostor za razgovor o zločinima i odgovornosti sve manji”, kaže Jovana Kolarić, istraživačica Fonda za humanitarno pravo.\nOna je saglasna da su odluka o zabrani skupa i razlozi kojima je obrazložena pre svega” jedna velika sramota jer predstavlja otvoreno stavljanje države u službu, ne samo negiranja ratnih zločina i odgovornih za njih, nego i u službu odavanja počasti oficiru osuđenom za genocide”.\nOsim toga, odluka je, kako kaže, “i svojevrsno licemerje kojim se predstavnici vlasti u Srbiji veoma često služe prateći dva koloseka – jedan koji koji nam se promoviše, Otvoreni Balkan i slične inicijative, i drugi, na kom se odbija bilo kakva mogućnost pomirenja sa susedima”.\n“Ministar Vulin vrlo često ima istaknutu ulogu u reinterpretaciji uloge Srbije u oružanim sukobima, tako da nije neobično što je čitav sektor na čijem je čelu upregnut da služi upravo tome, što smo imali priliku da vidimo i dok je bio ministar odbrane”, ističe aktivistkinja FHP.\nNa pitanje o odgovornosti države ona ukazuje da “niko iz civilnog sektora nije naivan”, jer taj sektor kontinuirano prati odnos državnih organa i funkcionera prema ratnim zločinima i onima koji su ih počinili.\n“Nažalost, ovde više nema mehanizama koji bi to mogli da osiguraju. Jedini takav mehanizam su, naravno, građani koji još uvek imaju moć, čak i kada je nisu svesni”, navodi Kolarić i kaže kako ta odluka o zabrani” jeste ohrabrenje za nove murale i za nove počasti ratnim zločincima”.\nMeđutim, primer prefarbanog murala u Sremskoj Kamenici (takođe posvećenog Ratku Mladiću), po njenoj oceni, govori da se “ipak i građani ovde pitaju”.\n“Svakako da je mural samo jedan deo celog korpusa negiranja i revizionizma. Više godina unazad svedočimo ustupanju javnih prostora osuđenima za ratne zločine na najrazličitije moguće načine. Genocid u Srebrenici je jedna od prisutnijih tema svakako jer je to jedan od kamena spoticanja zbog konstantnog negiranja od zvaničnika Srbije”, kaže Kolarić.\nOna istovremeno ukazuje da je aktuelna vlast “u vezi sa Srebrenicom otišla i korak dalje i pokušava da samom pojmu izmeni značenje, vezujući pojam Srebrenica isključivo za incident (napad na Aleksandara Vučića – prim. B.O.) iz Potočara 2015. godine”.\nRevizionizam od 90-ih\n“Fond za humanitarno pravo će upravo predstaviti digitalnu arhivsku kolekciju o Srebrenici u javnom diskursu Srbije, koja pruža pregled najupečatljivijih narativa o Srebrenici – od 1995. godine do danas – i koja sadrži više od stotinu isečaka iz štampe i drugih medija. Iz ove kolekcije se jasno vidi kontinuitet poricanja – koje je prošlo kroz različite faze i modalitete tokom 26 godina – ali se zadržalo kao glavna crta politike sećanja na Srebrenicu. Pa tako danas nemamo nijednu zvaničnu komemoraciju žrtava Srebrenice, ali imamo sada ovaj mural kao spomenik Ratku Mladiću”, ističe Jovana Kolarić.\nPredsednica Helsinškog odbora u Srbiji Sonja Biserko, podseća da se “revizionanizam sistematski sprovodi još od osamdesetih, kada počinje relativizacija antifašističkog i promovisanje četničkog pokreta kao antifašističkog s desne strane”.\nČetnička ideologija, nastavila je ona,” bila je ideologija ratova devedesetih. Uprkos porazu u svim ratovima, Srbija je nastavila da sistematski, drugim sredstvima odnosno “demokratski” ostvaruje ujedinjenje svih Srba.\n“Stoga se relativizuju i negiraju ratni zločini i genocid počinjeni od strane vojske, paravojske i policije Republike Srpske i Srbije. Podržava se separtistička politika Republike Srpske, stvara se nesigurnost i atmosfera novog radikalizma. Ratko Mladić i Radovan Karadžić se promovišu kao nacionalni heroji koji su najzasluzniji za stvaranje Republike Srpske koja je ‘najveća pobeda’”, ocenila je Biserko.\nDa bi realizovala svoje ciljeve, Srbija ”konstantno destabilizuje susedne zemlje kako bi se pokazala njihova nefunkcionalnost i nemogućnost suživota”, ukazuje Biserko i upozorava kako se “istovremeno instrumentalizuju srpske zajednice i insistira se na njihovoj konstitutivnosti, podržava separatistička politika Republike Srpske, stvara nesigurnost i atmosfera novog radikalizma”.\n“Na drustvenim mrežama cirkulišu brojne poruke koje glorifikuju posebno Mladića koji zaslužuje ‘ne murale, već spomenike za života i prve strane u istorijskim čitankama”, navodi Biserko.\nOna naglašava da se “režim u Beogradu otvoreno vratio na pozicije devedestih, sistematski se truje atmosfera u društvu i svaka kritika na račun srpskog nacionalizma i ratne politike sve češće završava šovinističkim incidentima poput poslednjeg, vezanog za mural Ratka Mladića i reakcije jednog broja građanskih aktivista kada je Aida Ćorović privedena”.\nNa Međunarodni dan borbe protiv fašizma u beogradskoj Njegoševoj ulici, izolovani između dva kordona, uz treći postavljen pokraj murala Ratku Mladiću, građanski aktivisti, zapevali su revolucione i partizanske pesme. S druge strane kordona, dvadesetak desničara skandiralo je ime Ratka Mladića, psovalio i vređalo, pevajući četničke pesme i uzvikujući “ustaše, ustaše” i “Srebrenica nije genocid”.\nVest da je kofom bele boje u noći između srede i četvrtka, ipak, prefarban mural Ratku Mladiću, koja se zavrtela u, dan nakon bačenih jaja i protesta ispred murala, potvrdila je da za virus građanske Srbije sadašnja vlast nema efikasnu vakcinu. Nedugo zatim, objavljeno je kako grupa mladih, krpama i flašicama vode, u četvrtak briše boju prosutu tokom noći preko murala.\nI ta dva detalja, po oceni sagovornika Al Jazeere, ukazuju da sve dosadašnje akcije i aktivnosti „još nisu dovoljne za dublju promenu svesti o polimanju ratnih zločina i trajnu institucionalnu osudu ratnih zločina i zločinaca“.\nSlobodna Dalmacija: Srbija mora priznati logore\nPosted On 24th May 2008 ~ 2 Comments\nIzvor: Slobodna Dalmacija Svjestan sam da ruka pravde neće dostići sva 54 stražara iz pet logora, ali ako će se njih 40 naći tamo gdje


Trubom do defibrilatora - Užicka Republika Press\nProslavljeni trubač i višestruki pobednik Sabora trubača u Guči, Dejan Petrović održaće u četvrtak, 14. aprila od 20 sati u Gradskom kulturnom centru humanitarni koncert za moje Užice. Cena ulaznice je 300 dinara, a broj karata je ograničen na 1.000. Celokupan prihod biće namenjen za kupovinu defibrilatora Zdravstvenom centru Užice.\n“Užice je moj grad. U njemu sam zavoleo trubu, doživeo prvi aplauz i stekao vernu publiku. Upravo zato želim da mojim Užičanima poklonim veliki koncert od čijeg ćemo prihoda zajedno prikupiti sredstva za kupovinu defibrilatora za Zdravstveni cenar. Siguran sam da ćemo ovim gestom doprineti kvalitetnijim uslovima lečenja naših sugrađana na duge staze”, ističe Dejan Petrović. Dodaje da “veliko hvala duguje i Jelen pivu, kao prijatelju koncerta, koji će sav prihod od prodaje piva tokom koncerta donirati upravo za kupovinu ovog medicinskog uređaja koji je potreban našem Centru.”\nNovi defibrilator omogućiće efikansiji rad Prijemno – urgentne službe užičke Opšte bolnice, tvrdi Miloš Božović, direktor Zdravstvenog centra. On podseća da je ova služba 2014. godine već renovirana i opremljena novom opremom. “Ono što nam je sada potrebno je defibrillator za hitna stanja, reanimacije. Imamo jedan, ali je neophodno da imamo bar još jedan, zbog toga što su moguće situacije kada je reanimacija neophodna za dva pacijenta ili druge situacije”, kaže Božović.\nBožović je podsetio da je zahvaljujući Dejanu Petroviću pre tri godine nabavljena mobilna stolica za popravku zuba hendikepiranih i osoba ometenih u razvoju.\n“Vrtlog”, “Trubulancija”, “Vrteška”, “Truba Libre” – samo su neke od pesama koje će biti na repertoaru koji je Dejan posebno prilagodio za potrebe Koncerta za moje Užice.\nUlaznice po ceni od 300 dinara, mogu se kupiti u Gradskom kulturnom centru, a broj karata je ogranicen na 1000. Dejan je pozvao sve Užičane da ne propuste priliku da medju prvima kupe svoju kartu i tako daju svoj doprinos u realizaciji ovog humanog cilja.


