EKSCENTRIČNA KRALJICA POPA | Stil magazin\nPočetna > Poznati > EKSCENTRIČNA KRALJICA POPA\nEKSCENTRIČNA KRALJICA POPA\nAmerička pop pevačica, tekstopisac, producent, glumica i pisac, postala je slavna po inovativnim muzičkim spotovima, kao i svojim provokativnim nastupima. Krenula je od samog dna, sa 35 dolara u džepu, a danas se njeno bogatstvo procenjuje na 450 miliona dolara.\nDETINJSTVO BEZ MAJKE\nMadona Luiza Veronika Čikone je rođena 16. avgusta 1958. godine u Bej Sitiju, a odrasla je u gradu Pontijaku, u Mičigenu. Kada je imala samo pet godina, njena majka je umrla od raka, što je ona veoma teško podnela. Ubrzo se otac Silvio oženio kućnom pomoćnicom i tražio je od dece da je zovu „mama", što je Madona kategorično odbila. Otac ju je upisao na časove klavira, ali kao tatina mezimica, ubedila ga je da ipak ide na časove plesa. Kada je imala dvanaest godina, upisala se u nekoliko katoličkih srednjih škola, gde je naučila džez balet, klasičan balet i gimnastiku. Pošto su joj predavale časne sestre, uvek ju je zanimalo kakve su bez odela i da li imaju kosu. Ovde je počela da isplivava Madonina ekscentričnost, htela je da radi sve što je bilo zabranjeno. Bila je odličan đak i otac joj je davao dvadeset pet centi za svaku peticu, pa je samo zbog toga i učila. Godine 1978. završila je srednju školu i dobila stipendiju na Mičigenskom univerzitetu, odsek za ples. Posle jednog semestra, odlučila je da neće da gubi vreme u školi. Rešila je da ode u Njujork da postane poznata. Njenom ocu se to nije svidelo i rekao joj je: „Ako se ispišeš iz škole, nisi više moja ćerka", na šta je ona odgovorila: „Dobro, a kada postanem poznata, da li ću onda biti tvoja ćerka?" „Raspravljaćemo o tome kad dođemo do toga - ako ikad dođemo." „E, pa doći ćemo!" rekla je Madona i otišla.\nMADONA U CENTRU SVEGA\nKada je stigla u Njujork, uzela je taksi i rekla taksisti da vozi u „centar svega". Stajala je nasred Tajms skvera sa 35 dolara u džepu, koferom punim helanki i baletanki i velikom odlučnošću da uspe.\nŽivela je u kući punoj bubašvaba jer nije imala para za bolje. Tada je dobila stipendiju od Alvin Alley Dance Theatre, gde je provela dve godine vredno učeći i vežbajući. Prijavljivala se na razne muzičke audicije, a onda je srela bivšeg momka koji je imao grupu i u kojoj je Madona ubrzo postala glavni pevač. Napustila ih je posle nekoliko meseci. Bile su joj potrebne pare pa je radila kao model, pozirala je gola za neke anonimne umetnike i dobijala deset dolara na sat. Od toga je mogla da se prehrani, a za garderobu joj pare nisu bile potrebne - nosila je šta je stigla, od iscepanih džempera do velikih farmerica. Na neke audicije je dolazila u pidžami, ne bi li je tako primetili i unajmili jer jedino do čega joj je bilo stalo, bio je uspeh. Kad god je Madoni bilo najteže, sretala je svoje bivše momke, a kada je srela Stiva Braja, ispostavilo se da on traži lovce na talente i, srećom, naišli su na Marka Kaminsa, predstavnika Sire Recordsa. Potpisali su ugovor i Madonin prvi singl „Everybody" ugledao je svetlost dana.\nNa snimanju spota za pesmu „Like a Virgin" upoznala je glumca Šona Pena. Tada je Madona izlazila sa Princom. Pošto su bili različiti, Princ je bio usporen, neprirodan, a Madona eksplozivna i željna pažnje, on je raskinuo sa njom. Godine 1985. se udala za Šona Pena. Pozivnica je glasila: „Molimo vas da dođete na Šonovu i Madoninu rođendansku proslavu. Slavlje počinje u šest sati. Molimo vas da budete tačni jer ćete propustiti njihovo venčanje."\nPosle dva albuma i pet velikih hitova, Madona je krenula na turneju. Zbog brojnih nastupa i turneja, Madona i Šon su počeli sve ređe da se viđaju. Madona je našla ljubavnika, Džona Kenedija Juniora, sina bivšeg predsednika Amerike. On je bio najpoželjniji muškarac u Americi i bio je opčinjen vezom Merilin Monro sa njegovim ocem. Madona je ličila na Merilin, pa se on zainteresovao za nju. Počeli su da izlaze i govorili su da su ludo zaljubljeni jedno u drugo. Ali, postojala je prepreka - njegova majka. Ona je smatrala da je Madona loša osoba i da nije dostojna njenog sina. „Kako možeš da budeš sa nekim ko sebe naziva 'materijalna devojka'?" Posle puno svađa sa majkom, Džon je raskinuo sa Madonom. Zbog čestih svađa sa Madonom, Šon Pen je počeo da pije. Prijavila ga je zbog nasilja i 5. januara 1989. su se zvanično razveli.\nSveže razvedena 1989. godine izdaje novi album „Like a Prayer", a kao jedna od najvećih zvezda, potpisala je ugovor sa Pepsijem da se pojavi u reklami za koju je dobila pet miliona dolara. Spot za pesmu „Like a Prayer", bio je nešto najšokantnije što je Madona uradila do tada, što je izazvalo najveće kritike katoličke crkve. U spotu, Madona prisustvuje ubistvu jedne devojke koju su ubili belci, ali kako je jedan crnac prišao da pomogne devojci, policija je njega uhapsila. Madona se zatim ljubi sa svecem, igra na polju sa zapaljenim krstovima i ima rane na rukama kao Isus Hrist. Celu pesmu, za koju se tvrdi da je najbolja u celoj njenoj karijeri, prati crnački hor. Godinu dana kasnije, posle više neuspešnih filmova, Madona snima film „Dik Trejsi", gde joj je partner bio Voren Biti, sa kojim se zabavljala u to vreme. Singl „Justify My Love" je imao veliku slušanost na radiju, ali televizije nisu htele da puštaju spot zbog seksualnog i lezbejskog sadržaja. Tada je njena izdavačka kuća došla na ideju: pustiće spot u prodaju putem VHS kaseta. Prodato je 400.000 primeraka u Americi i to je ujedno i prvi video-singl. U maju iste godine počela je Madonina najuspešnija turneja koja je postavila novi standard u koncertima. Bine su se stalno menjale, koreografije su bile teške, dok je u Kanadi policija htela da je uhapsi zato što je pevajući odglumila orgazam. Njen sledeći album „Erotica" prodat je u pet miliona primeraka.\nMADONA KAO EVITA\nMadona je očajnički želela ulogu Evite. Film je trebalo da se snima na originalnim lokacijama gde je i sama Eva nekad držala govore, ali se narodu Argentine nije svidelo da jedna „kurva" glumi njihovu voljenu Evu. Predsednik Argentine Karlos Menem zabranio je snimanje, ali je nakon zajedničkog sastanka snimanje nastavljeno. Film je imao mali uspeh, ali zato je saundtrek prodat u više miliona primeraka. Ovaj film je Madoni doneo Zlatni globus za najbolju žensku glumicu u kategoriji komedija/mjuzikl. Na snimanju filma, Madona je otkrila da je trudna sa tadašnjim momkom i trenerom Karlosom Leonom, a 14. oktobra 1996. rodila je ćerku Lurdes Marija Čikone Leon. Lurdes je dobila ime po francuskom gradiću Lurd u kome se dešavaju čuda. Porođaj je trajao šesnaest sati i završio se carskim rezom. Iako novinarima nije bilo rečeno za porođaj, ispred bolnice je bilo parkirano 12 TV-stanica. Madona i Karlos su polako počeli da se udaljavaju jedno od drugog i ubrzo su raskinuli.\nPosle promocije albuma Madona je počela da se priprema za nov film, „Neka druga ljubav", a našla je i novog momka, režisera Gaja Ričija. Za vreme snimanja spota za pesmu „Music", Madona je bila u petom mesecu trudnoće sa Ričijem. U avgustu 2000. godine Madona je rodila sina. Porođaj je bio prevremen i težak. Dečak Roko je bio u inkubatoru pet dana iako je novinarima rečeno da je kod kuće. Kada su Madona i Roko izašli iz bolnice, u spavaćoj sobi je bio dijamantski prsten i poruka: „Ovo je ništa naspram onoga što ću ti uskoro dati". U jednom zamku u Škotskoj, 22. decembra 2000. godine, oni su se i venčali, a za razliku od prošlog venčanja ovo je bilo zabranjeno za medije. Od 2003. Madona je izdala pet dečjih knjiga. Prva knjiga „Engleske ruže" postala je najprodavanija slikovnica za decu. U svim knjigama se govori o tome da materijalno nije važno.\nMadona sada živi zdravim životom. Ostavila je pušenje, vežba jogu i pilates, jede samo makrobiotičku hranu. Drugarice su joj Gvinet Paltrou i Stela Mekartni. Nosi oko ruke crven končić jer sada veruje u Kabalu, a za katoličku veru tvrdi da je sadistička. Uzela je novo ime - Ester. Uložila je puno para u Kabala centre u Londonu i Los Anđelesu, a 21 milion dolara je uložila u Kabala centar za decu u Londonu. Madona je ostvarila „američki san". Od početka je sama sebi zacrtala put i njega se pridržava svih ovih godina. Dobitnica je mnogobrojnih nagrada i nosilac mnogo rekorda u muzičkom svetu. Godine 2000, Ginisova knjiga rekorda dodelila je Madoni titulu za najuspešniju pevačicu svih vremena, jer je prodala više od 120 miliona albuma širom sveta, a već sledeće godine na konferenciji za štampu, njena izdavačka kuća, Vorner Bros izjavila je da je Madona prešla granicu od 200 miliona prodatih albuma.


