Izetbegović: Vučićeva podrška Dodiku znači povratak politike inata i konflikta | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tIzetbegović: Vučićeva podrška Dodiku znači povratak politike inata i konflikta\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je danas da podrška premijera Srbije Aleksandra Vučića Banjaluci znači vraćanje jednostranoj politici inata i konflikata.\nIzetbegović smatra da je obeležavanje 9. januara, dana kada su 1992. srpski poslanici napustili Parlamentarnu skupštinu BiH i odlučili da se „teritorijalno razgraniče s muslimanima i Hrvatima“, nedvosmisleno vraćanje jednostranoj politici inata i konflikta, prenosi Fena.\nS druge strane, ministar spoljnih poslova BiH Igor Crnadak potvrdio je juče da će 9. januara prisustvovati zvaničnoj proslavi Dana Republike Srpske (RS) u Banjaluci.\nUstavni sud BiH je krajem novembra proglasio neustavnom odluku o Danu RS, nakon čega je usledila zajednička izjava vodećih političkih predstavnika tog entiteta kojom je odbačena odluka Ustavnog suda o osporavanju 9. januara kao Dana RS, podseća Fena.\nBanjalukaČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegovićpremijer Srbije Aleksandra Vučića\nAbu Bekir Bagdadi kao Dart Vejder: OBJAVIO RAT CELOM SVETU!


Razvojni procesi u preduzeću Podravka - Seminarski Diplomski Radovi\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Preduzetništvo / Razvojni procesi u preduzeću Podravka\nRazvojni procesi u preduzeću Podravka\n- Godine 1934. braća Wolf u Koprivnici osnivaju radionicu za preradu voća, preteču Podravke.\n- Danas se Podravka ubraja među vodeće kompanije u jugoistočnoj, srednjoj i istočnoj Evropi. Tri su glavna poslovna segmenta preduzeća: hrana, piće i farmacija.\n- U svom radu nastojimo uspostaviti ravnotežu između ekonomskog rasta, napretka društva i brige za okolinu, a zatim stvoriti savršen spoj lokalnog i globalnog.\n- Naša je misija stvaranje visokokvalitetnih proizvoda prepoznatljivih robnih marki.\n- Kvalitetni i stručni ljudi, visokog nivoa znanja, posebno tehnoloških, kao i korporativno upravljanje, osnovne su prednosti naše kompanije.\n- Naše temeljne vrijednosti su: inovativnost, želja za učenjem, preduzetnost, ambicija, pobednički duh, timski rad i profesionalnost.\nUz stvorene brojne robne marke kao i dobijene nagrade i priznanja za širok spektar poslovnog delovanja najvećim Podravkinim uspehom smatramo lojalnost naših potrošača.\nOd drugih kompanija razlikujemo se po razumevanju njihovih potreba, visokom kvalitetu proizvoda, te uspešnom prilagođavanju sve većim zahtevima tržišta...\n2.\tIstorijat kompanije\n3.\tVizija i misija kompanije\n4.\tZaposleni kompanije\n5.\tPOMAK- POdravkina Menadžerska Akademija\n6.\tSistem upravljanja\n7.\tProizvodni program kompanije\n8.\tOpis Podravkinih brandova\n9.\tPoslovni program Podravke\n10.\tUkupna prodaja Podravka grupe\n11.\tProdaja hrane i pića Podravka grupe u 2008.god.\n12.\tVlasnička struktura Podravka d.d.\n13.\tPolitika poslovanja\n14.\tTržišta na kojima posluje Podravka d.d.\n15.\tMarketing aktivnosti Podravka grupe u 2008.god.\nProjekat uvođenja proizvodnje pet ambalaže u izmišljenom preduzeću Maja 0 1,617 19-07-2012 02:22 PM\nRazvojni procesi u preduzeća Apatinska pivara Dzemala 0 2,272 14-04-2011 03:09 PM


Najsmrtonosnija godina u istoriji SAD - BIGportal.ba\n23 Decembra, 2020 23 Decembra, 2020 0115\nOva 2020. bila je najsmrtonosnija godina do sada u istoriji SAD, prvi put sa više od tri miliona smrtnih slučajeva, čemu je značajno doprinela pandemija.\nKonačni podaci o stopi smrtnosti za ovu godinu neće biti dostupni još nekoliko meseci, ali preliminarna statistika pokazuje da su SAD na putu da imaju više od 3,2 miliona smrtnih slučajeva ove godine, ili najmanje 400.000 više nego 2019.\nBroj smrtnih slučajeva u Americi se poveća skoro svake godine, ali su 2020. brojevi porasli za oko 15 odsto, a taj rast bi mogao da bude veći nakon što se obrade podaci iz ovog meseca.\nOvo bi mogao da bude najveći procentualni skok u broju smrtnih slučajeva od 1918. godine, kada su desetine hiljada američkih vojnika nastradale u Prvom svetskom ratu a stotine hiljada Amerikanaca umrle u pandemiji gripa. Smrtni slučajevi su te godine povećani za 46 odsto, u poređenju sa 1917. godinom, navodi AP, prenosi Glas Amerike.\nOd Kovida-19 do sada je preminulo više od 319.000 Amerikanaca. Pre pandemije, postojao je razlog za nadu u pogledu trendova kod stope smrtnosti u SAD. Ukupna stopa smrtnosti je malo opala 2019. zbog smanjenja srčanih oboljenja i smrtnih slučajeva od kancera. Očekivani životni vek se neznatno povećao, za nekoliko nedelja, drugu godinu za redom, prema podacima koje su objavili Centri za kontrolu i prevenciju bolesti.\nMeđutim, očekivani životni vek bi 2020. mogao da opadne za cele tri godine, kaže Robert Andersen iz Centara za kontrolu i prevenciju bolesti.\nEpidemija koronavirusa u SAD je, direktno i indirektno, izazvala veliki broj smrtnih slučajeva. Virus je identifikovan u Kini krajem prošle godine a prvi slučajevi u SAD su prijavljeni ove godine, međutim – postao je treći vodeći uzrok smrti posle srčanih bolesti i raka. U određenim delovima godine, Kovid-19 je bio najveći ubica u SAD.\nMeđutim, i neke druge vrste smrtnih slučajeva su bile u porastu. Naglo povećani broj slučajeva upale pluća početkom godine možda je bio zapravo posledica Kovida-19, ali nije tako prepoznat u ranoj fazi epidemije. Došlo je i do neočekivanog broja smrtnih slučajeva kod određene vrste kardiovaskularnih oboljenja, dijabetesa i demencije, dodaje Anderson.\nMeđutim, broj smrti zbog predoziranja narkoticima se znatno povećao. I pre dolaska koronavirusa, SAD su bile u sred najsmrtonosnije epidemije predoziranja drogama u svojoj istoriji. Podaci o toj kategoriji za 2020. još nisu dostupni, ali prošle nedelje Centri za kontrolu i prevenciju bolesti prijavili su više od 81.000 smrti zbog prekomerne doze opijata u 12 meseci, zaključno sa majem, što je najveći broj ikada zabeležen u razmaku od godinu dana.\nMnogi od njih bi, takođe, mogli da budu povezani sa Kovidom. Virus je možda oslabio organizam pacijenata koji su se već nosili sa tim bolestima, ili je možda smanjio negu koju su dobili, kaže predstavnik CDC-a.\nNema policijskog časa za praznike u Crnoj Gori\nMigrantska kriza ponovo trese USK, migranti zapalili šatore i otišli


Dan opštine Lebane – Info Centar Juga\nDanas je svečanom sednicom u sali Doma kulture „Radan“ svečano obeležen 8. Novembar, Dan opštine Lebane.\nLebane – Čestitajući dan opštine građanima Lebana predsednik opštine Zoran Ilić istakao je da je Lebane malo, ali lepo mesto koje je uvek srdačno prema posetiocima i prijatno za boravak.\n„Uvek sam želeo da naša opština bude bolje mesto za život, a danas sam jako srećan što na tome radi veliki broj kvalitetnih, važnih i pametnih ljudi. Čast mi je što sam deo tima koji hoće i koji može da od Lebana napravi bolje mesto za život.“ istakao je Ilić.\nIlić je dodao da bez obzira na jako tešku situaciju koju su nasledili od prethodne vlasti i činjenice da naši sugrađani jako teško žive, ova sadašnja vlast radi vredno, racionalno i odgovorno. On je dodao da je siguran posle razgovora sa nekoliko ministara, a posebno posle razgovora sa premijerom Vučićem, koji je obećao novu fabriku u Lebanu, da će život Lebančana biti mnogo bolji i lakši.\nIlić se osvrnuo i na ono što je urađeno u proteklih pet meseci od kako je nova lokalna vlast preuzela ogovornost u opštini Lebane.\n„Svakoga dana se trudimo da uradimo nešto korisno za naše građane“ istakao je Ilić i dodao „Obavljeni su radovi na završetku sportske hale u vrednosti od 40 miliona dinara. Posle više od dve decenije čekanja danas smo u funkciju stavili ovaj kapitalni objekat koji će verujem puno značiti mladim ljudima, sportistima i svim građanima opštine Lebane. Dobili smo 50.000 evra od EU Progresa za opremanje i stavljanje u funkciju Centra za dijalizu. Smatram da je ovo važna investicija jer ima dosta bubrežnih bolesnika“ podvukao je Ilić.\nIlić je naveo da će sredstvima kancelarije za javna ulagnja biti zamenjena stolarija i krov na Domu zdravlja, potom je započeta izgradnja Info centra, obezbeđena su sredstva za rekonstrukciju Dečjeg vrtića vrednosti 9,5 miliona dinara, stavljeni su u funkciju arterski bunari u Ždeglovu, te obezbeđeno je oko 700.000 evra za rekonstrukciju OŠ „Vuk Karadžić“ u Lebanu. Saniran je vizitorski centar Teodora, grad je sređen i očišćen. Nekoliko ulica je asfaltirano, a na velikom broju pravaca sanirane su udarne rupe. Opština je bila pokrovitelj mnogim kulturnim i sportskim manifestacijama, a ponovo su porodiljama, parovima koji idu na vantelesnu oplodnju, kao i najboljim učenicima i studentima uručena novčana sredstva.\nPo rečima Ilića u planu je završetak škole u Pertatu, Doma kulture u Bošnjacu, izgradnja vrtića u Bošnjacu, rekonstrukcija puta Caričin Grad – Slišane, kao i asfaltiranje puta Lebane – Nova Topola,dok bi u narednoj godini trebalo bi da bude rekonstruisan i gradski bazen.\n„Prioritet svih prioriteta je dovođenje investitora odnosno otvaranje novih radnih mesta u Lebanu i na taj način bismo zaustavili demografsko pražnjenje Lebane“ zaključio je predsednik opštine Lebane Zoran Ilić.\nJović: Rešili smo da vratimo Lebane tamo gde mu je mesto\nZamenik predsednika SO Lebane i predsednik regionalne privredne komore Leskovac Goran Jović obraćajući se prisutnima naglasio je da je Lebane na pravom putu i da će se svi zajedno potruditi da naše mesto postane bolje za život. „Vratićemo dušu Lebanu, vratićemo Lebane tamo gde pripada. Ovo što je rekao predsednik Ilić je samo deo onoga što smo uradili i što ćemo tek uraditi“ istakao je Jović i dodao „Najlepša vest koja je odjenula u Lebanu poslednjih dvadesetak dana je ta da je premijer obećao novu fabriku sa 300 radnih mesta, a u međuvremenu su se javila još dva investitora, tako da je to veoma važno za opstanak Lebana“.\nJović je iskoristio priliku i da čestita Kostasu Georgakisu dan Soluna, a zahvalio se i prijatelju iz Slovenije Marjanu Kardinaru, županu opštine Dobrovnik iz Slovenije i članu Saveta Evrope na nesebičnoj podršci. Marjan Kardinar, koji je u Lebane došao sa svojom supurgom Marikom, svetskom prvakinjom u kuglanju, zahvalio se predsedniku privredne komore Goranu Joviću na dosadašnjoj saradnji, a svim građanima Lebana čestitao Dan opštine.\nUručene nagrade najboljim pojedincima i organizacijama\nPredsednik SO Lebane Srđan Jović uručio je tradicionalne osmonovembarske nagrade. U obliku plakete nagrađeni su opština Medveđa i državni sektretar u ministarstvu privrede Dragan Stevanović. U obliku pohvale nagrađena su preduzeđa „Vidra“ i „Strela Klajić“ za izuzetan uspeh u razvoju privrede i poljoprivrede.\nPohvala je uručena i Tomislavu Joviću umetničkom rukovodiocu KUD „Jablaničko kolo“ za doprinos i afirmaciju folklornog stvaralaštva, a novčanim nagradama od po 10.000 dinara nagrađeni su najbolji učenici i studenti.\nDanas je Mitrovdan SREĆNA SLAVA


Daska za sečenje 8000x170x20mm Hrast WoodHolz 8308 | Volim svoj dom\nOpis - Daska za sečenje 8000x170x20mm Hrast WoodHolz 8308\nDaska za sečenje 8000x170x20mm Hrast WoodHolz 8308. WoodHolz daska za sečenje je praktična daska sa ručkom napravljena od izuzetno izdržljivog i dugotrajnog hrasta. Idealna kako za sečenje, tako i za serviranje, daska za sečenje brenda WoodHolz je neophodna svakom restoranu, pekari, mesarama, svakoj hotelskoj kuhinji, ali i svakom domaćinstvu. WoodHolz pored funkcionalnosti, najviše brine o očuvanju izvorne lepote drveta i trudi se da izvuče najbolje iz njega.\nKarakteristike - Daska za sečenje 8000x170x20mm Hrast WoodHolz 8308\nDimenzije: 8000x170x20cm ( u dužinu je uračunata i drška)


FRANČESKA PIĆININI OPET REKLA ZBOGOM: Slavna italijanska odbojkašica završila igračku karijeru u 42 godini | Novosti.RS\nIgrala je na poziciji primača, sa Italijom je osvojila istorijsko svetsko zlato 2002. u Berlinu, a ima i dve titule prvakinje Evrope. U klupskoj karijeri ima sedam titula šampiona Starog kontinenta, pet skudeta i četiri italijanska Kupa. Bila je i dva puta MVP Lige šampiona.\nodbojka Italija oproštaj frančeska pićinin


Folna kiselina | HiPP Bio\nFolna kiselina je „majčinski vitamin"\nZašto je folna kiselina tako važna?\nFolna kiselina je "majčinski vitamin". Ovo se manifestuje u znatno povećanoj potrebi za folnom kiselinom kod trudnica. Ako je potreba za folnom kiselinom pre trudnoće 400 µg, u trudnoći se povećava na 600 µg. To znači da se potrebe povećavaju za 50%!\nNačelno je unos folne kiseline kroz hranu previše mali. Folna kiselina spada u grupu B vitamina. Ona je veoma svestrana: pomaže u ćelijskoj deobi i učestvuje u stvaranju novih ćelija. Pored toga potpomaže stvaranje krvi i razvoj mozga.\nDobri izvori folne kiseline\nPuno folne kiseline se nalazi u zelenoj salati, povrću (npr. brokoli), paradajzu, krompiru, jajima, mesu i integralnim žitaricama. Ali folna kiselina je veoma osetljiva, toplota, svetlosti i kiseonik je skoro potpuno uništavaju i čine nedelotvornom. Skoro je nemoguće tokom trudnoće unositi dovoljno folne kiseline kroz hranu. Trudnica bi npr. morala da pojede dnevno oko 20 kg brokolija kako bi zadovoljila povećane potrebe za folnom kiselinom.\nZato su u ovoj osetljivoj fazi života prehrambena sredstva obogaćena folnom kiselinom i specijalni suplementi ishrane, kao npr. HiPP Mama, od velikog značaja za majku i dete. Značajna je i činjenica da telo jako brzo potroši folnu kiselinu, posebno kada se radi o blizancima, ili ako se radi o trudnoćama koje slede u kratkom vremenskom periodu. Savetuje se da i pre trudnoće vodite računa o količini folne kiseline.\nUnos dovoljne količine folne kiseline i pre trudnoće je veoma bitan za žene koje žele dete.\nŠta se dešava u slučaju manjka folne kiseline\nManjak folne kiseline dovodi do umora i iscrpljenosti. U ekstremnom slučaju može da dovede do poremećaja u razvoju deteta, npr. spinabifide. Ona se javljaja jer se neuralna cev nije zatvorila. Ostale moguće posledice: naprsline usana i nepca. Zato je upravo u embrionalnoj fazi (dakle u prva tri meseca trudnoće) folna kiselina naročito bitna.