Obilježen Međunarodni dan osoba sa invaliditetom | Radio Gradiška 98,8 MHz\nKoordinacioni odbor invalidnih udruženja grada Gradiška organizovao je danas u gradiškom Kulturnom centru okrugli sto povodom obilježavanja Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom – 3. decembra.\nPrisutnima su se obratili predstavnici udruženja, koji su kao najveće problame lica sa invaliditetom istakli problem nezaposlenosti i loš materijalni položaj.\nKoordinacioni odbor invalidnih udruženja grada Gradiška dodjelio je zahvalnice gradonačelniku Zoranu Adžiću te diretorima javnih ustanova i preduzeća koje su pomogle rad ovih udruženja.\nAdžić je rekao da Gradska uprava brine o osobama sa invaliditetom koje su najosjetljivija kategorija naših sugrađana.\n“Grad Gradiška je jedna od rijetkih lokalnih uprava na prostoru Republike Srpske koja je sva udruženja i organizacije uvrstila u gradski bužet i trudimo se da u skladu sa projektovanim sredstvima pomognemo svim udruženjima i olakšamo njihovu situaciju”, istakao je Adžić i dodao da finansiraju i brojne aktivnosti ovih udruđenja.\nAdžić je naveo Gradiška izdvaja jedan odsto gradskog budžeta za ova udruženja te dada ako se gledaju sredstva koja se izdvajaju putem Centra za socijalni rad možemo vidjeti da su ona dosta veća.\nKordinacioni odbor invalidih udruženja grada Gradiška dodjelio je zahvalnice Radio Gradišci, Razvojnoj agenciji Gradiška, gradiškom Domu zdravlja, Apoteci i Vodovodu.\nSekretar Međuopštinskog udruženja gluvih i nagluvih Gradiška, Ljubinka Radonjić Zlojutro dodjelila je polaznicima 13 javnih ustanova sa područja grada, diplome za završen prvu nivo obuke u komunikaciji sa gluvim licima.\nRadonić Zlojutro je rekla da je obuku uspješno završilo 28 polaznika, te da su polaznici pokazali zavidan nivo truda i znanja.\nPredsjednik Gradske organizacije slijepih i slabovidnih Gradiška Željko Štrbac rekao je da obilježavanje ovog dana ima veliki značaj za osobe sa invaliditetom, te da se na na ovaj način podiže svijest građana o problemima ovih osoba.\n“Cilj naše organizacije je da pokušamo da poboljšamo stanje naših članova kroz niz aktinvosti Koordinacionog odbora invalidnih udurženja grada Gradiška”, istakao je Štrbac.\nPredsjednik Udruženja amputiraca “UDAS” Gradiška Saša Dejanović kaže da je Gradiška napredovala u pogledu uklanjanja arhitektonskih barijera koje su predstavljale veliki problem osobama sa ivaliditetom.\nOkruglom stolu pristustvovali su i predstavnici Udruženja roditelja djece oboljele od autizma “Duga” Gradiška koji zvanično nisu član ovog odbora.\nUhapšen zbog odbijanja da prestane...\nVavedenje Presvete Bogorodice 4. d...


od BubbleDreams taj Pon Jan 31, 2011 7:16 am\nKao što ste do sada već primetili, na forumu se nalaze nekoliko reklamnih mesta gde se mogu naći vaši forumu. Svako reklamno mesto košta određeni broj novca i na svakom reklamnom mestu vaš forum će se nalaziti samo nedelju dana. Posle nedelju dana otvara se nova tema gde se prijavljujete za novu turu postavljanja foruma na različita mesta.\nPaket #1 - Navigacija Ads\nLink ka vašem forumu se nalazi na navigaciji u obliku teksta na koji može da se klikne.\nCena: 60 + Reklama\nPaket #2 - Homepage Ads\nBaner za vaš forum se nalazi u homepage message zajedno sa još 7 drugih banera. Ovi baneri se mogu zatvoriti da se ne vide klikom na link.\nCena: 50 + Reklama\nPaket #3 - Table Ads\nNa glavnoj stranici foruma se prikazuje tabela gde se mogu naći vaš reklamni baner i mini tekst koji će u par reči opisati vaš forum/sajt/blog.\nCena: 40 + Reklama\nPaket #4 - Tekst Ads\nNa glavnoj stranici foruma se prikazuju tri liste sa po četiri mesta za textualni link koji vodi ka vašem forumu ili stranici.\nCena: 20 + Reklama\nPaket #5 - Sticky Ads\nKada se uđe u svaku sekciju foruma, tema sa imenom vašeg foruma je na prvom mestu. Pre imena teme piše Reklama: pa zatim ime teme. Unutra se nalazi vaša reklama spakovana onako kako vi to želite.\nPaket #6 - Portal Ads\nNa portalu možete staviti vašu reklamu u dva obila. Veliki oblik koji se nalazi na sredini portala i zahteva reklamni baner u veličini 500x100 i kada se na njega klikne vodi do vašeg foruma. Mali oblik zahteva reklamni baner u veličini 200x100 i nalazi se sa desne strane portala. On vodi do vašeg foruma takođe.\n- veliki oblik 80\n- mali oblik 50


Sava Radosavljević > Čovek sa druge strane gramofona > GLORIA\nPočetna strana >> Životna priča >> Čovek sa druge strane gramofona\nČovek sa druge strane gramofona\nPrvi srpski disk-džokej bio je sinonim najboljih beogradskih diskoteka šezdesetih i sedamdesetih godina, a ljubav prema muzici preneo je na sina Sašu koji je porodičnu tradiciju nastavio kao član Gramofondžija\nPočetkom šezdesetih godina prošlog veka virus rokenrola za sva vremena je zarazio Savu Radosavljevića. Ovaj rođeni Beograđanin danas ima 63 godine i može se pohvaliti izuzetnom titulom - prvi srpski disk-džokej. Tačnije jugoslovenski, jer je karijeru dugu preko četiri decenije počeo u bivšoj državi. Kako kaže, za sve je kriv gramofon koji je dobio od oca Nikole, i muzika u koju se zaljubio na prvo puštanje ploče. Na tom prvom gramofonu marke “Toska” puštao bi jednu ploču danima, a uskoro je to počeo da radi i javno. Najpre u mesnoj zajednici, a potom i u prvoj beogradskoj diskoteci, popularno nazvanoj “Kod Laze Šećera”. Žurka je počinjala u osam i trajala do jedanaest sati.


Ideje za jesenji dejt prema horoskopskom znaku | City Magazine\nIdeje za jesenji dejt prema horoskopskom znaku\nPolje bundeva ili voćnjak sa jabukama zanimljivi su lokaliteti za romantičnu šetnju, ali ipak ih ubrajamo u klišee. Slično je i sa odlaskom u luna park, koji uz to iziskuje čekanje u redu. Ako razmišljate na sličan način, i želite da začinite svoju svakodnevicu, udvoje ili sami u potrazi za istomišljenikom, imamo predloge za vas.\nPre nego što pređemo na današnji horoskop, napominjemo da velikog udela u ovoj oblasti imaju i mesec, Venera, i druge planete, te tačno mesto i vreme rođenja. Takođe, u daljem tekstu možete uporedo iščitavati redove koji se odnose na vas i vaš par, odnosno pojedinačno, kako smatrate da je delotvornije, dok idemo u susret vikendu.\nPripadnici ovog znaka pod uticajem Marsa ispoljavaju takmičarsku prirodu, i sklonost ka sportovima. Stoga, partija fudbala ili spontana društvena igra mogu biti interesantne zanimacije. Takođe, zajedničko trčanje ili trening mogu spojiti lepo i korisno, a singl ovnovi sebe mogu počastiti pripremom za polumaraton.\nBik (20. maj – 20. jun)\nZa razliku od prethodnika na ovoj listi, bikovi uživaju u luksuznim strvarima i vremenu kod kuće. Ne smeta im etiketa klasični, naprotiv omiljeni ugođaj im je ispijanje kafe s mlekom, sa aromom bundeve. Samim tim, nema greške ni sa degustiranjem vina u jesenjem ambijentu ili kupovini mirišljavih sveća. Važno je da se osećaju ušuškano i voljeno.\nOvim znakom vlada Merkur, pa otuda potreba za razgovorom, i upoznavanjem ljudi različitih sfera interesovanja. Za njih najbolji izlazak predstavlja žurka, poput nedavne Noći veštica, gde imaju priliku da se kostimiraju u paru.\nRak (21. jul – 22. jul)\nRakovi su porodični i iznad svega vole nedeljni ručak u krugu najdražih. Ipak, ovo nije izvodljivo pre prethodnog upoznavanja dve strane, pa alternativa može biti kuvanje ili odlazak u nabavku sezonskih sastojaka, naravno ruku pod ruku.\nNimalo neobično, lavovi vole da vide i da budu viđeni, pa je najbolje razmišljati u pravcu iznajmljivanja sobe sa doručkom u hotelu visoke kategorije, sa pogledom na lišće koje opada. Takođe, večera u restoranu koji nudi sezonsku ponudu zvuči primamljivo. Ne treba zaboraviti da ovim znakom vlada Sunce, pa umeju da budu nostalgični za letom, i plažom, te je sjajno ukoliko živite u priobalnom gradu.\nOsobe rođene u ovom znaku, poput Blizanaca cene razgovor i razmenu ideja, a uz to stoje čvrsto na zemlji i znači im da budu na otvorenom. Šetnja u toplom džemperu uz kafu u ruci, može biti inspirativna za parove, kao i gledanje visoko ocenjenog naslova u bioskopu i ćaskanje nakon toga. Sa druge strane, slobodne device mogu da se zapute u knjižaru, gde se osećaju svoj na svome.\nPripadnici ovog znaka pravi su romantici, te je podsećanje na filmove tog žanra iz ʽ80-ih uvek dobra ideja. Vole da im se ugodi, a jedan od predloga jeste večera uz plamen vatre. Pored toga vole da ukrašavaju dom za goste, a period pred nama bogat je prilikama za druženje.\nŠkorpijama godi tmuran i promenljiv jeseni ambijent, pa u obzir dolazi horor film u bioskopu ili na festivalu, te sve u vezi sa duhovima. Sa druge strane, ima i onih koji vole porodična okupljanja, i stare dobre recepte.\nJupiter je od najvećeg značaja za ovaj znak, te su njegovi predstavnici ljubitelji putovanja po zemlji i inostranstvu. Sada je pravi trenutak za obilazak Evrope, u pogledu vremenskih prilika, ali u slučaju da niste u mogućnosti, planinarenje ili spuštanje sajlom u prirodi adekvatna su zamena.\nOsobe rođene u ovom znaku su pravi radoholičari, stoga im čak i dejt može poslužiti toj svrsi. Slično kao device, i jarčevi vole da provode vreme napolju, ali tako da obilazak ima edukativan karakter. Ljubitelji su pasa, pa se i oni mogu pridružiti šetnji.\nPripadnici ovog znaka sušta su suprotnost bikovima, jer beže od klasike. Po pravilu, imaju potrebu da učine svet lepšim mestom. Svaki vid zajedničkog volontiranja je dobrodošao.\nNeptun ima udela u sanjalačkoj prirodi riba, pa je najbolji predlog za izlazak pozorišna predstava, mjuzikl ili balet. Pored toga, delimično pomračenje meseca pred nama takođe može biti prilika za zbližavanje i razgovor na temu vasione, vremena, i samog postojanja.\n#horoskopski znaci #ideje #izlazak #jesen #ljubavni parovi