Plate rasle svim bužetskim korisnicima | BN\nPlate radnicima u pravosuđu, MUP-u i prosvjeti u posljednjih sedam godina povećane su više nego duplo u odnosu na one krajem 2005.\nRepublika Srpska 05.12.2013 | 07:07\nPlate radnicima u pravosuđu, MUP-u i prosvjeti u posljednjih sedam godina povećane su više nego duplo u odnosu na one krajem 2005. godine. Prema podacima Vlade RS, kada su u pitanju plate u pravosuđu u periodu od 2001. do 2005. godine za te namjene izdvojeno je ukupno 190 miliona KM, ili u prosjeku po 38 miliona KM godišnje, dok je u periodu od 2006. do 2013. godine radnicima u pravosuđu isplaćeno ukupno 529,7 miliona KM, ili 75,7 miliona KM godišnje. Slična situacija je i s pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova, kojima su vlasti od 2001. do 2005. godine na ime plata isplatile ukupno 352 miliona KM, ili 70,4 miliona KM godišnje. Ukupna izdvajanja u periodu od 2006. do 2013. godine, što se tiče plata pripadnicima MUP-a, bila su čak milijardu i 33 miliona KM, ili 147,6 miliona KM godišnje. "Plate su posljednji put povećavane 2008. godine i od tada uglavnom stagniraju, a bilo je i smanjenja. Standard radnika Ministarstva unutrašnjih poslova RS u posljednjih pet godina je manje-više isti, a možda čak i lošiji nego što je bio 2008. godine", rekao je Miroslav Ćetojević, sekretar Granskog sindikata radnika unutrašnjih poslova. Uporedna analiza Vlade RS po pitanju izdvajanja za plate budžetskih korisnika pokazuje i znatan rast plata u prosvjeti, za koje je u periodu od 2001. do 2005. godine ukupno izdvojeno 607 miliona KM, ili po 121 milion KM godišnje, dok su ta izdvajanja od 2006. do 2013. godine iznosila preko 2,2 milijarde KM, ili u prosjeku po 322,5 miliona KM godišnje. Prijedlogom budžeta RS za narednu godinu, o kojem će u subotu raspravljati poslanici Narodne skupštine RS, takođe se planira izdvajanje za plate preko 300 miliona KM, i to za osnovno obrazovanje 176,7 miliona KM, srednje obrazovanje 76,7 miliona KM dok će plate profesora i zaposlenih na dva javna univerziteta biti izdvojeno preko 55 miliona KM. Prema podacima Vlade RS, za podsticaje zapošljavanju u periodu od 2001. do 2005. godine nije izdvojena nijedna marka, dok je u posljednjih sedam godina po tom osnovu isplaćeno 14 miliona KM, ili dva miliona KM godišnje. Što se tiče zaposlenih u upravi, sudeći prema analizi Vlade RS, u ovom sektoru su plate najmanje rasle u odnosu na period od 2001. do 2005. godine. U tom periodu u prosjeku godišnje je izdvajano 98,6 miliona KM, dok je godišnje u periodu od 2006. do 2013. godine po tom osnovu izdvajano 119,2 miliona KM. Za plate zaposlenih u organima uprave od 2001. do 2013. godine ukupno je izdvojeno preko 1,3 milijarde KM, s tim da je u periodu od 2001. do 2005. godine to bilo 493 miliona KM, a od 2006. do 2013. godine ukupno 834,2 miliona KM. Analiza Vlade RS pokazuju i ogromna odstupanja kada su u pitanju izdvajanja za zdravstvo i saobraćaj pa je tako u periodu od 2001. do 2005. godine za drumski saobraćaj izdvojeno ukupno 216 miliona KM, ili 43,2 miliona godišnje, dok je od 2006. do 2013. godine za te namjene izdvojeno preko milijardu i po maraka, ili 220 miliona KM godišnje.\nA kolike su bile cijene hrane i usluga do 2006.godine ??? Koliko su te plate pokrivale potrošačku korpu, a koliko to pokrivaju današnje ??? Primjer HLJEB do 2006.-0,60 KM, danas 1.30 KM. + više cijene struje,vode, grijanja,plina,goriva... Treba se i toga prisjetiti i ne stvarati pogrešnu sliku o povećanju plata. Nemam ništa protiv toga što su povećane ali nisu pratile i rast cijena.A zbog velike inflacije i novac je izgubio vrijednost koju je imao ranije prije osam godina sjetimo se npr.koliku je vrijednost imalo 100 KM tada, a koliku vrijednost ima danas ???


