OTIMANJE ŽELEZNICE | MOMCILO DJORGOVIC\n20.08.2020\t| AKTUELNI MEMOARI | Pregleda: 277\t| Autor: mdjorgovic\nKo je i kako Srbiju posvađao sa Zapadnom Evropom (9)\nPera Velimirović, ministar građevina za čije je vreme oduzeta železnica od francuske uprave u državne ruke 21. maja 1889.\nUprkos radikalskim pakostima i podmetanjima izgradnjom železnice učinjen je veliki napredak u Srbiji.\nFrancusko društvo je poslalo u Belgiju na šestomesečnu obuku o svom trošku oko 50 pitomca „srpskih sinova“.\nMinistarstvo građevine je takođe poslalo nekoliko đaka (nije zabeleženo koliko) na jednogodišnje školovanje u Austrougarsku (naročito u Češku).\nDržava je i nešto ranije, 1878, poslala u Pariz nekoliko studenata na studije saobraćaja. Iako ih nije bilo dovoljno, ipak su bili od značaja za rad železnice na njenom početku.\nZabeleženo je da je 1890. iz Beograda za Zemun otpremano dnevno 173 tone robe, i isto toliko je primano.\nGlavni izvozni artikli bili su: šljive, pšenica, svinje, volovi, kože, vino, rakija. A uvozili su se manufakturni proizvodi, kolonijalna i gvožđarska roba.\nBeogradska stanica je bila povezana sa 584 stanica u Evropi.\nUkupan obrt robe na beogradskoj stanici 1907. iznosio je 174.862,37 tona. Pretpostavlja se da je do 1890. kroz Beograd godišnje prolazilo 100 hiljada putnika.\nTačni podaci su tek od 1890. i te godine je srpska železnica prevezla ukupno 339 hiljada putnika.\nU 1906. iz Beograda je otišlo 144.161 putnika, a toliki je broj prispeo u Beograd. A već 1907. broj otpremljenih putnika se povećao na 164.276 i 221.425 prispelih putnika.\nU 1884. bilo je 245 kilometara pruge i ukupan prihod je bio 654 hiljada dinara, a 1890. 532 kilometra pruge i pet miliona i sto hiljada dinara bruto prihoda.\nPetog aprila 1885. otpremljen je prvi dvorski voz, a 29. aprila prvi vojni voz za Niš.\nPrvog maja 1885. uvedeni su vozovi za šetnju od Beograda do Topčidera.\nGodišnje je njim putovalo više od deset hiljada putnika, što znači svaki treći stanovnik ondašnjeg Beograda. Terminologiju je Železnička direkcija Beograd uzimala iz Pravilnika za austrougarske železnice u Hrvatskoj, dugo su se koristili termini „vlak“, „ranžiranje“, „vozidba osoba“, „vlakova isprava“, „vlakova teretnica“, „dvogubi kolosek“ itd.\nCena karte u trećem razredu od Beograda do Niša bila je 17 dinara i deset para. Kada je država preuzela (ili otela) železnicu od Društva samo je nešto malo smanjila cenu karata.\nŠta se moglo kupiti 27. juna 1891. na pijaci za taj iznos?\nJedan napoleon vredeo je oko 21 dinar u srebru, a dukat oko 12 dinara. Hlebno brašno je 100 kg bilo 24-25 dinara, kukuruzno 12, volovi 100 kg 60 dinara, telad 80, svinje 80-85, jagnje komad 4-6 dinara, a prase do 5,5 dinara, kokoška 1 dinar, jaja 100 komada 4, sir 1 kg od 60 do 80 para, prepečenica litar 1,10, a voće 1 kg od 15 do 30 para.\nSeljak je za voznu kartu morao da proda 400 jaja. A kakva su bila primanja?\nMladi učitelj je imao 67 dinara, potporučnik 126, a otpravnik vozova 100 dinara.\nKarte jesu bile skupe u odnosu na standard, ali kada se uporede sa ranijim putovanjima bile su jeftinije.\nVozom se od Beograda do Niša putovalo 8 do 9 sati za 17 dinara. Ranije 4 do 8 dana sa konjskom vučom, što je bilo naporno i skupo, a izlagalo se i životnim opasnostima. Kašnjenja je, međutim, bilo mnogo.\nU 1890. kasnilo se 106.763 minuta, od toga na čekanje veze sa zakasnelim vozom – 27.679 minuta.\nŽeleznice oko nas\nSlovenija, Hrvatska i Bosna i Hercegovina dobile su železnice pre Srbije, to je bio osnov za njihov napredak, pa su i u zajedničku državu ušle razvijenije i sa više industrijske infrastrukture nego Srbija. Naravno, one su bile u 19. veku Austrija i Austrougarska i železnica je bila građena za privredne potrebe Carevine.\nZanimljivo je čitati istorijate tih železnica koji su uglavnom pisani u vreme ranog socijalizma, pred sobom imam kapitalni zbornik „Sto godina železnice 1849-1949“. U svim tekstovima su stručni opisi vrlo detaljni, ali pisani su u oslobodilačkom žaru pobede nad okupatorom, nad Nemcima.\nNaglašava se da su železnice gradili „okupatori“ da bi eksploatisali resurse i potčinili „naše narode i narodnosti“.\nU ideološkoj obradi prepoznajemo isti narativ kao i kod srpskih radikala sa kojim su se suprotstavljali austro-ugarskom „švapskom“ osvajačkom kapitalizmu.\nPrema tome, nema šta da se zahvaljuje Austrijancima, to je bila kolonijalna železnica, a sada smo je mi oslobodili i ona je s pravom naša!\nAustrougarske železnice su razvile i masovni turizam. Opatiju i Lovran je izgradilo austrijsko Društvo Južna železnica i Opatija je danas „dragulj hrvatskog turizma“.\nTeško da bi slovenački i hrvatski narodi ikada mogli da izgrade to što im je podigla Austrougarska, od luka, gradova do puteva i železnica.\nAko ništa drugo nedostajali su im znanja i stručnjaci, a tek budžeti.\nPrvi voz od Graca preko Šentilja do Celja prošao je 1842, zatim Celje-Ljubljana 1849. Pruga Beč – Trst (577 km) podignuta je 1857. zahvaljujući podršci čuvenog bečkog bankara Barona Sine Mlađeg, srpsko-cincarskog porekla, rođenom u Nišu.\nNa tu prugu se nadovezala Pešta (560 km), a nešto kasnije je Mađarska sagradila još kraću prugu preko Zagreba do Fuime.\nNa sve ove magistralne su se vrlo brzo priključivale transverzalne pruge, napravljena je čitava mreža.\nPosle slovenačke najstarija je vojvođanska banatska pruga od Jama do Bazijaša 1856, a zatim sledeće godine i Aranđelovo – Kikinda – Žombolj, kao deo pruge Pešta – Temišvar – Oršava. A 1869. se gradi i Horgoš – Sombor.\nU Hrvatskoj nisu najstarije pruge u Međumurju jer je pripadalo Mađarskoj, već Zidani most – Zagreb – Osijek kao ogranak pruge Beč – Trst, a sagradilo je Društvo Južne železnice 1862.\nA tri godine kasnije Društvo je sagradilo i prugu od Zagreba do Karlovca, a deset godina kasnije Mađari, da bi izašli na more, grade prugu od Karlovca do Fuime, a iste godine (1873) Austrija je Fuime povezala kod Šentpetra sa prugom Beč – Trst.\nOd 1872. do 1874. grade se pruge Bosanski Novi – Banjaluka, pa pruga Đevđelija – Skopje i od Skopja do Kosovske Mitrovice. Kad je Austro-Ugarska ušla u BiH izgradile su se mnoge pruge uskog koloseka.\nPrvo što je nova vlada sa radikalima 1889. preduzela, posle abdikacije kralja Milana i njegovog odlaska iz Beograda na put po Maloj Aziji, jeste „preuzimanje“ železnice od francuskog društva.\nU javnosti Zapadne Evrope to se nazvalo – otimanjem.\nTražio se samo povod.\nI kada je 23. aprila kod Grejača iskliznuo voz i tom prilikom povređena dva lica, vlada je naredila konspirativnu istragu o udesu i o opštem stanju na pruzi.\nZaključila je da je Društvo za eksploataciju odgovorno što nije dovoljno osiguralo bezbednost saobraćaja i „preuzela“ je celu srpsku železnicu po najkraćem mogućem postupku, za jedan sat, u podne, u nedelju.\nU izveštaju navedeno je nekoliko primera lošeg upravljanja, navodno su napravljene ankete među skretničarima i sa ponekim šefom stanice, intervjui, međutim, istraga je sprovedena jednostrano bez učestvovanja zastupnika iz Društva.\nJovan Ristić je bio protiv „preuzimanja“ železnice.\nAkciju preuzimanja železnice vodio je jedan od lidera radikala, ministar građevinarstva Petar Velimirović.\nUpravo ove godine (2020) u junu srušena je njegova ogromna kuća u Resavskoj 25 u Beogradu.\nBila je završena 1908. I jedna ulica u Beogradu nosi njegovo ime.\nVelimirović se celog života bavio samo politikom, i bio je ministar građevinarstva u nekoliko srpskih vlada krajem 19. i početkom 20. veka. Poticao je iz sela Sikole, kraj Negotina, Pašićev i Markovićev zemljak.\nOd Obrenovića je dobio stipendiju i završio je politehniku u Cirihu. Bio je vrlo gorljivi sledbenik Svetozara Markovića i osnivač Radikalne stranke.\nZa poslanik je izabran 1880. Predsedavao je zasedanju Narodne skupštine na kome je doneta odluka o izboru Petra I Karađorđevića za kralja Srbije.\nOn je, inače, iz kraja gde su se doselili Crnogorci.\nPitanje na koje bi istoričari trebalo da odgovore – odakle jednom političaru u tako siromašnoj Srbiji toliki novac za palatu sa parkom oko nje u centru Beograda, i to u sred aneksione krize, kada je Srbiju s ostalim radikalima uveo u konflikt sa velikim silama, Austrougarskom i Nemačkom.\nRadikali su čim su oterali kralja Milana i došli na vlast revolucionarno rekvirirali železnicu.\nI pre toga su javno dovodili u pitanje organizaciju Društva, propitivali zašto su rukovodioci stranci i da li to može uticati na odbranu zemlje.\nPodstrekavali su zavist kod službenika Srba, koji su bili na nižim položajima, već prema svom znanju i iskustvu, i nagovarali ih da se bune zato što su im plate niže od stranaca.\nJavno su se petljali u način rada, zašto se toliko štedi, da li da bi eksploatacija bila veća? Stalno su vraćali u opticaj temu da su železnice pravljene po skupoj ceni.\n„Otkrivali“ su propuste, naduvavali ih i od njih pravili skandale, sve su to po njima bili katastrofalni nehati, štete i zloupotrebe koje su išle na štetu naroda i države.\nReferat o zahtevu za „preuzimanjem“ potpisao je ministar građevina Pera Velimirović, a usvojila ga vlada: predsednik vlade i ministar inostranih dela đeneral Slavko Grujić, ministar pravde Gligorije Geršić, Kosta Taušanović, ministar unutrašnjih dela, ministar vojni, pukovnik D. Đurić, M. V. Vujić, ministar finansija, Sv. Milosavljević, ministar prosvete i crkvenih dela.\nGeneralni predstavnik i punomoćnik francuskog društva Fine nije hteo ni da pročita ukaz koji mu je donela komisija, pa je između ostalog tom prilikom napisao: „Manifestujući moje potpuno motivisano iznenađenje protiv mera koje je vlada preduzela, ja se ne upuštam u nikakvu diskusiju, ali energično protestujem u moje ime i ime Društva koje predstavljam, protiv ovog rešenja, koje smatram kao jedno nepravedno nasilje… Izjavljujem da sve ovo činim pod presijom sile i naslanjajući se na konvenciju, koja ima silu zakona, pošto je kao takvu Narodna Skupština oglasila, protestvujem protivu ovih mera koje smatram nezakonskim“.\nOvim oduzimanjem radikali su se posle niza napada na sopstvenu državu iznutra, brojnim manifestacijama „ruske revolucionarnosti“, građanskim terorizmom, preko zloupotreba institucija, usmerili na provokaciju međunarodnog poretka.\nOd ovog oduzimanja železnice, oni će u svakoj narednoj prilici srpsku državu i narod koristiti za konflikte sa Zapadom, pre svega Austro-Ugarskom. Sledećih 16 godina se nije sagradila ni jedna pruga.\nU Spomenici za 25-godišnjicu srpskih državnih železnica (1884-1909) Tasa Ivković je naveo da je do 1909. poginulo 36 železničara.\nNijedna evropska banka nije više odobravala kredit, investitori i preduzimači su Srbiju zaobilazili, Srbi su u evropskoj javnosti predstavljani kao „razbojnici“ i „konjokradice“. Solidnu železničku mrežu Srbija nije izgradila ni do 2020.\nRadikali su u ime države Srbije i srpskog naroda hajdučki poništili jedan međunarodni ugovor, iako su imali mogućnost da raskid traže na evropskom sudu.\nUveo se odomaćeni paranoični model po kome se optužuje da „nam“ neko sprema zlo, pa se opravdano branimo, napadajući ga.\nTada je počela radikalska eskalacija zloupotrebe države koja će kulminirati 1912-1913. kada je Skerlić uvideo koliko je Nikola Pašić postao opasan i za državu i za narod i to je dramatično i izneo u Skupštini i zahtevao da se ne dopusti jednom čoveku, da sam, bez ikakve konsultacije sa skupštinom i sa vladom, a samo sa ruskim poslanikom u Beogradu Nikolajem Hartvigom (koji se takođe odmetnuo od svojih šefova i instrukcija iz Petrograda), vodi unutrašnju i spoljnu politiku.\nOd samog svog početka Nikola Pašić se zalagao za politiku Tanatosa – politiku izazivanja sukoba i u zemlji i van nje, bez obzira na žrtve. Maloj, tek stvorenoj državi trebala je politika mirenja sa svetom, bilo je potrebno da se diplomatskim prilagođavanjem nađe sopstveno mesto pod suncem.\nI Slobodan i Dragoljub Jovanović, a naročito Vladimir Dvorniković primetili su da u Srbiji nije bilo političara-diplomata sposobnih da sa svetom razgovaraju i da se dogovaraju.\nJedan od razloga je i lična komunikacijska nesposobnost, vaspitanje, predrasude i neobrazovanost.\nFrancuska štampa je pisala „da je samo Panamska afera bila jedina, koja je svojom glupošću, nesavesnošću i cinizmom, prevazišla ovu aferu sa srpskim železnicama“.\nU drugim novinama se tvrdilo da je „anarhija tako ušla u modu u Srbiji, da se čak ne upotrebljavaju nikakve mere obzirnosti da bi se bar u nekoliko sačuvao izgled pravičnosti“.\nU listu Republique Francaise: „Ne razumemo ovde kakav je bio cilj ovog arbitrarnog akta srpske vlade. Francuska kompanija je izvršavala tačno uslove ugovora; njen rad je bio podrgnut najstrožijoj kontroli vlade, koja je sebi zadržavala pravo određivanja tarife. Kompanija se zadovoljavala relativno skromnim prihodima. Jednom rečju, bilo bi vrlo teško naći uslove povoljnije; jedan deo osoblja bio je francuske narodnosti“.\nL’Matin piše: „U privatnom životu kada se neko dočepa tuđe stvari, smatra ga ceo svet za lopova. Kakav će se eufemizam pronaći u diplomatskom govoru da bi se okvalifikovao akt pljačkanja koji je izvršila srpska vlada?“\nOzbiljan i veliki list L’Temps je pisao: „Srpska vlada nije u stanju da shvati da je u ovoj stvari izašla izvan svih granica prava i da spor sa železničkom kompanijom može biti iznet na mišljenje pred kompetentne sudove…“\nRadikali su preko Internacionale vrbovali socijalističke novine u Francuskoj, naravno i potplaćivali, da bi proslavili svoja (ne)dela, a oblatili kralja Milana.\nČesto su se takvi tekstovi citirali u Beogradu kao „objektivni“ dokaz grešnosti kralja Milana, eto, šta Evropa kaže.\nPravi primer toga je tekst poznatog novinara i bliskog saradnika Žan Žoresu Gustava Ruana u Revue Socialiste, bio je i glavni urednik.\nU tom tekstu je kralja Milana najprizemnije optuživao, čak i da je Srbiju ekonomski bacio u „čeljusti Austrije i Nemačke. Srpske železnice su došle naknadno da dopune tu izdaju“.\nIz sledećih „njegovih“ redova jasno je da su mu radikali diktirali tekst: „Od 1875. do 1883. u Srbiji se pojavila jedna grupa intelektualaca koja je išla naporedo sa velikim pokretom nacionalizma panslavističkog, a u isto vreme pojavila se jedna neverovatna socijalistička agitacija.“\nPo njemu kralj Milan je te mlade proganjao „sa neverovatnom i nemilostivom krvoločnošću“.\nNa kraju teksta zaključuje da su „baš radikalni ministri, legitimni predstavnici slovenskog nacionalizma, ljudi koji su se borili i trpeli, da bi izčupali svoju zemlju od austriskog gospodstva“ preduzeli otimanje železnice od francuskog društva.\nRuan je čak napao i Jovana Ristića što se uopšte dvoumio da li da potpiše akt o preuzimanju železnice.\nOvu legalizaciju pljačke su prihvatili srpski političari, radikali i „patrijote“, a za njima i mnogi istoričari: Srbija je u pravu i ona je pokazala celom svetu šta je šta i ko je ko.\nZatvoreni u suverenitetu svoje države kao u nekom čitluku, nije ih bilo briga kakav stav evropska javnost zauzima o njihovom (ne)delu.\nTu osobinu balkanskih, srpskih političara, a posebno Nikole Pašića, da ne daju ni pet para za mišljenja iz Evrope, čak ako i prete teške sankcije, primetio je i opisao Vladimir Dvorniković.\nPašić je marginalizovao i činio nevažnim ozbiljne probleme uzrečicama „Vrlo važno“. „More, ostavi“ i „Leći će kuca pod hambar“.\nKarlo Sforca je primetio da je „neverovatna ravnodušnost srpskih vladajućih krugova prema stranom javnom mišljenju i njihovo nerazumevanje posledica koje izvesna mišljenja u inostranstvu mogu za sobom da povuku“.\nPrepad i oduzimanje železnice od francuske kompanije, u Evropi je stvaralo mnjenje da se radi o „srpskom državnom banditizmu“ i to uverenje se tokom godina sve više širilo i učvršćavalo.\nAtentat i iživljavanja 29. maja 1903. potpuno su utvrdili evropsko mnjenje da je Srbija divlja balkanska država. Metode radikalne stranke koje su često podsećale na banditizam, u stranoj javnosti su povezane sa karakterom celog naroda.\nministar građevinarstva Petar Velimirović železnice Srbije Momčilo Đorgović