Slika: Arhitektonski fakultet, Univerzitet u Beogradu\nProjekat Twist Box, tima studenata sa Arhitektonskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, plasirao se među 23 rada u finalu internacionalnog takmičenja Solar Dechatlon Middle East koje će biti održano 2018. godine u Dubaiju.\nReč je o međunarodnom studentskom multidisciplinarnom takmičenju čiji je cilj da probudi svest o energetski efikasnom i bioklimatskom pristupu projektovanju arhitektonskih objekata koje je ustanovljeno 2015. godine uz podršku Solar Decathlon programa Ministarstva za energetiku SAD.\nSvi timovi učesnici takmičenja i njihovi projekti predstavljeni su na Svetskom samitu zelene ekonomije (World Green Economy Summit – WGES) u Dubaiju u oktobru 2016. godine.\nProjekat beogradskog tima sastoji se od jednostavne kvadratne osnove sa blago zarotiranom duplom fasadom koja predstavlja dualiteta tradicionalnog i modernog načina življenja. Jednostavne je konstrukcije i jeftin za gradnju, ali projektovan tako da koristi savremene tehnologije ventilacije i zaštite od sunca koje pružaju komfor i bezbednost korisnicima prostora.\nNakon prve, dvogodišnje faze razvoja projekta, tokom 2017. godine u Beogradu će biti izgrađen objekat solarnog paviljona srpskog studentskog tima. U toj fazi takmičenja objekat će biti otvoren za javnost i ocenjivaće ga međunarodni žiri u 10 kategorija.\nTokom 2018. godine objekat će biti premešten u Dubai zajedno sa ostalim projektima koji su izborili pravo učešća na takmičenju.\nTim Beogradskog univerziteta čine nastavnici Arhitektonskog fakulteta dr Nataša Ćurković Ignjatović, dr Ljiljana Đukanović i dr Dušan Ignjatović, studenti doktoranti Nevena Lukić i Vladimir Bojović, i studenti Nemanja Brzaković, Tamara Kostić, Marina Mihailović, Ana Marija Golob, Saša Perišić, Iva Babović, Aleksandra Nikolić, Jovana Petković, Jelena Grozdanić, Goran Tomić, Jovana Laketić, David Jeremić, Vladimir Kuntić i Bojan Vasiljević. Članovi tima sa Elektrotehničkog fakulteta su dr Željko Đurišić i asistent Dimitrije Kotur.\nPočetna » Vesti » Energetska efikasnost » Studenti arhitekture u finalu Solar Decathlon Middle East 2018