subota, 29 oktobar 2016 07:00\tNapisao Danilo Kocić\nOna je upitila apel svim ženama da na vreme razmišljaju o svom zdravlju.\nNa Dunavskom biznis forumu grad Leskovac dobio je priznanje „Zlatni ključ – otvoreni grad“, dok su priznanje „Lider konkurentnosti i održivog razvoja Podunavskog regiona“ po prvi put dobile tri kompanije sa juga Srbije, „Aktavis“, motel „Predejane“ i „Duvanska industrija Bujanovac“, o čemu piše najnoviji broj Nove Naše reči.\nNajnoviji broj Nove Naše reči donosi intervju sa načelnikom Službe ginekologije i akušerstva dr Draganom Krstićem, koji govori o mnogim interesantnim temama vezanim za ovu oblast medicine: koliko se porađaja godišnje u leskovačkoj bolnici obavi, a koliko pobačaja, šta je to od aparata što je hitno potrebno obezbediti za ovu službu, na koji način država treba da zaštiti i podrži trudnice, kako bi se što više beba rađalo, kakve su tendencije kada je reč o maloletničkim trudnoćama, zašto je ove godine porastao broj beba koje majke ostavljaju nakon rođenja, da li se program „Bebi frendli“ pokazao efikasnim ili ne, kao i o tome kako funkcioniše matična služba pri odeljenju ginekologije.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović ponovo je boravio u leskovačkom kraju i posetio hladnjaču „Vule komerc“ u Šišincu, a u Donjoj Jajni mesaru Gorana Đorđevića. Ministar je tom prilikom obećao veći agrarni budžet i poseban status za nerazvijene delove zemlje prilikom dobijanja subvencija. On je govorio o mogućnostima izvoza srpske robe u Evropu, kao i o uvođenju oznake „Srpski kvalitet“.\nNovica Nikolić, tehnički direktor Direkcije za urbanizam i izgradnju, govori o zimskom održavanju puteva, čija sezona počinje 15. novembra. Za zimsku sezonu predviđeno je 20 miliona dinara, a angažovana je firma „Trejs PZP“ Vranje.\nOdobr za prevenciju zavisnosti i borbu protiv verskih sekti najavio je svoje aktivnosti od oktobra ove do juna naredne godine. Osim aktivnosti koje su sprovođene i ranijih godina, posebna pažnja biće posvećena edukaciji roditelja o značaju prevencije, što će se od početka naredne godine organizovati po mesnim zajednicama.\nPsiholog u Predškolskoj ustanovi „Vukica Mitrović“ Biljana Bošković za Novu Našu reč govori o inkluzivnom obrazovanju, po čijoj primeni ova ustanova prednjači. U vrtićima Predškolske ustanove boravi 60-tak dece sa smetnjama u razvoju, sa kojima se radi po posebnim individualnim programima, piše Nova Naša reč.\nSvečanom akademojom Tehnološki fakultet obeležio je 37 godina rada, a nagrade povodom jubileja dobili su profesori i studenti ove višokoškolske ustanove. O tome kako smenski rad utiče na decu i njihov razvoj za Novu Našu reč piše psiholog Vesna Karanfilović.\nU Metalnoj školi održano zanimljivo predavanje o trgovini ljudima, strip Srđana Nikolića Peke proglašen je najboljin na salonu stripa u Velesu, dok su i brojni drugi leskovački strip autori osvojili nagrade, o čemu piše Nova Naša reč.\nNakon pauze od nekoliko meseci Nova Naša reč nastavlja sa feljtorom Save Dimitrijevića o ljudima i sokacima starog Leskovca, a tu je i novi nastavak feljtona autora Žarka Spasića „Leskovčani beogradske dijaspore“.\nPročitano 281 puta\tPoslednji put izmenjeno subota, 29 oktobar 2016 07:02\nNova naša reč, Ljiljana Stojanović, Medija centar\nDa li smo sve siromašniji?\nViše iz ove kategorije « Jablanički okrug: Prosečna zarada 34.259 dinara\tMr Ivana Stanković: Nove akcije "Sinergije" »


Obavezna pravila | Drinska regata\nSpisak važnih telefona\nPravila za sve učesnike\nU regati mogu učestvovati samo pneumatska plovila (gumena ili plastična) i druga plovila se ne mogu prijaviti za učešće i ukoliko se takva plovila pojave na regati, to čine protivno volji i bez saglasnosti organizatora\nObavezno je prijavljivanje učesnika regate kod organizatora opštine Ljubovija, koja se može izvršiti sve do 15 minuta do polaska regate\nPlovilima koja učestvuju u regati mogu upravljati samo lica koja imaju odgovarajuću dozvolu ili drugi dokument koji im dozvoljava da upravljaju plovilom\nPlovilom ne smeju upravljati maloletna lica, niti se u plovilu mogu nalaziti samo maloletna lica\nSvi učesnici regate učestvuju na sopstvenu odgovornost\nUčesnici regate treba da izbegavaju upotrebu alkohola u toku trajanja spusta i da sa sobom ponesu potrebne količine vode za piće\nPo mogućstvu, potrebno je da svako plovilo ima neki vid zaštite od sunca (tendu ili suncobran)\nNeplivači ne bi trebalo da učestvuju na regati a u slučaju da ipak uzmu učešće, to čine na sopstvenu odgovornost, a organizator u tom slučaju preporučuje obavezno nošenje pojaseva za spasavanje za vreme trajanja regate\nUčesnicima regate je zabranjeno bacanje smeća u vodu ili na obalu Drine, već se odlaganje smeća vrši u odgovarajuće plasične kese koje će organizator dati svakoj posadi na raspolaganje, a koje će nakon pristajanja u Ljuboviju, jeda od članova posade ubaciti u kontejner\nUčesnici regate su dužni da poštuju javni red i mir, da izbegavaju incidente i povredu državne granice\n© 2014. Drinska regata, Ljubovija. webmaster