Lancia Delta 1.4 T-Jet vs Alfa Romeo Giulietta 1.4 TB - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Lancia Delta 1.4 T-Jet vs Alfa Romeo Giulietta 1.4 TB\nPočetna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, Delta nudi marginalnu razliku od 3% više metala.\nLancia je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.8 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 195 kilometara na čas, 10km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 6.4 litara goriva na 100 kilometara (44 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Delta pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Lancia nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Nije mi teško da priznam da, kada bih birao izmedju ova dva automobila, moj izbor bi definitivno bio Lancia. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Zavod za javno zdravlje predložio vanrednu situaciju u Pirotu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zavod za javno zdravlje predložio vanrednu situaciju u Pirotu\nZavod za javno zdravlje predložio vanrednu situaciju u Pirotu\nZavod za javno zdravlje Pirot je uputio predlog za proglašenje vanredne situacije Štabu za vanredne situacije grada Pirota zbog porasta broja obolelih od korona virusa.\n0Piše: Z.P. 26. novembra 2020. 10.28\nPrema poslednjim podacima pirotskog Zavoda registrovano je ukupno 60 pozitivnih osoba sa područja Pirotskog okruga, u Pirotu 25, Dimitrovgradu 2, Beloj Palanci 10 i u Babušnici 23 osobe.\nJuče su poslata 43 uzorka na PCR test u laboratoriju “Vatreno oko” u Nišu. Od 2. do 24. novembra. uzorkovana su 682 brisa na PCR od kojih je 351 pozitivan sa područja Pirotskog okruga. Procenjuje se da je broj zaraženih sedam do deset puta veći od broja laboratorijski potvrđenih.\nSva lica potvrdjena na COVID u zavisnosti od težine kliničke slike su u kućnoj ili bolničkoj izolaciji i 952 lica su u izolaciji. Juče je naložena mera kućne izolacije za 110 lica, a ukinuta za 27.\nU Domu zdravlja Pirot obavljeno je 235 pregleda, u Dimitovgradu 84, u Domu zdravlja Babušnica 54 i u Domu zdravlja Bela Palanka 38 pregleda.\nNa Grudnom odeljenju Opšte bolnice Pirot leči se 9 bolesnika sa pneumonijom (jedan iz Dimitrovgrada, sedam iz Pirota i jedan iz Babušnice).\nU Kliničkom centru Niš leče se 24 bolesnika sa područja Pirotskog okruga, 10 bolesnika iz Pirota, 9 iz Dimitrovgrada, 4 iz Bele Palanke i jedan iz Babušnice. Intenzitet virusa je vrlo visok. U naredne dve nedelje očekuje se porast broja obolelih. Strogo poštujte sve preventivne mere, poručuju iz pirotskog Zavoda za javno zdravlje.\nVanredna situacija je proglašena do sada u tri od četiri opštine Pirotskog okriga- Dimitrovgradu, Beloj Palanci i Babušnici.\nPacijenti da odlože posete izabranom lekaru\nIz Doma zdravlja Pirot mole pacijente da budu tolerantni i strpljivi i da odlože posete izabranom lekaru ukoliko to dozvoljava njihovo zdravstveno stanje, s obzirom da se povećava broj obolelih od korona virusa i da je povećan broj pregleda u Covid ambulanti.\nU saopštenju se navodi da sve službe Doma zdravlja primaju pacijente u redovnoj proceduri, i da su i zaposleni i pacijenti izloženi većem riziku od zaraze korona virusom u kontaktu sa asimptomatskim slučajevima, zato se gradjanima preporučuje da za savete lekara i propisivanje hronične terapije pozovu brojeve telefona ambulanti.\nDirektor Doma zdravlja Pirot dr Radovan Ilić apeluje na gradjane da ne idu u zdravstvnu službu pri pojavi blagih znakova infekcije disajnih organa jer to dodatno opterećuje zdravstvenu službu i povećava rizik zaražavanja koronom. Pacijenti koji nemaju neodložnu zdravstvenu potrebu, treba da pre odlaska u zdravstvenu službu na pregled pokušaju da kontaktiraju svoje izabrane lekare u ambulantama, kaže dr Ilić.\nbroj obolelih, Korona virus, vanredna situacijaPirot\nKineske vakcine stigle u Pirotski okrug


Uređivanje datoteka OpenDocument .odp i PowerPoint .pptx u programu PowerPoint Online - PowerPoint\nUređivanje datoteka OpenDocument .odp i PowerPoint .pptx u programu PowerPoint Online\nPowerPoint Online Još... Manje\nPowerPoint Online vam omogućava da uređujete i PowerPoint prezentacije (.pptx) i OpenDocument prezentacije (.odp) datoteke. Kada otvorite datoteku .pptx ili .odp u PowerPoint Online, sadržaj koji ne možete da promenite u web app je sačuvan. Da biste promenili taj sadržaj, otvorite i uredite datoteke u verziji programa PowerPoint u operativnom sistemu Windows ili macOS.\nTražite informacije o Čuvanje u PDF ili ODP? U meniju datoteka kliknite na dugme Preuzmi kao. Za više informacija pogledajte odeljak poslednje za Čuvanje prezentacije u vidu PDF datoteka.\nŠta se dešava kada uređujem prezentaciju u formatu OpenDocument (.odp)?\nIako PowerPoint Online vam omogućava da uređujete i PowerPoint prezentacije (.pptx) i OpenDocument prezentacije (.odp) datoteke, neke funkcije možda neće biti dostupne kada uređujete datoteke OpenDocument prezentacija.\nTabela ispod pokazuje koje PowerPoint Online funkcije su podržane, delimično podržane ili nisu podržane u formatu OpenDocument prezentacije (.odp).\nPodržano I PowerPoint i OpenDocument Presentation format podržavaju ovu funkciju. Sadržaj, oblikovanje i upotrebljivost se neće izgubiti.\nDelimično podržano PowerPoint format i format OpenDocument prezentacije podržavaju ovu funkciju, ali oblikovanje i upotrebljivost će možda biti ugroženi. Tekst ili podaci se ne gube, ali oblikovanje i način na koji radite sa tekstom ili grafikom će se možda razlikovati.\nNije podržano Funkcija u programu PowerPoint nije podržana u formatu OpenDocument prezentacije. Ako planirate da sačuvate PowerPoint dokument u formatu OpenDocument prezentacije, nemojte koristiti ovu funkciju ili rizikujete da izgubite sadržaj, oblikovanje i upotrebljivost tog dela prezentacije.\nPodatke o grafičkim funkcijama potražite u odeljku Tabela grafičkih elemenata na kraju ovog članka.\nSve ulazne ili izlazne animacije koje format .odp ne podržava menjaju se u animaciju „Pojavljivanje“ ili „Nestajanje“.\nKad otvorite prezentaciju (.pptx datoteku) i sačuvate je u formatu datoteke .odp, originalna tema će se pojaviti onako kako ste namerili. To jest, dok ne dodate još sadržaja ili dok ne izvršite promene u .odp datoteci. Te uredbe neće slediti originalnu temu. Na primer, oblikovanje kao što su fontovi, boje ili efekti na novim dodatim oblicima neće biti zasnovani na temi koja je originalno primenjena na .pptx datoteku.\nBoje, fontovi i efekti teme će se izgubiti iz čuvara mesta.\nMeđunarodno oblikovanje teksta\nStandardne hiperveze su podržane, ali hiperveze koje se prikazuju zadržavanjem pokazivača nisu podržane.\nDruge ODF aplikacije mogu promeniti numerisanje/nabrajanje ili ga uopšte neće podržavati.\nU ODF aplikacijama su podržani kurziv, podebljani, podvučeni i precrtani tekst. Podržane su i različite veličine fonta.\nTabela ispod pokazuje koje grafičke funkcije PowerPoint Online podržani, delimično podržane ili nisu podržane u formatu OpenDocument (.odp).\nPodržano PowerPoint format i OpenDocument format podržavaju ovu funkciju. Grafika koja koristi ovu funkciju prikazuje se i ponaša isto u oba formata.\nDelimično podržano PowerPoint i OpenDocument formati podržavaju ovu funkciju, ali grafika može izgledati drugačije u ovim formatima. Podaci se ne gube, ali se oblikovanje i način rada s tom grafikom mogu razlikovati.\nNije podržano Zbog jedinstvenih razlika u funkcijama i primeni između PowerPoint i OpenDocument formata, ova funkcija nije podržana u OpenDocument formatu. Ako planirate da sačuvate prezentaciju u OpenDocument formatu, nemojte koristiti ove funkcije.\nFormat .odp ne podržava WordArt opcije u programu PowerPoint. Zbog toga se WordArt konvertuje u okvir za tekst prilikom čuvanja. Tekst i osnovna boja teksta se čuvaju, ali se WordArt efekti i oblikovanje gube.\nPodržano, osim za opcije umetanja i veze koje .odp format ne podržava.\nKonvertovano u grupu oblika.\nNisu svi stilovi ivica podržani. Stilovi ivica koji nisu podržani čuvaju se kao podrazumevani stil ivice, crna, puna linija.\nFormat .odp ne podržava sve stilove linija i stilove završetaka linija. Stilovi koji nisu podržani čuvaju se kao podrazumevani; kao crna puna linija i tip otvorene strelice.\nStandardno izrezivanje slika je podržano. Međutim, izrezivanje slike sa oblikom nije podržano.\nOpcije 3D slika\nIvice su delimično podržane, ali možda neće izgledati isto.\nKorišćenje programa PowerPoint (verzije za računare) za otvaranje ili čuvanje prezentacije u formatu OpenDocument prezentacije (.odp)