Đorđević: Uvek gledamo u pasulj... Znamo šta nas čeka | N1 Srbija\n21.02.2019. |20.53 |\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević bio je razočaran posle poraza od Estonije i propuštene prilike da se kolo pre kraja kvalifikacija obezbedi plasman na Svetsko prvenstvo 2019.\nOrlovi su izgubili u Talinu i zakomplikovali situaciju u grupi L i u nedelju u poslednjem kolu protiv Izraela moraju da slave u dvorani "Aleksandar Nikolić".\n"Oseća se ovaj poraz, naravno… Dali smo sve od sebe, ali košarka je igra automatizma, nekada sreće, uvek pameti… Mislim da smo imali dosta lako izgubljenih lopti, Raduljica je ušao u problem sa faulovima, pa je i to razlog što nismo imali unutrašnju igru. Imali smo nekoliko brzih šuteva u četvrtoj četvrtini, koji nisu bili izgrađeni. S druge strane dobra igra Estonaca, izuzetno su brzi, jaki, prebacuju loptu na čiste šuteve, nisamo stizali dobro na „klouz aut“, dozvolili smo im mnogo ofanzivnih skokova koji su nam naneli štetu, pogotovo u prvom poluvremenu… Nismo dobro zatvarali skok. Utakmica je bila jako tvrda, dosta nečista fizički, znali smo da će biti tako. Oni su takva ekipa, kad uđu u seriju dobiju krila, igraju čvrsto, hrabro, uvek u istom sastavu, a mi svaki put gledamo u pasulj ko će da dođe, da se povredi, da mu ne da klub…' rekao je Đorđević.\nSelektor je naveo da zna šta očekuje njegovu ekipu.\n"Sa Izraelom nas čeka najbitnija utakmica, u prošlosti se isto desilo, odlučivao je meč poslednjeg kola protiv njih u Beogradu za plasman na EP. Znamo šta nam je činiti, sigurno nas čeka tvrda utakmica. Oni se dižu kao reprezentacija, imaju izuzetno kvalitetne igrače. Treba da se smirimo, analiziramo igru najbolje što možemo, da vidimo ko će da nam se pridruži od igrača koji su danas igrali evroligaške mečeve… Micić se povredio protiv Fenerbahčea i ima otok, Jović je povređen, videćemo da li će Lučić i Milutinov moći da nam se pridruže," naglasio je Đorđević.\nĐorđević hoće Teodosića u Virtusu! 09.04.2019.\nĐorđević sa Virtusom na Fajnal-foru 03.04.2019.\nDjordjevic cele kvalifikacije igra sa propalim i bivsim igracima pa smo tu gde jesmo.Teodosicu svaka cast,ali on juce jedva da je preneo loptu,losa dodavanja,nonsalantnos u igri celog tima.Ovo nije kosarka ovo je KATASTROFA,sramota me je bilo dok sam gledao utakmicu.\nKad ćeš biti čovek pa da kažeš, ovo je moj poraz, ovo je na mene (kao Trinkieri). Dokle više samo alibi, opravdanja. Samo nas brukaš.\nOd kad je dosao nije ponudio nista osim sladunjave price da smo tim i da smo kvalitetni. Dok je hipnoza trajala igrali su bolje nego sto stvarno vrede. Sad igraju onako kako stvarno umeju


Tipični antipsihotik - Wikipedia\nSkeletalna formula hlorpromazina, prvog neuroleptičkog leka\nTipični antipsihotici (prva generacija antipsihotika, konvencionalni antipsihotici, klasični neuroleptici, tradicionalni antipsihotici, glavni trankvilajzeri) su klasa antipsihotičkih lekova koji su razvijeni tokom 1950-tih i koji su korišćeni za tretiranje psihoze (posebno, šizofrenije). Tipični antipsihotici su primenljivi za tretman akutne manije, agitacije, i drugih stanja. Prvi tipični antipsihotici koji su ušli u kliničku upotrebu su fenotiazini. Druga generacija antipsihotika je poznata kao atipični antiphihotici.\nObe generacije lekova blokiraju receptore u moždanom dopaminskom signalnom putu, mada u poređenju sa tipičnim, atipični antipsihotici su manje skloni uzrokovanju ekstrapiramidalnog invaliditeta motorne kontrole, koji obuhvataju pokrete tela poput obolelih od Parkinsonove bolesti, telesnu ukočenost i nekontrolisane tremore. Ovi abnormalni telesni pokreti mogu da postanu permanentni, čak i nakon prestanka tretmana.\n↑ Culpepper, L. (2007) A Roadmap to Key Pharmacologic Principles in Using Antipsychotics, Primary Care Companion To The Journal of Association of Medicine and Psychiatry 9(6) 444-454 Retrieved from http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2139919/\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 17:28, 4 juli 2014.


Košarkašice Spartaka savladale ekipu Bora (70:68) | (Vesti - 03. 12. 2014) Subotica.com\nKošarkašice Spartaka savladale ekipu Bora (70:68)\nKošarkašice Spartaka savladale su ekipu Bora u poslednjem meču 8. kola Prve lige Srbije rezultatom 70:68 (26:18, 12:13, 22:19, 10:18). Subotička ekipa je upisala drugi trijumf u sezoni i trenutno ima jednu pobedu manje u odnosu na svog današnjeg rivala.\nDomaći tim je tokom većeg dela meča imao sigurno vođstvo, ali je u dramatičnom finišu morao da iščupa pobedu.\n"Golubice" su na isteku prvih 20 minuta imale sedam poena prednosti, da bi serijom 9:0 u 23. minutu povele sa 47:31. Do najvećeg vođstva od 17 razlike tim Blagoja Ivića stigao je sredinom treće četvrtine kada je posle trojke Rade Vidović poveo sa 50:33.\nGošće su u finišu trećeg perioda uspele da stupste zaostatak na deset poena (60:50), a onda furioznim otvaranjem poslednje četvrtine potpuno zakomplikuju pitanje pobednika. Trio Jozić-Petrović-Radić u 38. minutu doneo je preokret i vođstvo Bora 67:66.\nUsledila je dramatična završnica u kojoj su obe ekipe mogle da obezbede sigurniji trijumf, međutim na kraju je presudila Monika Veselovski za veliku radost domaće ekipe u borbi za opstanak.\nUpravo je Veselovski bila najefikasnija u domaćem timu sa 29 poena (10/30 šut iz igre), uz 14 skokova, 5 asistencija i 6 osvojenih lopti za indeks 36. Zlajić je postigla 15 poena, Vidović 11 (12 skokova), a Ivić 10 (8 skokova).\nSpartak u narednom kolu gostuje u Kragujevcu ekipi Radničkog.\n1. Radivoj Korać Beograd 8 8 0 606:450 16\n2. Vrbas Medela 8 7 1 515:433 15\n3. Partizan Beograd 8 6 2 585:518 14\n4. Šumadija Kragujevac 8 5 3 570:494 13\n5. Vojvodina NS Novi Sad 8 6 2 636:564 13\n6. Šabac Šabac 8 3 5 531:500 11\n7. Radnički Kragujevac 8 3 5 553:588 11\n8. Vršac SWISSLION 8 3 5 521:558 11\n9. Bor 8 3 5 472:530 11\n10. Crvena zvezda Beograd 8 2 6 521:545 10\n11. Spartak Subotica 8 2 6 443:655 10\n12. Srbobran Srbobran 8 0 8 539:657 8


Vučić: "Razočaran sam. EU se neće odreći svog čeda. Haradinaj će pokušati da prevari Merkel"! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVučić: „Razočaran sam. EU se neće odreći svog čeda. Haradinaj će pokušati da prevari Merkel“! – VIDEO\nNa pitanje da li se predstojeći susret s Hašimom Tačijem u Bratislavi, biti kao i mnogi prethodni – protokolaran, ili će ovaj put nešto biti drugačije, predsednik Srbije je, gostujući u Jutarnjem programu TV Prve, rekao da je s Tačijem pre desetak dana u Tirani imao žestoku raspravu.\n„Nije pitanje da li če biti konstruktivno ili destruktivno ponašanje. Naše ponašanje je uvek konstruktivno. Želimo kompromis, želimo da razgovaramo o rešavanju problema.\nAli, recite mi kako da razgovarate ako čujete da se formira velika Albanija, da Tači neće da formira ZSO.\nNa sve to EU je reagovala toliko blago da to niko sem mene koji sam lupom tražio, nije primetio“, kazao je Aleksandar Vučić za TV Prvu.\nNa pitanje da li je ljut na EU, Vučić je rekao da ne može da kaže: „Ne mogu da kažem da sam ljut, više sam razočaran. Više od 6 godina ne možemo da dobijemo ono što su Albanci potpisali. U politici nema šta da se ljutite, to nikome ne pomaže, možete samo da budete razočarani.“\nŠta god da ja kažem o EU i Kosovu, oni će biti na strani svog čeda, koje su napravili. Oni neće da se odreknu onoga u šta su uložili sve ove godine, rekao je predsednik.\n„Svi oni, kako EU, tako i SAD, znaju šta je istina,, ali suština je da moramo razumeti šta god on urado protiv deteta njegovi roditelji će uvek biti na strani deteta, a to je slučaj i sa Prištinom.\nŠta god rekli protiv Prištine biće uvek na strani svog čeda, koje su rodili, ljubili u kolevci, i koje sada izlazi iz tinejdžerskog perioda i neće se odreći njega šta god da uradi“, naveo je on.\nUpitan zašto je nasmejan Vučić je rekao da je tako raspoložen jer je oslobođen svake krivice i donekle neke vrste odgovornosti za ono što se dešava danas na KiM, ne svojom željom i krivicom.\nVučić je istakao da su takse Prištine nanele štetu ne samo Srbiji, već celom regionu, jer oni koji hoće da dođu u našu zemlju čuju da postoje „šumovi“ u privredi, da nema slobode trgovine.\n„Neću da dozvolim nikada da oni povuku takse, a da posle od nas traže da priznamo Kosovo ili da učinimo neki gest, to slušam od Amerikanaca dugo i na to neću da pristanem i rekao sam im stotinu puta“, rekao je Vučić na Prvoj televiziji.\n„To je njegova besmislena igra, zna da od toga nema ništa jer Srbija neće da pristane“, rekao je Vučić i dodao da to zna i Merkel. Ističe da je, ipak, Nemačka priznala Kosovo i da je Kosovo njihovo čedo.\n„Postavlja se pitanje šta mi možemo da uradimo. Mi smo saterani u ugao, nemamo mnogo prostora, zato našu poziciju smatram veoma teškom, s jedne strane, a sa druge strane, nemate ni izbora, tako da nemate šta da se dvoumite“, rekao je Vučić.