7 osobina pasivno agresivnih ljudi\nM. P. 10. septembra 2019. 12:35\nFoto: Arwen Abenstern - KWP - CC BY 2.0\nPostoji način da im pomognete – za početak, ohrabrite ih na iskren razgovor\n„Kada im se da zadatak koji nikako nije po njihovoj volji, oni će retko to reći, ali zadatak neće obaviti kako treba“, objašnjava dr Danijel Hol Flavin sa klinke Mejo.\n1. Ljutnja koja se potiskuje i poriče\n„Poricanje ljutnje je klasično pasivno agresivno ponašanje“, napominje psiholog Vajtson iz magazina Psychology Today.\nJoš jedna strategija pasivno agresivnih osoba je povlačenje pred konfliktom tako što počne da se „duri“. Psiholog objašnjava: „Kako je ovakvo ponašanje proizašlo zbog verovanja osobe da će izraz ljutnje samo pogoršati stvar, ona često koristi fraze poput one da je sve u redu, kako bi izbegla direktnu komunikaciju“.\n„Biti pasivno agresivan znači nekoga na vrlo suptilan način uvrediti kako bi se osećali bolje“, kaže psihoterapeut Džodi Aman iz Njujorka i dodaje: „Ova radnja se često odvija nesvesno, posebno kad se neko oseća loše, a oni žele da budu u centru pažnje. Zato je dobro biti svestan ovih činjenica, ako želite da se promenite ili ako se u nečijem društvu posebno loše osećate.“\n6. „Tretmani“ ćutanjem\nKada želite da „raskrinkate“ pasivno agresivnu osobu i ukažete im na nelogičnost niza njihovih dela, naoružajte se mnogim primerima kako biste dočarali njihove postupke. Ako je ta osoba spremna da prizna kako je iza svega potisnuta ljutnja zbog nečega, onda treba da je ohrabrite na dalji razgovor: neka vam se otvori i iskreno prizna šta ju je povredilo ili naljutilo i zbog čega se ne oseća sigurno.


eKapija | Potraga za novom lokacijom za Regionalni centar za vanredne situacije u Novom Sadu - Obustavljena javna nabavka za izradu tehničke dokumentacije\nIzvor: eKapija/Dnevnik | Četvrtak, 22.08.2019.| 11:55\nPotraga za novom lokacijom za Regionalni centar za vanredne situacije u Novom Sadu - Obustavljena javna nabavka za izradu tehničke dokumentacije\nRegionalni centar za vanredne situacije u Novom Sadu neće se graditi na uglu Bulevara patrijarha Pavla i Somborske ulice, kako je bilo predviđeno.\nNaime, javna nabavka koja je raspisana za izradu tehničke dokumentacije, za koju je 7. avgusta trebalo da bude otvaranje ponuda, obustavljena je. Kao razlog se navodi peticija građana, koji su zatražili da gradnja ne bude na pomenutoj lokaciji.\n- U narednom periodu naručilac će razmotriti mogućnost da se iznađe rešenje za drugu lokaciju na kojoj bi se mogao izgraditi Regionalni centar za vanredne situacije - navodi se u odluci o obustavi.\nPočetkom 2012. godine predviđeno mesto za Centar bilo je iza NIS-ove pumpe, na kraju Bulevara patrijarha Pavla, prema Veterniku.\n- Više od 2.500 građana je reagovalo ozbiljnim pismom i iznelo predlog da tu bude kombinovano parkovska i stambena površina, a da regionalni centar za vanredne situacije sagradimo na mestu gde pripremamo iseljenje Rasadnika, jer tu nema stambenog naselja i možemo bolje adaptirati sve ono što je urbanistički potrebno. Dali smo urbanistima da to razmotre - rekao je za Dnevnik gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nDruge opcije za izgradnju su kasarna Arčibald Rajs u Futoškoj ulici ili deo oko kasarne Jugovićevo, kao i neka od industrijskih zona.\nVatrogasni dom trenutno se nalazi u centru grada, u ulici Jovana Subotića, a to nije odgovarajuća lokacija, s obzirom na površinu grada i broj stanovnika.\nPlanom je predviđeno da, osim Vatrogasne brigade, u novoj zgradi budu smeštene i druge službe: Uprava za vanredne situacije, Operativni centar, Odeljenje za sprovođenje preventivnih mera pri izgradnji objekta, Odeljenje za sprovođenje preventivnih mera pri korišćenju objekata, Odeljenje za upravljanje rizikom i Odeljenje za civilnu zaštitu.\nU planu je da se izgradi garaža za vatrogasna vozila, perionica, servis i radionica za popravku vozila i opreme. Potrebne su i prostorije za zaštitnu opremu i uniforme, zatim garderoba, dnevna soba za boravak vatrogasaca, sanitarni čvor, čajna kuhinja, kuhinja i restoran.\nTakav objekat bi trebalo da ima komandno-operativni centar, a u planu su i učionice, amfiteatar, sala za sastanke, zatim arhiva, ali i teretana, fiskulturna sala, kancelarije i spavaonica za vatrogasce.\nProjektanti su planirali da u dvorištu kompleksa postoji poletno-uzletna pista za helikopter, kao i vežbališta za obuku i trening, koja bi, osim vatrogasaca, koristili i pripadnici drugih spasilačkih službi.\nPodsetimo, Uprava za građevinsko zemljište i investicije Novog Sada u maju ove godine nije dobila ispravne ponude na tenderu za izradu tehničke dokumentacije za izgradnju Regionalnog centra. Na ponovljenoj javnoj nabavci javio se samo jedan ponuđač, za razliku od prethodnog puta kada su bile tri ponude, ali ni ovaj ponuđač nije imao ispravnu dokumentaciju.\nRegionalni centar za vanredne situacije Novi Sad\nkasarna Arčibald Rajs\nUprava za vanredne situacije\nOdeljenje za sprovođenje preventivnih mera pri izgradnji objekta\nOdeljenje za sprovođenje preventivnih mera pri korišćenju objekata\nOdeljenje za upravljanje rizikom\nOdeljenje za civilnu zaštitu\ngaraža za vatrogasna vozila\nradionica za popravku vozila\nkomandno operativni centar\nspavaonica za vatrogasce\npista za helikopter


Brnabić sa delegacijom MMF: Ostaje projekcija rasta od 3,5 odsto | Novosti.RS\n14. 10. 2019. u 12:48\nPremijerka Ana Brnabić sa delegacijom MMF/ Foto: Tanjug\nBEOGRAD - Premijerka Ana Brnabić sastala se danas sa delegacijom MMF na čelu sa Jan Kes Martejnom, koji je istakao da uprkos usporavanju svetske ekonomije MMF neće smanjiti projekciju rasta Srbiji za 2019. godinu i da smatra da je moguće dostići rast od 3,5 odsto.\nBrnabić je da delegacijom MMF razgovarala o sprovođenju aktivnosti u okviru aktuelnog programa „Policy Coordination Instrument” (PCI).\n( 7 ) ( 113 )\nA sta bi sa kritikama na političku odluku da za izbore podignu plate i penzije umesto da ulože u ekonomiju? Sta bi sa upozorenja da to može samo naneti stetu Srbiju i da otvaranje fabrika pod sadašnjim uslovima nema potreban ekonomski efekat? Objavite istinu jednom.