"Neprikladan razgovor Trampa i Zelenskog" :: Svijet\nIzvor: Foto: EPA-EFE/SHAWN THEW\n"Neprikladan razgovor Trampa i Zelenskog"\nSavjetnica za spoljnu politiku američkog potpredsjednika Majka Pensa, ocijenila je da je telefonski razgovor Donalda Trampa i Volodimira Zelenskog bio neprikladan.\nTo se navodi se u tranksriptu svjedočenja savetnice Dženfer Vilijams, koji je Odbor za obavještajna pitanja Predstavničkog doma američkog Kongresa objavio u subotu.\nRiječ je o njenom svjedočenju 7. novembra, na sesiji zatvorenoj za javnost, posvećenom telefonskom razgovoru dvojice državnika, koji je u fokusu istrage o opozivu Trampa.\nVilijams, koja je slušala razgovor dvojice predsjednika 25. jula ove godine, smatra da je Trampovo insistiranje da Ukrajina sprovede politički osjetljivu istragu bilo "neobično i neprikladno", prenosi Rojters.\nPredstavnicki dom SAD objavio je i transkript ranijeg svjedočenja Timotija Morisona, zvaničnika Savjeta za nacionalnu bezbjednost, koje je takođe održano iza zatvorenih vrata, navodi Glas Amerike.\nMorison je rekao da su ga zabrinule primjedbe koje je Tramp uputio ukrajinskom predsjedniku Zelenskom, ali je odbio da odgovori na pitanje smatra li razgovor Trampa i Zelenskog nelegalnim ili nepriličnim.\n“Neprijatno mi je zvučala bilo kakva ideja da bi predsjednik Zelenski dopustio sebi miješanje u našu politiku”, naveo je Morison, koji je takođe slušao razgovor dvojice predsjednika.\nVilijams i Morison javno će svjedočiti 19. novembra.\nI zvaničnik Bijele kuće zadužen za budžet Mark Sendi svjedočio je u subotu Predstavničkom domu iza zatvorenih vrata, o stopiranju isporuke vojne pomoći Ukrajini.\nSendi, zvaničnik kancelarije, čiji je delokrug rada raspolaganje budžetom, prvi je predstavnik te institucije koji je svjedočio nakon što su tri zvaničnika odbila obavezujuće sudske pozive da se pojave na sesiji.\nPritisci američkog predsjednika na Ukrajinu u fokusu su istrage koju predvode njegovi politički rivali demokrate, a koja pokušava da utvrdi da li je Tramp zloupotrijebio svoja ovlašćenja da bi podrio svoje moguće protivnike na predsjedničkim izborima 2020.


epidemiolog | Tuzlanski.ba\nVodeći epidemiolog SAD-a doktor Anthony Fauci imao je brojne javne nesuglasice s američkim predsjednikom Donaldom Trumpom. Vodeći epidemiolog SAD-a doktor Anthony Fauci rekao je da je dobio pretnje smrću zbog posla koji obavlja a u…\nVirusolog i epidemiolog, profesor Šukrija Zvizdić upozorio je da se građani moraju pridržavati naredbi Federalnog štaba civilne zaštite te da moraju svakodnevni način života prilagoditi novonastaloj situaciji. ‘Građani moraju shvatiti da je ovo jako ozbiljna…\nU cilju postizanja efikasnog odgovora na epidemiju izazvanu novim korona virusom, Krizni štab Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo za praćenje i analizu situacije izazvane korona virusom preporučuje osobama koje su u zadnjih 14 dana boravile ili…


GPS PRAĆENJA VAŠEG VOZNOG PARKA-KOMPEZACIJA | Vienna, Austria\nPRUŽANJE USLUGA NAŠE KOMPANIJE :\nPraćenje vozila vašeg voznog parka i zaposlenih ( dostavnih vozila , kombija ili putnićkih vozila )\nVaše ugostiteljske usluge za naše usluge gps praćenja vozila\nNakon dve decenije u sektoru praćenja vozila i zaposlenih stvorila se povoljna klima za proširenjem naše delatnosti, na sektor turističke agencije . Ubrzo smo u turističkoj agenciji videli potrebe za uslugama prevoza. Kada smo već toliko godina bili u kontaktu sa prevoznicima davajući usluge gps praćenja s obzirom na dugogodišnje iskustvo u mogućnosti smo\nda ponudimo naše usluge u kompezaciju za usluge prevoza vašeg voznog parka.\nDakle mi bi smo Vama davali usluge praćenja vozila vašeg voznog parka , a kao kompezaciju Vi bi ste nama po potrebi odradili potreban prevoz. Prednosti i benefite koje dobijate sa gps praćenjem vašeg voznog parka objasnit će mo Vam u daljnjem prikazu. Naravno tu bi ste uslugu dobili veoma povoljo u kompezaciji koju bi smo odradili za prevoz naših putnika.\nU prilogu će mo Vam u kratkim objašnjenjima prezentovati način funkcionisanja Gps praćenje vozila. Prednosti i benefiti su veliki u odnosu na cenu usluga gps praćenja vozila .\nMolimo Vas da nađete malo vremena da dođemo do vas i u kratkoj prezentaciji prikažemo princip rada sistema gps praćenja vozila i ljudi. Naravno da nemate nikakvu obavezu da prihvatite bilo kakvu ponudu u koliko vam se sistem ne dopadne i ne nađete financisku dobitu uvođenjem sistema praćenja vozila.\nOpis funkcionisanja sistema gps praćenja vozila\n•\tGps uređaj za praćenje vozila\n•\tSim kartica sa gprs protokom\n•\tImplementacija ( ugradnja ) uređaja\n•\tServerske usluge\n•\tAplikacija za praćenje vozila ( mobilna i za PC )\nKontakt ime: lomingogroup\nKontakt lomingogroup: GPS PRAĆENJA VAŠEG VOZNOG PARKA-KOMPEZACIJA


Svetlana Palada - O&M Akademija\nHome / Svetlana Palada\nSvoju muzičku karijeru započinje 1996. godine.\nPostaje vokalni solista RNS gde pravi svoje prve trajne snimke za fonoteku Radio Novog Sada, u tom periodu započinje saradnju sa profesorom Aleksandrom Dujinom nastupajući sa njegovim kvartetom.\n1998.odlazi u Beograd gde u klasi Ljilje Rančic (Madam Piano) na novootvorenom odseku pri muzičkoj školi „K.Stanković“ pohađa jazz pevanje i teoriju muzike.\nU tom periodu sarađuje i sa Nadom Knežević.\nNa festivalu „Beogradsko proleće“, 2000. godine osvaja svoju prvu nagradu za interpretaciju, te iste godine na festivalu „Miris Mediterana“ u Kotoru, osvaja nagradu za interpretaciju i prvu nagradu publike .\nKrajem 2000.godine odlazi u Egipat sa svojim bendom gde intenzivno boravi i radi godinu dana, zatim odlazi u Norvešku.\nPo povratku započinje karijeru studijskog muzičara pevajući prateće vokale na albumima i koncertima Cece Slavković, Željka Joksimovića, Saše Vasića, Goce Tržan, Đoleta Balaševića, Sergeja Ćetkovica, leksandre Radović i mnogih drugih, a od 2004. godine postaje i stalni član benda Vlade Georgijeva.\nNa Umbria jazz fetsivalu u Italiji (2005.) pohađa Berklee summer school u klasi DonneMc Elroy i Dennisa Mongomerija III (jazz teorija, pevanje i gospel hor).\nIntenzivira saradnju sa NSB bendom i kvatretom Aleksandra Dujina, kao i nastupe na poznatim festivalima i manifestacijama sa Simfonijskim orkestrom i Big bandom RTB-a.\nU januaru 2011. odlazi za London gde promoviše svoj singl na BBC radiju, i nastupa u jednom od naprestižnijih jazz klubova u Londonu “ Pizzaexpress jazzclub“gde su nastupali i Norah Jones, Jamie Cullum, Diana Krall i mnogi drugi jazz velikani.\nOd 2009-2012 radila kao asistent predavač u školi pop muzike Aleksandre Radović.\nTrenutno radi na komponovanju muzike kako za sebe tako i za druge izvođače. Živi i radi u Novom Sadu.\nSvetlana je upravo pre par dana potpisala svoj prvi inostrani ugovor za izdavačku kuću Amadea records i njen singl „Idigo child“ će se uskoro naći na svim sajtovima za skidanje muzike Itunes, Cdbaby….\nPriprema svoj solo album…


Kasko osiguranje - Nove prognoze procenjuju da će posle 2030. godine električni automobili po prodaji prestići konvencionalne\n"Prosto je neverovatna količina uređaja u modernom svetu koji koriste baterije, a automobili su samo jedna kategorija sa specifičnim zahtevima"\nVeselin Jevrosimović je ove nedelje u svojoj kolumni pisao o automobilima na električni pogon i o tome šta koči popularizaciju ovih prevoznih sredstava. U nastavku pročitajte šta predsednik kompanije Comtrade misli o pomenutoj temi.\n"Prema relevantnim procenama, prošle godine je u svetu prodato oko 750 hiljada automobila na električni pogon. Premda ova brojka može zvučati impozantno, to je tek jedan procenat celokupne prodaje novih vozila. Situacija je još poraznija ako znamo da su sva predviđanja govorila o tome da će do 2016. godine automobili na baterije imati značajan udeo u tržištu. Postavlja se pitanje u čemu je problem i šta koči bržu popularizaciju ekološki čistih i štedljivih prevoznih sredstava.\nJedan od izazova je kapacitet baterija i potreba da se omogući očekivana autonomija, odnosno mogućnost prelaska određenog broja kilometara bez potrebe za dopunom baterije. Električna vozila sposobna da pariraju prosečnom rezervoaru benzina dobili smo tek nedavno i već se vidi uspeh i rast prodaje. Tehnologija izrade baterija velikog kapaciteta napreduje, ali nedovoljnom brzinom.\nSa druge strane, ne treba da zaboravimo da su se moderne litijum-jonske baterije na tržištu pojavile pre svega četvrt veka i da su u međuvremenu prešle ogroman put.\nProsto je neverovatna količina uređaja u modernom svetu koji koriste baterije, a automobili su samo jedna kategorija sa specifičnim zahtevima. Na primer, potrebno je da dopuna baterije na vozilu ne traje značajno duže od punjenja rezervoara fosilnim gorivom, što nije lako ostvarivo. Na tome se već uveliko radi i postižu se značajni rezultati.\nNažalost, nove tehnologije po pravilu zahtevaju višu cenu jer proizvodnja nije masovna, a troškovi istraživanja i razvoja su značajni. Pošto industrija litijum-jonskih baterija ubrzano raste, može se očekivati pad cena agregata, a samim tim i električnih automobila, uz karakteristike koje će zadovoljiti potrebe kupaca. Ako pogledamo trend pada cena i rasta kapaciteta u prethodnih deset godina, ima mnogo razloga za optimizam.\nUostalom, o tome govore nove prognoze koje procenjuju da će posle 2030. godine električni automobili po prodaji prestići konvencionalne. Ostaje samo da se nadamo da će se ovoga puta predviđanje i obistiniti".


Kako pokazati da kvalitet ne jenjava sa godinama najbolji primjer svojim nastupom dali su članovi hora „Hazreti Hamza“ iz Sarajeva, koji su u povodu predstojećeg mjeseca Ramazana održali koncert u Bosanskom kulturnom centru Tuzla. Bio je ovo njihov drugi po redu koncert u sklopu turneje „Putnik tour 2014“.\nLjubitelji islamske duhovne muzike uživali su u prekrasnim glasovima i ukupnoj izvedbi koja je sve prisutne ostavljala bez daha. Posjetioci su mogli da čuju numere sa tri albuma ovog hora među kojima su: "Za nju vrijedi umrijeti", "Putnik", "Tebi Allah Resule", „Dijete“ i mnoge druge.\nIznenađenje večeri bilo je primjerno izvođenje ilahije „Ramazan“, koju skupa sa članovima hora „Hazreti Hamza“ uče dječaci Harun i Rijad Čamdžić iz Tuzle.\nNije iznenađujuće ako kažemo da iza dobrih izvedbi hora "Hazreti Hamza" stoje sati i sati vježbanja, međutim članovi ističu da im rad u ovom ansamblu predstavlja istinsko zadovoljstvo.\n- Naš hor je osnovan ratne 1993.godine i ovim koncertom ujedno obilježavamo 20.godišnjicu postojanja i rada. Uspon na muzičkoj sceni postigli smo sa svojim prvim albumom pod nazivom "Jedna je istina". Učestovavali smo i na velikim manifestacijama kao što su "Pod Zastavom Muhameda", "Moj Ummete".... Izvođenjem našeg programa nastojimo pokazati širinu koju naš narod posjeduje, naročito u vremenu kada svjedočimo teškim životnim okolnostima - rekao je Kenan Hadžifejzović, član hora dodajući da učenjem ilahija i kasida također nastoje razgaliti duše vjernika pred nastupajući mjesec Ramazan.\nDa su u tome uspjeli svjedoče aplauzi prisutne publike i zadovoljna lica svih posjetilaca.\nInače, hor "Hazreti Hamza" je jedini sa ovih prostora, odnosno sa prostora Evrope, koji je član Svjetske asocijacije muzičara koji izvode sufijsku muziku, čije je sjedište u Pakistanu.


protesti u vasingtonu zbog izborne kradje podrska donaldu trampu | Info | Svet\nNAJAVLJENI PROTESTI U AMERICI: Trampove pristalice izlaze na ulice zbog izborne krađe 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDesničarske grupe i pristalice aktuelnog predsednika Donalda Trampa najavili su da će danas demonstrirati u Vašingtonu protiv, kako navode, "izborne krađe" na predsedničkim izborima.\nPredsednik SAD je odbio da prizna da je izgubio od Džoa Bajdena na izborima održanim 3. novembra, "čime su se pojačale tenzije u Americi", dodaju tamnošnji mediji\nOni prenose da će se na protestu danas pojaviti istaknuti članovi ekstremne desnice, kao što su Aleks Džons, u SAD poznat kao teoretičar zavere i samoproklamovani "američki nacionalista" Nikolas Fuentes.\nSa njima će biti i pripadnici paravojne milicije koji sebe zovu "Zavetnici" i pripadnici krajnje desnice "Ponosni momci".\nNeke levičarske grupe su najavile da će možda u isto vreme organizovati kontrademonstracije.\nProtesti demonstranti Amerika izbori u americi donald tramp\n14.11.2020. / 09:50\nI dalje mnogi ne naziru o čemu se ovde radi a to je epohalna tranzicija SAD ka novoj podeli poput nekadasnjeg SSSR jer bela protestanstka Amerika koja je i napravila tu zemlju vidi da u slučaju da ostane status kvo u perspektivi oni postaju ubedljiva manjina neke 2050 SAD će imati možda i 400 miliona ljudi a njih neće biti ni 100 miliona i sad je u planu ograničen građanski rat posle čega će SAD postati nešto kao Ruska Federacija očuvaće oko 80 odsto zemlje sa oko 150 do 200 miliona ljudi gde će oni poput Veliko Rusa biti ubedljivo dominantni sa svom armijom i najjačim naoružanjem a ostalo će sabiti na neke nezavisne države odvojene od SAD koje će postati nešto kao svaka prosečna zemlja Latinske Amerike. Poput onih filmova koji su "slučajno" snimljeni Bekstvo iz NY i LA. 😀\n14.11.2020. / 10:20\n@HiHi plan je plan a šta ispadne ?; Nekad plan pojede koza ali nih baš briga ! Preselili se već kod žutih...i nemože im niko ništ