Vojna parada i priča o Kini između Pekinga i Hongkonga | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 30.9.2019. u 08:05\nFrancuzi obilježavaju Dan pada Bastilje u sjeni željezničke nesreće\nSlaveći vladavinu Komunističke partije, Kina priređuje jednu od najvećih vojnih parada ikada – u godini u kojoj zemlju potresaju trgovinske tenzije sa SAD, protesti u Hongkongu i kritike o kršenju ljudskih prava nad manjinama, pišu svjetski mediji.\nKina će u utorak obilježiti 70 godina komunističke vladavine velikom vojnom paradom u Pekingu proslavljajući se kao globalna supersila, uprkos godini štetnih trgovinskih tenzija sa SAD-om, nemirima u Hongkongu, međunarodnim kritikama o kršenju ljudskih prava nad muslimanskim manjinama te povećanja cijena hrane.\nObilježavanje 70. godišnjice osnivanja Narodne Republike Kine najvažniji je događaj u Kini ove godine, te je u pripremi za demonstraciju moći i snage vlada poduzela niz koraka pooštravajući sigurnosne mjere, ukazuje Rojters (Reuters) ističući kako su u Kini sve godišnjice osjetljivo pitanje a Komunistička partija, željna kontrolisanja narativa, ne dopušta da različiti glasovi pokvare atmosferu.\nVrhunac proslave 1. oktobra bit će vojna parada kroz centar Pekinga, gdje će vojska pokazati novu opremu za koju se očekuje da uključuje interkontinentalnu balističku raketu ‘Dongfeng-41’, koja bi mogla nositi nekoliko nuklearnih bojevih glava i stići do Sjedinjenih Država u roku od 30 minuta, supersonične dronove, borbene avione i tenkove.\nNa proslavu Kina nije pozvala strane lidere, ali će joj prisustvovati strani ambasadori sa sjedištem u Pekingu. Običnim građanima neće biti dozvoljeno da prisustvuju, a Peking će biti zatvoren. Oni koji će priredbu posmatrati s trga, vlasti su nakon procjene “vjernosti i pouzdanosti” lično odabrali.\nOvogodišnji nacionalni dan je izuzetno osjetljiv, jer je 1. oktobar praznik i na kineskom teritoriju Hongkonga, koji je u protekla tri mjeseca bio preplavljen masovnim prodemokratskim demonstracijama.\nNejasno je šta će se tog dana dogoditi u Hongkongu, ukazuje Rojters, no Komunistička partija se ipak nada da će svijet vidjeti slike urednih vojnih jedinica i rasplesane civile u Pekingu, a ne ogromne proteste na otoku.\nBez ozbiljnih izazova za Sija?\nVojna povorka u utorak preko Trga Tijenanmen prikazat će najsavremenije vojno oružje s namjerom da pojača patriotski žar i podršku kineskoj Komunističkoj partiji (KPK), u središtu sa predsjednikom Si Đipingom, piše Agencija Frans pres (Agence France-Presse).\nCilj vojne parade je prikazati izvanredni uspon Kine – do temelja opustošene ratom i glađu do moderne i snažne nacionalne države čiju ekonomsku i vojnu snagu, ukazuje agencija, mnogi gledaju sa sve većom zabrinutošću. Si će upotrijebiti godišnjicu kako bi poslao poruku da “partija i kineska nacija mogu proći kroz teška vremena kako bi postale jača zemlja”.\nNakon osnivanja Narodne Republike Kine 1. oktobra 1949., Mao Cetung je provodio godine reformi, kolektivizirajući poljoprivredne površine i brzo preuređujući društvene i ekonomske strukture, podsjeća AFP ističući kako je pak tokom Maove višedecenijske politike i vladavine ubijeno ili prognano više miliona ljudi. Nakon njegove smrti 1976., Deng Sijaoping započinje razdoblje otvaranja i ekonomske reforme, ali stranka je zadržala svoje autoritarne metode, šaljući vojnike i tenkove da uguše studentske demonstracije na Trgu Tijenanmen 1989. godine.\nSi Điping je ugasio svaku nadu u političke reforme nakon što je preuzeo funkciju 2012. godine, pooštrivši svoju vlast, ukidajući civilno društvo i uklonivši ograničenja predsjedničkog mandata kako bi postao najmoćniji vođa zemlje od Maoa.\nPriče o mrtvim, zatvorenim i marginalizovanim\nIzvanredni uspon Kine bio je najvažnija priča 20. vijeka, ali dok se država priprema za obilježavanje 70. godišnjice, pitanje je ko je stvarno pobijedio pod vladavinom Komunističke partije, ukazuje BBC ističući kako su priče o mrtvima, zatvorenima i marginaliziranim uvijek mnogo skrivenije od priča o asimilaciji i uspjehu.\nPeking će drhtati od grmljavine tenkova, raketnih bacača i 15.000 vojnika koji marširaju, što je projekcija nacionalne moći, bogatstva i statusa koju će na trgu Tijenanmen nadzirati predsjednik Si. Proslavom 70 godina vladavine Komunističke partije, Kina priređuje jednu od svojih najvećih vojnih parada ikada – kao čist, politički trijumf. No, taj narativ političkog i ekonomskog uspjeha koji je – iako je velikim dijelom istinit – naravno, nepotpun, ocjenjuje britanski javni servis.\nPosljednjih godina, u kineskom zapadnom regionu Sinđang procijenjeno je da ima milion i po muslimana, većinom Ujgura, koji su smješteni u masovne logore zbog njihove vjere i etničke pripadnosti. Kina i dalje insistira da su to škole za stručno usavršavanje, te da se tako potiče novi način sprječavanja domaćeg terorizma. S druge strane, mnogi Kinezi koji su imali koristi od ekspanzije materijalnog bogatstva i prilika, u zamjenu za stabilnost i rast možda će prihvatiti – ili barem tolerisati – nedostatak političke slobode i cenzure. Oni bi paradu mogli posmatrati kao prikladnu počast nacionalnoj priči o uspjehu koja se ogleda u njihovom vlastitom.\nBilježeći i proučavajući neke od ogromnih promjena koje su uticale na kinesko društvo u posljednjih sedam decenija, profesorica sociologije sa Univerziteta u Pekingu, Guo Juhua, smatra da parada, koja Komunističku partiju stavlja na čelo i središte priče, propušta stvarnu pouku – da je napredak Kine počeo tek nakon Maoa, kada je partija malo popuštala. Prema njenim riječima, već “nekoliko generacija ljudi su prihvatili istoriju koja je lažirana, lažna, glorificirana i isprana”.\nKineska proslava 70. godišnjice osnivanja Narodne Republike 1. oktobra važna je prekretnica za Komunističku partiju, no iza fanfara, partijski dužnosnici pažljivo prate druge, problematičnije događaje koji ugrožavaju red i stabilnost koje vlada u Pekingu toliko cijeni, piše Džordž Magnus (George), autor knjige “Crvene zastave: Zašto je Sijeva Kina u opasnosti”, u komentaru koji objavljuje Fajnenšl tajms (The Financial Times).\nOsim komercijalnih i finansijskih sukoba sa SAD-om, protestni pokret u Hongkongu, koji je sada već u četvrtom mjesecu, predstavlja značajnu krizu za Komunističku partiju Kine i najvažniji je udarac koji je doživio predsjednik Si. Nema sumnje da bi bilo sramota za Peking ako stanovnici Hongkonga budu protestvovali dok Kina slavi, ističe Magnus.\nHongkong je i dalje važan kopnu kao vodeći grad i finansijsko središte Azije. Domaćin je više od 60 konzulata i više od 8.500 multinacionalnih korporativnih regionalnih sjedišta ili ureda, pravni subjekt u kojem lokalne i globalne kompanije upravljaju kineskim oružjem – djeluje kao kineski portal globalnim finansijskim uslugama i obrnuto.\nIpak, nedavno postavljanje kineskih trupa u Šenzenu, preko granice s Hongkongom, sugeriše da postoji mogućnost kineske direktne intervencije ako partija osjeti da je kineski suverenitet u opasnosti. Bez obzira dogodi li se to ili ne, događaji u Hongkongu su možda već prešli kritičnu tačku i kineska institucionalna kontrola će se više ili manje tamo naglo povećati, umanjiti status Hongkonga i oduzeti značajnu ekonomsku ulogu.\nNadalje, ocjenjuje Magnus za Fajnenšl tajms, hongkonški protesti već oblikuju događaje u Tajvanu, gdje će biti održani predsjednički izbori u januaru 2020. Ankete javnog mnjenja govore da je u prednosti dosadašnja predsjednica Cai Ing-ven, čije zagovaranje tajvanskog suvereniteta sugeriše daljnje distanciranje od kopna. U slučaju njene pobjede, Si bi morao preispitati mogućnosti za mirno ujedinjenje kopna sa “provincijom odmetnika” Tajvana, za koju se veruje da je jedna od njegovih najdražih ambicija.\n‘Socijalizam s kineskim karakteristikama’\nIako se vladavina komunizma srušila gotovo svugdje u svijetu, Komunistička partija Kine je, kako bi sačuvala red i primorala na poslušnost, oživjela drevnu filozofiju – konfučijonizam, piše u komentaru Njujork tajmsa (The New York Times), Ian Buruma, pisac i profesor na Bard koledžu.\nKad je Mao Cetung 1. oktobra 1949. godine istupio na Trg Tijenanmen i proglasio – standardnim kineskim, ali teškim hunajskim naglaskom – osnivanje Narodne Republike Kine, mnoge patriote su se radovale. Veliki broj Kineza, koji nisu bili komunisti, bilo je sretno što je Kina nakon godina ponižavanja od stranih sila, jezive invazije Japana i krvavog građanskog rata napokon ujedinjena. Kinezi su prvi put nakon gotovo jednog vijeka povratili svoje dostojanstvo.\nIako su mnogi poslije zažalili zbog Maovog nasilja nad kineskim narodom, njegov podvig ujedinjavanja zemlje i vraćanja nacionalnog ponosa i dalje je razlog za mnoge ljude u Kini da poštuju njegovu zaostavštinu. Komunistička partija Kine tako opravda svoj kontinuirani monopol na vlast – strah od nasilnog poremećaja potiče duboko i neprestano ugrađuju u Kineze svih starosnih grupa. Partijski propagandisti insistiraju na tome da bi Kina bez komunističke vladavine još jednom zapala u haos i postala plijen neprijateljskih stranih sila.\nPostoje, međutim, i drugi razlozi zbog kojih je Komunistička partija još uvijek na vlasti u Kini – carsku moć u Kini uvijek je podržavala kvazireligijska dogma. Kineski carevi, koji su bili posrednici između neba i zemlje, tretirani su kao polubožanske ličnosti, svete pape koliko i zemaljski vladari, ističe Buruman u komentaru za Njujork tajms.\nKonfučijonizam, prvobitno moralna, kao i politička filozofija, postao je ideologija nametnuta da se podstiče poslušnost autoritetima – od očeva u porodicama do poglavara klana sve do cara. Vladari su koristili konfučijonizam, ako bi podržali društvenu hijerarhiju i autokratsku vladavinu. Službeni promotori vjerovanja stavili su autoritarni spin na ono što je počelo kao humanistička filozofija, napisao je Buruman.\nPredsjednik Si nastoji oživjeti maoističku misao, razbijajući disidentsko razmišljanje na univerzitetima, masovnim medijima i na internetu. Njegov kult ličnosti naširoko se doživljava kao način za obnavljanje komunističke raznolikosti imperijalne vladavine nakon godina vladanja niza šturih tehnokrata.\nKomunistička partija Kine nastavit će opravdavati svoju vladavinu zalaganjem za red, nacionalnu veličinu i nešto što se naziva “socijalizam s kineskim karakteristikama”, dok će se (neki) ljudi i dalje bogatiti.


RESTORAN PAPALADA | | Mediteranska kuhinja | Francuska 12, Centar Beograd | 011info.com\n011INFO.COM » UGOSTITELJSTVO » Mediteranska kuhinja » RESTORAN PAPALADA\nBeograd Telefon: 011/7340-100, 066/8881-881\nPosebno mesto u našoj ponudi zauzima vinska karta, na kojoj se nalaze najlepša crvena, bela i penušava vina iz regiona, kao i fenomenalne alkoholne i bezalkoholne koktele na bazi svežeg voća. Naše ljubazno i stručno osoblje uvek je tu da Vam preporuči vino koje se najbolje slaže uz ribu ili specijalitet koji ste odabrali.\nRiblji restoran PAPALADA pruža Vam mogućnost organizovanja svih vrsta proslava u nesvakidašnjem ambijentu koji predstavlja spoj tradicionalnog i savremenog. Kapacitet našeg restorana je 60 ljudi u unutrašnjem delu i 24 ljudi u bašti. Takođe, svi gosti će imati priliku da vikendom uživaju u najlepšoj laganoj zivoj muzici, a u planu su i promocije hrane i pića. Ukoliko niste u mogućnosti da dođete do našeg restorana, u omiljenim specijalitetima možete uživati i u udobnosti Vašeg doma.\nPAPALADA nudi Vam mogućnost dostave hrane na željenu adresu, u najkraćem mogućem roku.