Pročitajte poslovni priručnik ili vodič i postanite bolji u tome šta radite. Poduzetnici početnici, računovodstvene usluge, međunarodne kompanije … svako od vas će pronaći neke korisne informacije.\nNovosti, Priručnici i vodiči, Računovodstvo


06.04.2011. 21:09h Ažurirano: 06.04.2011. 21:09h\nOčekivala se velika osveta, a ispostavilo se da je vrijeme Čelzija odavno prošlo, možda baš tog kobnog maja 2008. godine - Mančester junajted je slavio na “Stemfotd bridžu” (1:0) i pokazao zašto svom velikom rivalu bježi čak 11 bodova u Premijer ligi.\nPrije tri godine, ekipa Aleksa Fergusona slavila je protiv istog rivala u finalu Lige šampiona, dok je Čelzi u međuvremenu dobio većinu manje bitnih utakmica.\nGol koji je “đavole” značajno približio polufinalu, možda čak i finalu, jer je Šalke autsajder uprkos velikoj pobjedi u Milanu, postigao je Vejn Runi u 24. minutu. Pogotku je prethodio sjajan bijeg i asistencija od sinoć i zvanično najstarijeg igrača koji je igrao za Mančester u Ligi šampiona ikada - Rajana Gigsa.\nI dok se Čelzi nada da bi u revanšu u Mančesteru mogao da napravi čudo, drugi polufinalni par je već izvjestan - Barselona je napunila mrežu Šahtjora (5:1) i zakazala istorijski dvomeč sa najvećim rivalom, Real Madridom!Anćeloti: Bio je penal!Nakon gola Runija, poslije perfektne duge lopte Kerika, sjajne asistencije Gigsa, Čelzi je do kraja utakmice stvorio samo jednu pravu priliku za izjedačenje. U posljednjem minutu prvog poluvremena Drogba je centrirao, Tores vrhom kopačke pokušao da dohvati loptu, ona se otkotrljala do stative, odbila do Lamparda, a kada su je svi vidjeli u mreži Evra je odbranio sa gol linije!\nIspostavilo se da je taj detalj presudio utakmicu, jer Čelzi do kraja meča nije imao ni približno takvu šansu, iako je dominirao. U 90. minutu, Ramires je konačno pobjegao odbrani Mančestera, Evra ga je sapleo, ali sudija nije pokazao na penal.\n"To je bio penal. Čist penal! Tako sam i rekao sudiji nakon utakmice. Generalno, odigrali smo dobru utakmicu, ali se bilo teško vratiti nakon 0:1, jer nam je prijetila opasnost iz kontranapada. Ipak, imali smo šanse, pogodili smo stativu, Van der Sar je odbranio Toresu. Nije sve gotovo. Srećom, ostao nam je revanš. Prošle godine smo slavili na Old trafordu, mislim da možemo to da ponovimo", rekao je trener Čelzija Karlo Anćeloti, kome se nije posrećio 100. nastup na klupi londonskog kluba.\nMančester je slavio na “Stemford bridžu” prvi put poslije devet godina. Ali, vrijedjelo je čekati, utisak je Aleksa Fergusona...\n"Igrači su bili fenomenalni. Nije lako ne primiti gol protiv Čelzija u gostima. Dobro smo se branili i iskoristili jednu od kontri, što je jako važan dio naše igre. Runi je bio sjajan, osim što je dao gol izdržao je puno duela. Vraćamo se kući sa velikom prednošću, ali će naša najveća prednost biti publika na Old trafordu - blistao je Ferguson.\nBila je to još jedna frustrirajuća noć za 60 miliona eura plaćenog Fernanda Toresa, koji je bez gola već treći mjesec od kada je došao u Čelzi!Gvardiola je uzalud strahovaoA strah trenera Barse Pepea Gvardiole da je njegova ekipa previše opuštena pokazao se kao uzaludan, ili je možda to bio motiv njegovim fudbalerima da prirede navijačima još jednu goleadu - 5:1 protiv Šahtjora.\n"Neću iz kurtoazije da kažem da je gotovo, ali zaista smo blizu. Ipak, mislićemo o Realu tek nakon Donjecka - rekao je Gvardiola.Igrači Šahtjora primili su gol već u 2. minutu (Injesta), potom su promašili dvije dobre šanse (Luis Adrijano), a onda se izgubili u vrtlogu...\n"Nažalost, ovdje se naš sam završava, ali mi je drago što ćemo našim navijačima moći da priredimo jedno lijepo veče u revanšu - kazao je Mirćea Lućesku, trener Šahtjora.


Danas mirno okupljanje novinara u bh. gradovima | Radio Bihać\nSpriječiti napade i efikasnije procesuirati napadače\nPosljednji napad kada je novinar BN televizije Vladimir Kovačević brutalno pretučen palicama zgrozio je javnost. On je jedan od novinara koji je redovno sa svojom televizijskom kućom pratio proteste na Trgu Krajine "Pravda za Davida".\nTreba podsjetiti da napadi i pritisci na medije traju godinama. Neposredno nakon izbora 2014., tačnije u februaru 2015. godine službenici MUP-a Republike Srpske upali su u prostorije portala Klix.ba, izvršili pretres i oduzeli računarsku opremu. Razlog za pretres bila je objava snimka poznatog kao "Dva papka", koji dokazuje kupovinu glasova za formiranje Vlade RS. Općinski sud u Sarajevu kasnije je utvrdio da je pretres bio nezakonit.


Pinokio (Pinocchio) - Slot Igre - Online Casino Bonus\nHomeKazino igreBesplatne Slot igre i kazino igrePinokio (Pinocchio)\nIgra će vas odvesti u svet ispunjen 3D animacijama i odličnim bonus opcijama.\nPinokio (Pinocchio) je slot igra Betsofta baziran na istoimenoj priči. Igra ima 5 točkova koji nude maksimum 15 dobitnih linija.\nIgraj Pinokio (Pinocchio) besplatno – Betsoft demo verzije\nBonus opcije u Pinokio (Pinocchio)\nZaključak za Pinokio (Pinocchio)\nBetsoft vas vodi u predivni 3D animirani svet Pinokija u ovom onlajn slotu. Igra je bazirana na popularnoj dečijoj knjizi i još popularnijem Diznijevom filmu, s tim da grafika i animacija Betsofta prevazilaze film.\nDizajn igre Pinokio (Pinocchio) je više neko odličan i zadivljujući, 3D grafika i likovi izgledaju odlično. Na interfejsu Đepeto i Pinokio stoje na obe strane točka, dok vila leti okolo s vremena na vreme. Svi likovi su toliko dobro animirani da nećete verovati da je ovo samo onlajn kazino slot.\nPrijateljska i vesela muzika koja se čuje u pozadini verovatno je pod uticajem Diznijevog filma. Ipak, ona je autentično pravljena za ovu igru i predstavlja savršen saundtrek za onlajn slot koji će vas odvesti u svet Pinokija i Đepeta. Čak i kontrole na interfejsu funkcionišu besprekorno i sve imaju svo zvuk.\nSimboli koji imaju veliku vrednost su sat sa kukavicom, drveni avion, poster Strombolija, Pinokio (Pinocchio) u kavezu i dve verzije Pinokija, drveni i pravi dečak.\nSimboli koji imaju nisku vrednost u 10, J, Q, K i A.\nPosebni simboli uključuju Đepeta, gomilu knjiga, tradicionalni karavan i Pinokija.\nPinokio (Pinocchio) ima nekoliko bonus simbola, među kojima su Pinokio, Đepeto, karavan i gomila knjiga. Igra, pored toga, ima i sledeće bonus opcije:\nRežim „Real boy“ uključuje simbole koji u uglu imaju male slike Pinokija. Sakupljanjem pet ovakvih simbola Pinokio postaje pravi dečak, a svaki simbol „propuzi“ tokom kruga. Ovaj krug traje dok ne sakupite 5 malih ikona Pinokija, koje će ga ponovo pretvoriti u drvenog momka.\nFunkcija „Fairy respins“ se aktivira kada imate šansu da dobijete kombinaciju od 5 simbola, ali vam nedostaje jedan simbol u točku 1, 2 ili 3. Pojaviće se vila i ponuditi vam jedno besplatno okretanje da pokušate da dobijete kombinaciju od 5 simbola.\nBonus „Different worlds“ u Pinokio (Pinocchio) dobijate sabiranjem Scatter simbola koji mogu da vas odvedu u drugi svet, gde ćete dobiti besplatne spinove.\nĐepetova radnja je osnovni svet, gde, ako dobijete simbol Đepeta u točku 3, simbol će da „poludi“. Kod svakog okretanja simbol se pomera ulevo, sve dok ne nestane sa ekrana.\nU učionici treba da dobijete Scatter simbol na točkovima 2 ili 4 i sakupite deset ovakvih simbola da napunite merač sa desne strane. Kada se napuni, dobićete 8 besplatnih spinova. Ako dobijete simbol knjige u točkovima 1, 3 ili 5, on će da „poludi“. Kada završite sa beplatnim spinovima, vratićete se u radnju.\nScena je mesto gde treba da dobijete simbol karavana, da sakupite deset takvih simbola i napunite merač sa leve strane. To vas vodi u drugu oblast gde imate 8 besplatnih spinova. Ukoliko imbol karavana dobijete u točkovima 1, 3 ili 5 simbol „poludi“ i ostane takav u narednih pet okretanja.\nPinokio (Pinnochio) onlajn kazino slot vam omogućava odličnu avanturu i možete da uživate u ovom fantastično dizajniranom onlajn slotu. Igra će vass odvesti u svet 3D animacija i odličnih bonus opcija.


08.01.2020. / 14:44\nSOKOLAC – Ministarstvo energetike i rudarstva Republike Srpske dobilo je od Vlade zeleno svjetlo za pokretanje postupka dodjele koncesije za izgradnju male hidroelektrane na rijeci Kaljini u opštini Sokolac, saznaje portal CAPITAL.\nKoncesija će biti dodijeljena pored otvorenog otpora i negodovanja ribolovaca, građana Sokoca i ljubitelja prirode, a koji su sredinom novembra prošle godine u ovoj lokalnoj zajednici organizovali protest i potpisivanje peticije sa kojim su jasno poručili kako su protiv te ideje.\nU planu je da hidroeletrana “Kaljina” ima instalisanu snagu od 0,3 megavata i godišnju proizvodnju od 1,5 gigavat časova. Procijenjena vrijednost investicije iznosi 1,47 miliona maraka.\nIzgradnja je planirana na dijelu vodotoka nizvodno od mosta na putu za selo Banja Lučica, na području mjesne zajednice Kaljina.\nInicijativu za dodjelu koncesije je podnijelo preduzeće “VG Ekoenergija” iz Višegrada a koje pored hidroelektrane u Sokocu želi da gradi i dva slična energetska objekta na rijekama Bijeli i Crni Rzav u Višegradu.\n“Ovlašćuje se ministarstvo Energetike i rudarstva RS da pripremi dokumentaciju za javno nadmetanje i u saradnji sa Komisijom za koncesije sprovede postupak dodjele koncesije u skladu sa zakonom”, navodi se u odluci Vlade RS.\nInače, iz Udruženja sportskih ribolovaca “Bioštica” iz Sokoca su nedavno uputili otvoreno pismo nosiocima vlasti u Republici Srpskoj u kojem optužuju Milovana Cicka Bjelicu, načelnika opštine da pomaže investitoru da se dokopa dozvole za gradnju.\n“Za gradnju su jedino oni koji žele da se od posla sa malim hidroelektranama pravi novac po cijenu uništavanja svog živog svijeta uključujući strogo zaštićene autohtone vrste. Sem zatiranja biljnog i životinjskog svijeta narušava se i život lokalnog stanovništva što su utvrdila i istraživanja”, stoji u pismu koje je između ostalog adresirano i na Milorada Dodika, člana Predsjednišva BiH.\nBjelica sa druge strane u kratkom razgovoru za CAPITAL kaže kako optužbe nisu tačne.\n“U pitanju je objekat snage 300 kilovata za koje opština nema nadležnost. Vlada donosi konačnu odluku i ja tu ne mogu ništa”, kazao je Bjelica.\nPoručio je kako će opština uskoro izaći sa zvaničnim stavom po ovom pitanju.\nTagovi: hidrocentralaKaljinakoncesijaMilovan Cicko Bjelicaministarstvo energetike i rudarstva rspeticijaprotestisokolacVG Ekoenergija\n09.07.2016 | 10:14\nVan pogona najveća hrvatska hidroelektrana