PREMIJERNO: Pogledajte Severinin spot "Italijana" (VIDEO) - Telegraf.rs\n14/09/12 | 11:03\nPREMIJERNO: Pogledajte Severinin spot "Italijana" (VIDEO)\nTelegraf objavljuje dugoočekivani video-klip letnjeg hita koji je sniman na više lokacija bivše Jugoslavije\nHrvatska pevačica Severina Vučković i njen tim konačno su izbacili spot za pesmu "Italijana". Da podsetimo, ova numera, koja je postala u međuvremenu letnji hit, premijerno je predstavljena u finalu rijaliti šou-programa "Surviver" televizije "Prva". "Italijana" je otpevana sa nekadašnjom učesnicom "Operacije trijumf" Anom Bebić, a do sada, na sajtu Jutjub imala je preko 18.000.000 pregleda.\nSpot za ovaj letnji hit sniman je na više lokacija bivše Jugoslavije: u Splitu, Rijeci, Zagrebu, Vršcu, Beogradu, Skoplju, Sarajevu... Na ekranizaciji "Italijane", osim Severine, Ane Bebić i njihovog tima, učestvovalo je mnogo statista, mahom fanovi verenice srpskog biznismena Milana Popovića.\nNa video-snimku je prikazano kako dve popularne hrvatske pevačice obilaze gradove bivše zemlje, a u svakom mestu koje su posetile napravile su pravu letnju žurku.\nInače, ovo neće biti jedina premijera spota za danas. Oko 14 sati Jelena Karleuša će promovisati svoj novi video-spot za numeru "So", koja se nalazi na njenom poslednjem albumu "Diva". Ovaj spot takođe eksluzivno možete pogledati na našem portalu.\n(Telegraf.rs/foto: Mare Milin)\n22. januar 2013 | 13:56\nSlusam ovu pesmu i jasno mi je zasto je Stefan pobedio u Zvezdama Granda, decko je ubica i gloasm i stasom, slusao sam ga kad je pevao Šabana i nisam verovao svojim ušima, ovakav talenat rodi se jednom u 100 godina a sta reci za Gocu koja je i fenomenalna pevacica i pravi dzek kao covek! U svakom slucaju, pesma je prejaka, glasovi im se slazu neverovatno i mislim da su zasluzeno osvojili trece mesto, mada je i drugo mozda bilo realnije !


Black & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBlack & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica cene\nBlack&Decker set od 3 akumulatorska alata idealan za sve hobi majstore, Šrafilica 18V BDCHd18 Učinak u drvetu max 25,0 mm Učinak u metalu max 10 mm Učinak u betonu max 10 mm Regulacija obrtnog momenta u 11 pozicija Ubodna testera BDCJSN Šlajferica BDCDS18N 1, 5Ah baterija BL1518 Li-ion 18V Obim isporuke: aku bušilica 1 kom, ubodna testera 1 kom, šlajferica 1 kom, baterija 2 kom, punjač za bateriju 1 kom, torba,... specifikacija\ncena od 28.564,00 do 34.200,00 din | prodavnica (4)\nBlack&Decker set od 3 akumulatorska alata idealan za sve hobi majstore, Šrafilica 18V BDCHd18 Učinak u drvetu max 25,0 mm Učinak u metalu max 10 mm Učinak u betonu max 10 mm Regulacija obrtnog momenta u 11 pozicija Ubodna testera BDCJSN Šlajferica BDCDS18N 1, 5Ah baterija BL1518 Li-ion 18V Obim isporuke: aku bušilica 1 kom, ubodna testera 1 kom, šlajferica 1 kom, baterija 2 kom, punjač za bateriju 1 kom, torba\ncena od 27.921,00 din\nMakita akumulatorska udarna bušilica - odvijač HP333DSME\ncena od 32.671,00 din\ncena od 31.626,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Black & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Black & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Akumulatorske bušilice odvrtači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Black & Decker Akumulatorske bušilice odvrtači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Black & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Black & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica. Pre kupovine, podatke za Black & Decker BCK31S1S, akumulatorska bušilica, ubodna testera i delta brusilica proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Drive in bioskop na Adi: Program otvara "Bilo jednom u Holivudu" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Drive in bioskop na Adi: Program otvara „Bilo jednom u Holivudu“\nDrive in bioskop na Adi: Program otvara "Bilo jednom u Holivudu"\nDrive in bioskop na Adi: Program otvara „Bilo jednom u Holivudu“\nAh Neša 27. maj 2020. Film Postavite komentar\nDrive in bioskop na Adi i besplatan program „Pod zvezdama“, otvoriće film „Bilo jednom u Holivudu“, u ponedeljak, 8. juna 2020. od 21.00.\nZbog nepovoljnih vremenskih uslova, zakazano otvaranje Drive in bioskopa na Adi za 1. jun, odlaže se za ponedeljak, 8. jun u 20.00.\nDrive in bioskop na Adi (nastao u saradnji Kombank dvorane i Grada Beograda) biće otvoren projekcijom devetog filma Kventina Tarantina na platnu dimenzija 12 puta 6 metara. U prvoj projekciji „filmske zvezde“ zablistaće uz pomoć 4k projektora i 33 hiljade lumena.\n„Bilo jednom u Holivudu“ dobitnik je i Oskara za najbolji film, a Kventin Tarantino, inače ovogodišnji dobitnik Oskara za najboljeg reditelja, sa svojim devetim filmom, na veliko platno je doneo priču iz perioda vrhunca „hipi Holivuda“.\nFilm prati avanturu glumca i njegovog dvojnika, koji kreću na put kako bi pronašli svoje mesto pod suncem u filmskoj industriji daleke 1969. godine u Los Anđelesu. Rik Dalton, bivša zvezda jedne vestern TV serije i njegov dugogodišnji dvojnik Klif But, u poslednjoj fazi zlatnog Holivuda bore se za svoj uspeh u svetskoj prestonici filmske industrije koju više ne mogu da prepoznaju.\nDodatna iskušenja će se javiti kada Rik za komšinicu dobije prelepu glumicu – Šeron Tejt, u čijoj se ulozi našla Margo Robi, inače ovogodišnja dobitnica Oskara za sporednu žensku ulogu u filmu „One su bombe“.\nDrive in bioskop na Adi: filmske projekcije do 1. jula\nBiće repriziran i „Deadpool 2“ i „Boemska rapsodija„, biografski film koji opisuje život i rad frontmena planeternog rock sastava The Queen, Fredija Merkjurija, ali i domaće ostvarenje – film „Otac“ Srdana Golubovića – dvostruki dobitnik nagrada na ovogodišnjem Berlinaleu, gde je i doživeo svoju premijeru (nagrada publike u programu Panorama i nagrada ekumenskog žirija).\nPublika će se podsetiti i klasika, čuvenih „FEST-ovaca“ iz 1971. godine: „Goli u sedlu„, „2001: Odiseja u svemiru“ i „Vudstok„, a uživaće i uz četvorostrukog ovogodišnjeg Oskarovca, južnokorejski film „Parazit„.\nBiće prikazani i naslovi kao što je čuveni horor iz 2019. godine „Doktor Sleep“ Majka Flanagana, baziran na čuvenom istoimenom romanu Stivena Kinga iz 2013. godine , ali i „Pulp Fiction„, „Blade Runner“ i mnogi drugi.\nBioskop na otvorenom od 1. do 7. juna emitovaće besplatne projekcije filmova svake večeri, dok će nakon toga dani rezervisani za film biti sreda, četvrtak, petak, subota i nedelja.\nRezervacija karata vršiće se preko sajta Kombank dvorane www.kombankdvorana.rs.\nNeophodno je da se rezervacija odštampa, što će ujedno biti ulaznica za film. Prostor za posetioce biće otvoren sat vremena pre početka filma, a rezervacija je neophodna!\nKompletan repertoar objavićemo u ponedeljak, 1. juna 2020. (danubeogradu.rs)\nTagoviada ciganlija bioskopi drive in bioskop film izlasci leto u beogradu open air cinema proleće u beogradu za dž\nPrethodni Vest po vest „za nesvest“: nadvlačenje Srbije i Crne Gore\nSledeći Izložbe u Beogradu – jun 2020.