Пријемни испит 2019: Решење Комисије за спровођење уписа по поднетим жалбама кандидата | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Prijemni ispit 2019: Rešenje Komisije za sprovođenje upisa po podnetim žalbama kandidata\nBroj: 03 – 1189/4\nNa osnovu člana 85. Zakona o visokom obrazovanju (“Sl. glasnik RS”, br. 76/05, 100/07-autent. tumačenje, 97/08, 44/10 i 93/12), člana 21. Pravilnika o upisu studenata na studijske programe Univerziteta u Beogradu i Izveštaja podkomisije za pripremu testa od 01.07.2019. godine, Komisija za sprovođenje upisa Arhitektonskog fakulteta u Beogradu, donosi\n1. Odbijaju se kao neosnovane žalbe kandidata komisiji za sprovođenje upisa, na Preliminarnu rang listu, za upis u prvu godinu osnovnih akademskih i integrisanih akademskih studija, u školskoj 2019/2020. godini.\n2. Uvažava se žalba kandidata pod rednim brojem prijave 95\n4. Delimično se uvažava primedba kandidata pod rednim brojem prijave 474\n5. Spisak kandidata, koji su podneli žalbu na Preliminarnu rang listu, sastavni je deo ovog Rešenja i nalazi se u njegovom prilogu. Na uvidu u radove bilo je prisutno 25 kandidata koji su podneli žalbe.\n6. Ovo Rešenje istaći na oglasnu tablu i internet stranu Fakulteta.\nRazmatrajući osnovanost podnetih žalbi kandidata na Preliminarnu rang listu za upis u prvu godinu osnovnih akademskih i integrisanih akademskih studija, u školskoj 2019/2020. godini, Komisija za sprovođenje upisa Fakulteta je na osnovu Izveštaja podkomisije za pripremu testa borj 03 – 1189/3 od 01.07.2019. godine, izvršila detaljnu analizu žalbi kao i celokupnog postupka sprovođenja konkursa za upis u prvu godinu osnovnih akademskih i integrisanih akademskih studija, u školskoj 2019/2020. godini i utvrdila sledeće:\n7. Da su kandidati pod rednim brojem prijave 95 i 474 skrenuli pažnju podkomisiji za pripremu testa da zadatak pod brojem 43.1 nema tačnih odgovora.\n8. Da je podkomisija za pripremu testa u svom izveštaju Komisiji za sprovođenje upisa predložila da se zadatak43.1 prizna svim kandidatima kao tačan i da im se dodeli jedan poen.\nPRIJEMNI ISPIT 2019: Rešenje Komisije za sprovođenje upisa PRELIMINARNA RANG LISTA KANDIDATA OASA – OSNOVNE AKADEMSKE STUDIJE ARHITEKTURA 2019/2020 PRELIMINARNA RANG LISTA KANDIDATA IASA – INTEGRISANE AKADEMSKE STUDIJE ARHITEKTURA 2019/2020 PRELIMINARNA RANG LISTA KANDIDATA – AFIRMATIVNE GRUPE 2019/2020\nTakođe, ponovo prilažemo i potrebne informacije za sprovođenje Prijemnog ispita 2019. do upisa na fakultet:\nProcedura posle polaganja prijemnog ispita\nKljučne reči:#PrijemniIspit2019, žalba, informa, informator, Objašnjenje Prijemnog ispita, preliminarne rang liste, prijemni, prijemni ispit, rang lista, rešenje Komisije


Šta oktobar donosi Devicama - Harper‘s Bazaar\nI dalje kontinuirano transformišete svoju kreativnost i samoizražavanje.\nVaša pretraga zaista ima veze sa definisanjem sebe, načina na koji komunicirate sa drugima, i što je još važnije, načina na koji se razvijate.\nVi idealizujete svoje kreativne radove, kao i važne partnere, trudeći se da ih postavite na nešto poput pijedestala. Tokom ovog meseca i do kraja sledećeg, u sebi ćete tražiti odgovore, a ponekad i svest kako biste formulisali prava pitanja. Pun mesec u Ovnu početkom meseca ističe vaše partnerstvo, ugovore i sporazume koje imate. Možda ćete osećati pritisak da se nečega držite, ali to vam pomaže da napredujete, čak i ako ponekad dođete u iskušenje da to prekinete. Da li je zaista lakše držati se koristi sporazuma nego pokušati da ga prekršite? Možda sada pokušavate da shvatite svoju ulogu u partnerstvu, a pun mesec će vam to razjasniti.\n2. oktobra Venera ulazi u Devicu, ukrašavajući vaš znak šarmom. Venera će veći deo oktobra provesti u Devici pomažući vam da se povežete sa svojim željama. Nedavni mladi mesec u Devici započeo je novo poglavlje u vezi sa vašim ličnim potrebama. Vreme je da razmislite o sebi, šta želite i kuda idete.\nMerkur u Škorpiji koji se suprotstavio Uranu u Biku mogao bi doneti nekoliko užurbanih dana koji vode do poslednje mesečeve četvrtine. Možete biti rastrgani na mnogo strana, ali možete i mnogo toga postići. Drugog vikenda u oktobru možda ćete sanjati proročanske snove. Partnerstvo u ovom trenutku može izgledati idealizovano, a ljubav je u vazduhu.\nRetrogradni Merkur od 13. može vas navesti da odlučite o važnim pitanjima u vezi sa komunikacijom. Deljenje ideja sa drugim ljudima može postati teže. Sledećih nekoliko nedelja može biti pogodno vreme za raspravu o teškim temama koje biste radije ignorisali ili sakrili. Mladi mesec će se održati 16. oktobra u Vagi, najavljujući promenu u vašim vrednostima. Način na koji zarađujete novac i gde ga trošite će se promeniti dok pokušavate da posvetite više vremena svom ličnom životu. Može doći do zabuna u vezi sa finansijama ili može uključivati važnog partnera u vašem životu. Možda ćete morati da potrošite nekoliko dodatnih sati da biste ostvarili svoju ambicioznu kreativnu viziju, ali već osećate uspeh predstojećih događaja. Postoji određena doza pritiska ili otpora koju ćete morati da prevaziđete kako biste uspostavili finansijsku nezavisnost za sebe, a ovaj Mladi mesec mogao bi biti početak ovog procesa.\nMerkur u Škorpiji se suprotstavlja Uranu u Biku 20., možda ćete morati da revidirate neke planove koji su napravljeni početkom meseca zbog neočekivanog novog događaja ili bi vas nešto moglo izgurati iz zone komfora, što bi vas nateralo da preispitate situaciju. Merkur ponovo ulazi u Vagu 27. i tada će mu se Venera pridružiti za samo nekoliko trenutaka, gde će se usredsrediti na vaše vrednosti ili ono što vi cenite. Možda ćete se suočiti sa teškim izborima ili etičkim dilemama. Pun mesec u Biku 31. oktobra osvetljava vaše mistične i filozofske težnje. Vaš intuitivni osećaj perspektive sada je znatno pojačan činjenicom da je pun mesec u bliskom kontaktu sa Uranom. Venera u Vagi vlada punim mesecom i sugeriše da su vam potrebni finansijski rizik ili podrška da biste prevazišli trenutne okolnosti.\nTo je ultimativna letnja destinacija koja se ističe neverovatnim šarmom.\nUpoznajte novu aplikaciju za upoznavanje koja kombinuje Tinder i TikTok funkcije\nBudućnost upoznavanja stigla je sa prvom aplikacijom za upoznavanje koja kombinuje Tinder i TikTok funkcionalnost.\nFacebook objavljuje verziju Instagrama za decu mlađu od 13 godina\nGigant društvenih mreža kaže da istražuje uvođenje iskustva pod nadzorom roditelja koje omogućava deci da „sigurno“ koriste platformu za razmenu fotografija.\n6 načina da izbacite negativnu energiju iz tela i uma\nNajlepše bašte za jutarnju kafu u Beogradu\nPozitivne koristi cveća u vašem svakodnevnom životu\nKad sve nije dovoljno: šta je deficitno razmišljanje i kako od njega odustati\nAstrologija vam otkriva kako da poboljšate erotsko raspoloženje\nHoroksopski znaci sa najvećom mentalnom snagom