Kako zaštititi vid? | SasvimPrirodno.net\nŠta višečasovno gledanje u ekran radi vašim očima i kako se zaštititi?\nProsečan zaposleni danas provede barem osam sati dnevno gledajući u ekran svog računara na poslu, ne računajući sate koje utroši proveravajući aplikacije na telefonu, tabletu i gledajući televiziju. Ili je neprestano u toku dana izložen sunčevim zracima bez zaštite vida?\nPoznato je da toliko gledanje u ekran nije dobro za naše oči, ali još uvek nema jasnih saveta doktora po pitanju koliko vremena smemo da provodimo u toj aktivnosti, a da trajno ne naškodimo svom vidu, pišu Foks njuz.\nStatistike govore da ljudi u proseku provode 11 sati dnevno gledajući u ekran, kako na poslu, tako i izvan njega, što može pojačati rizik od kratkovidosti i poremetiti san. Međutim, danas, u vreme ograničenog kretanja (usled pandemije korona virusa), rada od kuće i grozničavog praćenja novih informacija na TVu ili preko interneta, taj prosek je značajno viši!\n„Za sada je sigurno da gledanje u ekran može uticati na kratkovidost i izazvati trajna oštećenja oka koja dovode do toga da ljudi ne vide na daljinu ili da ne mogu oštro da vide predmet koji je udaljen“, kaže doktorka Šeri Rouen.\nRekordan je broj mladih ljudi kojima se dijagnostikuje kratkovidost – preterano vreme na računarskom ekranu je izgleda pravi krivac.\nKratkovidost, ili miopija, trenutno pogađa 40 posto severnoameričkih Amerikanaca, s tim da se broj slučajeva udvostručio u periodu između 1972. i 2004. godine i nastavlja se povećavati po stopama koje se opisuju kao „epidemija“.\nU Europi, stopa mijopije među onima u starosnoj grupi od 25 do 29 godina je porasla za 42,2 posto, što je gotovo dvostruko više od stope starosne grupe od 55 do 59 godina.\nMože se pomisliti da kratkovidost nije velika stvar i da se može lako korigovati naočarima, ali visok stepen mijopije može značajno povećati rizik od ozbiljnih zdravstvenih poremećaja oka.\nTo je zato što se oko proteže proporcionalno stepenu kratkovidnosti koju osoba ima, uzrokujući stanjenje mrežnjače i njeno potencijalno pucanje.\nDok genetika može biti velik činilac kod kratkovidnosti, okolina u kojoj dete živi i igra se, ima još veću ulogu, i zato što deca provode puno vremena ispred ekrana ovih dana to može imati tako velik utjicaj na njihov vid.\nBudući da su pametni telefoni uvedeni 2007. godine, problemi s vidom su počeli rasti, uglavnom zbog činjenice da korisnici moraju čitati svoje ekrane na maloj udaljenosti. Kratke talasne dužine plavog svetla koje emituju takvi uređaji posebno su štetne za vid, a duža upotreba uzrokuje veće probleme. Povrh toga, mladi ljudi koji su zalepljeni za svoje ekrane ne provode vreme vani, što znači da im nedostaje zaštitni učinak koji svetlo ima na mijopiju.\nStručnjaci preporučuju da deca dobiju barem 45 minuta dnevne svetlosti svaki dan, bilo da se radi o sportu ili jednostavno izloženosti koju dobiju dok idu u školu. Takođe bi trebalo ograničiti vreme gledanja ekrana na sat vremena ili manje, uzimajući dvo-minutne pauze svakih pola sata. Deca mlađa od dve godine uopšte ne bi trebalo da koriste elektronske uređaje.\nNa primer, rizik od glaukoma je sada 40 puta veći, dok su rizici od katarakte i odlepljenje rožnjače 21 puta veći. Za glaukom kažu da je tihi ubica vida i drugi je uzročnik slepila u Srbiji posle dijabetesa! Čak 100.000 ljudi u Srbiji boluje od ove očne bolesti koja koja je toliko podmukla da svaka osoba posle 40. godine mora obavezno da ide na pregled kod oftalmologa.\nPodaci Svetske zdravstvene organizacije govore da je po učestalosti glaukom druga po redu očna bolest koja dovodi do slepila, odmah posle katarakte. U svetu je od glaukoma obolelo 60 miliona ljudi, od njega je oslepelo čak 4 miliona, a smatra se da neku vrstu ove bolest ima nekoliko miliona svetske populacije, a da nisu ni svesni da je imaju. Glaukom ne daje nikakve simptome, osoba nema bolove, a ako neko ima malo više godina ume da je pomeša sa kataraktom.\nNajjednostavniji načini da očuvate svoj vid su:\ndovoljno se udaljite od ekrana (televizora, monitora, tableta, mobilnog),\npravite česte pauze za treptanje,\nnosite zaštitne naočare za rad na računaru\nupražnjavajte jelovnik bogat ribom,\nkonzumirajte povrće za bolji vid,\nredovno hidrirajte organizam (veće količine vode, ne gaziranih pića),\nako nosite sočiva redovno ih održavajte,\nako se sminkate, pažljivo, samo spoljnu površinu kapka,\nako radite sa drvetom, metalom, plastikom, koristite zaštitne naočare,\nako ste često izloženi sunčevim zracima, obavezno koristite naočare za sunce, i\nredovno posećujte očnog lekara.\nAli, ko se pedantno pridržava ovih upitstava? Uvek pomislimo da se to nama neće dogoditi, a kada se dogodi bude kasno!\nŠta se u stavri dešava?\nMali broj ljudi zna da su naše oči i bez jakog sunca previše opterećene. Često dolazi do nepopravljivih promena u strukturi ovog životno važnog organa. Osnovno je da makula, koja prima svetlost i prenosi sliku, ostane neoštećena. Šta oštećuje makulu?\ndugotrajan, preko 2 sata, rad za računarom, tabletom, mobilnim, gledanje televizije,\ndugotrajna, prekomerna insolacija,\nuticaj ultraljubičastog zračenja,\npušenje, zloupotreba alkohola i ostale pogubne navike, pretrpljene traume, starosne promene…\nZa zaštitu od štetnih uticaja priroda je stvorila prirodne svetlosne filtere koji se nalaze u ćelijama makule, pigmente: lutein i zeaksantin, koji štite mrežnjaču. Ako se organizmu neobezbedi dovoljno ovih pigmenata iz hrane, a uz to se prekomerno koristi računar, gleda televizija, koriste fluorescentne lampe, ali i usled starosnih promena, potreba za ovim pigmentima povećava se nekoliko puta. Tada dolazi do makulodistrofije, koja je najznačajniji razlog koji ljude starije od 55 godina dovodi do slepila.\nPogledajte kratak video o ulozi luteina i zeaksantina.\nZnači, ako se organizmu neobezbedi dovoljno ovih pigmenata iz hrane, što nije lako, jer bi za to bilo potrebno konzumirati velike količine hrane, isti se mogu nadomestiti potpuno prirodnim proizvodima u obliku koncentrovanih bioaktivnih dodataka ishrani.\nTo je potreban preduslov, ali ne i dovoljan. Još uvek preostaje da iskoristimo prethodno pomenute mere zaštite, kao i duže šetnje u prirodi, na čistom vazduhu!\nProizvodi kompanije Siberian Wellness koji sadrže koncentrovane prirodne supstance neophodne u sistemskoj podršci vidu su:\nTrimegavitals Lutein and Zeaxanthin\nSSNS Omega-3 Ultra


Uzgoj jabuka doveden do savršenstva\nAktuelno / Štampa / Uzgoj jabuka doveden do savršenstva\nU poslednjih 50 godina u Južnom Tirolu su utrostručili proizvodnju jabuka. Sa ekstenzivnih zasada sa 150 do 300 voćaka po hektaru su prešli na intenzivnu sadnju od 2800 – 4500 voćaka po hektaru. Milion tona jabuka na 18.000 hektara proizvodi 8.000 proizvođača. To su uglavnom manji porodični posedi prosečne veličine 2,5 hektara, sa izrazito visokim prosečnim prinosima, sa oko 60 tona po hektaru.\nStandardno u voćnjacima su jabuke u redu posađene na 80 cantimetara dok je međuredni razmak 3 metra i 20 centimetara, tako da po hektaru zasađeno bezmalo 4.000 stabala. Visina stabala u rodu je od 3,5 – 4 metra visine, što rezultuje visokim prinosima. U brdskim predelima razmaci su manji kao i visina voćaka.


CRNI LABUD - Nik Laut / Triler u kojem ćete puno toga naučiti o komarcima\nCrni labud je jedna zanimljiva priča o moći, ljubavi, laži, ali pre svega – o epidemiji smrtonosnim bolestima, kao jednoj od najrealnijih globalnih opasnosti sa kojima se savremeno čovečanstvo suočava.\nNik Laut nas u svoj triler uvodi sa Erikom Straud-Džons i njenim momkom Maksom, koji stižu u Amsterdam letom iz Njujorka. Erika je genijalna mlada naučnica, koja je došla do revolucionarnog otkrića u svetu medicine. Ona je našla način da se pobedi smrtonosna tropska bolest nalik malariji, koja se pojavila u Africi. Milioni života mogli bi biti spašeni, a smeši joj se i Nobelova nagrada. Razlog njenog dolaska u Amsterdam, upravo je jedna svetska konferencija na kojoj ona treba da prezentuje rezultate svog naučnog rada. Slobodno vreme do početka konferencije, ona provodi sa svojim momkom Maksom, pa se ovo putovanje pretvara i u neku vrstu medenog meseca. Svoju kratku, tromesečnu vezu, oni ovde učvršćuju i kroje ozbiljne planove za zajedničku budućnost. Sve se menja kada Erika misteriozno nestaje, baš pred sam početak konferencije.\nErika je genijalna mlada naučnica, koja je došla do revolucionarnog otkrića u svetu medicine.\nKako istraga holandske policije tapka u mestu, tako Maks odlučuje da i sam sprovede privatnu istragu. Prva otkrića do kojih će doći, nedvosmisleno ga upućuju na Erikin naučni rad. Mnogima iz visokih zdravstvenih i farmaceutskih krugova njen rad na pronalaženju revolucionarnog leka je na ovaj ili onaj način mogao biti zanimljiv. Otkriva neke neočekivane stvari iz Erikine prošlosti. Saznaje da je njen terenski rad u Africi tokom devedesetih na izvestan način povezan sa njenim nestankom. Dok pokušava saznati šta je ona otkrila u Africi, misteriozna epidemija počinje da se širi Amsterdamom i Holandijom, pa i čitava svetska zdravstvena javnost postaje zabrinuta.\nSam po sebi, ovo je sjajan zaplet. Odlična ideja, odlična priča. Tu su svi maniri koje treba da zadovolji jedan dobar triler. Nik Laut nam, iako ekonomista, demonstrira kakav je erudita. Pokazuje zavidno medicinsko znanje. Stručnost sa kojom opisuje bolest zadivili bi svakog epidemiologa, a neće škoditi da napomenomo i jedan detalj vezan za komarce. Pošto su ovi insekti prenosioci misteriozne zaraze, mi ćemo kao čitaoci biti u prilici da saznamo određene stvari o komarcima koje nikada pre i nigde ne bismo čuli.\nRoman, uslovno rečeno, ima dva pripovedna toka. Iako je pisan u trećem licu, u svakom poglavlju imamo odeljke iz Erikinog dnevnika vođenog dok je ona boravila u Africi. Kroz te pasaže Erika će nas upoznati sa teškim okolnostima pod kojima je u Kongu radio njen tim lekara. Upoznaćemo tragične posledice koje je na stanovništvo ostavio okrutni građanski rat i epidemija malarije koja ga je pratila. A upravo u tim dešavanjima, kriće se i koreni Erikinog nestanka na koji će biti fokusiran čitav roman.\nI upravo tada kada se čini da je priča najbolje postavljena na noge, kada su trasirani svi pravci misterije, kada smo upoznali sve likove – upravo tada se pojavljuju i glavni problemi ove knjige. Kao čitalac, upravo tada smo u najvećoj opasnosti da pogubimo sve konce radnje koje držimo u ruci. Lautova priča u jednom trenutku postaje kompleksan zalogaj za prosečnu čitalačku pažnju. Pretvara se u nešto što treba da predstavlja bauk za svakog pisca – momenat kada postajete dosadni, kada se čitaoc ozbiljno premišlja da li da vas napusti. Čini se da je autor ove knjige žrtva sopstvene pretencioznosti. Nekada treba biti jednostavan u svemu, pa i u književnosti. Naravno, bez obzira na ocenu, ako uspete prebroditi sve ove krize, Crni labud neće predstavljati uzaludno pročitanu knjigu. Dobro ćete se zabaviti. Ako ništa, saznaćete sve ono o komarcima što sam vam govorio, a što nigde drugde nećete moći pročitati.\nAuthor Vladimir VujinovićPosted on August 12, 2016 April 20, 2019 Categories misterija, recenzije, romani, trileriTags Afrika, Amsterdam, Kongo, malarija, Nik Laut, smrtonosna epidemija\nPrevious Previous post: DEVOJKA IZ BRUKLINA – Gijom Muso / Jedna tajna menja ceo život\nNext Next post: DAH ŽIVOTA – Pol Kalaniti / Lekar koji je opisao sopstvenu smrt


Uslijed veoma niskih temperatura došlo je do smrzavanja kućnih instalacija kod pojedinih korisnika koji nisu na vrijeme zaštitili svoje instalacije i vodomjerne šahtove. Zbog nadolazećih niskih temperatura potrebno je pod hitno zaštiti vodomjerno mjesto i instalacije prema objektima i u objektima (kućne instalacije). JKP “Visočica” Visoko će poduzimati sve potrebne mjere iz svoje nadležnosti da …\nAktivnosti policijskih službenika u naznačenoj akciji bit će usmjerene na preduzimanje represivnih mjera prema vozačima za koje se utvrdi da su počinili navedeni prekršaj te će se sankcionisati počinioci i drugih prekršaja iz Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH. U skladu sa procjenama izvršen je odabir lokacija na kojima će se vršiti …


HIT! EVO ŠTA SVE ŠALJEMO ZEMLJACIMA U INOSTRANSTVO: Čvarci putovali do Meksika, sveta vodica do Amerike, a tek zubna proteza... - Imam Lud Da Sam Papir\nHIT! EVO ŠTA SVE ŠALJEMO ZEMLJACIMA U INOSTRANSTVO: Čvarci putovali do Meksika, sveta vodica do Amerike, a tek zubna proteza…\nPakete najrazličitije sadržine Beograđani gotovo svakodnevno šalju svojim bližnjima u inostranstvo.\nVeć je dobro poznata stvar da iz dijaspore u domovinu najčešće stiže novac, ali istom putanjom u suprotnom pravcu, na krilima ili točkovima, najčešće stiže sarma, kajmak, čvarci, po neka flaša rakije ili svete vodice, ali i zubne proteze i šoferšajbne…\nIako slanje u druge države podrazumeva određena pravila koja, osim zemlje u koju se šalje, diktiraju i avio-kompanije i prevoznici, čini se da naše ljude ne može ništa sprečiti da litar rakije ili kilogram ajvara stigne „u tuđinu“ po svaku cenu.\nZna se da mnoge zemlje Evropske unije, kao i preko okeana, ne prihvataju hranu i piće bez originalnog pakovanja ili deklaracije, ali ipak izgleda da postoje „izuzeci“.\n„Mama mi je poslala flašu rakije, flašu svete vodice, martinke koje mi je kupila za položen ispit iz romantizma i posteljinu sa pčelicama koju sam volela kad sam bila mala. Sve to je u Ameriku donela drugaricina mama, naravno avionom i nije bilo nikakvih problema“, kaže Maja R, studentkinja iz Beograda koja je tamo otišla radi usavršavanja.\nČvarci putovali do Meksika\nNa listi stvari koje je zabranjeno slati u drugu državu su svakako i bilo kakvi lekovi bez recepta, međutim Zorana Manić, studentkinja iz Beograda koja školovanje završava u Seulu, kaže da su joj roditelji slali nekoliko puta pakete u okviru kojih su bile i zabranjene stvari.\n„Uglavnom je to neka kozmetika, koja je ovde suviše skupa, ili neke prirodne kreme i čajevi koje sam koristila u Srbiji. Osim toga, stizala je još i kafa i nešto od vitamina i lekova, mada znam da je to zabranjeno“, kaže Zorana.\nČvarci, kajmak i zlatarski sir završavali su čak u dalekom Meksiku.\n„Moj prijatelj se oženio Meksikankom. Prvi put kada je posetila Srbiju oduševila se čvarcima i kajmakom. Posle smo za nju svakih mesec-dva morali da organizujemo specijalne „srpske pakete“, kaže Beograđanin Marko M.\nZubna proteza čak do Nemačke\nVozač autobusa koji radi na turi za Nemačku kaže da je učestala pojava da ljudi putem drumskog prevoza šalju pakete u inostranstvo jer su u poštama veće kontrole, a i bude daleko skuplje. Isti je slučaj sa novcem.\n„Imao sam slučaj jedne starije gospođe koja je želela da joj iz Nemačke u Beograd donesem zubnu protezu jer je stomatolog gore baš skup, a njoj je trebala popravka“, kaže vozač koji je želeo da ostane anoniman.\nOn još dodaje da je bilo slučajeva da se prevoze delovi za automobile kao što u šoferšajbne i akumulatori, ali i kante sa kupusom.\n„Ljudi stalno šalju novac, mada nisu to neke velike pare. Jednom sam nosio šerpu sa sarmama koje su još bile vruće, maltene su se krčkale, a jedan čovek mi je tražio da povezem dva šteneta jazavičara. Naravno, odbio sam“, priseća se on, dodajući da je sad period kada se najčešće šalje kiseo kupus.\nNe postoji zvanični cenovnik, ali…\nImajući u vidu da su ovakve radnje kažnjive zakonom, ne postoji ustaljen cenovnik za usluge transporta. Međutim, svima je dobro poznato da se vozači čašćavaju.\n„Istina je da nas ljudi čašćavaju, i ja ne vidim ništa loše u tome. Nisam nikada određivao cenu, mnogo puta sam vozio i za džabe, ali znam da kolege iz jedne firme bez deset evra neće ni da pričaju“, kaže on.\n(Kurir.rs/Blic/J.A./Foto: Aleksandar Jovanović/Ilustracija)\nISPOVEST TELOHRANITELJA ADOLFA HITLERA: Ovako su zapravo izgledali njegovi poslednji dani!\nPronašli ste kovanicu na ulici, evo šta to znači\nU PIĆU JE LEK: Ubrizgali mu alkohol u srce – spasli mu život!