AfD pod prijetnjom nadzora obavještajne službe | Njemačka, Prisluškivanje | Al Jazeera Balkans\nEkstremno desničarska Alternativa za Njemačku može biti stavljena 'pod nadzor' zbog ekstremističkih govora pojedinih članova te stranke.\nAfD je od septembra 2017. glavna opoziciona stranka vladi njemačke kancelarke Angele MerkelEPA\nNjemačka obavještajna služba upozorila je ekstremno desničarsku Alternativu za Njemačku (AfD) da bi mogla da bude stavljena "pod nadzor" zbog ekstremističkih govora pojedinih članova te stranke.\nSavezni ured za zaštitu Ustava nije još zvanično "stavilo pod nadzor" AfD, već je uputio upozorenje poslije višemjesečnog razmatranja govora članova stranke osnovane 2013. godine, saopćili su izvori bliski njemačkoj vladi.\nNjemačka obavještajna služba će nastaviti istragu kako bi se utvrdilo da li postoji veza između članova AfD-a, koja je od 2017. u parlamentu, i radikalne ekstremne desnice i neonacističkog miljea, prenosi Beta.\nKasnije može da bude donijeta odluka o zvaničnom stavljanju stranke pod nadzor. Takva odluka bi omogućila vlastima da prisluškuju telekomunikaciju članova, prikupljaju lične podatke, regrutiraju "informatore" ili koriste "infiltrirane agente".\nAfD je od septembra 2017. glavna opoziciona stranka vladi njemačke kancelarke Angele Merkel.\nTa stranka se nada dodatnoj popularnosti ove godine pošto su za maj zakazani izbori za Evropski parlament, a kasnije i regionalni izbori u Njemačkoj.\nAfD je osvojio sedam poslaničkih mjesta u Evropskom parlamentu na izborima 2014. godine, kada je stekao popularnost zahvaljujući oštrim izjavama protiv dolaska migranata u Njemačku.\nDo nesvijesti pretučen AfD-ov zastupnik Magnitz


Na današnji dan 15. septembar (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nNA-DANASNJI-DAN | 15.09.2021 08:05 > 15.09 08:21\nNa današnji dan 15. septembar (VIDEO)\nFoto: commons.wikimedia.org/GianAngelo Pistoia\n2006. Umrla je Orijana Falači (Oriana Fallaci) italijanska novinarka i nekadašnji ratni izveštač, poznata po beskompromisnim intervjuima sa svetskim liderima i provokativnim stavovima.\n1776 Britanske trupe pod komandom generala Vilijama Haua (William Howe) zauzele su Njujork tokom Američkog rata za nezavisnost.\n1810 U Meksiku je počeo ustanak protiv španske vlasti koji je s prekidima trajao do 1820, kada je proglašena nezavisnost Meksika od Španije.\n1821 Španske kolonije Gvatemala, San Salvador i Kostarika proglasile su nezavisnost.\n1822 Britanske trupe zauzele su Kairo, a Rabi-paša, koji se predao Britancima, proteran je na Cejlon. Kairo je ostao pod britanskom kontrolom do 1922, kada je Egipat proklamovao nezavisnost a grad postao prestonica države.\n1830 Rodjen je meksički general i državnik Porfirio Dijas (Diaz), predsednik Meksika od 1877. do 1880. i od 1884. do 1911, kada ga je sa vlasti oborio vodja meksičke revolucije Fransisko Madero (Francisco). Umro je 1915. u emigraciji u Parizu.\n1864 Tokom lova na jarebice, nesrećnim slučajem se ubio engleski istraživač Džon Haning Spik (John Hanning Speke), prvi Evropljanin koji je u avgustu 1858. video afričko jezero Viktorija, tvrdeći da je ono izvorište Nila.\n1890 Rodjena je engleska književnica Agata Kristi (Agatha Christie), autor popularnih kriminalističkih romana i pozorišnih komada, jedan od najuspešnijih pisaca svih vremena sa dve milijarde prodatih knjiga ("Ubistvo u Orijent ekspresu", "Mišolovka", "Vašar zločina").\n1904 Rodjen je italijanski kralj Umberto II, poslednji vladar Italije, koji je na presto stupio u maju 1946. posle abdikacije svog oca Vitorija Emanuela III (Vittorio Emmanuele). Abdicirao je mesec dana kasnije, u junu 1946, kada su se Italijani na referendumu izjasnili za republiku.\n1916 U bici na Somi u Prvom svetskom ratu Britanci su prvi put upotrebili tenkove, napravljene prema projektu Ernesta Svintona (Swinton).\n1935 Nemački Rajhstag na vanrednom zasedanju u Nirnbergu doneo je zakon o oduzimanju državljanstva Nemcima jevrejskog porekla i zakon o zaštiti nemačke krvi i časti kojim je bilo zabranjeno sklapanje brakova izmedju Nemaca i Jevreja i zapošljavanje Nemaca kod jevrejskih poslodavaca.\n1946 Proglašena je Narodna Republika Bugarska, nakon što su se Bugari na referendumu izjasnili protiv monarhije.\n1949 Konrad Adenauer je izabran za prvog kancelara Zapadne Nemačke, a Teodor Hojs (Theodor Heuss) za prvog predsednika Republike.\n1967 Komandant egipatskih snaga u šestodnevnom ratu sa Izraelom u junu 1967, Abdel Hakim Amer, izvršio je samoubistvo. U tom ratu Izrael je gotovo uništio egipatsko vazduhoplovstvo, zauzeo Sinaj i prodro do Sueckog kanala.\n1972 Španija i Sovjetski Savez potpisali su ugovor o trgovini, prvi ugovor dve zemlje od okončanja Španskog građanskog rata (1936-39).\n1973 Umro je švedski kralj Gustav VI Adolf, a nasledio ga je unuk Karl XVI Gustav (Carl).\n1987 Nemački hakeri poznati kao "Haos klub" upali su u kompjuterski sistem Nase i instalirali program nazvan "Trojanski konj".\n1999 Savet bezbednosti UN odobrio je formiranje medjunarodnih snaga za Istočni Timor zbog talasa nasilja koji su izazvale proindonežanske snage, nakon referenduma na kojem su se stanovnici te indonežanske pokrajine izjasnili za nezavisnost.\n2000 U Sidneju su otvorene 27. Olimpijske igre. Sportisti SR Jugoslavije su na tim igrama osvojili tri medalje zlatnu odbojkaši, srebrnu Jasna Šekarić u gadjanju iz vazdušnog pištolja, a bronzanu vaterpolisti.\n2003 U požaru u najvećem zatvoru u Saudijskoj Arabiji, al-Hairu u Riadu, poginulo je 67, a povredjeno 23 zatvorenika. To je najsmrtonosniji požar u istoriji te zemlje.\n2007 U helikopterskoj nesreći poginuo Colin McRae, škotski vozač, svetski reli prvak 1995. i drugoplasirani 1996, 1997. i 2001.\n2008 Jedan od osnivača britanske rok grupe Pink Flojd (Floyd) klavijaturista Ričard Rajt (Richard Wright) preminuo je u 65 godini.\n2011 U Pragu je u 100. godini preminuo slavni češki režiser Otakar Vavra, iza koga kao scenariste i režisera ostaje 80 filmova i izuzetne klase na praškoj Filmskoj akademiji iz kojih su izašli režiseri kao što su Miloš Forman, Jirži Mencl ili Emir Kusturica.\n2011 Počeo rad Savet za štampu, nezavisno, samoregulatorno telo registrovano 2009. sa ciljem praćenja poštovanja Kodeksa novinara Srbije u štampanim medijima. Osnivači Saveta za štampu su Nezavisno udruženje novinara Srbije, Udruženje novinara Srbije, Asocijacija medija i Lokal pres.\n2013 Albanski parlament je izglasao novu vladu socijaliste Edija Rame koji je obećao da će se boriti protiv siromaštva i nezaposlenosti i da će približiti zemlju Evropskoj uniji.\n2015 U Madjarskoj je stupio na snagu novi paket mera strože kontrole za sprečavanje prolaska migranata preko njene teritorije i uspostavljanje kontrole nad spoljnom granicom Šengena.\n2018 Američka svemirska agencija (Nasa) lansirala je savremeni laser u orbitu namenjen proučavanju leda i njegovog topljenja na Zemlji. Satelit ICE Sat-2, težak pola tone, lansiran je s vojne baze u američkoj saveznoj državi Kaliforniji.