Patrijarh Porfirije na Vidovdan na Kosovu i Metohiji | Radio Kosovska Mitrovica\nKontinuirana podrška Kancelarije za KiM mališanima, učenicima i studentima sa KiM\nPrva žrtva požara na Kosmetu\nCIK: Odobreno 1.960 zahteva za registraciju glasača iz dijaspore\nKosovski MUP: Zadržavanje na Merdaru oko dva sata, na Jarinju desetak minuta\nPatrijarh Porfirije na Vidovdan na Kosovu i Metohiji\n28. June, 2021 06:58 |\nPovodom Vidovdana, patrijarh Porfirije stigao je sinoć u Gračanicu , gde će služiti svetu arhijerejsku liturgiju i na Gazimestanu parastos palim srpskim junacima u Kosovskoj bici.\nPatrijarh je kazao da je došao u Gračanicu na Vidovdan “da se utešimo verom vašom i našom”.\nVidovdan, kao državni praznik, obeležava se radno, a u spomen na Kosovsku bitku, koja se odigrala 28. juna 1389. godine, odnosno 15. juna po starom kalendaru na Gazimestanu i predstavlja sećanje na poginule u svim ratovima.\nTo je, prema mišljenju istoričara, važan datum u kolektivnoj svesti srpskog naroda i jedan od temelja kolektivnog identiteta.\nSimbolizuje, prema tom konceptu, slobodu, otpor tuđinu, negovanje patriotizma, nacionalnog bića, viteštva i herojstva, ali i prekretnicu posle perioda uspona pod vladarima iz dinastije Nemanjića.\nStradanju srpskih vojnika je posvećen spomenik podignut na Gazimestanu 1953. godine, rad Aleksandra Deroka, dok Spomenik kosovskim junacima, koji je otkriven 28. juna 1904. godine u okviru proslave stogodišnjice Prvog srpskog ustanka, u prisustvu kralja Petra Prvog Karađorđevića, predstavlja simbol Kruševca i delo je srpskog vajara Đorđa Jovanovića.\nPosle Kosovske bitke, telo kneza Lazara (1329-1389) sahranjeno je u manastiru Ravanica, a u seobi Srba pod patrijarhom Arsenijem Čarnojevićem krajem 17. veka je preneto u fruškogorski manastir Vrdnik.\nU Ravanicu su mošti vraćene 1989. godine, na 600. godišnjicu Kosovske bitke.\nIzvor: Radio Kosovska Mitrovica, RTS


Danas Sjedinjene Države slave rođendan. To je sećanje na današnji dan (4. jul) 1776. kada su predstavnici 13 britanskih kolonija potpisali Deklaraciju o nezavisnosti, odnosno otcepljenju od Velike Britanije.\nBio je to zvanični početak sedmogodišnjeg rata za nezavisnost Amerike. Međutim, jedan od najznačajnih događaja u tom konfliktu odigrao se više od godinu dana ranije, 18. aprila 1775, tokom prvog oružanog sukoba između britanskih vojnika i američkih paravojnih snaga u Masačusetsu. Prvi hitac ispaljen u tom sukobu postao je poznat kao "Pucanj koji se čuo širom sveta", jer je bio predznak monumentalnih promena, koje će biti rezultat američke uspešne kampanje da se otcepi od tadašnje nadmoćne svetske supersile.\nPosle revolucije, liberalni ideali koji su karakterisali eru prosvećenosti, postali su zvanična norma američke političke kulture. To je obuhvatilo odvajanje od anglikanske crkve, ideju o ličnim slobodama, koja je brzo postala široko prihvaćena širom bivših kolonija i ideju da bi napredak pojedinaca trebalo da bude određen njihovim zaslugama, a ne pravima stečenim rođenjem.\nŠto je najvažnije, odnos izmedju vlade i njenih podanika se promenio. Vlada na čelu sa naslednom vladajućom klasom zamenjena je principom izabranih ličnosti u nacionalnoj i državnoj izvršnoj vlasti. Obični građani igrali su sve važnije uloge u lokalnim i državnim upravama, više ljudi je steklo pravo glasa, dok je istovremeno zabeležen rast političke participacije.\nEvropa je to primetila. I dok su monarhisti čekali da nova zemlja zabeleži neuspeh i time potkopa ideju o Republici, antimonarhisti su shvatili da je ‘Američka revolucija’ ne samo dokazala da opresivne vlade mogu da budu zbačene već da obični građani mogu i treba da učestvuju u upravljanju zemljom.\nU Deklaraciji o nezavisnosti, Tomas Džeferson je napisao da “su svi ljudi rođeni jednaki”. Te reči su podstakle demokratske i pokrete za nezavisnost u Holandiji, Belgiji, Irskoj, Poljskoj, na Haitiju i širom sveta. Ta fraza bila je uključena u Deklaraciju o pravima ljudi i građana Francuske revolucije. U 19. veku, te reči su inspirisale lidere poput Simona Bolivara i dovele do uspešnih ustanaka protiv kolonijalnih sila u Latinskoj Americi.\nPre više od 200 godina, Markiz de Lafajet, jedan od heroja Američke revolucije, rekao je da je “čovečanstvo odnelo pobedu u svojoj bici".