Ekipe hitne pomoći na mestu gde se srušio malezijski avion u mestu Grabovo\nMalezijski avion koji je leteo iz Amsterdama za Kuala Lumpur srušio se na istoku Ukrajine, preneli su ruski mediji. Ukrajinski ministar unutrašnjih poslova kaže da je avion pogodjen projektilom zemlja-vazduh.\nMalezijski avion koji je leteo na relaciji Amsterdam-Kuala Lumpur srušio se u regionu Donjeck u istočnoj Ukrajini, gde traju snažni okršaji ukrajinskih vladinih snaga i proruskih separatista.\nZvaničnik ukrajinskog ministarstva unutrašnjih poslova Anton Geraščenko, izjavio je da je avion pogodjen projektilm zemlja-vazduh.\nU malezijskom Boingu 777 bilo je 280 putnika i 15 članova posade.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko izrazio je saučešće premijeru Holandije, dodajući da incident nije “nesreća ili katastrofa već teroristički čin.”\nBela kuća je saopštila da je potpredsednik Džo Bajden razgovarao sa ukrajinskim predsednikom Petrom Porošenkom i ponudio američku pomoć u istrazi.\nPredsednik Obama kratko se osvrnuo na pad malezijskog aviona na početku konferencije za novinare u Delaveru, ističući da je osnovni prioritet za SAD da saznaju da li je medju putnicima bilo američkih državljana. On je takodje ponudio pomoć SAD u istrazi razloga za pad aviona.\n“SAD će ponuditi sve što mogu da pomognu da se otkrije šta se dogodilo i zbog čega. U mislima i molitvama Amerikanci su uz putnike i članove porodica gde god živeli.”\nKako navodi Bela kuća, u telefonskom razgovoru koji je bio ranije zakazan, ruski predsednik Vladimir Putin pomenuo je predsedniku Obami da su se pojavili izveštaji o oborenom putničkom avionu blizu rusko-ukrajinske granice.\nStejt Department nije mogao da potvrdi medijske izveštaje da je u avionu bilo 23 američkih državljana.\nUkrajinski zvaničnik ministarva unutrašnjih poslova, Anton Geraščenko, napisao je na Fejsbuku da je avion oboren “raketnim sistemom Buk” i da su ga oborili teroristi, što je termin kojim ukrajinske vlasti opisuju separatiste. Raketni sistem Buk razvijen je u Sovjetskom SAvezu krajem 1970-ih I može da ispaljuje rakete do visine od 22, 000 metara.\nSeparatisti negiraju da su oborili avion dok je jedan od njihovih lidera, Aleksander Borodaj, optužio ukrajinsko ratno vazduhoplovstvo da je srušilo malezijski aivon. Ukrajinska vlada poriče da su njene oružane snage umešane u obaranje aviona.\nBorodaj je na Tviteru izjavio da pobunjenici nemaju oružje koje može da pogodi avion koji leti na visini od 10,000 metara. Medjutim, 29. juna, na separatističkom Tviter nalogu objavljena je fotografija Buk Sistema za koji je navedeno da je sada “pod kontrolom DNR” (Narodne republike Donjeck).\nMalezija Erlajnz na Tviteru je javila da je izgubila kontakt sa letom iz Amsterdama za Kuala Lumpur iznad ukrajinskog vazdušnog prostora.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko pozvao je na formiranje državne komisije koja bi radila sa stručnjacima Medjunarodne organizacije za civilnu avijaciju I drugim internacionalnim agencijama na istrazi pada aviona. On je naveo da su nedavno oborena dva aviona ukrajinske vojske dodajući “Ne isključujemo mogućnost da je ovaj avion oboren, i naglašavamo da ukrajinske oružane snage nisu preduzele nikakve korak da uništavaju ciljeve u vazduhu.”\nRuska novinska agencija Interfaks poziva se na “izvore iz krugova avijacije” navodeći da se avion srušio blizu istočnog Snižnjea, koji se nalazi blizu granice sa Rusijom. U vazdušnom udaru na to područje ranije ove nedelje ubijeno je 11 osoba. Još nije poznato ko je izvršio taj napad, za koji pobunjenici okrivljuju ukrajinsko vojno vazduhoplovstvo.\nU isto vreme kada su počeli da pristižu prvi izveštaji o padu malezijskog aviona, separatisti su saopštili da su oborili ukrajinski vojni transportni avion An-26, blizu grada Toreza koji je manje od deset kilometara udaljen od Snižnjea. U ponedeljak, ukrajinski vojni An-26 oboren je u istočnom ukrajinskom regionu Lugansk.\nMalezijski premijer Nadžib Razak saopštio je da je pokrenuo hitnu istragu pada aviona. Ministar odbrane Hišamudin Husein saopštio je da “nema potvrda” da je avion oboren.\nOvo je druga velika tragedija avioprevoznika Malezija Erlajnz ove godine. Avion na letu MH370 putovao je iz Kuala Lumpura za Peking 8. marta, kada je nestao sa 239 putnika i članova posade. Avion nije poslao signal za uzbunu, a veruje se da se srušio u južnom delu Tihog okeana.\nBudući da su komunikacioni uredjaji na avionu bili ili isključeni ili onesposobljeni, vlasti su morale da procene gde je konačna lokacija na kojoj je avion završio obavljajući složenu analizu podataka poslatih sa aviona do satelita za komunikacije. Medjutim avion i tela putnika još nisu pronadjeni.


Japanski festival i Bašta reči – Časopis InterFON\nU periodu internacionalizacije i globalizacije, lepo je videti da naš glavni grad odiše obiljem filmskih festivala najrazličitijih zemalja. Jedna od njih je i Japan, čiji su se filmovi prikazivali u Kulturnom centru “Grad”, u Savamali. Još jedan od razloga zbog kog valja posećivati sve festivale, a ne samo filmske, je činjenica da će nam oni pomoći da prevaziđemo stereotipe, koji vladaju nama, hteli mi to da priznamo ili ne.\nJedan of prikazanih filmova bio je i „Bašta reči”, najuspešniji anime film 2014. godine, u Japanu. Pažnju gledaoca najviše privlači pejzaž, boje i kontrasti, i umirujuća muzika, koja gotovo savršeno ide uz raspoloženje koje vlada scenom. Na trenutke se može osetiti bezbednost sigurnog mesta, usled usklađenih efekata, koje je stvoreno za junake filma, jer je takvo svakom potrebno bez obzira da li je reč o tinejdžerskom rastrojstvu ili poslovnom stresu odraslih. To mesto jeste park i nastrešnica u njemu. Tu su se prvi put sreli Takao, student u lokalnoj školi, i Jukino, profesorka u istoj, čega Takao nije svestan.\nOn izbegava da ide u školu jer ne vidi smisao toga, pošto je njegov san da postane obućar. Iako deluje smešno, ovaj posao ga ispunjava, i to svakako treba poštovati. On obožava kišu, i donosi odluku da ne ide u školu dok god traje kišna sezona, što predstavlja period od 3 meseca. Sve to vreme on posećuje nastrešnicu, pod kojom je sreo Jukino. Nada se ponovnom susretu, baš kao i ona, ali se nikada nisu dogovorili kada će se sledeći put sresti, tako da sve postaje igra sudbine, ili sreće. Sa druge strane, ona ima problema u školi, i park joj postaje mesto oduška i izvor duhovne hrane. Sreća i zadovoljstvo pri slučajnim susretima su samim tim cenjeniji.\nNetipičnost tema koje se javljaju u filmu čine ga interesantnijim. Učenici koji muče profesore, veća psihološka stabilnost mladića u odnosu na odraslu ženu samo su najočigledniji primeri, dok postoje i klišei, ali pripovedani na atipičan način – ljubav između profesorke i učenika. Ona nije tipična, iliti onakva kakvu smo navikli da viđamo između predstavljenih učesnika. Drugim rečima seksualna veza i ne postoji, već samo platonska privrženost. Jukino na kraju filma izgovara sledeće reči: „Ti si me spasao“. On ju je sačuvao od psihološkog sloma, pružajući joj svoju pažnju i poglede, a ponajmanje reči. Igra rečima u nazivu dela, dakle, postaje interesantna. Daje se na znanje da reči ne moraju biti u fokusu pažnje, i da su čak retko ono što određuje odnose i ono što ponajviše utiče na osobe.\nMože se zaključiti da ljude, ma gde bili, kojoj god rasi i veroispovesti pripadali, muče isti dusi, kako se kaže u Japanu ali i kod nas, usled čega i nismo toliko različiti koliko držimo da jesmo. Svi ljudi su klupko emocija, koje se bori da ostane u životu, i drago mi je što ovakvi festivali sve više posećuju nas, i povezuju nas sa drugim, drugačijim, a istim ljudima.\nIzvor fotografije: http://geekrevolt.com/\nKljučne reči: anime, festival filma, Bašta reči, najuspešniji anime u Japanu\nBy: Darko Damnjanović\nOn: 28. April 2015.


Nemanja Stevanovic - Page 8\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Wed Jan 28, 2009 12:24 am\nPa ne druzim se nesto mnogo sa njima mislim nesto malo sa Micom(jocin fan) a sa Bojanom nikako,sada mi glupo nekako........\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Wed Jan 28, 2009 12:33 am\nej, pa sta znas, mozda ti pesma postane hit a i Joci malo marketinga\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Wed Jan 28, 2009 2:51 am\ni to sto kazes,sada cu da pitam milicu...............mislim vredi pokusati.........\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Wed Jan 28, 2009 8:23 pm\nhit u najavi xexe\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Thu Jan 29, 2009 4:37 pm\npa nista se nzna ,dok se ne vidi..............\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Thu Jan 29, 2009 9:41 pm\non to predoseca\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Thu Jan 29, 2009 11:01 pm\nda da Bog da se mi se posreci ova pesma..............\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Sat Jan 31, 2009 4:24 pm\nUskoro mu otvaram fan club,ali biceteobavesteni...........\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Fri Feb 06, 2009 12:20 am\nSaznala sam nesto bitno i naravno svatila da sam ipak ja kriva................istina ume mnogo da boli........\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Thu Feb 12, 2009 1:12 am\nEVO OVO JE TEK DANAS IZASLO,AL JE VEST BAJATA.........MSM DESILA SE PRE NEDELJU DAN\nZvezdi Granda" Nemanji Stevanovicu pozlilo neposredno pred snimanje emisije na "ružicastoj televiziji"\n"Zvezda Granda" Nemanja Stevanovic uhvacen je prošle nedelje pred snimanje emisije u hodniku Televizije Pink dok ga je zgodna hostesa hranila cokoladom. Paparaco Kurira ovekovecio je Stevanovica kako halapljivo proždire slatke zalogajcice, ne praveci pauzu ni da uzme vazduh. Naime, njemu je neposredno pred ulazak u studio naglo pao šecer, nakon cega mu je pozlilo. U pomoc mu je odmah priskocila zgodna crnka sa bombonjerom, što ga je brzo povratilo.\nNemanja je, nakon prve, uzeo i drugu, pa trecu cokoladicu, i tako u nedogled, zaboravljajuci na snimanje. Buduci da cokolada važi za jedan od najboljih afrodizijaka, pevacu je, po svemu sudeci, slatkiš prijao, pa se nakon snimanja ponovo sreo sa lepom hostesom.\nIpak, postavlja se pitanje da li se njihovo vece završilo na obostranom flertu, ili se pod uticajem slatkiša desilo i nešto više. Bilo kako bilo, sigurno je da ce Nemanjina devojka svom izabraniku, u najmanju ruku, zabraniti ovu poslasticu, a da li ce biti još nekih sankcija, ostaje da se vidi.\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Mon Feb 16, 2009 3:05 am\nNemanja Stevanovic i Kemal Monteno - Nekako s proljeca\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Mon Feb 16, 2009 4:00 am\njel ovo s koncerta?\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Mon Feb 16, 2009 12:43 pm\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Mon Feb 16, 2009 2:02 pm\nSuper je pevao na koncertu!\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Mon Feb 16, 2009 2:20 pm\nJoj moje srculence je bilo extra.Dopao mi se mnogo,al se videlo da jen imao veliku tremu,po glasu mu se videlo.............al imala bih i ja pred toliko ljudi...............\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Mon Feb 16, 2009 2:21 pm\nVeceras je gost u Bravo show.....................23:00h RTV PINK.........\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Fri Feb 27, 2009 12:56 am\nOtvoren je novi njegov forum,a naravno pricace se o svemu i svacemu....\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Wed Mar 04, 2009 11:01 pm\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Fri Mar 06, 2009 12:53 am\nNato aj mi posalji ove slike,al vece na mejllllllllllllllll plizzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzz........\ne je su mu ove iz Pariza?\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Fri Mar 06, 2009 11:04 pm\nDa,to su te slike iz Pariza...\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Sat Mar 07, 2009 2:29 am\nPa salji mi velike na mejl,plizzzzzzzzzzzzzzzzz,kilav mi ent,pa ne mogu da skinem velike....................................ajde plizzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzzz..................cekam ih...............\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Tue Mar 24, 2009 12:18 am\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Tue Mar 24, 2009 7:43 pm\nljudi,sada sam procitala na njegovom forumui....NEMANJA CE BITI TATA.bar tako pise,a koliko je tacno to nznm,al cu da saznam....\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Thu Apr 02, 2009 8:48 pm\nNEMANJA STEVANOVIÆ: GRANDIOZNA TETOVAŽA\nBojkotujuæi onu narodnu po kojoj jedna lasta ne èini proleæe, Nemanja Stevanoviæ se s prvim zracima sunca uvukao u majicu kratkih rukava, nestrpljiv da prošeta svoje taze stesano telo, te napupele mišiæe koje je tokom zime „razvijao“. Ipak, pevaèeva nova figura ostala je u senci tetovaže impozantne velièine kojom je ukrasio desnu ruku, nastale pretpostavljamo kao posledica navuèenosti na hit-seriju „Bekstvo iz zatvora“ i neobiènog genijalca Majkla Skofilda. Ako je Nemanja zaista "išarao" celu desnicu, onda je za jednog poèetnika prilièno hrabar, buduæi da je trebalo izdržati višeèasovno bockanje. Jer, za ovoliki crtež tatu majstor je imao posla bar celo poslepodne. No, ako je grandovac uradio samo privremenu grandioznu tetovažu, onda æe moæi ovako da se šepuri još samo nekoliko dana, dok se posle pet, šest tuširanja ne ispere.\nSubject: Re: Nemanja Stevanovic Thu Apr 02, 2009 9:27 pm\nNemanja sutra u emisiji Petkom u 2