Fejsbuk dobija konkurenciju? Osnivač Vikipedije pokrenuo novu društvenu mrežu | Kamatica\nPočetna > vest > Fejsbuk dobija konkurenciju? Osnivač Vikipedije pokrenuo novu društvenu mrežu\nFejsbuk dobija konkurenciju? Osnivač Vikipedije pokrenuo novu društvenu mrežu\nTekst objavljen: 20.11.2019 10:10\nHiljade ljudi prijavljuju se na mrežu osnivača Vikipedije Džimija Velsa koji je saopštio da njegova mreža WT: Social sada ima više od 160.000 članova i “preti” da postane novi rival popularnom Fejsbuku\nCena bitkoina porasla posle najave PayPal-a da će uvesti plaćanje kriptovalutama\nvikipedija džimi velš WT Social fejsbuk konkurencija društvene mreže


Kina najavila recipročne mjere Washingtonu! | Informacija za mali i srednji biznis\nKina najavila recipročne mjere Washingtonu!\nKina SAD by poduzetnik.ba | on March 23, 2018\t| 0 comments | in Ekonomija | Like it\nPeking je saopćio da će uvesti mjere protiv američkih roba u dvije faze ukoliko ne mogne postići sporazum s Washingtonom.\nDruga svjetska ekonomija odgovorila je na kontroverzne trgovinske tarife američkog predsjednika Donalda Trumpa.\nKinesko ministarstvo trgovine predložilo je listu od 128 američkih proizvoda, kao potencijalnih meta, navodi se u saopćenju postavljenom na njegovom websiteu u petak ujutru.\nAmeričke robe, koje su imale uvoznu vrijednost tri milijarde dolara u 2017. godini, uključuju vino, svježe i sušeno voće, orašaste plodove, čelične cjevi, modificirani etanol i ginseng, saopćilo je ministarstvo. Na te proizvode mogle bi se uvesti tarife od 15 posto, dok bi se tarife od 25 posto uvele za američku svinjetinu i recikirane aluminijske proizvode, navodi se u saopćenju.\nSaopćenje nije išlo u detalje. Američki poljoprivredni proizvodi, posebno soja, označeni su kao najveća meta kineskih kontramjera.\nNedavne američke trgovinske mjere nanose tešku štetu sistemu multilateralne trgovine i podrivaju poredak međunarodne trgovine, saopćilo je kinesko ministarstvo trgovine, tražeći od Washingtona da razriješi sporenja s Pekingom kako bi izbjegao štetu po bilateralne odnose, javila je američka TV mreža CNBC.\nEksperti su izjavili da su kineske kontramjere odmjerene.\nTrump je u četvrtak potpisao izvršno naređenje kojim bi se uvele tarife do 60 milijardi dolara na kinesku uvoznu robu. To je “prva od brojnih trgovinskih akcija”, izjavio je američki predsjednik. Nove mjere prvenstveno će pogoditi određene proizvode u tehnološkom sektoru gdje Peking ima prednost nad Washingtonom.\nTo je uslijedilo nakon Trumpovog izvršnog naređenja ranije u ovom mjesecu kojim se uvode znatno uvećane tarife za uvoz stranog čelika i aluminija – u akciji koju mnogi vide kao okidač globalnog trgovinskog rata.


Yumis puding čokolada 45g kesica cena akcija Srbija\nYumis puding čokolada 45g kesica cene\nTrenutno nemamo slike za Yumis puding čokolada 45g kesica\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Yumis puding čokolada 45g kesica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Yumis puding čokolada 45g kesica na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Puding cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Yumis Puding, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Yumis puding čokolada 45g kesica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Yumis puding čokolada 45g kesica. Pre kupovine, podatke za Yumis puding čokolada 45g kesica proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


G 2 J 7Y NTD\n9JO HWI N\nS L P 18F\nItalijanski arhitekta Roberto Rosi autor je interesantne kuće u ruralnoj oblasti nadomak Riminija na severu Italije. Kuća je napravljena od drveta, kao lakog, a čvrstog i izuzetno zahvalnog materijala za gradnju još od pamtiveka. Osnova kuće je osmougaona i razvijena na 150 m2 površine osnove, a forma i funkcija su dizajnirani tako da pruže vlasnicima maksimalno uživanje u vizurama. Naime, ambijent je izuzetno živopisan i sačinjavaju ga šaroliki brdoviti predeli, plodne zelene nizije i krševite planine u daljini. Da bi sve ovo moglo da se sagleda u punoj lepoti i intenzitetu doživljaja, uveden je kuriozitet – kuća ima mogućnost rotacije i to u punom kružnom opsegu (360 stepeni).\nDrvena kuća postavljena je na masivni centralni stub koji joj omogućava okretanje u oba smera u punom radijusu. Zahtev za rotiranjem objekta postavio je investitor na samom početku, ali ne samo sa ciljem da obezbedi impresivne i mobilne vizure u svom domu, već i zbog svoje strasti prema mašinama i mehanizmima.\nKako bi što manje energije bilo potrebno za okretanje tako velikog objekta, kuća je dizajnirana da bude što lakša: samo ram je napravljen od čelika, dok su zidovi i ispune od drvenih panela. Čelik je maskiran drvetom, tako da kuća deluje potpuno prirodno, kao uzdignuta i luksuzna koliba ili sojenica. Kao sistem izolacije korišćeni su reciklirani materijali – paneli od konoplje i drvenih vlakana.\nVelika pažnja posvećena je i energetskoj efikasnosti kuće. Naime, kuća ima nulto-energetski balans i to je čini energetski efikasnim i održivim objektom kakav je više nego poželjan u našem veku. U cilju toga na krovu postavljeni solarni paneli koji generišu energiju potrebnu za njeno funkcionisanje. Rotacijom kuće prilagođava se i položaj fotonaponskih panela prema suncu, da bi se maksimalno koristila njegova energija. Pored pobrojanog, ova kuća opremljena je i grejnom pumpom i geotermalnim sistemom, koji takođe generišu energiju.\nEnterijer kuće je prozračan, pun svetlosti, vedar i komforan. Drvo je i ovde zastupljeno kao dominantan materijal. Mobilijar, kako pokretni tako i nepokretni, izrađen je od svetlog, četinarskog drveta. Drvenasti ton unutrašnjosti koloristički je oplemenjen pažljivo odabranim kućnim tekstilom. Prozorski otvori postavljeni su široko, na najistaknutijim mestima kuće, tako da je krajolik koji se pruža kroz njih najlepši ukras enterijera.


Kako da pokrenete krivični postupak |\nHome » Kako da pokrenete krivični postupak\nZanima vas pokretanje krivičnog postupka?\nOvo je članak za vas. U zavisnosti od vrste izvršenog krivičnog dela krivični postupak se pokreće po predlogu oštećenog ili po privatnoj tužbi, ili pak podnošenjem odgovarajuće krivične prijave nadležnom javnom tužiocu.\nPokretanje krivičnog postupka se odvija sledećim tokom:\nUkoliko je na vašu štetu izvršeno krivično delo koje se goni po privatnoj tužbi, a ne po službenoj dužnosti (a to su uglavnom lakša krivična dela, kao npr: uvreda, kleveta, sitna krađa, oštećenje tuđe stvari itd…) tužba se može podneti u roku od 3 meseca od dana kada ste saznali za delo i učinioca.\nUkoliko imate saznanje da je neko izvršio neko teže krivično delo možete podneti krivičnu prijavu nadležnom javnom tužiocu na teritoriji opštine na kojoj je delo izvršeno.\nTakođe, postoji mogućnost da izvršenje nekog dela prijavite radnicima policije koji će kada izvrše sve provere, ukoliko utvrde da ima osnova za nečije krivično gonjenje, to lice prijaviti nadležnom javnom tužilaštvu.\nAko protiv nekog lica pišete privatnu krivičnu tužbu, a ona se podnosi sudu, obavezno naznačite njegovo tačno ime i prezime, godinu rođenja, adresu i ostale generalije koje su ti poznate, i opišite događaj koji se desio, eventualne očevice i naznačite da li ste pretrpeli neku štetu i u kom vidu.\nPo vašoj privatnoj krivičnoj tužbi biće zakazan glavni pretres na koji morate doći jer će se u protivnom smatrati da ste odustali od tužbe.\nAko javni tužilac nakon podnošenja krivične prijave oceni da radnja prijavljenog lica ima elemenata krivičnog dela koje se goni po službenoj dužnosti protiv prijavljenog lica može podneti predlog za sprovođenje određenih istražnih radnji ili staviti zahtev za sprovođenje istrage.\nUkoliko ste oštećeni izvršenjem nekog krivičnog dela sigurno ćete biti pozvani kao svedok u postupku, pa je neophodno da se pozivu odazovete jer u protivnom možete biti kažnjeni zbog nepristupanja u sud.\n– Za svaki krivični postupak najpametnije je da angažujete advokata.


Promocija izdanja Društva za proučavanje srednjovjekovne bosanske historije Stanak održana na Milima – Zavičajni muzej Visoko\nNaslovi su predstavljeni u okviru manifestacije “Visočko ljeto 2016”, pod pokroviteljstvom Općine Visoko, a u organizaciji Zavičajnog muzeja Visoko.\nDirektorica Zavičajnog muzeja Đenana Ganić Feni je kazala da se radi o djelima čija je tematika srednjovjekovni period, koji je od velikog značaja za cijelu BiH. Naglasila je da posebno zadovoljstvo predstavlja to da su mladi naučnici zainteresirani da ga promoviraju.\n“Osim toga, posebno nam je drago da je promocija održana na krunidbenom i grobnom mjestu bosanskih vladara, koji je jedinstven spomenik kulturno-historijske baštine BiH”, istakla je Ganić.\nPrateći savremene tokove, rukovodstvo Zavičajnog muzeja iz Visokog odlučilo se da proširi svoju misiju van zgrade muzeja.\n“To je praksa koju ćemo nastaviti te ćemo djelovati na otvorenim poljima, na kulturnim krajolicima naše lokalne zajednice”, dodala je Ganić.\nDruštvo “Stanak” osnovano je krajem 2010. godine. Pokrenuli su ga studenti i profesori s Odsjeka za historiju/Oblast srednji vijek Filozofskog fakulteta u Sarajevu.\nNjegovo osnivanje prvenstveno je motivirano praktičnim potrebama medijevalista na Odsjeku za historiju i šire da svoje aktivnosti izraze u pristupačnijim formama, te da se omogući što lakše prikupljanje korisnih informacija iz domena struke i nauke.\nOsim toga osnovni ciljevi i zadaci društva obuhvataju stručno usavršavanje, održavanje promocija i prezentacija, organiziranje predavanja, studijskih izleta i druženja.\nDruštvo je dosad održalo niz promocija, okruglih stolova, izleta i izdanja.\nTags: muzej, visoko