Nadogradnja 5D svilenih trepavica! Za samo 1 990 din. Grupovina | Popusti Akcije i Kuponi\nNadogradnju 5D svilenih trepavica\nNajbolji deo svega je što nadograđene 5D trepavice traju koliko i prirodne trepavice 3 - 4 nedelje, nakon čega možete da ih korigujete.\nNakon ovog tretmana možete slobodno da zaboravite na maskaru, jer vam neće biti potrebna. Zavodljiv i prirodan izgled vaših trepavic sa Grupovina kuponom za samo 1990 dinara!


Načelnik opštine Gornji Vakuf - Uskoplje Sead Čaušević je prokomentarisao incident koji se desio prije nekoliko dana. Policija je jutros objavila ime osobe koja je ispisala uvredljive grafite na pet automobila i nekoliko porodičnih kuća Bošnjaka u naselju Krupa.\nRadi se od o Adisu Pokviću iz Gornjeg Vakufa, koji je medijima davao izjave nakon ovog incidenta, navodeći da su natpisi katastrofalni i kukavički.\nNačelnik Čaušević prije svega je uputio veliku zahvalnosti policijskim službenicima MUP-a SBK koji su, uz saradnju s policijskim službenicima Federalne uprave policije, u kratkom roku otkrili izvršioca prijavljenog krivičnog djela izazivanja narodnosne, rasne i vjerske mržnje, razdora ili netrpeljivosti ispisivanjem uvredljivih grafita u jutarnjim satima 5. avgusta 2019. godine u naselju Krupa.\n"Policija je uradila svoj dio posla. Bitno je da su tokom istrage građani, institucije i vjerske zajednice sprečavali govor mržnje, smirivali tenzije i dostojanstveno ispratili ovaj incident", kazao je Čaušević za Avaz.\nNa kraju se pokazalo da se radi o neodgovornom pojedincu.\n"Od početka smo bili odmjereni u našim izjavama. To su pojedinačni slučajevi. Što kažu, budala i krivih drva nikad neće nestati", poručio je Čeušević.\nAdis Pokvić grafiti mržnje


Četvrti paket pomoći bečkoj privredi - ATA Stars\nHome/Vesti - ostalo/U trendu/Četvrti paket pomoći bečkoj privredi\nGrad Beč je zajedno sa „Privrednom agencijom“ i „Bečkim turizmom“ spremio novi paket pomoći za bečka preduzeća i kongresni turizam u visini od 23 miliona evra.\nSa dosadašnja tri paketa pomoći Grad Beč je obezbedio 450 miliona evra za zapošljavanje, privredu, zdravstvo, socijalna pitanja i kulturu. Od toga je oko 160 miliona evra bilo izdvojeno za podršku privredi i turizmu. Sa novim, četvrtim paketom ekonomskih mera Grad Beč želi da ojača bečka preduzeća kroz investicije u budućnost i inovacije. „Sada je važno zajedno sa bečkim preduzetnicima ponovo pokrenuti privredu u našem gradu“, kaže član gradskog veća za privredu Peter Hanke.\nSa korona krizom i uspostavljenim restrikcijama bruto dodata vrednost u Beču 2020. godine pala je za -6,2% a u Austriji za -6,7%. Turizam u Beču je posebno pogođen zbog visoke zavisnosti od međunarodnog gradskog i kongresnog turizma, kao i trgovina, saobraćaj, smeštajni kapaciteti, gastronomija, uslužne delatnosti, kultura i branša zabave. Za 2021. godinu predviđa se blag oporavak bruto dodate vrednosti od +2,4% koja će zbog lokdown-a u januaru verovatno biti niža. Zbog toga su preduzete dodatne mere podrške. Četvrti paket pomoći bečkoj privredi počinje od 1. marta i prati postojeće mere na saveznom nivou. Ovoga puta u fokusu su preduzeća sa jednim zaposlenim, mala i srednja preduzeća i turizam.\nPovezana vest: Rekordan broj novorođenčadi u Beču\nPreduzeća sa jednim zaposlenim su u čitavoj Austriji posebno jako pogođena od posledica pandemije. Sa oko 60 odsto oni čine veći deo bečkih preduzeća i doprinose značajno visokom kvalitetu života u Beču. „Naših 65.000 preduzeća sa jednim zaposlenim su kičma naše privrede. Da li su to zanatlije, trgovci, kreativci ili lični treneri – svi oni su nam potrebni“, naglašava Hanke. Sa novom finansijskom podrškom preduzećima sa jednim zaposlenim, koja zbog korona virusa moraju da razviju nove poslovne oblasti ili preduzmu značajne promene u svom poslovanju, predviđena je pomoć od po 7.000 evra. Ukupno je za ovu oblast predviđeno 10 miliona evra pomoći. Ovaj program podrške koji je i vodeći projekat nove koalicione Vlade u oblasti privrede počinje 1. aprila 2021. godine.\nTakođe u oblasti kreativne ekonomije predviđena je pomoć od jednog miliona evra za projekte kreativnih rešenja za grad, pre svega inicijative za urbanu zajednicu. Maksimalna suma po projektu iznosi 7.000 evra.\nKongresni turizam u Beču zabeležio je naročito veliki pad zbog pandemije. Beč i Austrija gube mesečno oko 100 miliona evra dodate vrednosti i prihoda od poreza. Zato je Grad Beč dodatno namenio četiri miliona evra za akviziciju velikih kongresa i kompanijskih manifestacija.\nPovezana vest: Pozorišnim maratonom proslavljen 10. rođendan akcije Limenkica – ulaznica\nPregled četvrtog paketa pomoći:\nPodsticaj poslovanja: 4 mil. evra, početak 1. mart\nCreatives for Vienna II: 1 mil. evra, početak 1. mart\nPreduzeća sa jednim zaposlenim: 10 mil. evra, početak 1. april\nInnovate4Vienna II: 4 mil. evra, početak 1. april\nKongresni turizam: 4 mil. evra\nPHOTO: David Bohmann/PID\nBy ATA Stars Redakcija|2021-02-15T16:08:54+01:00februar 15th, 2021|U trendu|0 Comments