Ovo je čovek koji je postavio bilborde Genta Cakaja | Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Ovo je čovek koji je postavio bilborde Genta Cakaja\nValon Arifi: Bilbord svakome ko radi na dobrobiti svih građana\nBujanovac, 30. novembar 2020.- Posle teksta Bujanovačkih, u kome nadležni u lokalnoj samoupravi kažu da im niko nije tražio dozvolu za postavljanje bilborda sa likom ministra spoljnih poslova Albanije Genta Cakaja, javila nam se osoba koja tvrdi da ih je lično postavila na nekoliko lokacija u Bujanovcu i Preševu.\nRadi se o Valonu Arifiju, građanskom aktivisti iz Preševa koji za naš portal kaže da stoji iza postavljanja bilborda, i dodaje da zaista nije tražio dozvolu nadležnih:\n-Želim da jasno i glasno kažem svima u regionu, pa i ovima na vlastu u Beogradu, da će svako ko se zalaže za ravropranost i slobodu svih nacija na Balkanu, kao što to čini Gent Cakaj, biti počasni građanin naših gradva. Svako, bez obzira na svoju nacionalnu pripadnosti, mi ćemo poštovati svakoga ko se bori za ravrnopravnost, slobodu i jedaknost u našem regionu, kaže Arifi za Bujanovačke.\nBilbord u Bujanovcu i Preševu\nOmladina, kako dodaje, zaslužuje to i on se kao aktivista bori za takve vrednosti.\n-Drugačiji Balkan je uvek moguć, kaže Arifi.\nArifi se često ističe svojim aktivizmom, pa je tako prošle godine prozvao albanske lidere što lokalnim Srbima nisu čestitali Božić.\nIsto je tako negodovao i protiv formiranja vlasti u Bujanovcu bez predstavnika Srba.\nOdbosnici SO Bujanovac su Cakaja većinom glasova izabrali za počasnog građanina Bujanovca, ali resorno ministarstvo nije prihvatilo njihovu odluku.\nPredsednik lokalnog parlamenta Enver Ramadani rekao je da i pored toga Cakaj ostaje počasni građanin Bujanovca.\nTAGbilbord gent cakaj valon arifi\nPrevious PostSaša Arsić lokalnoj vlasti: Umesto novogodišnje rasvete pomoć bolesnoj deci Next PostOpština Bujanovac: Bilbord sa albanskim ministrom Cakajem postavljen nelegalno


K. Kovač | 22. feb 2018.\n„Dnevni list ‘Politika’ podneo je 20. jula 2017. godine krivičnu prijavu protiv NN izvršioca zbog postojanja osnovane sumnje da je izvršio krivično delo Prevara iz člana 208 Krivičnog zakonika“, rekao je tada za sajt UNS-a tužilac Stamenković, dok je Irena Bjeloš iz Višeg javnog tužilaštva u Beogradu UNS-u potvrdila da „krivično delo računarska prevara iz člana 301 Krivičnog zakonika nije predmet podnete krivične prijave“.\nKako je Stamenković tada objasnio, Tužilaštvo je 24. jula tražilo od policije da prikupi potrebna obaveštenja radi utvrđivanja identiteta mogućeg izvršioca i obezbeđivanja dokaza, a da se izveštaj o ovom predmetu ili krivična prijava očekuju „u narednom periodu“.\nPolitika Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal UNS\n← Uvesti kazne za širenje lažnih vijesti\nWe don‘t need no degradation →


Faktor | Čović: Za dogovor o Izbornom zakonu neophodno učešće međunarodnih predstavnika\nČović: Za dogovor o Izbornom zakonu neophodno učešće međunarodnih predstavnika\n04.02.2021. / 10:39\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović kaže da je sinoćnji razgovor s američkim ambasadorom Ericom Nelsonom bio ugodan i konstruktivan, te da je tom prilikom otvoreno mnogo pitanja i napravljen presjek onoga što je urađeno u prošloj godini, s posebnim osvrtom na provedbu lokalnih izbora, rad Centralne izborne komisije i izbore u Mostaru.\nVEZANI TEKST - Američki ambasador Eric Nelson jasno poručio Draganu Čoviću: Ne smije biti blokada!\n- Mi imamo puno primjedbi na ono što se dogodilo na izborima u Mostaru, ali idemo u provedbu tih rezultata, a institucije istovremeno neka rade svoj posao - kazao je Čović u razgovoru za Fenu.\n- Usaglasili smo se da usvajanje Izbornog zakona treba biti preduvjet za naš kandidacijski status, kao i ostali uvjeti koje smo dobili od EU-a. Mi smo nekih 4-5 već završili, a preostale u ovih nekoliko mjeseci trebamo ubrzano ispunjavati kroz Vijeće ministara i Parlamentarnu skupštinu BiH. Što se nas tiče, vitalan je izbor članova Predsjedništva BiH i delegata u domove naroda, gdje insistiramo da hrvatske predstavnike biraju Hrvati i mi smo otvoreni za razgovore sa svim parlamentarnim strankama i o tehničkim izmjenama koje treba provesti kako bismo izbjegli sve nedosljednosti i kršenja zakona i procedura koje smo imali na lokalnim izborima ove godine - ustvrdio je Čović.\nOn je, kaže, i u razgovoru s ambasadorom Nelsonom, potencirao dinamiku sastanaka i vjeruje da će se vrlo brzo, možda već iduće sedmice, održati i zajednički sastanak na temu izborne reforme.\n- Ja ću sutra do kraja dana i ambasadoru Nelsonu i ambasadoru Johannu Sattleru dati naše viđenje izmjena Izbornog zakona kada su u pitanju Predsjedništvo i domovi naroda. Treba napraviti plan, šta trebaju raditi stranke, a šta trebamo zajednički s predstavnicima međunarodnih institucija. I ja sam to i rekao, bez njihovog prisustva u tim razgovorima teško da mi možemo napraviti neki veliki iskorak. Mi nemamo važnijeg pitanja od Izbornog zakona, a možemo naravno paralelno s tim raditi i druge stvari, posebno ove koje nam otvaraju vrata kandidacijskog statusa za EU - ističe Čović.\n- Ja sam ustvrdio kako u Hercegovačko-neretvanskom kantonu nemamo još uspostavljenu vlast i to je nužno, kao i na federalnom nivou i mi ćemo sukladno drugim aktivnostima koje radimo tražiti partnerstva kroz koja to možemo provesti - poručio je Čović.\n- Očekujem prijateljski razgovor u kojem ćemo dogovoriti kojom dinamikom da idemo kako ne bismo trošili vrijeme bespotrebno. Februar i mart su vrijeme kada trebamo staviti na sto i dogovoriti većinu stvari, a onda da to prenesemo i na parlamentarne komisije, jer je ovo nešto što se ne tiče samo ove dvije stranke, nego svih - naglasio je Čović.\nTokom susreta s ambasadorom Nelsonom, kaže, razgovarano je i o drugim temama, kao što je migrantska kriza.\n- Ja sam poseban naglasak stavio na sigurnosnu i političku dimenziju problema. Mi moramo u potpunosti poštivati zakone BiH, odnosno da migrant gdje uđe u BiH bude evidentiran, tu stacioniran i prema njemu da se postupa po zakonima BiH, a ne da ih puštamo da se slobodno kreću po državi i da ne znamo ko su uopće te osobe. Mi smo spremni u državnim institucijama uraditi sve što treba, izdvojiti i potrebna sredstva, ako treba promijeniti i neke zakone, ali ne da se migranti raspoređuju po cijelom teritoriju BiH. To ne dolazi u obzir - kazao je Čović.\nPotpuna saglasnost postoji oko toga da BiH mora ubrzati dinamiku nabavke i koordinacije vakcina protiv koronavirusa, kako bi distribucija bila, prema broju stanovnika, istovremena i jednaka u cijeloj BiH, da vremenski ne zaostajemo za ostatkom Evrope.\n- Jedna od važnih tema razgovora je bila i NATO savez i ja sam informirao ambasadora Nelsona o našoj konferenciji koja će se 18. marta održati u Neumu, gdje su upravo to teme i gdje želimo uključiti sve predstavnike međunarodne zajednice, kako bismo radili na našem euroatlantskom putu - kazao je Čović za Fenu.\nDragan ČovićEric NelsonIzborni zakon BiH


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 28.Okt.2020, 00:27\nPredstavom "Balava" u produkciji Heartefact fonda iz Beograda, otvoreno je u utorak uveče, 27. oktobra treće izdanje pozorišnog festivala “Kosovo Theater Showcase” u pozorištu Oda u Prištini. U predstavi igraju Mirjana Karanović, Jasna Đuričić, Jovana Belović i Isidora Simijonović, a glavna tema je uloga žene u današnjem društvu. Organizator, direktor centra Qendra Multimedia Jeton Neziraj u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE) naglašava zadovoljstvo zbog velikog broja...\nU zemljama bivše Jugoslavije u poslednjih 30 godina se ništa suštinski nije promenilo, izjavila je u Prištini poznata glumica iz Beograda Mirjana Karanović u sredu, 28. oktobra, dodajući da "smo se do grla ukopali u našem blatu". Karanović je to izjavila na panel-diskusiji o ulozi glumaca sa...


Verovanja: Stari Srbi verovali da prilikom pomračenja vukodlaci grizu Sunce! | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tVerovanja: Stari Srbi verovali da prilikom pomračenja vukodlaci grizu Sunce!\nPošto nisu mogli drugačije da objasne šta to zaklanja Sunce jer za pravilan poredak nebeskih tela nisu ni znali, mnogi su pomračenje objašnjavali pričama kojima su pokušavali da reše misteriju.\nTako su se u mnogim narodima pojavile legende, a kod Srba provukla ta da Sunce grizu vukodlaci, ovo je danas na Tvrđavi Nišlijama otkrio redovni profesor Departmana za fiziku niškog Prirodno-matematičkog fakulteta Dragan Gajić.\nOn je ovom i sličnim zanimljivim pričama jutros plenio pažnju građana Niša koji su došli teleskopom da posmatraju pomračenje Sunca objašnjavajući zašto su mnogi ovu pojavu doživljivali kao mističnu, zašto su je se bojali i od nje zazirali.\n„Naši prapreci počeli su da shvataju da njihov život umnogome zavisi od Sunca, tako da je normalan bio strah zbog trenutka kada odjednom, kada mu nije vreme, nastupi strah“, objasnio je Gajić.\n– Mislili su da ako se krene u rat, izgubiće se. Ali i to je bilo krajnje pogrešno, pa onaj drugi će pobediti. Uvek je tu bilo negativne konotacije.\nU dečanskim zapisima, na primer, piše da je u godini pomračenja 1331. godine izgorelo 10 crkava, a to vezuju i za smrt Stefana Dečanskog, baš kao i što su neki pomračenje 1999. godine vezivali za bombardovanje Srbije – pričao je profesor u Tvrđavi.\nSvi su radoznalo slušali kako je bilo 1961. godine kada je Niš bio „centralna linija totalnog pomračenja“, pa su zato naučnici jednu od najlepših astronomskih pojava posmatrali baš odavde. I te godine zvanično su obaveštavali ljude da sklone, a mene je otac, inače geograf, sećam se, izveo na ulicu da kao dete gledam pomračenje. Komšije su tada govorile: „Žika je lud, dete će mu oslepeti“ – seća se Gajić.\nOvaj profesor još bolje pamti kakva je panika u Srbiji nastala 1999. godine nakon što je Savezno ministarstvo za rad, zdravstvo i socijalnu politiku izdalo zvanično saopštenje kako se treba ponašati u vreme pomračenja.\nSavetovali su da stari i deca ostanu kod kuće, da se spuste roletne na prozorima, da su posebno ugroženi hronični i psihijatrijski bolesnici, kao i da su moguće posledice ubrzan rad srca, grčenje u želucu, svrab, skok krvnog pritiska, povećanje nivoa šećera u krvi i učestalo mokrenje.


Srbiju volimo - 55. "Ljubičevske konjičke igre" - viteška tradicija\n55. "Ljubičevske konjičke igre" - viteška tradicija\n55. Ljubičevske konjičke igre održaće se od 31. avgusta do 2. septembra. Tradicionalni i čuveni ljubičevski višeboj je po originalnosti, lepoti i dinamičnosti jedinstveno nadmetanje hrabrih momaka na odabranim konjima u pet tradicionalnih disiplina. Viteška pobednička ruka višeboja, osim novčane nagrade, prima pehar, plašt i sablju.\nSablja je unikatna, posebno skovana za viteza Ljubičevskih igara i svaki novi pobednik višeboja dobija je od svog prethodnika i sa ponosom je čuva do sledećih Ljubičevskih konjičkih igara. Na kraju grad dobija svog heroja – Viteza Ljubičeva. Igre organizuje Turistička organizacija grada Požarevca sa Konjičkim klubom „Knez Mihailo“, pod pokroviteljstvom Grada Požarevca.\nNajveća hilandarska retkost je osnivačka povelja Stefana Nemanje, data 1198. godine. To je prekrasna povelja! Prekrasna? Mi znamo samo jedan njen prepis koji je u litografiji izveo Dimitrije Avramović. Kada je on 1847. boravio, odnosno štampao knjigu o spomenicima na Svetoj Gori, dao je faksimil te povelje koja je kasnije poklonjena kralju ...