Janši stigla podrška iz Beograda - B92.net\nIzvor: B92 èetvrtak, 30.09.2004. | 19:33\nIma li kraja ponizenjima: prodajemo generale stranim zemljama; dizemo spomenike austro-ugarskim vojnicima koji su masakrirali zene i decu po Srbiji; sad i saljemo cestitke Jansi koji Srbima ne da licne karte (a da to nije ni trazio).\n(Slavica, 30. septembar 2004 09:33)\nMa najbitnije je da se naši èlanovi Vlade bave time ko æe kako proæi na izborima u Sloveniji i da njima pružaju podršku. A kome daju podršku, neka se lepo zamisle patriote i legalisti. Sramota! I to od strane nekoga kome je Slovenija draga, ko je tamo puno lepih dana proveo! Zaista sramotno!\n(vale, 30. septembar 2004 09:34)\nNe shvatamo otkud tolika bliskost DSS i G17 plus sa Jansinom strankom. Mozda je zelja da se skinu sa vlasti presvuceni komunisti koji su, sve vreme, na vlasti u SL?\n(tetka Ljilja i cika Sava, 30. septembar 2004 09:46)\nIzgleda da nije samo Sloba sklon politickim gafovima zbog kojih ispadamo smesni u ocima sveta.\n(nsv, 30. septembar 2004 10:10)\nKsenofobi svih zemalja ujedinite se!\n(adolf, 30. septembar 2004 10:13)\nKakva je to socijaldemokratska stranka?\n(Gandra konza!, 30. septembar 2004 10:20)\nJansa ih je zvao na svoj stranacki skup, a oni su mu kurtoazno odgovorili, izvinili se i saopstili mu da nece doci. Uz to su mu formalno poslali i najlepse zelje. Stvarno ne vidim da je isprazna diplomatska prepiska neka vest.\n(Novak, 30. septembar 2004 10:40)\nВрло је занимљиво да једна социјалдемократска партија може да се окарактерише десничарском. Можда у словеначком случају они највише потенцирају национално питање, али их то не чини десничарима. Економски програм им је сигурно социјалдемократски, дакле левичарски. Код нас је слична ситуација са СРС, која се сматра изразито десном странком. Њихова социјална демагогија је наглашено левичарска.\n(Коментатор, 30. septembar 2004 10:46)\nE ovo je prava vijest, kako dolikuje Srbijanskom rukovodstvu. Samo bolje da su prvo procitali ovaj text na b92 pa tek eventualno cestitali. Ovo mi sve vise lici na twilight zone ...\n(crnogorac, 30. septembar 2004 10:55)\nNišta neobièno. Tipièan postupak proseènog srpskog politièara. Koji srpsku politièku scenu izdele na DB i NDB. Pa zbog toga ne mogu da saradjuju sa, recimo, SDS u Republici Srpskoj ili SRS u Republici Srbiji. Zbog njihovog "radikalizma" i "mutne prošlosti". Sva sreæa, tu su provereno "prodemokratske" stranke u susednoj Sloveniji i Hrvatskoj. Tipa, SDS Janeza Janše, i HDZ poè. Franje Tudjmana. Time æe domaæa "nesreæa" biti makar malo anulirana. Ovim "putem" se može putovati, ali se ne može stiæi daleko.\n(Mladen Mladenovic, 30. septembar 2004 10:55)\nMoguce je da su na ovaj nacin zeleli da prigrle deo domaceg pro-desnog birackog tela, mada bi pre rekao da je u pitanju ucenje metodom probe i greske IN VIVO.\n(Pokusni Zeka, 30. septembar 2004 11:06)\nOdlicno! SDS je autenticna evropska stranka kao i njene pristalice. Desnica razbija po Evropi ali je samo zlo ako se to ovde desi. Pismo podrske pisci su vrhunski primer nihilizma koji vlada Srbijom a koji se najcesce moze videti na jednom mestu - Komentarima citalaca na B92. ...\n(vladami, 30. septembar 2004 11:44)\nAko je ovo istina, onda je ravna izdaji.\nJanez Jansa je ratni zlocinac i ubica. Dok je bio ministar odbrane Slovenije, nikad utvrdjeni broj nenaoruzane klincadije JNA (sto je on i znao) je ubijen, a na stotine sikanirano i zlostavljano.\nSFRJ je trebalo demontirati, Slovenija je zasluzeno tu gde jeste, ali ovakvom tipu je mesto u bukagijama, a ne da jos prima telegrame podrske iz Srbije.\n(npb, 30. septembar 2004 11:51)\nSrbija je zemlja cuda! Labus i Kostunica podrzali Jansu!? Znaju li ti ljudi sta uopste rade!\n(Milan, 30. septembar 2004 12:21)\nMozda su ga podrzali da bi im jednom kao prijatelj ispricao koliko je dece u letnjim kosuljama, sa manevarskom municijom pobio! Sramota! A mislili su da obrukaju g. Tadioca sa objavljivanjem onog pisma Busu!\n(Ivona, 30. septembar 2004 12:23)\nMa kakva ljudi "podrska iz Beograda", stranka iz susedne zemlje pozvala formalno zvanicne predstavnike susednih zemalja, pa i ove nase, oni najnormalnije odbili, ali formalno i uctivo, kao sto i prilici zvanicnicima. Sasvim je ocigledno da nisu hteli da mu daju podrsku, nemojte da se pravimo ludi! (Jansa je iskoristio, tj. zloupotrebio njihovo uctivo odbijanje bas da bi proizveo ovakve reakcije!)\n(Paracinka Paracin, 30. septembar 2004 12:55)\n1. Jansina stranka se ne zove "socialdemokratska" (tako se je nakada zvala) nego SLOVENSKA DEMOKRATSKA STRANKA.\n2. Ta stranka je slicna vasem DSS\n3. I meni ide Jansa na zivce!\nPozadrav iz Slovenije\n(Slovenec, 30. septembar 2004 13:01)\nJao, jao, pa ne vidim kako ce Jansi pomoci odbijanje Kostunice i Labusa da se pojave na njegovoj konvenciji, uz kurtoazna pisamca. Stvarno smesno imputiranje - kao Kostunica za Jansu i strah za demokratiju u Sloveniji, dok u Srbiji Ugljaninove pristalice pucaju po Novom Pazaru a Kasa i Canak pozivaju Evropu da intervenise u Vojvodini. Zasto DS, stranka na cijem je celu srpski predsednik, koji otvoreno i zdusno podrzava Ugljanina i Kasu ne utice na svoje koalicione partnere u pravcu obuzdavanja njihovih ekstemistickih delovanja kao i delovanja na stetu drzave? Ili je bitno samo to da u okviru svojih nacionalnih grupacija te stranke dobiju sto vise glasova pa i ako je za to potrebna atmosfera povecanih tenzija, kako bi DS-ovski funkcioneri mogli da steknu privilegije i sigurnost vlasti.\n(S kim i kako do vlasti ?, 30. septembar 2004 13:10)\nEto toliko o politickoj pismenosti nasih politicara.\nprvo, nije nuzno da drzavnici na bilo koji nacin zele uspehe i sl. na izborima partijama u drugoj zemlji. Pre izbora je to mesanje u njihove stvari. Posle izbora pobednicima se cestita.\nDrugo, zasto da se mi kockamo ko ce da dobije na izborima tamo, ko god da dobije, levi ili desni, radicemo lepo sa njim, nema potrebe da se igra neki "wild card"... A trece...ma taj Jansa je "socijaldemokrata" samo po imenu...setimo se prevrata u Sloveniji i njegove uloge. Na vlasti u Sloveniji su pravi socijaldemokrati (ma kako ih zvao), sto im je i ubrzao put u EU (s obzirom da je to dominantna politicka opcija u EU).\n(filip, 30. septembar 2004 13:12)\nDa i mi imamo beskrupulozno pragmaticne politicare kao sto je Jansa (i kao sto je bio dr. Djindjic), imali bismo znatno manje problema u zemlji.\n(white power, 30. septembar 2004 13:14)\nДакле, Коштуница опет дао реч.\n(''Па људи, јели то могуће'', 30. septembar 2004 13:21)\nAko podrzavate desnicu po Evropskoj Uniji, podrzite je i kod kuce. Budite pro-evropski, reformski orjentisani. Podrzite Obraz, SRS, i druge 'skinhead' stranke. Ove nase bar nisu ubijale nenaoruzane vojnike.\n(Novi Sad, 30. septembar 2004 13:22)\nOvo uopste nije cudo. Pa i nasa vlada je protiv dzamija. Zna se da je ministar trafikant mirno gledao kako gore dzamije u Beogradu i Nisu. Nisu cak nasli za zgodno ni da osude takav varvarski cin. Tako isto se ponasaju i sa ispadima u Vojvodini, guraju pod tepih pa kad bukne jao nama. I oni kao i Jansa ne vole manjine i ostale. To sto Jansa hoce da protera medju ostalima i Srbe iz Slovenije njima odgovora jer bi to moglo bitno da ima poveca glasacku masinu. To je oprobani Slobin recept. Svi oni koji su zbog njega ostali bez icega su njegovi najprivrzeniji glasaci.\n(Dragan R, 30. septembar 2004 13:24)\nOsim DSS-a i G-17, Janisin SDS je sigurno pozvao i predstavnike DS-a da prisustvuju njihovom stranackom skupu. Da li su oni:\n(a) zavalili na pozivu i prisustvovali,\n(b) zahvalili, izvinili se za neprisustvovanje i poslali "najbolje zelje", ili\n(c) ignorisali poziv?\nU sredini teksta se kaze da su DSS i G-17 poslili svoja pisma "kao odgovor na poziv", a na kraju vesti da "SDS izjavljuje za B92 da nisu od Kostunice i Labusa trazili podrsku". I naravno, strogo gledano, oboje je tacno, a vest navijacka.\n(Vedrana, 30. septembar 2004 13:29)\nOva stranacka prepiska i nije neka vest.\nMedjutim, to sto se drzava Slovenijae nikada nije nikome izvinila za smrt nenaurazinih mladica za koju je Jansa direktno odgovoran, izgleda nikome ne smeta, ponajmanje srpskoj publici koja srecna hrli u "Merkator".\n(Londonac, 30. septembar 2004 13:43)\nLepo su govorili stari Latini: slicno se slicnom raduje!\n(sasa, 30. septembar 2004 14:00)\nNe samo što Srbima ne da liène karte, veæ se zalaže za nezavisnost Kosmeta. Uglavnom svi lideri politièkih partija u Sloveniji, osim desnièarske Zmaga Jelinèiæa, se zalažu za nezavisnost Kosmeta. Toliko o "prijateljima" iz Slovenije.\n(baèvanin, 30. septembar 2004 14:05)\nJanša je sve samo ne pragmatièar i demokrata. On je uzrok veæeg dela problema u inaæe neproblematiènoj Sloveniji. On je nacionalista, populista i revanšista. Sa njim na vlasti bi tek poèeli problemi! Govoriti da je Janša umjeren politièar, je isto kao govoriti, da je Šešelj umjereniji od Tadiæa... Tek toliko.\n(Deželac, 30. septembar 2004 15:08)\nPrvi put u životu mi doðe da se sažalim na Janeza Janšu (inaèe retko antipatiènog politièara, ksenofoba i demagoga): kad mu takvi kao Koštunica i Labus žele uspeh, gotovo je sigurno da æe na predstojeæim izborima loše proæi.\n(Dovla, 30. septembar 2004 16:38)\nClanovi stranaka gospode Kostunice i Labusa gube na izborima u zemlji, rejting njihovih stranaka rapidno opada. Umesto da uredjuju svoje dvoriste, oni zapucase u Sloveniju! Zanima me kakvo iznanedjenje nam spremaju kao sledece.\n(Gradjanin, 30. septembar 2004 17:46)\nDa li gospoda Kostunica i Labus uopste znaju ko je Janez Jansa? Sumnjam.\n(evita, 30. septembar 2004 19:39)\nPozdrav iz Slovenije, samo se nadamo da Jansa ipak nece pobediti. To bi znacilo velik korak natrag od evropske demokracije i jos vece probleme za neslovence koji zive u Sloveniji.\n(jaka, 30. septembar 2004 20:29)\nU cemu je ovde frka ljudi? Nasa diplomatija je na kulturan nacin odbila poziv Jansine stranke. Sta je trebalo da napisu? Da kazu otvoreno - mi ne zelimo da dodjemo jer si ti kriv za raspad Jugoslavije??\n(private stock, 30. septembar 2004 23:29)


Posle Slovenije i BiH želi Prosinečkog za selektora - SPORTSKI ŽURNAL\n12 oktobar, 2017 1\nKako se navodi, nekadašnji fudbaler Crvene zvezde, donedavno selektor Azerbejdžana, izbio je u prvi plan, uprkos tome što ima i ponudu Slovenije da nasledi Srećka Kataneca.\nU igri za mesto selektora BiH je i Meho Kodro, koji trenutno radi u švajcarskom Servetu, kao i Amar Osim, sin legendarnog Ivice Osima.\nSRBA · 12 oktobar, 2017 19:14


„Sašin tata” - trener koji zaslužuje Ginisa\nKao rođeni Beograđanin, Bratislav „Bata” Đorđević je košarku počeo da igra 1954. godine u Radničkom. Dres prvotimca nosio je sedam godina. Imao je sreću da ga treniraju velikani Bora Cenić i Ranko Žeravica, koji je u njemu prepoznao budućeg kolegu i uputio ga u posao.\nKao rođeni Beograđanin, Bratislav „Bata” Đorđević je košarku počeo da igra 1954. godine u Radničkom. Dres prvotimca nosio je sedam godina. Imao je sreću da ga treniraju velikani Bora Cenić i Ranko Žeravica, koji je u njemu prepoznao budućeg kolegu i uputio ga u posao. Prvi trenerski pokušaji među”krstašima”, a onda niz klubova, selekcija, gradova, zemalja.\nPrvi profesionalni angažman „Bata” je ostvario u Mariboru 1966. Odmah prvo mesto u regionalnoj ligi, osvojeno posle pet produžetaka u finalu, pa povratak u Radnički. Tri godine je u matičnom klubu pekao trenerski zanat, da bi 1971.dobio priliku u Crvenoj zvezdi, sa kojom je osvojio titulu šampiona i nacionalni kup, izborio finale Kupa pobednika kupova Evrope i polufinale Kupa evropskih šampiona.\nBio je predsednik Stručnog saveta Košarkaškog saveza Srbije devet godina, selektor reprezentacije Jugoslavije na Balkanijadi u Izmiru, član stručnog štaba reprezentacije na Olimpijadi u Moskvi 1980. (zlatna medalja). Na međunardnom planu karijeru je počeo u Limožu u Francuskoj, pa potom vodi klubove iz arapskih zemalja i selekcije Ujedinjenih Arapskih Emirata i Iraka.\n- Sa reprezentacijom Iraka ostvario sam rekord za Ginisa, koji još nije prevaziđen. Na Azijskim igrama 1982. u Nju Delhiju, dakle zvaničnom FIBA takmičenju, Irak je pobedio Jemen sa neverovatnih 251:33. Na poluvremenu je bilo 131:16. Igrali smo takav presing da rivali nisu uspevali da zadrže loptu ni po tri sekunde, a moji su odmah davali koševe. Neverovatno, ali istinito.\nInače, Đorđevići su prava sportska porodica. Supruga Milijana je profesor fizičke kulture, koja je punih dvanaest godina sama brinula o sinovima Aleksandru i Milošu. Saša je postao odličan košarkaš Partizana i reprezentacije, čuveni „trojkaš“, ljubimac nacije, idol mladih... Mlađi sin Miša takođe je pet godina trenirao košarku.\n- Jednog dana došao je sa treninga i rekao:“Burazeru, pored tebe i Bate, previše bi bilo da još jedan Đorđević bude nešto u košarci”. I prestao da igra - priča Bata.\nIako je kao roditelj presrećan i ponosan zbog Sašinih uspeha, ponekad mu zasmeta kad u novinama pročita „poznatiji kao Sašin tata“.\n- Saletu nikad nisam bio trener, niti sam mu se mešao u život. Sam je izabrao klub i nije pogrešio.U Zvezdi bi bio „Batin mali“, a ovako ja ispadoh samo „Sašin tata“ - priča Đorđević stariji.\nTrenersku karijeru je okončao 1993. dve godine kasnije postao i penzioner, ali nije stao. Volonterski u košarci i humanitarni rad ispunjavaju mu život toliko da mu je svaki dan kratak. Kaže da nema vremena ni da ostari, pa nije čudno što u 72. godini izgleda kao mladić. Pokretač je“Trofeja Tašmajdan“, kampa „Zlatibor 75“, „Coca cola kupa“ i „Mc. Donalds lige“za najmlađe, „Minibasket“ pokreta, izgradnje na stotine košarkaskih terena i mnogo drugih akcija. Bio je vlasnik magazina “Superkoš” i istoimene TV emisije, časopisa“Buba basketball” (bugarsko izdanje), autor je mnogobrojnih stručnih radova. Napisao je i samostalno izdao pet odličnih knjiga o košarci, koje nije prodavao nego poklanjao, a upravo priprema i šestu…