Age Of Empires II - Strana 3 - Forum Sveta kompjutera\n5.1.2009, 20:25 #41\nAge of Empires 2 The Age of Kings PROBLEM\nOk, cisto radi nostalgije, kupio sam u Comtrade-u nekoliko pakovanja starih Microsoftovih igara, medju kojima i AOE2, sto se tice igrice, to je nastavak serijala moje omiljenje strategije, medjutim, mukama nikad kraja.\nKada sam instalirao igricu na starom racunaru, P4 Northwood, 2gb ddr, ide hdd, sve radi super, medjutim, kada istu instaliram na svome laptopu ESPRIMO MOBILE V5545 sa ati radeon 2400 HD grafickom, pri pokretanju igre kaze:\nCHECK IF YOUR GRAPHIC CARD IS DIRECT DRAW COMPATIBILE.\nSve nove igrice rade na njemu bez problema, kontam da je mozda u pitanju zastareo softver igrice, ili je mozda neki drugi problem.\n5.1.2009, 20:28 #42\nRe: Age of Empires 2 The Age of Kings PROBLEM\nGraficka krntija ti treba za Age of Empires II.Ja saam ga igrao na staroj PIII koja je imala neku integralnu graficku cak nisam ni drajver imao instaliran.Ali na novo kompu nikad nisam mogao da je pokrenem\n5.1.2009, 21:08 #43\nE u peršun...\nja pokusavam sa nekim cmd parametrima, ali mi ne ide od ruke, ako uspem, bice dobro.\n6.1.2009, 23:06 #44\nAge of Empires II ne radi na Win XP i bolje ne trositi vreme na trazenje resenja. Ako se instalira ekspanzija - The Conquerors, lepo radi.\n7.1.2009, 0:26 #45\nRadi i AoE2: Age of Kings na XP-u, samo je potreban odgovarajući patch\n1.5.2009, 14:20 #46\nkoji je najbolji dodatak ja imam conqueror da li je noviji i bolji age of kings...iako neko moze da mi kaze odakle da skinem replay malo da naucim da igram posto sam krenuo da igram lan sa burazerom hvala unapred\n1.5.2009, 15:04 #47\nAge of Kings je drugi naziv za Age of Empires 2, a The Conquerors je ekspanzija. Idi na Age of Kings Heaven. Tamo ces naci sve sto ti treba.\nSledeći korisnik se zahvaljuje korisniku Anson na korisnoj poruci:\nSlanje lične poruke korisniku Anson\nPronađi još poruka od korisnika Anson\n5.6.2009, 21:51 #48\nČlan od: 5.6.2009.\nAko je neko raspolozen za partiju Conquerors-a neka se javi\nSlanje lične poruke korisniku vatrogasac\nPronađi još poruka od korisnika vatrogasac\n20.6.2009, 23:12 #49\nImas na SpyArcade uvek po 100-tinak ljudi online, al igraju se vecinom neke nove mape sa neogranicenim resursima i samo klanjem. Bez viladgera....\nAli ako ima ljudi za Conquerors, mozemo da se oprobamo online jedno vece.\n3.4.2010, 0:52 #50\nKao i mnogi ljubitelji ove legendarne igre, imao sam problem da igru pokrenem na novom računaru. Tražio sam neko vreme rešenje za problem sa drajverima za grafičku koji igra izbacuje nakon pokretanja. Rešenje sam našao na ovom mestu http://www.widescreengamingforum.com...p?f=31&t=18102. U pitanju je mali patch koji prilagodi igru bilo kojoj desktop rezoluciji. Kompletno uputstvo možete naći na tom forumu, kao i sve potrebne fajlove (treba biti instaliran i .NET framework 3.5 koji se skida sa MS sajta). Mogu vam reći da igra radi i na rezoluciji 1920x1080 jer sam je isprobao kod druga na HD LCD TV-u.\n10.4.2010, 1:43 #51\nPoceosam ponovo da igram, na Gameranger, nick kvarni\n12.7.2010, 1:41 #52\nи ја играм на гејм ренџеру али Age of Empires I: Rise of Rome...бољи је кец али га мање људи игра...\n16.7.2010, 20:40 #53\nljudi radi i kingdoms na xpu samo treba da se skine exe koji je tezak oko 2mb kod novijih antivirusa pokazuje kao da je virus ali to nije tako\nSlanje lične poruke korisniku Stamenkovic Stefan\nPronađi još poruka od korisnika Stamenkovic Stefan\n17.7.2010, 0:07 #54\novo je odlična igra, i dan danas je odigram ponekad sa cimerima u multiplayeru. da li neko možda zna da li postoji neki texture pack za age of empires 2 koji malo poboljšava grafiku?\n20.1.2011, 2:43 #55\nNe postoji nista sto bi poboljsalo grafiku. Age je pravljen 1997 u 2D grafici kada bi mu uradili 3d i malo ga poboljsali opet bi bio popularan, ali jbg. A sto se tice ovih sto nece da im radi AGE: bacite te vase diskove i skinite sa neta Age of Kings (AoK) pa posle toga Age of Conquerors (AoC) i radice na svakom windows sistemu ja ga igram i dan danas na win7.\nNapomena: Moracete da krekujete igricu da bih je igrali a krek nece biti u tim folderima kad je budete skinuli sa neta. Srecno i pazite se virusa.\nE da a sto se tice online imate: Garenu, GameRanger i Voobly. Zona ne postoji vise, a vidim neko je probao direktno da igra, ljudi nismo deca zasto komplikovano kad moze jednostavno (Garena, GameRanger, Voobly). PozZ\nSledeći korisnik se zahvaljuje korisniku Vladan na korisnoj poruci:\nRed Wing (20.1.2011)\nSlanje lične poruke korisniku Vladan\nPronađi još poruka od korisnika Vladan\n20.1.2011, 2:48 #56\nDrago mi je da cujem da ima jos uvek ljubitelja dobrog starog AoE serijala\nInace, jel ima mozda neki patch, fix ili sta vec, za namestanje widescreen rezolucije? Nesto sam trazio vezano za to i citao da neki kazu da postoji resenje, ali nisam nasao nista konkretno...\n24.2.2011, 20:15 #57\njuuuuuuuuuuu dal igrate ovo carevi strava moracu i ja da instaliram skorije pa da picimo neki mp.\nkoja je fora sa tim gejmrendzerima i slicno?\nkontam da je to nesto na fazon garene i tih stvari al nisam bas mnogo upucen.imal igraca i to?\n5.7.2011, 22:52 #58\nDa li moze igra online sa piratom?\n6.7.2011, 13:31 #59\nMože ali sa određenim pečom i krekom. Mogao bih da okačim ovde sve potrebne fajlove da igra lepo radi na novim Windowsima i u onlajn multiplejeru ako admini aminuju, pošto mislim da su serveri odavno ugašeni a i Microsoft se nešto ne pretrže od podrške za nove sisteme.\n7.7.2011, 0:35 #60\nAge of Empires II moze da se igra online preko npr. Tunngle ili Gamerangera - gde ima mnostvo aktivnih i odlicnih igraca...