Grad Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Novogodišnji prijem Gradonačelnika Gradačca\nNovogodišnji prijem Gradonačelnika Gradačca\nDatum kreiranja petak, 27 Decembar 2019 17:21\nSinoć je održan tradicionalni Novogodišnji prijem Gradonačelnika Edisa Dervišagića na kojem su pisustvovale brojne zvanice, među kojima su bili privrednici, predstavnici javnih i privatnih preduzeća, organizacija, udruženja, sportskih klubova, političkih partija i medijskih kuća.\nPrijem je kao i do sada organizovan sa ciljem da se ukratko rezimira sve što je učinjeno u prethodnoj godini, te izrazi zahvalnost svima koji učestvuju u kreiranju boljeg života lokalne zajednice.\nGradonačelnik je pozdravio prisutne te istakao da godina koja je već na izmaku je obilježena projektom „ Vodosnabdijevanjem Gradačca „ kao i drugim projektim koji doprinose poboljšanju poslovnog okruženja na području grada Gradačac.\nDa Gradačac uspješno ulaže i brine o poslovnom ambijentu dokaz je i prestižno priznanje „ GLOBALLOCAL“ koja je dodijeljena Gradu Gradačac za kreiranje dobrog ambijenta za razvoj poduzetništva u Srednjoj i jugoistočnoj Evropi u kategoriji „Najbolje lokalne zajednice u 2019. godini“. Važno je istaći da je u ovoj godini Gradačac je dobio i status grada.\nIstaknuti su podaci koji pokazuju rast Budžeta, dobre rezultate privrednih subjekata i povećanje broja zaposlenih, što je praćeno ulaganjem u javnu infrastrukturu. U narednoj godini nastavit će se sa projektom vodosnabdijevanja Gradačca a očekuje se i početak radova na izgradnji gradske garaže, azila za napuštene životinje, te rekonstrukcije kompleksa Starog grada.\nPo završetku obraćanja gradonačelnik Edis Dervišagić se zahvalio prisutnima na dosadašnjoj dobroj saradnji koja pogoduje ekonomskom i svakom drugom razvoju i zaželio sretnu i uspješnu Novu 2020. godinu.


Subotić progovorio: Želim individualno da napredujem - Fudbal, Reprezentacija, Top News\nHotSport»Fudbal, Reprezentacija, Top News»Subotić progovorio: Želim individualno da napredujem\nSubotić progovorio: Želim individualno da napredujem\n| 2013-09-07T16:52:47+02:00\t7. sep 2013. 16:52|0 komentara\nDefanzivac Srbije potvrdio da do januara ne želi da igra za reprezentaciju. Taman što je Nemanja Matić vraćen u reprezentaciju, Neven Subotić je odlučio da iz nje izađe, ali da neko ne shvati pogrešno, te dve stvari nemaju ništa zajedničko. Međutim, zajedničko im je to što su i jedna i drugi dali sebi slobodu da odlučuju kad žele, a kad ne žeele da budu pozivani.\nMatić, je rekao da ga ne zovu ako ne igra, a Subotić zato to želi da se posveti individualnom radu, kako bi napredovao u klubu.\nSubotić je svoje obrazloženje ovakve odluke prezentovao u saopštenju, koje prenosimo u celosti:\n“Razgovarao sam s selektorom Sinišom Mihajlovićem i obavestio ga o želji da se u narednon periodu posvetim individualnom radu u klubu i namerom da dodatno napredujem.\nNa žalost, jučerašnjim remijem protiv Hrvatske izgubili smo takmičarske šanse da se plasiramo na Svetsko prvenstvo. U ovom trenuku, a posle razgovora s trenerom Jorgenom Klopom i njegovom željom da pojačam individualni rad, zamolio sam selektora Mihajlovića za razumevanje, te sam mu zahvalan na podršci.\nBorusija je takođe na putu formiranja nove ekipe, očekuje nas takmičenja u prvenstvu Nemačke, Kupu Nemačke i što je posebno važno Ligi šampiona, te ću se koncentrisati na te obaveze.\nOva odluka važi samo za period do kraja 2013. godine.\nVerujem da imamo veliki broj kvalitetnih igrača, koji zaslužuju šansu u nacionalnom timu. Sa izuzetnim zadovoljstvom i pnoson a ukoliko to selektor bude želeo biću u sastavu ekipe od naredne godine, kako na prijateljskim pripremnim utakmicama, tako i za novi kvalifikacioni ciklus.\nUbeđen sam da će Srbija u narednom ciklusu pokazati sav kvalitet i da ćemo uspeti da se plasiramo na Evropsko prvestvo 2016. godine.\nLično bih voleo da budem deo te ekipe i daću maksimalan lični doprinos na tom putu. Još jednom, zahvaljujem se selektoru Mihajloviću na razumevanju i FS Srbije na podršci koju sam uvek imao”, napisao je Subotić.\nTAGOVI: Neven Subotić, nemanja matić


Vacić: Za mene 90,000 glasova nije ništa! Mene podržavaju veliki ljudi! | Novi Centar\nNaslovna Društvo Vacić: Za mene 90,000 glasova nije ništa! Mene podržavaju veliki ljudi!\nVacić: Za mene 90,000 glasova nije ništa! Mene podržavaju veliki ljudi!\nMiša Vacić, lider Srpske desnice istakao je kako cenzus od tri odsto, koji iznosi oko 90.000 glasova, može lako da se postigne.\n– U kampanji smo već šest meseci, osnivamo odbore širom Srbije i nastavićemo istim tempom kao da nam je za ulazak u parlament potrebno 200.000 glasova – rekao je Vacić.\nKako je on rekao, Srpsku desnicu podržavaju svi oni koji imaju desničarska ubeđenja i izraženu nacionalnu svest.\n– Veliku podršku dobijamo od ratnih veterana, boraca, iz četničkih udruženja, prilaze nam ljudi koji su nekada bili u Dverima, DSS-u, SRS-u, SPO-u, ali i veliki broj onih koji nikada nisu bili u politici – naveo je on.\nUkazao je na to kako mu je plan da ako uđe u parlament, nastavi i postane član Vlade Srbije, a sebe najbolje zamišlja u bezbednosnom resoru.\n– Pa to su bezbednosni resori, vojska, policija, BIA ili boračka pitanja. Iz Saveza za Srbiju poručuju da će cenzus biti spušten da bi lažna Vučićeva opozicija ušla u parlament – rekao je Vacić dodajući da je Savez za Srbiju je koalicija nevladinih organizacija, u kojem su neke registrovane kao stranke, ali se ponašaju kao nevladine organizacije.\n– Prava opozicija želi da izađe na izbore i da pobedi one koji su na vlasti, a onaj ko zagovara bojkot je lažna opozicija. Srpska Desnica je opozicija vladajućoj koaliciji, ali nije opozicija državi – kaže Vacić.\nOn se osvrnuo i na njegovo gostovanje u emisiji ”Pravac“ sa Milicom Đurđević Stamenkovski iz Zavetnika i Vojislavom Šešeljem iz SRS-a.\n– Mi možemo sa svima, osim sa Dverima koje su ušle u Savez za Srbiju. Dveri su osnovali ljudi čistih ideala, niko od tih ljudi danas nije u Dverima, a kupio ih je Dragan Đilas – naglasio je on.\nKako kaže, u emisiji ”Pravac” je pozvao na zajednički izlazak na izbore, ali je dodao kako ljudima iz SRS i Zavetnika smeta što mnogo ljudi prelazi u Srpsku desnicu.\n– Ako bismo išli zajedno, onda bi ti ljudi možda ostali kod njih. U decembru sam održao treći sabor desnice koji je bio brojniji od skupova Zavetnika i radikala. Jači smo od ostalih desničara. To se najbolje vidi po broju ljudi koje okupljamo na svim događajima koje pravimo – naglasio je Vacić.\nNa opasku pojedinih medija koji su upitili pitanje kako se finansira Srpska desnica, Vacić je poručio kako ova stranka ima snažnu podršku svojih pristalica širom zemlje koji joj daju dobrovoljne priloge od kojih se stranka izdržava. On je takvim medijima uputio pitanje da objasne kako se oni finansiraju jer svi znaju kako nemaju ni gledanost ni čitanost.\n– Mnogi naši članovi su pripadnici različitih nacionalnih manjina. U julu je naš član postao i kantautor Hasan Dudić, a krajem 2019. godine naš član je postao Raul Alberto Dijas, pevač i osnivač kultnog beogradskog benda „So Sabi“. Nama je merodavnost odnos čoveka prema Srbiji, a ne njegova nacionalna pripadnost – objasnio je Vacić.\nOn je incident u kom se lider PSG Sergej Trifunović pre nekoliko dana zakucao u autobus, a nakon toga je utvrđeno da je u krvi imao tragove kokaina okarakterisao kao loše.\n– Dobro je da Trifunović nije rekao da ide da nahrani zmajeve. Sumnjam da će to uticati na njegove birače jer su oni bliski konzumiranju tih supstanci. Moji birači mogu da popiju rakiju, najedu se slanine i prasetine, a njegovi vole te psihoaktivne supstance – kaže Vacić.\nOsvrnuo se i na dešavnaja u Crnoj Gori sa kojima se suočava srpski narod rekavši da su Srbi u regionu i srbiji nakon tih dešabanja ujedinjeniji.\nPrethodni članakBAHATA MINISTARKA OBOŽAVA LUKSUZ: Zorana na rukama nosi celu radničku platu! Šeta rukavice od 30.000!\nSledeći članakSLUČAJ KOJI JE POTRESAO AMERIKU: NFL igrač imao je naizgled savršen život, a niko nije znao da UBIJA ljude! (VIDEO)\ncottage hospital drug rehab 25 februara, 2020 At 3:07 pm\ndrug rehab centers in new jersey drug alcohol rehab center orlando sault tribe health center luxury rehab centers in texas rehab valuator reviews


Radio Rožaje - Izabran novi Opštinski odbor BS u Baru\nsrijeda, 07 Avgust 2019 11:47\nIzabran novi Opštinski odbor BS u Baru\nSkupština Bošnjačke stranke izabrala je novi Opstinski odbor u Baru. Uz prisustvo 72 delegata, iz deset mjesnih odbora, Skupština je izabrala novi sastav Opštinskog odbora koji će imati 41 član.\nU decembru prošle godine, zbog dugotrajnih problema u rukovodjenju, funkcionisanju i radu, Glavni odbor Bošnjačke stranke donio je odluku o raspuštanju Opštinskog odbora u Baru. Nakon toga, izabran je Inicijativni odbor koji je pripremio partijske izbore u svim mjesnim odborima. Član Izvršnog odbora i koordinator Predsjedništva BS Damir Gutić je rukovodio svim aktivnostima pripreme novih partijskih izbora.\nPozdravljajući delegate Skupštine Gutić je kazao da je za nekoliko mjesecu uradjeno puno na uspostavljanju nove partijske baze i temeljne reorganizacije BS u Baru.\n-Dobar posao koji je urađen ogleda se u ponovnom strukturiranju Bošnjačke stranke i sada smo na dobrom putu da taj fokus koji je bio gurnut u stranu ponovo postavimo u centar naših težnji. Stranka ponovo funkcioniše kao sistem i mislim da će to biti dugoročno važno, voditi odgovornu politiku prema svim članovima, simpatizerima i u krajnjem, prema narodu koji predstavlja. Krenuli smo iz početka, uspostavljena je nova baza članstva, uspostavljen je sistem odlučivanja i procedure, uspostavljeni su mjesni odbori kao početni organi stranke. Ubjeđen sam da će kvalitetnom radom novi opštinski odbor pokazati dobre rezultate u narednom periodu. – istakao je Gutić\nPotpredsjednik Bošnjačke stranke Osman Nurković je, u svom obraćanju istakao da očekuje da će Bošnjačka stranka pokazati jedinstvo i zajedništvo i ojačati svoju poziciju u Baru i na svim nivoima.\n- Siguran sam da ce formiranjem novog odbora biti ojačana BS u Baru, a da će problemi od ranije ostati iza nas. Sigurno je Bošnjačka stranka prepoznata kao ozbiljan politički subjekat našeg naroda, na svim nivoima, I očekujem da će dobiti još veće povjerenje gradjana. Dosada je BS mnogo uradila na afirmaciji strateških državnih interesa, ali i jačanju pozicijie Bošnjaka. Ulaganja u nerazvijene dijelove države, u sjever, izgradnja infrastrukture i mnogi strateški projekti koji se ostvaruju preko Vlade, predstavljaju dio našeg programa od osnivanja BS - kazao je Nurković .\n- U Baru imamo značajan potencijal za rast, i to treba da iskoristimo na prvim parlamentarnim izborima. Kroz ozbiljan rad i dobru organizaciju u Baru i u drugim opštinskim odborima, možemo imati, najmanje tri, a možda i četiri poslanička mandata. Ovaj rezultat bi značio da se ne može formirati vlast bez BS. Učesće u vlasti na nivou države u narednom mandatu, značiće dobar kontinuitet i utemeljenje u svim državnim institucijama i velike benefite, za nas narod i clanstvo BS - zaključio je Nurković\nDelegati Skupštine su tajnim glasanjem izabrali novi sastav Opštinskog odbora u kome su: Rasim Honsić, Suljo Mustafić, Edina Dešić, Sead Delalić, Anita Adrović, Mehmed Feratović, Sadetin Peričić, Muamer Hajdarpašić, Isad Kurpejović, Safet Kočan, Jasmin Hot, Elvir Škrijelj, Meliha Gutić, Ilhan Hasović,Ermin Hajdarpašić, Nermin Kalač, Rejhan Kalač, Amela Hot, Sadija Mustafić, Edin Skenderović, Alen Kalač, Elvedin Adrović, Hajriz Ličina, Hajradin Murić, Diadela Husović, Samir Perazić, Jasmin Škrijelj, Suljo Perazić, Kemal Agović, Amel Dedeić, Dženita Murić, Jasmin Kajević, Sehera Kalender, Adem Husović, Elhan Huremović, Armin Čolović, Nermin Škretović, Kamber Karađuzović, Aida Kolar, Ferida Peročević i Sabro Čolović.\nU narednom periodu biće izabrano rukovodstvo Opštinskog odbora - predsjednik, potpredsjednici i izvršni odbor.\nSlužba za informisanje BS\npogledano 471 puta\tZadnji put promjenjen srijeda, 07 Avgust 2019 12:07