Dobrica Cosic predlaze podelu Kosova! - Stormfront\nDobrica Cosic predlaze podelu Kosova!\n12-25-2004, 09:39 AM #1\nKnjiževnik Dobrica Ćosić, na promociji svoje knjige "Kosovo"\nSrbija je sada u položaju taoca\nPoznati pisac predlaže teritorijalno razgraničenje Srba i Albanaca i podelu Kosova i Metohije\nKRUŠEVAC - Stoleće naših nacionalnih poraza još se nije okončalo, rekao je akademik Dobrica Ćosić u Kruševcu na promociji svoje najnovije knjige "Kosovo", koja je u izdanju Večernjih novosti doživela treće izdanje i već rasprodata u više od 50 hiljada primeraka.\nĆosić je, između ostalog, naglasio da je greška napravljena 1991. godine zbog nerazumevanja smera istorije i činjenice da nas je svet obmanuo, kao i da se posledice raspada Jugoslavije umnožavaju i crnogorskom secesijom sa ostrašćenom šovinističkom mržnjom srpstva.\n- Ako smo 1991. godine bili na istorijskom raskršću kada smo možda mogli da krenemo putem manje nesreće, gde smo danas i šta smo sada? Srbija je sada u položaju taoca. Zato što ne može da uhapsi dva Srbina iz druge države koji su optuženi da su počinili ratne zločine, a koje za osam godina nije uspela da uhapsi armija Sfora sa 60.000 vojnika kojima su sateliti izvidnice.\nSrbija zbog te krivice nema pravo da stupi u Evropsku uniju i izravna se u pravima i mogućnostima za svoj razvoj sa svim evropskim narodima. Ne znam da li se u istoriji sveta ikad dogodilo da je neka sila stavila u položaj taoca devet miliona ljudi zbog dva čoveka ili nekoliko ljudi koji su osumnjičeni da su počinili ratne zločine u građanskom ratu - rekao je Ćosić.\n- Ako se u naredna dva-tri meseca na istorijskom razumu i realnom sagledavanju kosovske stvarnosti, vlastitih snaga, moći svetskih činilaca - SAD i Evropske unije, ne sačini realistična i jedinstvena državna strategija, i ako se svom snagom ne založimo za njeno ostvarenje, Srbi će izgubiti ne samo ono što je na Kosovu i Metohiji nesumnjivo srpsko, nego će izgubiti i teritorije severno od Zvečana i Ibra koje ni po čemu nisu albanske, a nalaze se u administrativnim granicama Pokrajine Kosovo - upozorio je Ćosić.\nU nastavku izlaganja Ćosić je izrazio uverenje da nemamo drugi put od **** u Evropsku uniju, ali i dodao da je nova epoha epoha neizvesnosti. Kao najteži i sudbinski teret koga se moramo što pre i što razumnije da oslobodimo, poznati pisac je naveo Kosovo. On je ponovo predložio teritorijalno razgraničenje Srba i Albanaca i podelu Kosova i Metohije između kosovskih Albanaca i Srba.\n- Bolno sam svestan tragedijskog oblika i čina kada baš u Kruševcu neko rodoljubljem motivisan kao ja, danas izgovara: podelimo Kosovo, oslobađajmo se Kosova. Da bismo opstali primorani smo da se odričemo delova da bismo spasli svoju nacionalnu glavninu. A Kosovo je danas za Srbiju i srpski narod takvo sudbinsko iskušenje - naglasio je Ćosić i dodao da za najteže i najbolnije nacionalno pitanje - sudbinu Kosova i Metohije, Srbi imaju najmanje političke pameti i najmanje sloge.\nU sudbini Kosova i Metohije, primetio je Ćosić, srpski faktor danas ima drugostepeni značaj, a preti se i njegovim potpunim omalovažavanjem. Kosovsko pitanje je odavno postala evropska, pre svega američka kompetencija, a stavovi i namere ovih faktora su izrazito proalbanski. Ta tragična pozicija Srbije, zaključuje Ćosić, uslovljena je i zabludnom, konfuznom i kratkoročnom državnom politikom koja traje od balkanskih ratova do danas.\n12-25-2004, 12:17 PM #2\nRe: Dobrica Cosic predlaze podelu Kosova!\nTaj je slep kod ociju nije cudo sto nosi onolike djozluke.Cuj napravljena greska '91,da nije bilo '41 njega i njegovih crvendaca posebno "intelektualaca" tesko da bi mi imali problema s Kosovom.\n12-25-2004, 12:19 PM #3\nSta nam je pocinio jedan jedini 27. mart\nto nam jos stotinu martova nece popraviti\n12-25-2004, 12:31 PM #4\nTo sam otprilike i hteo reci.\n12-25-2004, 08:48 PM #5\nNek se drži pisanja knjiga.


Almedin Babić reaguje: Selimović je pomješao "kruške i jabuke"! - Visokoin.com\nAlmedin Babić reaguje: Selimović je pomješao “kruške i jabuke”!\nOvim putem želim da dam neke odgovore svom prijatelju Aidu Selimoviću,kao i našoj javnosti s obzirom da se osjećam odgovornim za posao koji obavljam u klubu te smatram da sam čovjek za kojeg ne postoje NEKI , svi imaju ime i prezime i mišljenja sam da se jedino tako može ispravno raditi i funkcionisati.Prije svega moram napomenuti da je politika ovog upravnog odbora bila da se nijednom igraču neće osporiti odlazak u drugi klub, ukoliko se ne ispunjavaju obaveze iz ugovora kao i ukoliko pronađu povoljan inostrani angažman i da će se praviti sporazumni raskid ugovora na zadovoljstvo obje strane. Svi igrači koji su do sada otišli iz kluba Čakić,Halilbegović,Tatar …..napravili su sporazumni raskid na obostrano zadovoljstvo gdje je i napravljen FASCINIRAJUĆI OPROST duga ne za ove igrače mada je njihov dug bio i do tri puta veći od Selimovićevog. Moram napomenuti da se jednostavno nije moglo dozvoliti da se odlazi iz kluba kako ko hoće i kad to želi i da su iz tih razloga pravljeni takvi sporazumi, kad se već nisu uspjeli zadržati naši igrači bar da se ne dozvoli da se klub može tužiti za dugovanja i da se ugrozi njegovo funkcionisanje, jer su nam takvi slučajevi već poznati (Antović,Skopljak).\nMoram napomenuti svog prijatelja Selimovića da je prosto rečeno pomiješao “kruške i jabuke”. Klub je najveća instanca potom Skupština kluba, Upravni odbor, stručni štab pa igrači, a moj prijatelj je malo pobrkao hijerarhiju. Politiku kluba vodi upravni odbor ma kakav on bio a Skupština je izvršni organ kojem odgovara upravni odbor a nikako da odgovara igračima i da su oni ti koji će voditi politiku kluba. Ovu svoju konstataciju ću potkrijepiti i činjenicama. Sama činjenica da je Selimović spomenuo našeg generalnog sponzora PREVENT, navodno da je zakazao, to treba potkrijepiti činjenicom, a ja odgovorno tvrdim da generalni sponzor nikada nije niti jedan dan zakasnio sa uplatom dogovorene tranše i da su novci usmjeravani gdje je to bilo neophodno,nažalost ali je tako, prije samih isplata stipendija MORAJU se platiti obaveze prema RS BiH,organizacija utakmica domaćih koje enormno puno koštaju, odlazak na gostujuće utakmice,obaveze prema dvorani, ne želeći niti u jednom trenutku zaboraviti obaveze prema igračima koje su isplaćivane u skladu sa mogućnostima kluba. Da li su bile dovoljne ili ne, u svoje lično ime ću odgovoriti, mislim da je trebalo biti puno bolje i redovnije, takođe ne želeći osporiti napore Upravnog odbora u iznalaženju novca koji je zasigurno dao svoj maksimum u iznalaženju istog.\nIz ovog proizilazi za mene normalna stvar, a to je da poddnesem ostavku na članstvo u Upravnom odboru i pružim šansu nekom drugom da dođe na moje mjesto i napravi puno više i puno bolje. Ja ću to učiniti na legalan i legitiman način poslije Izvještajne Skupštine, gdje će se položiti računi za sve do sada urađeno bilo dobro ili loše, a svom prijatelju Selimoviću sa kojim sam razgovarao u više navrata oko ostanka u klubu napominjem da nije on taj koji će smijeniti predsjednicu i trenera, zauzvrat da igra besplatno za svoj već sada bivši klub. U našem posljednjem razgovoru oko povratka Selimovića u klub jasno mi je rekao da ne želi igrati i da je našao novi klub bez obzira ako bi mu uspjeli obezbijediti dugovanje ( cca2.000,00km ) i koliko toliko redovnu plaću što je i potvrdio na sastanku Upravnog odbora na koji je i sam pozvan. Žao mi je što se moj prijatelj niti jednom nije osvrnuo na činjenicu kada i u kojem momentu je napustio klub. To se moglo uraditi na polusezoni i da se pomogne našim golobradim mladićima koje ovim putem pozdravljam i čestitam na postignutim rezultatima, uz sve nedaće koje su ih pratile, kao i njihove trenere.\nOvim putem poručujem svom prijatelju Selimoviću a i široj javnosti,da je Upravni odbor za tri godine i nešto malo jače mandata kroz koji je prošlo dvadesetak ljudi, koje takođe ovim putem pozdravljam i zahvaljujem na saradnji, NIKADA NIJE STAVIO SVOJ LIČNI INTERES ISPRED INTERESA KLUBA, DA NIKO NIJE SMATRAO KLUB PRIVATNIM VLASNIŠTVOM I DA SE NIKO NIJE IGRAO SA IMENOM NAŠEG RUKOMETNOG KLUBA, a to smo pokazali mnogo puta a pogotovo na konstataciju PRIVATNOG VLASNIŠTVA.\nNaš klub VITEX, BOSNA, BOSNA PREVENT, je postajao,postoji i postajaće dokle god postoji naša Općina Visoko u nadi da će se vratiti stara slava našem klubu po kojem smo prepoznatljivi i van granica naše države.\nSvom prijatelju Selimoviću želim puno sreće kako u privatnom životu tako i na sportskom terenu, radovaću se svakom njegovom uspjehu kao i svim NAŠIM igračima koji danas ne brane boje našeg kluba !


Ivan Tokin: Sama | City Magazine\nIvan Tokin: Sama\nAUTOR: Ivan Tokin 22 Dec, 2020\nZnate da već dve godine nisam dobio pismo od Deda Mraza, dobijao sam neke poruke ali te poruke i nisu morale da budu od njega, možda ja sve to okitim, složim u priču i onda verujem da mi je Deda Mraz nešto saopštio, preko one male Ciganke na semaforu, ili sad ovih dana preko nekih ljudi koji mi se izvinjavaju za neke stvari od pre trista godina kojih se ni Bog otac ne seća. Ili kad ga zamolim da nađem mesto za parking ispred zgrade, a zamolim ga retko, ali on mi svaki put to obezbedi.\nA evo danas, malopre, krenem u prodavnicu po jaja i mleko da pravim prženice i sretnem poznanika i javimo se jedan drugom u prolazu, međutim on se vrati i kaže da treba da mi ispriča nešto, ako imam vremena. Kažem mu da imam malo, kaže malo mu i treba. On ima ćerku, ćerka ima 16 godina i čita tekstove koje ja pišem u ovim novinama, ne čita knjige koje pišem, niti kad pišem na drugim mestima, samo City Magazine. Čita od šeste godine, taman kad sam ja počeo da objavljujem. Prvo što je pročitala je novogodišnje Deda Mrazovo pismo meni i od tada svake nove godine čeka da vidi šta mi je napisao.\nPošto prošle dve godine nije bilo pisama i pošto je pročitala da se sekiram zbog toga i pošto zna da njen tata poznaje mene, rekla mu je da ako me sretne da mi kaže da se ne sekiram jer je Deda Mraz trenutno prezauzet brigom o njoj, jer joj je haos u životu, u pubertetu i ceo svet se urotio protiv nje, osim Deda Mraza, i ne da dobija pisma jednom godišnje nego ih dobija brate kvartalno. Plus, kaže mi čovek da je predložio ćerki da je upozna sa mnom pa da se mi lepo ispričamo o tim našim stvarima, a ona mu je rekla da nema potrebe, jer se nas dvoje poznajemo tačno onoliko koliko je potrebno da bismo mogli paralelno da postojimo.\nKao što i sami već vidite, situacija s Deda Mrazom je u potpunosti izmakla kontroli, taj piše pisma ljudima pa ih posle zaboravi zbog drugih ljudi, mada mi je mala poručila da čim se ona malo izvuče ja sam opet na redu. Međutim, ako dobija ta pisma i veruje u njih, i ona i ja znamo da ja više nikad neću doći na red i da njoj nema spasa, osim onog koji sama izmisli.\n#deda mraz #novogodišnji praznici


'Srbija je danas s vama na krovu Evrope!' Vučić danas prima zlatne odbojkaše!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 30.Sep.2019, 00:29\n"Srbija je danas s vama na krovu Evrope!" Vučić danas prima zlatne odbojkaše!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primiće u 14 sati mušku odbojkašku reprezentaciju Srbije, koja je osvojila zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Francuskoj.\n"Srbija je danas sa vama na krovu Evrope, a naš narod >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << će vas dočekati punog srca, kao i uvek do sada." 🇷🇸 Predsednik Vučić primiće mušku odbojkašku reprezentaciju Srbije, koja je osvojila zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Francuskoj, u ponedeljak, 30. septembra 2019. godine u 14:00 časova u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike.\nОбјава коју дели Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) дана 29. Сеп 2019. у 11:52 PDT\n- Vaše zlato obasjalo je celu Srbiju i svaki deo sveta u kojem živi naš narod, a vaša igra i srčanost zasenili su Evropu. Veličanstvena i virtuozna pobeda pokazala je kako se srcem osvaja medalja. Verovali ste u sebe, umećem i posvećenošću ste nadmašili sve protivnike, a ovu sjajnu pobedu naš narod je dočekao sa ponosom i ogromnom radošću.\nVaše zlato obasjalo je celu Srbiju i svaki deo sveta u kojem živi naš narod, a vaša igra i srčanost zasenili su celu Evropu. Hvala vam što ste doneli zlato Srbiji, hvala vam što ste zastavu i ime naše zemlje podigli na evropski šampionski tron!\nОбјава коју дели Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) дана 29. Сеп 2019. у 10:44 PDT\n- Hvala vam što ste zastavu i ime naše zemlje podigli na evropski šampionski tron! Srbija je danas sa vama na krovu Evrope, a naš narod će vas dočekati punog srca, kao i uvek do sada - navodi se u čestitki predsednika Vučića.\nUŽIVO NA TV PINK I PINK.RS VUČIĆ SA ZLATNIM SRPSKIM ODBOJKAŠIMA: Borili ste se kao lavovi!