Dr Olivera Kosovac, specijalista u oblasti rekonstruktivne hirurgije kod raka dojke: Lepota u ime života - Ona MAGAZIN\n22/10/2021 autor Ona MAGAZIN\n„Volela bih da istaknem sve mogućnosti koje pacijenti imaju, a to je da dobiju rekonstrukciju u toku primarnog hirurškog lečenja, istovremeno kada se uklanja i tkivo dojke“, kaže dr Olivera Kosovac i nastavlja: „Pacijentkinje koje su ranije ostale bez dojke imaju takođe mogućnost odložene rekonstrukcije“\nFotografije: Miloš Nadaždin, arhiva Ona magazina\nDr sc. med. dr Olivera Kosovac s pravom slovi za jednog od najprestižnijih rekonstruktivnih hirurga za rak dojke u Srbiji i regionu\nU oktobru, međunarodnom mesecu borbe protiv raka dojke, dr Olivera Kosovac, specijalista plastične i rekonstruktivne hirurgije, podarila je svetu novu knjigu „Lepota u ime života, rekonstruktivna hirurgija dojke“.\nKnjigu je posvetila svojim pacijentkinjama, hrabrim ženama, heroinama čeličnog srca i zdravih misli. Dvadeset junakinja ove knjige slave život kao najlepši dar i poručuje, u ime 5000 žena koje je operisala dr Kosovac ali i svih drugih žena, da se treba boriti.\nDr Kosovac naglašava da su preventivni pregledi i kontrole obavezni i da je u estetskoj i rekonstruktivnoj hirurgiji sve moguće. Knjiga je rezultat dugogodišnje prakse ove izuzetne lekarke, koja je „pekla zanat“ izvodeći brojne operacije u Institutu Gustave-Roussy u Francuskoj i Evropskom institutu za onkologiju u Italiji.\nDr Olivera je takođe veliki humanista i dobitnica nagrade Kneginja Milica za najviše domete na polju čovekoljublja i nesebične pomoći pacijentima.\n„Steći zvanje doktora nauka, izvodeći hirurgiju, bilo je retko i krajem dvadesetog veka. Otuda je uspeh dr sc. med. dr Olivere Kosovac u oblasti rekonstruktivne hirurgije raka dojke, tim veći.“ Prof.dr Radan Džodić\nOna: Postoje li rizične grupe pacijentkinja kada je o kanceru dojke reč?\nDr Olivera Kosovac: Dobro je govoriti o rizičnim grupama pacijentkinja, koje imaju veću predispoziciju da obole od raka dojke. Na prvom mestu navodimo genetsku predispoziciju, zatim gojaznost, potom hormonsku terapiju…\nZabluda je da veliki procenat žena ima genetsku predispoziciju, ali ipak bi trebalo naglasiti da ju je imalo deset posto pacijentkinja u rizičnoj grupi. Naravno, osim podataka da u porodici ima obolelih od ove bolesti, potrebno je dokazati i mutaciju gena. Tek nakon genetskog istraživanja rizika od raka dojke, izdvajam grupu pacijenata kod kojih bi trebalo razmišljati o preventivnoj hirurgiji.\nAnđelina Džoli je uradila mnogo u prevenciji kancera dojke kod pacijentkinja koje nose genetsku mutaciju\nOna: Da li je poduhvat Anđeline Džoli poslužio kao primer ženama iz rizične grupe?\nDr Olivera Kosovac: Čuvena glumica Anđelina Džoli uradila je mnogo u prevenciji od oboljevanja pacijenata koji nose ovu genetsku mutaciju. Šta ustvari podrazumeva takva operacija? To je praktično jedina terapijska hirurška intervencija, koja može da ukloni rizik od oboljevanja, jer pacijenti kod kojih je zabeležena ova mutacija imaju veliki rizik, naročito posle pedesete godine, da dobiju karcinom dojke.\nOperacija podrazumeva kompletno uklanjanje žlezdanog tkiva, odvajanjem tkiva dojke od kože i od velikog grudnog mišića, a potom i rekonstrukciju. Naravno, u zavisnosti od oblika i veličine dojke, širine grudnog koša i naravno, želja pacijentkinja, koriste se različiti implantati. Operacijom se otklanja 90 procenata rizika od oboljevanja, jer je uklonjeno tkivo dojke u kojem može da se pojavi karcinom. To itekako olakšava dalju dijagnostiku i praćenje.\nOna: Da li pravilan način života može da pomogne rizičnoj grupi pacijentkinja?\nDr Olivera Kosovac: Osim preventivne hirurgije, i određeni način života može da doprinese da se ne pojavi karcinom dojke. U svakom slučaju, rizik od oboljevanja raste kroz vreme. Najčešće oboljevaju pacijentkinje preko pedeset godina, koje su mogle da budu pod hormonskom terapijom bilo u vreme odrastanja ili u menopauzi. Takođe, pojačan rizik imaju žene koje su na tretmanu veštačke oplodnje, jer, povećan nivo estrogena i progesterona takođe predstavlja jedan od rizika.\nSavetujem svim pacijentkinjama koje mogu da se nađu u nekoj od rizičnih grupa da redovno dolaze na preglede i na kontrole, jer na vreme postavljena dijagnoza može dovesti do izlečenja.\n„Naš cilj je dobro preživljavanje i izlečenje, koje kod raka dojke može da bude itekako povezano sa vremenom dijagnostike“, ističe dr Kosovac\nOna: Lečenje raka dojke je multidisciplinarno…\nDr Olivera Kosovac: Plastična hirurgija je u razvijenim zemljama Evrope postala standard pre više od trideset godina a u našoj zemlji pre dvadeset. Pacijentkinje su u mogućnosti da ovaj vid lečenja dobiju i u našoj zemlji. Veoma je značajno što one rekonstrukciju vide kao početak novog života, naročito pacijentkinje kod kojih je već bila uklonjena dojka. To im je pomoglo da se vrate normalnom, čak novom životu. Pomoglo im je da se izbore.\nI pacijentkinje koje su ranije ostale bez dojke, sasvim svesne svog deformiteta, bez obzira na dodatno onkološko lečenje, imaju mogućnost odložene rekonstrukcije. Nije bitno u kom su dobu života, važno je da one to požele i da im njihovo zdravstveno stanje dozvoli.\nKod pacijentkinja koje se odluče za odloženu rekonstrukciju zapaža se lakši postoperativni tok, iz više razloga. Najpre, one nisu opterećene dodatnom onkološkom terapijom i u dobrom su zdravstvenom stanju. One su vrlo zadovoljne svojom odlukom. Tada imamo priliku da korigujemo i zdravu dojku.\nPacijentkinje se vrlo često odlučuju i za preventivnu mastektomiju druge dojke, što je u svetu zabeleženo kao trend, jer žene koje su imale kancer dojke na jednoj strani imaju povećan rizik od oboljevanja zdrave dojke. Startno je rizik veći dvadeset procenata a vremenom se povećava svake godine za jedan i po procenat.\nDr Kosovac naglašava da su preventivni pregledi i kontrole obavezni i da je u estetskoj i rekonstruktivnoj hirurgiji sve moguće\nOna: Svedoci smo porasta karcinoma dojke. Šta savetujete ženama?\nDr Olivera Kosovac: Karcinom dojke je najčešći maligni tumor kod žena. Kroz vreme, praćenjem, konstatovano je da broj obolelih raste. U Srbiji od 2005. do 2015. udvostručen je broj obolelih. Cilj lečenja ovakvih pacijenata jeste ustvari dobar i dug život i kontrola bolesti, jer je svakako pravovremenom dijagnozom moguće postići izlečenje.\nOna: Operisali ste preko 5000 pacijentkinja. Bili ste zagovornik, zajedno sa profesorom Džodićem, da se ženama obolelim od karcinoma dojke, tokom operacije mastektomije, to jest uklanjanja dojke, odmah uradi rekonstrukcija. Koliko je to važno za ženu?\nDr Olivera Kosovac: Očekivanja su velika a naša težnja kao plastičnih i rekonstruktivnih hirurga, osim da nadoknadimo deformitet i vratimo funkcionalnost, jeste da postignemo dobar estetski rezultat. Cilj je da, nakon operacije, budu zadovoljni i pacijent i doktor.\nOna: Da li su naši lekari, onkolozi, hirurzi, plastični i rekonstruktivni hirurzi rame uz rame sa svojim kolegama iz prestižnih svetskih klinika?\nDr Olivera Kosovac: Rad naših hirurga i stručnjaka u oblasti onkološke hirurgije i rekonstruktivne hirurgije ne razlikuje se značajno. On zavisi od škole koju pohađate, od pristupa lečenju pacijenata. Davno, pre nego što sam ja došla na Institut, postojali su protokoli u lečenju koji su bili jednaki kao u Francuskoj, Italiji ili bilo gde u Evropi. Ukoliko postoji sistem koji podleže kontroli, zajedno sa školom dobre oprativne tehnike, nežnog odnošenja prema tkivu, respekta prema onkološkim procedurama koje podrazumevaju radikalnost, onda ne nedostaju ni rezultati. Ono što je različito jeste da oni rade u boljim uslovima, sa većim mogućnostima tehničke opremljenosti, sa većim brojem lekara koji se ovim bave. Nadam se da će i u našoj zemlji biti drugačije.\nDr Olivera Kosovac podarila je svetu novu knjigu „Lepota u ime života“\nOna: Recite nam nešto više o svojoj knjizi ,,Lepota u ime života – rekonstruktivna i plastična hirurgija“.\nDr Olivera Kosovac: Knjiga je rezultat mog rada i moje želje da pomognem pacijentkinjama u borbi sa ovom bolešću. Ona je najpre posvećena svim mojim pacijentkinjama, heroinama, naročito ženama koje su se izborile sa karcinomom dojke. U isto vreme posvećena je i budućim pacijentima jer ima za cilj da im pomogne u njihovoj borbi, u kojoj bi zajedno trebalo da dođemo do pobede.\nPacijentkinje su pokazale izuzetnu hrabrost time što su sa nama želele da podele priču i da pokažu rezultate hururških intervencija, da na jedan način motivišu sve pacijentkinje i sve žene da dolaze na redovne preglede, da postoji i dan posle, posle dijagnoze, posle lečenja i to ne samo dan već i godine. Imala sam priliku da propratim pacijente koji su dvadeset godina posle rekonstrukcije tu, među nama.\nMoja želja je bila da pokažem da je rekonstruktivna hirurgija umetnost i da ona predstavlja dobar estetski rezultat a ne naruživanje.\nTagovi: Anđelina Džoli, Dr Olivera Kosovac, heroine, hirurgija, kancer dojke, Lepota u ime života, mastektomija, onkologija, plastična hirurgija, rak dojke, rekonstruktivna hirurgija\nDivan tekst o jednoj izuzetnoj ženi,doktoru medicinskih naukaOliveri Kosovac.Lekar svetskog renomea u blasti rekonstruktivne i plastične hirurgije,ali i humanista,najbolji promoter lekarske etike.Savršen tekst dobrog novinara.