Princeza nestala u plamenu | Novosti.RS\nPrinceza nestala u plamenu\n02. 11. 2014. u 18:56\nEngleski kralj sa sinom pobegao u predeo gde je kuga jenjavala. Bogatstvo i moć Zapadne Evrope u rukama 300 plemićkih porodica\nNajuzvišeniji plemić i najimućniji čovek izvan uže kraljevske porodice bio je Henrik od Groumonta, vojvoda od Lankastera, omiljeni veteran iz ratova s Francuskom. Groumonta je duboko potresla kuga. On je preživeo nalet kuge iz četrdesetih godina, da bi podlegao sličnoj epidemiji 1361. godine. Groumont je 1354. godine, na navaljivanje njegovog ispovednika, zapisao svoje promišljanje biomedicinskih stvari u maloj Knjizi o svetim doktorima. To je veoma dirljiv dokument koji odražava godine kuge.\nMeđu ličnim slabostima, koje je Groumont spoznao i imao nameru da ispravi, bilo je zgražavanje nad bolesnima, koje je bilo tako ekstremno da im nije ustupao čak ni ostatke sa svoje trpeze. U vojvodinoj knjizi, Hrist je lekar koji uz pomoć Deve Marije nudi lekove za rane duša zaraženih sa svih sedam smrtnih grehova.\nPUSTA SELA I VINOGRADI Isprva pokrenuta ratom pa pogoršana kugom, kriza u trgovini vinom - glavnim privrednim proizvodom Bordoa - tekla je uporedo sa pustošenjem sela. U prvoj polovini četrnaestog veka, između 725 i 1.360 brodova godišnje je isplovljavalo put Engleske noseći gaskonjska vina. Između 8. oktobra 1349. i 27. avgusta 1350. godine isplovio je samo 141 brod.\nPripadnici visokog plemstva nisu bili dubokoumni ljudi, iako su bili poznavaoci umetnosti, sakupljači retkih knjiga i pokrovitelji naučnika, pesnika i teologa. Ti kasnije uzvišeni kulturni poslovi, kojima je porodica Lankastera zapravo naginjala, bili su puki deo gizdavog, skupog načina života. U tom životu, rasan konj je bio isto što i pesnik pod pokroviteljstvom, smišljeno ljubavno iskustvo isto što i njegovo odsustvo, njihova bogata gizdava odeća i probrani obedi samo deo svakodnevnih poslova - poput disanja i spavanja.\nBile su to ličnosti koje žele sve da opipaju u životu, ne promišljajući dugoročni ili čak sutrašnji smisao stvari. Rađali su se u neizmernom bogatstvu i divnim dvorovima i ponašali se u skladu s tim. Takav čovek igra sa kartama koje su mu podeljene, živi život koji mu je Hrist odredio, a onda se on okonča, često u detinjstvu ili mladosti, gotovo nikada posle pedesete godine.\nVrlo malo ljudi je živelo takvim životom. Godine 1340. je oko 60 odsto zapadnoevropskog bogatstva i gotovo sva njena politička moć bila u rukama nekih trista porodica visokog plemstva, od kojih je oko četiri tuceta bilo u Engleskoj. Njihovo bogatstvo je bilo bukvalno nemerljivo, pošto nikada nije bilo procenjeno. Ali je godišnji prihod svake porodice bio barem milijardu dolara u današnjem novcu.\nBilo je mnogo rasprava između tih četiri tuceta porodica u vezi s njihovom političkom moći. Oni su bili „prvi stalež“ ili politička klasa nacije. U Engleskoj je glava svake milijarderske porodice visokog plemstva - a često i njihov naslednik - skupa sa nekih tridesetak biskupa, bila sazivana ličnim pozivom kralja da sedi u onome što je sraslo u Dom lordova, gornji dom parlamenta. Gornji dom je imao kako zakonodavnu tako i zakonsku moć (vrhovni sud u Engleskoj je još Dom lordova; njihov posao zapravo obavlja dvadeset pet profesionalnih pravnih zastupnika koji stiču nenasledive doživotne titule).\nUticaj kuge na visoko plemstvo bio je individualan pre nego kolektivan. Njihov novčani priliv je bio golem, njihov način života tako rasipan da su imali značajnog uticaja na privredu zemlje. Hiljade ljudi u proizvodnji hrane, građevinarstvu, pravljenju raskošne odeće, održavanju domaćinstva, uzgoju konja, kao i izradi oružja i mnogim poslovima trgovine i preprodaje, nalazili su svoje veliko tržište u zadovoljavanju potreba tih nekoliko desetina porodica na samom vrhu društvene lestvice.\nBLUDNICI IZ DOMA LORDOVA Jedino pitanje koje je moglo odista da angažuje Dom lordova na nekoliko meseci jeste progon, pun mržnje, kakvog kraljevog miljenika, obično homoseksualca. To se obično završavalo nasiljem i važni ljudi bi se onda raštrkali po svojim seoskim posedima i predavali ustaljenom gošćenju, opijanju, lovu i bludničenju.\nTempo života koje je to visoko plemstvo nametalo i luksuzna dobra koje su oni negovali takođe su imali uticaja u pritiskanju manje imućnog plemstva i gornjeg sloja vlastele srednje klase. Život na kredit je tako postao opšta pojava među zemljoposednicima, kao što je danas u američkom društvu. Firentinski bankari i oni sa juga Francuske dopuštali su velike dugove sa veoma visokim kamatama. Bankarske pozajmice su bile krajnje sigurne ako su davane najvišim plemićima, zato što je njihovo ogromno bogatstvo - ma koliko oni bili rasipni - bilo garancija da će dugovi biti vraćeni.\nTo je bilo ustaljeno mišljenje kada je bio u pitanju najveći pozajmljivač novca od svih, kralj Edvard III - sve dok nije bio prisiljen da uzme tako velike zajmove, da bi vodio svoje ratove, da je na kraju obustavio plaćanje dugova, pretvorivši nekoliko najuglednijih bankarskih kuća u prah i pepeo.\nTu je onda i neobičan način na koji je kuga presudno uticala na užasnu porodicu Plantageneta. Kada je princeza Džoana pokošena kugom, dinastičko ujedinjenje s Kastiljom je bilo predupređeno. Čak ni kasniji pohodi na Španiju, najpre Crnog Princa a onda i Džona od Gonta, nisu mogli da kompenzuju političku korist izgubljenu propadanjem tog ujedinjenja.\nSa stanovišta firentinskih zelenaša, Džon od Gonta je bio u stanju da ostane solventan i postavi granice načina života milijardera. On je sagradio najveću kuću u Londonu, koju su spalili srditi seljaci 1381. godine.


SVETSKI DAN MUZIKE - Kulturni centar Apatin\nObeležavanje Svetskog dana muzike datira iz osamdesetih godina prošlog veka kada je u Parizu 1982., najdužeg dana u godini, prvi put organizovana proslava pod nazivom Fête de la Musique (Festival muzike) gde se širom Francuske proslavljalo besplatnim koncertima profesionalnih muzičara i muzičara amatera svih uzrasta. Od tada se svake godine sve više država priključuje obeležavanju ovog praznika koji pruža mogućnost da manje popularni muzičari široj publici približe umetnost i lično umeće. Od pre nekoliko godina i Srbija se uključila u obeležavanje ovog značajnog datuma, a Opštinski kulturni centar od prošle godine daje svoj doprinos ovoj velikoj svetskoj manifestaciji.\nMuzička redakcija Opštinskog kulturnog centra program povodom obeležavanja Svetskog dana muzike predstavlja u tri segmenta.\nProgram počinje u ponedeljak, 22. juna, u 11 časova na platou ispred Doma kulture.\nOzbiljnom muzikom predstaviće se učenici svih odseka OMŠ ,,Stevan Hristić”. U jednočasovnom koncertu slušaćemo i videti najuspešnije učenike koji će pokazati umeće sviranja različitih instrumenta. Ovo će biti svojevrsna promocija škole te pozivamo roditelje i učenike koji su se prijavili za polaganje prijemnih ispita, kao i svu decu koja žele pohađati muzičku školu, da prisustvuju koncertu koji je upriličen, osim za\novu svečanost i za predstavljanje škole.\nKao prateći program proslave, u 19 časova istog dana u Maloj sali OKC, predavanje na temu ,,Istorijat muzike i nastanak i razvoj rokenrol muzike u svetu” održaće Dobrica Veselinović, doajen rok scene i umetnički direktor „Rock Clan“ festivala koji se održava u Jagodini dugi niz godina. U četrdesetominutnom izlaganju govoriće o osnovnim podelama u muzici po vremenu i žanrovima, sa posebnim osvrtom na nastanak i širenje rokenrola kao popularne muzike brojnih generacija čitavog sveta.\nZaokružujući obeležavanje Svetskog dana muzike, 22. juna na platou ispred Doma kulture, u 21: 30 časova popularnom muzikom predstaviće se muzički sastav ,, Rok fest bend” iz Sombora koji će svirati muziku rokenrol ere 20. veka.\n*U slučaju kiše, program za Svetski dan muzike će se odvijati u Velikoj sali Kulturnog centra.


Dan online - Regioni: Žene sa invaliditetom dodatno ugrožene - 2018-09-29\nRegioni U KOTORU ODRŽAN SKUP O ZAPOŠLJAVANJU OSI, SLAVICA STRIKOVIĆ NAGLASILA Žene sa invaliditetom dodatno ugrožene\nKOTOR – Od 24 opštine u Crnoj Gori, samo tri imaju ginekološki sto za žene sa invaliditetom, saopštila je Slavica Striković iz NVO „Ženska akcija” i trener na projektu „Stvaranje novih mogućnosti za rad, zapošljavanje i profesionalnu rehabilitaciju osoba s invaliditetom”.\nOna je na okruglom stolu koju je u okviru ovog projekta juče održan u Kotoru, kazala da je logično da se pitamo šta rade žene iz preostale 21 opštine koje imaju otežano kretanje ili nemogućnost kretanja, kakav je kvalitet života tih osoba i koliko su one dodatno diskriminisane.\n- Ja sam uvijek doživljavala socijalno preduzetništvo, koje se skoro može reći da u Crnoj Gori i ne postoji, kao jedan rijetki svijetli element surovog kapitalizma, u kome definitivno jeste i Crna Gora. Mislim da tome svjedočimo na osnovu firmi koje i rade u Crnoj Gori odnosno poslodavaca prema zaposlenim i tome što je osnovna premisa u radu, kako crnogorskih preduzetnika, tako i nekih iz regiona, jeste ostvariti što veći profit, na račun zaposlenih, lošije sirovine, usluge ili robe koju nude. Onda ovakva priča i ovakva vrsta preduzeća tom humanom, plemenitom dimenzijom izgleda kao rijetka svijetla tačka kada govorimo o preduzetništvu - kazala je Striković koja je, između ostalog, govorila i o tome kako započeti sa socijalnm preduzećem (traženje poslovne ideje, misija-ciljevi, ključne zainteresovane strane, tržište), te o pravnom okviru koji može biti unaprijeđen donošenjem Zakona o socijalnom preduzetništvu.\nNavodeći primjere uspješnog poslovanja preduzeća koja upošljavaju osobe sa invaliditetom Ljuba Šljuka iz kotorskog Udruženja paraplegičara kazala je da u Trebinju funkcioniše rasadnik voća i povrća čija se proizvodnja plasira staračkim domovima i dječijim vrtićima, ali i picerija u Sarajevu u kojoj su svi zaposleni gluvi, nagluvi ili slabovidi. Kada je u pitanju naša država, pomenut je primjer uspješnog rada štamparije Herceg Novog, u radionice za izradu svih vrsta suvenira u Bijelom Polju, kao i vešeraje u Baru.\nDnevni centar za omladinu (sa invaliditetom) je ono što nedostaje Kotoru, a na šta je ukazala jedna od prisutnih čiji je sin osoba sa invaliditetom, dok se Dušan, koji je u nekadašnjoj fabrici „Livnica” radio 16 godina, a koji ima problema pri hodu, požalio da ga prilikom traženja posla poslodavci „omalovažavaju i odbijaju“.\n– Sedam puta su mi odbijali molbu za invalidsku penziju - rekao je on.\nSvijetli primjer je predsjednik Udruženje paraplegičara Bar Slavko Vučićević koji radi u Pošti CG gdje je tokom rada napredovao i sada je angažovan na poslovima direktora regionalnog centra Pošta Bar.\n– Mislim da u Crnoj Gori ima još ovakvih slučajeva, ali da smo usamljeni. Ne možemo se pohvaliti da je položaj osoba sa invaliditetom u Crnoj Gori dobar. One pokušavaju da se probiju na tržištu, stvorio se zakonski okvir da se ovoj populaciji pomogne, ali i poslodavcima u dijelu subvencija zarada koje bi isplaćivali osobama sa invaliditetom, u dijelu prilagođavanja radnog mjesta i njegovog opremanja, tu je mogućnost i da osoba ostvari pravo na asistenta-pomagača u radu. Sve to se refundira Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom u Crnoj Gori. Ono što je posebno bitno je da poslodavac da bi se obratio za subvenciju, mora redovno izmirivati svoje poreske obaveze - kazao je Vučićević za „Dan”.\nSkupu, koji su organizovali Karitas Barske nadbiskupije, u ime kojeg je okruglom stolu prisustvovao Marko Đelović, Udruženje paraplegičara Bar i Biznis start-up centar Bar, prisustvovali su i Milica Tomović iz Opštine Kotor, Lenka Dabižinović iz Opštine Herceg Novi, Lela Drašković iz Zavoda za zapošljavanje Kotor, te Melita Ramljak Ciko iz NVO „Harlekin” Tivat.\nLogika poslodavaca -lakše plaćati doprinos, nego zaposliti OSI\nSlavko Vučićević je pozdravio inicijativu Ljube Šljuke iz kotorskog Udružnja paraplegičara koja je poručila da bi država trebala usmjeriti subvencije i ka pojedincu koji dostavi određeni projekat, a ne poslodavcu.\n-Onda to podrazumijeva i samozapošljavanje. To bi bilo dobro da zaživi u Crnoj Gori, međutim u pitanju su uvijek resursi, naime osoba sa invaliditetom mora imati neki početni kapital da bi krenuo u samostalni biznis. Tu je veoma bitna podrška države - naglasio je on.\nProblem je, kaže, što Crna Gora nije donijela Zakon o socijalnom preduzetništvu, ali i što poslodavci i dalje idu logikom; „lakše je platiti doprinos za nezapošljavanje, nego zaposliti osobu sa invaliditetom“.\n-Mislim da je samo u pitanju nedovoljna informisanost, smatra Vučićević dodajući da u Baru ne postoji Centar za djecu sa smetnjama u razvoju iako je svojevremeno Opština Bar za to dobila sredstva i određena je lokacija. On očekuje da će nova lokalna samouprava tog grada, na čelu sa predsjednikom Dušanom Raičevićem, razumjeti potrebe i ovih ciljnih grupa i dati doprinos na poboljšanju položaja osoba sa invaliditetom.