"Izvještaj o napretku bit će bolji nego ikad" – Fokus.ba\n“Izvještaj o napretku bit će bolji nego ikad”\nŠef Delegacije EU u BiH Lars-Gunnar Wigemark rekao je danas da će Izvještaj o napretku BiH u 2015. godini biti objavljen za nekoliko sedmica i ocijenio da će biti bolji od izvještaja iz mnogo godina unazad i vjerovatno bolji nego ikad do sada.\n– Nakon sedmogodišnjeg perioda koji je bio težak, situacija se unaprijedila u ovoj godini kada je riječ o evropskim integracijama i novi pristup EU donosi prve plodove, rekao je Wigemark na sastanku Parlamentarnog foruma za evropske integracije BiH.\n– Međunarodna zajednica i EU spremne su da odvoje gotovo tri milijarde evra za BiH u naredne tri godine, kao i pola milijardi evra za investicije koje će poboljšati ekonomiju, rekao je Wigemark.\n– Sa jasnom i strateškom vizijom i podrškom političkih snaga u BiH evropska perspektiva BiH je realna, poručio je Wigemark.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić podsjetio je na važne događaje koji su obilježili evropski put BiH u ovoj godini, kao što su njemačko-britanska inijativa, stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i usvajanje Izjave o evropskoj opredijeljenosti.\n– Moramo ispoštovati rokove iz Reformske agende jer samo na taj način ćemo preduprijediti da ne dođe to stagnacije na EU putu, poručio je Zvizdić.\n– Ona je nastala kao spoznaja domaćih vlasti o problemima sa kojima se suočava BiH, rekao je Zvizdić, dodavši da je dokument nastao kao plod saradnje sa predstavnicima Evropske unije.\n#denis zvizdić#izdvojeno#Lars-Gunnar Wigemark


KAD LJETO PROĐE I DILEMA DOĐE: Gdje će migranti zimu zimovati? | Krajina.BA\nKAD LJETO PROĐE I DILEMA DOĐE: Gdje će migranti zimu zimovati?\nBIHAĆ, 25. juna – Migranti u Unsko-sanski kanton svakodnevno pristižu. Povećava se i broj obroka koje volonteri Crvenog križa Bihać pripremaju u privremenom centru u Bihaću. Volonteri na info pultu bilježe podatke i potrebe migranata. U Bihać su stigli volonteri iz Crvenog križa općine Orašje, pomažući kolegama u svakodnevnim aktivnostima.\nEmina Šahbazović dvadesetdvogodišnja je studentica je iz Bihaća, koja uz svoje svakodnevne obaveze, već mjesec dana dolazi u napušteni Đački dom u Bihaću, gdje su smješteni migranti. Volonterskim radom nastoji pomoći kako bi se svima onima koji dođu u ovaj centar pružila adekvatna pomoć.\nCrvenom križu Bihać u pomoć su došle i kolege iz Orašja. Dina Pačuković, drugi je put u ovome centru. Svoj doprinos daju u podjeli obroka, humanitarne pomoći, pružanju prve pomoći, ali i animacijskom programu, kako bi najmlađima svakodnevnicu migranstvog života barem malo učinili ljepšom. Ovo im nije prvi put da pomažu migrantima.\nA država još uvijek nije pokazala konkretnu pomoć migrantima koji svakodnevno pristužu u Unsko-sanski kanton. Od obećanja koja su do sada data malo se šta ili gotovo ništa nije ispunilo. Samo u subotu je podijeljeno oko 900 obroka. Crveni križ i dalje radi na bazi prikupljanja donacija od građana i organizacija, kazao nam je Selam Midžić, sekretar CK Bihać.\nPripadnici Ministrstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona prisutni su u ovome centru, a pojačana je i kontrola u samome gradu. Međunarodni Crveni križ redovno evidentira potrebe migranata.\nSvakodnevno su prisutni predstavnici Međunarodne organizacije za migracije, te predstavnici OSCE-a. Radi se na stvaranju boljih uslova za boravak migranata u ovome centru. U planu je stavljanje prozora, mijenjanje krovne konstrukcije, te dodatnih sanitarnih čvorova. Uporedo se govori i o otvaranju jednog centra na području općine Velika Kladuša, a nama se otvara se pitanje i dilema: gdje će migranti zimovati zimu?\nPrethodni članakStatistika ima bitnu ulogu u napretku BiH ka EU\nNaredni članakGradonačelnik i vijećnici dolaze na proteste u Sarajevo ako se ne riješi problem smještaja migranata u Bihaću


UČENICE EKONOMSKE ŠKOLE PIROT DRUGE NA REPUBLIČKOM TAKMIČENjU U MALOM FUDBALU | Pirot vesti\nPočetna/Više/Obrazovanje/UČENICE EKONOMSKE ŠKOLE PIROT DRUGE NA REPUBLIČKOM TAKMIČENjU U MALOM FUDBALU\nUČENICE EKONOMSKE ŠKOLE PIROT DRUGE NA REPUBLIČKOM TAKMIČENjU U MALOM FUDBALU\nParaćinu je 10. i 11. maja 2022. godine održano Republičko takmičenje u FUTSALU za učenice srednjih škola. Na turniru je učestvovalo 8 najboljih školskih ekipa iz Srbije, pobednica međuokružnih takmičenja. Pored učenica iz Ekonomske škole Pirot, igrale su ekipe iz Sportske Gimnazije iz Beograda, Kruševca, Subotice, Novog Sada, Prištine, Požarevca i Topole.\nU takmičenju po grupama Ekonomska škola Pirot je zauzela prvo mesto, pobedivši ekipe iz Požarevca i Prištine i odigravši nerešeno sa ekipim Sportske Gimnazije iz Beograda.\nU finalu protiv ekipe srednje škole iz Subotice, koju čine reprezentativke Srbije, Piroćanke su izgubile 10:4 i zauzele odlično 2. mesto u Državi.\n-Iskoristio bih priliku da se pohvalim kako naša škola ima višegodišnji kontinuitet u postizanju vrhunskih sportskih rezultata. Beležimo prva Republička mesta u muškom i ženskom fudbalu, gimnastici, streljaštvu i značajne rezultate u svim ostalim sportovima.\nSportski uspesi Ekonomske škole Pirot rezultat su istrajnog i posvećenog rada i učenika i nastavnika. Pored redovnih školskih obaveza, sticanja znanja i veština trudimo se da kod učenika razvijamo i sportsku kulturu i negujemo i zdravo telo i zdrav duh-navodi direktor škole Marjan Ćirić.\nUčenici Tehničke škole PRVI na Republičkom takmičenju iz…\nIzuzetan uspeh učenice pirotske Gimnazije na međunarodnom…\nPosle skoro dve decenije obnavlja se turnir u malom fudbalu…\nNajveća dečja trka u Evropi – Kros RTS “Kroz Srbiju”\nUčenici Ekonomske škole u Pirotu na prigodan način podržali akciju “Čitajmo glasno”\nOTPOČELA USPEŠNA SARADNjA GIMNAZIJE PIROT I FAKULTETA DRAMSKIH UMETNOSTI IZ BEOGRADA


Crveno-bele savladale Vršac - ЦЗБГ портал\nCrveno-bele savladale Vršac\nIzvor: Sportsko Društvo Crvena Zvezda\nKošarkašice Crvene zvezde revanširale su se ekipi Vršca za poraz u prvom delu sezone. Crveno-bele su slavile na domaćem terenu rezultatom 65:57 (14:9, 14:19, 16:16, 21:13) u 18. kolu šampionata Srbije.\nNajefikasnija u pobedničkom timu bila je Katarina Zec, koja je sa 21 poenom zabeležila svoj lični rekord u prvom timu Crvene zvezde. Snežana Bogićević je takođe odigrala veliku ulogu u ovom trijumfu sa 13 poena, osam skokova i dve ukradene lopte, dok je Mina Đorđević ponovo bila na svom nivou sa učinkom od 10 poena i osam skokova.\nCrveno-bele su sada za korak bliže da obezbede drugu poziciju pred plej-of. Trenutno imaju skor 14-4, a već za vikend u okviru 19. kola dočekuju Vojvodinu.\nCRVENA ZVEZDA – VRŠAC SVISLAJON 65:57 (14:9, 14:19, 16:16, 21:13)\nBeograd – Dvorana: Basket siti. Gledalaca: 100. Sudije: Savić i Vlahović.\nCRVENA ZVEZDA: Zec 21 (5 sk, 5 as, 3 ul, 2 il), Naumčev (2 as, 2 ul), Kovačević 5 (6 sk, 3 il), Bogićević 13 (8 sk, 2 ul, 5 il), I. Katanić (2 sk), A. Katanić 4 (2 ul, 3 il), Ćirić (2 sk), Čolić 8 (4 as, 3 ul, 2 sk, 3 il), Bojović 4 (3 sk, 4 il), Đorđević 10 (8 sk). Nisu igrale: Đokić i Zukanović.\nVRŠAC SVISLAJON: I. Ćorda 10 (6 as, 3 sk, 5 il), Mandić 24 (16 sk, 5 bl, 3 ul, 5 il), Babić 7 (3 sk), Jovanović 6 (5 sk, 3 ul, 5 il), Radović 10 (4 sk, 5 il), N. Ćorda (2 ul). Nisu igrale: Ratković, Stjepanović, Žiža, Petroman, Janković i Bošnjić.\nNova EL utakmica – puno zabave za navijače


Jezivo: Digitalni asistent „Amazona“ tražio od devojčice da novčićem dotakne utikač - 01.01.2022, Sputnik Srbija\nJezivo: Digitalni asistent „Amazona“ tražio od devojčice da novčićem dotakne utikač\nTehnološki gigant Amazon ažurirao je svoju digitalnu asistentkinju Aleksu posle incidenta, kada je devojčici od 10 godina poručila da novčićem dotakne zupce... 01.01.2022, Sputnik Srbija\nDevojčica je najpre od asistentkinje potražila da joj zada neki izazov, i Aleksa je poručila: Iz „Amazona“ su izjavili da su ispravili grešku čim su za nju saznali.Kristin Livdal, majka devojčice, opisala je incident na Tviteru. Rekla je da je devojčica ranije igrala „igre izazova“ kao što su prevrtanje cipela na vrhu stopala i slično, i to kada je vreme loše, i da je njena ćerka i ovog puta tražila još jednu od takvih aktivnosti. Međutim, opasan izazov sa novčićem, potekao je sa Tik-toka, još pre oko godinu dana, gde ga je sistem i pronašao, prenosi Bi-Bi-Si.Da li neke aplikacije postaju opasne Livdal je dodala da je kao roditelj intervenisala pre nego što je njena ćerka uopšte pokušala da izvede potencijalno opasan poduhvat, i da je njena ćerka „dovoljno pametna da ne uradi tako nešto“.Metali su provodnici struje i njihovo umetanje u utičnice pod naponom mogu izazvati požar, strujni u struju...Iz Amazona su u izjavi za Bi-Bi-Si naveli da su ažurirali Aleksu kako bi sprečili asistenta da preporuči takvu aktivnost u budućnosti, preneo je RTS.„Poverenje kupaca je u centru svega što radimo, i Aleksa je dizajnirana da klijentima pruži tačne, relevantne i korisne informacije“, navodi se u saopštenju kompanije.\nit sektor, opasnost\n19:20 01.01.2022 (Osveženo: 19:25 01.01.2022)\nTehnološki gigant Amazon ažurirao je svoju digitalnu asistentkinju Aleksu posle incidenta, kada je devojčici od 10 godina poručila da novčićem dotakne zupce utikača koji je napola bio u utičnici.\nDevojčica je najpre od asistentkinje potražila da joj zada neki izazov, i Aleksa je poručila:\n„Uguraj utikač punjača za mobilni napola u utičnicu a onda novčićem od jednog centa dotakni vidljive zupce.“\nIz „Amazona“ su izjavili da su ispravili grešku čim su za nju saznali.\nKristin Livdal, majka devojčice, opisala je incident na Tviteru. Rekla je da je devojčica ranije igrala „igre izazova“ kao što su prevrtanje cipela na vrhu stopala i slično, i to kada je vreme loše, i da je njena ćerka i ovog puta tražila još jednu od takvih aktivnosti. Međutim, opasan izazov sa novčićem, potekao je sa Tik-toka, još pre oko godinu dana, gde ga je sistem i pronašao, prenosi Bi-Bi-Si.\nDa li neke aplikacije postaju opasne\nLivdal je dodala da je kao roditelj intervenisala pre nego što je njena ćerka uopšte pokušala da izvede potencijalno opasan poduhvat, i da je njena ćerka „dovoljno pametna da ne uradi tako nešto“.\nMetali su provodnici struje i njihovo umetanje u utičnice pod naponom mogu izazvati požar, strujni u struju...\n„Znam da možete izgubiti prste, ruke. Ishod toga bi bio da se neko ozbiljno povredi“, rekao je Majkl Klasker, menadžer stanice u vatrogasnoj stanici „Karlisl Ist“.\nIz Amazona su u izjavi za Bi-Bi-Si naveli da su ažurirali Aleksu kako bi sprečili asistenta da preporuči takvu aktivnost u budućnosti, preneo je RTS.\n„Poverenje kupaca je u centru svega što radimo, i Aleksa je dizajnirana da klijentima pruži tačne, relevantne i korisne informacije“, navodi se u saopštenju kompanije.


Zbornik 8 / 2012 (Muzej primenjene umetnosti. Online)\nPDF štampanog izdanja (14.0 MB)\nSadržaj Zbornika 8 / 2012 (Muzej primenjene umetnosti. Online)


Ambasador Malezije učestvovao u projektu "Zelena Srbija" u Kragujevcu : Nadlanu.com\nAmbasador Malezije učestvovao u projektu "Zelena Srbija" u Kragujevcu\nObjavljeno 20. nov 2021. / 11:54:37\nDirektorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije (SRBATOM) u saradnji sa kompanijom Color Media Communications, a uz podršku Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine realizovao je projekat “Zelena Srbija” u Kragujevcu pored jezera „Bubanj“ gde su zasađena stabla belog jasena. Partneri ovogodišnjeg projekta su Javno preduzeće Vojvodinašume, OTP banka Srbije, kompanije Lidl i Telenor.\nCilj projekta „Zelena Srbija“ jeste zaštita životne sredine i podizanje svesti građana, lokalnih samouprava i kompanija o tome koliko je značajno ozelenjavanje i pošumljavanje naše zemlje. U okviru projekta organizuje se sadnja drveća u 10 gradova i opština Srbije, a grad Kragujevac je osmi po redu koji se odazvao ovoj akciji.\nDirektor Direktorata za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije Slađan Velinov naveo je da SRBATOM povezivanjem državnih institucija, lokalnih samouprava, sa najboljim praksama drugih prijateljskih zemalja, kroz niz ekoloških aktivnosti daje primer i ukazujemo na to da svako od nas sam nešto može uraditi - posaditi novu biljku, stablo ili obogatiti već postojeće parkove i zelene površine.\n„Cilj nam je da obnovimo eko-fond naše zemlje, ali i da doprinesemo očuvanju planete za buduće generacije“, istakao je Velinov.\nPomoćnik gradonačelnika grada Kragujevca Stefan Jovanović zahvalio se što je i grad Kragujevac mapiran kao jedan od mesta gde će se realizovati projekat „Zelena Srbija“.\n„Važno je da brinemo o životnoj sredini koja je od velikog značaja za zdravlje i kvalitet života ljudi. Nadam se da ćemo današnjom akcijom podići svest naših sugrađana o tome koliko je važno da čuvamo životnu sredinu“, rekao je Jovanović.\nŠef misije Malezije Kairul Tazril Tarmizi naveo je tokom svog obraćanja da mu je drago što su deo ovog društveno odgovornog projekta.\n„U vremenu kada ceo svet ide u pravcu tehnološkog i industrijskog razvoja uopšte, očuvanje životne sredine je izuzetno važno, kako za nas, tako i za generacije koje dolaze. Zato smo i podržali projekat „Zelena Srbija“ i drago nam je što smo ovde danas“, rekao je Tarmizi.\nPredstavnica kompanija Lidl Srbija Jasmina Šrndić je navela da im je drago što se projekat „Zelena Srbija“ realizuje u Kragujevcu, gde Lidl ima svoje dve prodavnice, u kojima, kao i u svim drugim, nude najbolji odnos cene i kvaliteta i jedinstveno iskustvo kupovine. Ipak, svesni su da oni kao kompanija nisu samo odgovorni prema potrošačima, već prema društvu u celini, kao i prema životnoj sredini koja je takođe u fokusu njihovog poslovanja. Zbog toga su i deo projekta „Zelena Srbija“ koji podrazumeva sadnju drveća u mnogim gradovima Srbije.\nDirektorka subregiona OTP banka Srbija Ana Stanić izjavila je da su principi društvene odgovornosti integrisani u celokupno poslovanje banke, kao i da primenjuju visoke standarde politike ka zaposlenima, klijentima i životnoj sredini.\n„Smatramo da širenjem teme koja se tiče brige o životnoj sredini na kraju dana brinemo i ulažemo u kvalitet života stanovništva. Verujemo da ćemo ovom akcijom motivisati i druge da nam se pridruže i pokrenu promene“, navela je Stanić.\nNakon akcije sadnje stabala belog jasena kod jezera „Bubanj“, direktor SRBATOM-a Slađan Velinov i šef misije Malezije Kairul Tazril Tarmizi obišli su Muzej 21. oktobar, a nakon toga položili vence kod Spomenika streljanim đacima, podignutom na mestu gde su 21. oktobra 1941. godine nemačke okupacione snage streljale đake i profesore kragujevačke gimnazije.\nPrethodno 1 od 103 Sledeće


Arhiva DCD - Stranica 7 od 11 - Community Centre Drenova\nDatum objave 31. kolovoza 2021.\nDana 3. rujna 2021. godine u 13:00 sati u Društvenom centru Drenova na adresi Drenovski put 138, Rijeka, održat će se tiskovna konferencija povodom završetka građevinskih radova na zgradi Društvenog centra Drenova i predstavljanja budućih aktivnosti u DCD-u.\nNa tiskovnoj konferenciji o projektu će govoriti:\n– Voditeljica projekta, Davorka Medved\n– Predstavnik nositelja projekta – Udruga Bez granica, Damir Medved\n– Predstavnik partnera u projektu – Udruga Dren, Vesna Lukanović\n– Predstavnik partnera u projektu – Udruga Smart, Igor Bajok\n– Predstavnici partnera u projektu – Grad Rijeka, gradonačelnik Marko Filipović\n← Novije objave 1 … 6 7 8 … 11 Starije objave →


Itan i Džoel Koen su za 30 godina koliko su aktivni na internacionalnoj filmskoj sceni, pružili toliko mnogo kvalitetnih naslova da je sasvim razumljivo zašto svako njihovo novije ostvarenje uspeva već u samom startu puno pažnje da privuče, nevezano za to kojom se temom film zapravo bavi. Naravno, ovako ozbiljan ugled ume da bude i mač s dve oštrice jer su ova braća svojim izvanrednim radom podigla očekivanja kod publike toliko visoko, da je sasvim normalno za očekivati da će dotični poklonitelji prilično radikalno reagovati na svaki njihov sledeći naslov ako nezadovolji unapred (često bizarno visoke) postavljenje kriterijume. Pošto su poznati kao filmadžije koje vole da eksperimentišu kako sa narativom, tako i sa žanrovima, uopšte me nije iznenadila činjenica da je “Inside Llewyn Davis” imao u svojoj ranoj fazi prikazivanja koliko dobrih, toliko i loših kritika. Iako određeni broj loših komentara u vezi nekog naslova ume brojne ljubitelje filma da odgovori od gledanja istog, mene je ovo samo dodatno zaintrigiralo jer sam stekao utisak da je “Inside Llewyn Davis” dovoljno smeo i provokativan da proba nešto drugačije da prikaže.\nFilm “Inside Llewyn Davis” nas upoznaje s mladim folk muzičarem, koji jednostavno ne može da se snađe u životu. U nedelju dana, koliko zapravo imamo uvid u život ovog mladog momka, mi pratimo izuzetno talentovanog gospodina Dejvisa kako pokušava da se izbori sa problemima koje je u većem delu, sam sebi natovario na vrat. Iako faličan, ovaj mladić koji skoro pa svako veče traži novi kauč gde će da prespeva, uspeva da nam se podvuče pod kožu i natera nas da se iskreno saosećamo s njegovim problemima i navijamo da mu makar malo krene na bolje u životu.\nU večini slučajeva, klasičan film braće Koen sadrži elemente kao što su kompleksan zaplet, bizarne situacije i likove, duhovite i vrlo inteligentne dijaloge, kao i večitu kriminalnu notu koja je skoro uvek glavna tema njihovih priča. Ovog puta to nije slučaj. “Inside Llewyn Davis” ne poseduje regularan narativ, već bliceve iz života jednog nesrećnog umetnika koji služe više kao situacije iz kojih možemo bolje da upoznamo narav protagoniste, nego kao priča u klasičnom smislu te reči.\nPriča filma “Inside Llewyn Davis” je u većem delu sastavljena iz neobaveznih interakcija protagoniste s brojnim sporednim živopisnim likovima. Pomoću ovih na prvu loptu banalnih razgovora, mi zapravo dobijamo više o samoj naravi i prošlosti lika nego što bi to bio slučaj putem klasične naracije. Veliku pripovedačku ulogu u ovom filmu ima i sama muzika, koju je pripremio genijalni T-Bone Burnett. Pored toga što prenosi unutrašnje stanje protagoniste, same numere iz filma pričaju i brojne priče koje će nam dosta pojasniti situaciju u kojoj se glavni akter nalazi. Aražmani su sjajni i do te mere dobro urađeni da i potpuni laik može da prepozna njihov neosporivi kvalitet. Zaista dugo vremena nisam imao priliku da čujem bolji izbor numera u nekom filmu.\nMuzička podloga je definitivno duša i srce novog filma braće Koen, stoga je podjednako bilo bitno ubediti koliko dobre glumce, toliko i kvalitetne muzičare da se priključe ovom projektu. Oskar Ajzak (Oscar Isaac) je izuzetno muzikalan glumac, te je sasvim opravdano to što je dobio čast da se pojavi u ulozi protagoniste u ovom filmu. Iako nikada ranije nije imao priliku da glumi centralnu figuru u projektu ovolike važnosti, Ajzak se zaista lepo snašao i uspeo je u potpunosti da opravda poverenje popularnog dua. Oskar vrlo realistično portreiše čoveka koji zbilja misli da mu ne može biti gore u životu, dok se sama karma ne potrudi da ga iznova i iznova demantuje.\nIako izuzetno “šareni” i interesatni, skoro pa svi sporedni likovi u ovom filmu su s namerom nedorečeni, kako ih ne bi doživljavali i analizirali kao posebne entitete. Njihova uloga je zapravo da služe kao dopuna na protagonistu, odnosno alat pomoću kojeg saznajemo nove crte njegove ličnosti. Naravno, kao što uvek to biva, sporedne uloge u novom filmu braće Koen tumače proslavljena holivudska imena. Iako je prilično kratko vremena proveo na ekranu, Džon Gudman (John Goodman) je još jednom uspeo da pruži izuzetno memorabilan nastup u filmu popularne braće. Pored njega želeo bih da istaknem još i Džastina Timberlejka (Justin Timberlake) koji iako amater, nije puno bio u senci ostatka ekipe. Treba još svakako pomenuti i doprinos Adama Drajvera (Adam Driver) i Keri Maligen (Carey Mulligan) koji predstavljaju bitne faktore u ranoj fazi filma. Naveo bih još i sjajan omaž Bobu Dilanu (Bob Dylan) s kojim su me braća u potpunosti iznenadila i ostavila bez daha.\nVećina ljubitelja stvaralaštva baće Koen je prvenstveno zaljubljena u njihove dijaloge, pa onda tek u sve ostalo. “Inside Llewyn Davis ” je kao i svaki prethodni film popularne braće, pun izuzetno duhovitih, lukavih, uzbudljivih i dirljivih dijaloga. Svaki od ovih “šarenih” likova, iako niti jedan nije kompletan, nudi određenu anegdotu ili životnu filozofiju koja će nam ga učiniti memorabilnim.\nTehnički gledano, “Inside Llewyn Davis” je perfektan film. Direktor fotografije Bruno Delbonel (Bruno Delbonnel) se potrudio da se vizualni stil filma uklopi sa emocijama koje muzika i sama sudbina protagoniste proizvode. Kao neko ko je bio zadužen za stvaranje vizualnog identita naslova kao što je “Le Fabuleux Destin d’Amélie Poulain“, Delbonel razume koliko je bitno ukombinovati adekvatne tonove sa unutrašnjim stanjem glavnog aktera.\n“Inside Llewyn Davis” je definitivno nešto novo što vidimo od strane Koena. Iako će mnogi osuditi ovaj film zbog odluke tvoraca da izostave klasičnu strukturu narativa i transparentnu katarzu priče, smatram da “Inside Llewyn Davis” uspeva u svojoj misiji da nam na jedan inteligentan način prikaže indivdiuu koja iako poseduje neosporiv talenat i želju da čini dobra dela, biva konstantno žrtva svoje naravi. Mi ovde zapravo gledamo čoveka koji traga za svojim identitetom van nasilno prekinutog partnerstva koje mu je bilo sve u životu.\nJoš jedna važna životna lekcija servirana na genijalan način od strane višestruko nagrađivane braće. Iako nije za širu publiku, “Inside Llewyn Davis” je svakako vredan potpisa svojih autora.\nPrethodni Orfeu Negro – Crni Orfej (1959)\nSledeći Don Jon (2013)\nJedino mi je žao što mi je film ostavio utisak kao da je samo jedna epizoda neke serije. Prekratak mi je. Kao da nisam dobio dovoljno onog 'emocionalnog momenta' s glavnim likom.\nMeđutim, sve ostalo je vrhunski, štaviše, koenovski odrađeno.\nJako dobar, šta više, odličan.


Nova pruga od Čapljine, SBŽ dobiva cestu prema Banja Luci - www.vecernji.ba\n02. prosinca 2020. u 20:23 0 komentara 1184 prikaza\nUvid u program javnih investicija institucija BiH za razdoblje 2021. - 2023. godine pokazuje kako Ministarstvo prometa i veza ima namjeru početi s konkretnim koracima u smjeru oživljavanja željezničkog prometa od Čapljine preko istoka Hercegovine do granice s Crnom Gorom, piše Večernji list BiH.\nNaime, analizirajući 113 kandidiranih projekata, za koje se trebaju osigurati sredstva financiranja, postalo je jasno kako projekti Ministarstva prometa i veza Bosne i Hercegovine nose najveću vrijednost, a među njima se nalazi i projekt izrade studijske dokumentacije za željezničku prugu Čapljina - Trebinje - granica s Crnom Gorom. U prijevodu bi se radilo po ponovnom pokretanju nekada intenzivnoga željezničkog prometa na ovoj relaciji koji se do 1976. godine izvodio uskotračnom prugom koju je uspostavila Austro-Ugarska.\nAko bi došlo do realizacije ovoga projekta, istočna Hercegovina svakako bi bila dodatno pozicionirana na mapu važnih prometnih pravaca. Naime, već sada se to područje prometno uvezuje, i to izgradnjom magistralne prometnice Stolac - Neum, a u planu je i izgradnja Jadransko-jonskoga koridora koji bi išao u smjeru od Čapljine prema Trebinju. Od drugih zanimljivih kandidiranih projekata svakako treba izdvojiti i kapitalni koji se odnosi na razminiranje plovnog puta rijeke Save za projekt “Obnova i razvoj plovidbe i plovnog puta rijeke Save”.\nFinancijski najvrjedniji projekt, čiji je iznos 1,8 milijardi maraka, odnosi se na izgradnju/rekonstrukciju/modernizaciju međunarodne prometnice Sarajevo - Višegrad - granica sa Srbijom.\nU opisu kandidiranoga projekta navedeno je kako se radi o dionici Ugar - Banja Luka, Lašva - Nević Polje - Travnik - Turbe.\nDodao je i kako se koridor koji ide smjerom Gradiška - Banja Luka - Jajce - Travnik - Vitez - Lašva veže na koridor Vc te ide prema Sarajevu, Goraždu i granici sa Srbijom te je iznimno značajan za prostor središnje Bosne koja će na ovaj način biti pozicionirana na mapu međunarodno važnih prometnih koridora. •


Jedan putnik i 187 praznih mesta u avionu: Neverovatna slika srećnika koji je imao 5 stjuardesa samo za sebe - Telegraf.rs\nPodaci ažurirani 24. October 2020 | 01:00\n03/04/19 | 07:55 ≫ 08:29\nLet je trajao duže od dva sata\nJedan putnik i 187 praznih mesta u avionu, neverovatna je scena zabeležena na letu od Viljnusa do Bergama. Ko ne bi poželeo da se ovako sam baškari na 10.000 metara, da su sve stjuardese tu samo za njega, a kapetan da mu se preko razglasa obraća sa "Poštovani putniče"?\nSkirmantas Strimaitis imao je sreće da doživi ovakvo iskustvo na letu od litvanske prestonice Viljnusa do italijanskog grada Bergama na ski odmor. On je sam leteo avionom koji može da primi 188 putnika.\nOsim njega, u avionu su bila dva pilota i pet članova posade.\nStrimaitis je za AP rekao da je let, koji je trajao nešto duže od dva sata, bio "jedinstveno iskustvo".\nAgencija Novaturas saopštila je da su angažovali čarter let koji je trebalo da vrati grupu putnika iz Italije, ali kako ne bi bio prazan u jednom smeru, prodavane su karte u jednom smeru. I prodata je samo jedna.\nOčajna studentkinja traži misterioznog mladića iz aviona: Posle 10 sati leta veruje da je on "onaj pravi" (FOTO)\nBalkanac se vraćao avionom kući, zapalio cigaretu, pa mu preselo kad je sleteo\n3. april 2019 | 12:39\nI ja sam leteo sam u ogromnom avionu na liniji Toronto- Varadero (Kuba). Bio je to kraj pune sezone I poslednji let.