Lenny Kravitz na Gradskom stadionu u Banjaluci\nBanja Luka, 07. Juli 2009. / PR Objave Najava -\n23.juli 2009. godine, Banja Luka - Još 16 dana ostalo je do spektakularnog koncerta Lenny Kravitza na Gradskom stadionu u Banjaluci.\nPrvi radni sastanak na temu realizacije projekta "Izgradnja kapaciteta Opštine Bački Petrovac i opština Južnobačkog okruga"\nU utorak 7.jula 2009.godine, u sedištu Južnobačkog upravnog okruga, Bul.Mihajla Pupina 10, Novi Sad, s početkom u 12.00 časova, načelnica Južnobačkog upravnog okruga Darija Šajin održaće...\nInteraktivna predstava: "DOSTA!"\nNovi Sad, 06. Juli 2009. / PR Objave Najava -\n13.07. ponedeljak, 20h. "DOSTA!" je interaktivna predstava koja ukazuje na pojave, rodno uslovljene, one koje gledamo svakodnevno, povremeno, ili pred njima zatvaramo oči. Predstava je kreirana u...\nDrinska regata 2009.\nBajina Bašta, 02. Juli 2009. / PR Objave Najava -\nDrinska regata je najstarija manifestacija turističko-rekreativnog karaktera na reci Drini koju već 16 godina u spomen na drevnu tradiciju drinskih splavara organizuju S.T.C. "Bajina Bašta" i Opština...\nOrganizacija: Sportsko turistički centar Bajina Bašta\nInteraktivna predstava: "Ja to moram da znam"\nNovi Sad, 01. Juli 2009. / PR Objave Najava -\n10.07. petak, 16h, Omladinski centar CK13: Pozorište u edukaciji - ulaz slobodan. Pristup zdravstvenim uslugama koje tretiraju polno i reproduktivno zdravlje, za žene i mlade – raseljene i Rome...\nBesplatan Telenor Internet u parkovima Skejt i Proleće u Beogradu\nBeograd, 30. Juni 2009. / PR Objave Najava -\nPosle parka kod Vukovog spomenika, park "Proleće" na Topličinom vencu i "Skejt" park na Novom Beogradu dobili su besplatan Telenor Internet, koji će posetioci moći da koriste tokom naredne dve...\nBeograd, 29. Juni 2009. / PR Objave Najava -\n02. jul – 13. septembar 2009. Muzej moderne umetnosti Koruške, Klagenfurt. Umetnici: Milan Aleksić, Asocijacija Apsolutno, Biljana Đurđević, Uros Đurić, Adrian Kovacs, Zoran Marinković...\nq: 31 - t: 0.07453 sec


Potvrđena optužnica protiv bivšeg načelnika zbog plaćanja intervjua novinaru / Bljesak.info | BH Internet magazin\nPotvrđena optužnica protiv bivšeg načelnika zbog plaćanja intervjua novinaru\nU tijeku istrage Tužiteljstvo je saslušalo svjedoke i prikupilo više materijalnih dokaza kojima je potvrđena osnovanost predmetne optužnice.\nVijesti / Politika | 10. 02. 2021. u 12:51 Bljesak.info\nŽupanijsko tužiteljstvo Unsko-sanske županije podiglo je, a Općinski sud u Bosanskoj Krupi potvrdio optužnicu protiv bivšeg općinskog načelnika Bužima Agana Bunića te direktora JU Centar za socijalni rad Bužim Emira Aldžića, zbog postojanja osnovane sumnje da su kao supočinitelji počinili dva krivična djela zloupotrebe položaja ili ovlaštenja.\nOsnovano se sumnja da su optuženi u rujnu 2015. godine, nakon što je Agan Bunić dogovorio i obavio intervju s novinarom H.R., plaćanje objave tog intervjua u BH Bussiness Magazinu u rubrici Općinski načelnik-Menadžer u izdanju br. 175 u iznosu od 3.000 KM (3.510 KM s PDV-om) izvršili iz sredstava Centra za socijalni rad Bužim.\nNa taj način pribavili su korist za Agana Bunića u vidu medijskog predstavljanja u časopisu BH Bussiness Magazine, a nanijeli štetu JU Centru za socijalni rad Bužim u iznosu od 3.510 KM, prenosi Fena.\nPredsjednik Suda u Sarajevu o optužbama za seksualno uznemiravanje: Nisam kriv\nTakođer se osnovano sumnja da su optuženi u studenom 2015. godine, nakon što je prethodno Agan Bunić sa Š.P. dogovorio otkup 100 komada časopisa Euro Manager i 20 knjiga "Šampioni biznisa 2015" u kojima je Agan Bunić predstavljen kao "Najnačelnik 2015" za cijenu 2.600 KM (s PDV-om 3.042 KM), dogovorili isplatu navedenog iznosa iz sredstava Centra za socijalni rad Bužim, pribavivši tako korist Aganu Buniću u vidu osobne promidžbe te pričinivši štetu za budžet JU Centar za socijalni rad Bužim u vidu obveze da se navedena usluga plati u iznosu od 3.042 KM.\nU budućem periodu se očekuje zakazivanje ročišta za izjašnjenje o krivnji kod Općinskog suda u Bosanskoj Krupi, priopćeno je iz Županijskog tužiteljstva USŽ Bihać.\noptužnica tužba načelnik\nMoguća tužba protiv Hrvatske u Hagu zbog Trgovske gore\nPodnesena tužba Ustavnom sudu zbog mjere ograničavanja kretanja


Preprodavao željezo, uzimao mito od pijačara – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPreprodavao željezo, uzimao mito od pijačara\nTUZLA – Besim Duraković, direktor Uprave za inspekcijske poslove Tuzlanskog kantona, uhapšen je dok je pokušavao iznijeti materijal o nepravilnostima u radu Inspekcije, a terete ga za brojne zloupotrebe i uzimanje mita.\nDuraković je danas doveden u Kantonalnu upravu za inspekcijske poslove, gdje je prisustvovao novom pretresu ovih prostorija. Na pitanje novinara o razlozima hapšenja, Duraković je kratko rekao: “Neka svako radi svoj posao.” On je uhapšen u srijedu, a protiv njega se vodi nekoliko istraga.\nPolicija je i u srijedu pretresla Upravu, a pronađeni su određena dokumentacija i predmeti za koje se sumnja da potiču iz izvršenja krivičnih djela.\nKako saznajemo, Duraković je dobio dojavu da će biti uhapšen, te je pokušao iznijeti i sakriti spornu dokumentaciju. Presreli su ga inspektori i uhapsili ispred zgrade Inspekcije. Zbog toga ga posebno terete za sprečavanje dokazivanja djela.\n“Pokušao je spriječiti istražne organe u prikupljanju dokaza, odnosno prikriti dokaze u predmetu koji je ranije ovo tužilaštvo otvorilo”, rekao je Admir Arnautović, portparol Kantonalnog tužilaštva.\nDodao je da se već godinu i po vodi istraga protiv uhapšenog glavnog inspektora, te da su formirana četiri predmeta, od čega su dva u fazi istrage.\nMUP TK je protiv Durakovića podnio i izvještaj zbog neregularnosti pri nabavci službenih automobila Inspekcije i sumnjivog poslovanja s auto-servisom “Bajrić” iz Gračanice. U četvrtom predmetu Duraković je osumnjičen za pokušaj podmićivanja gradonačelnika Tuzle Jasmina Imamovića u iznosu od 100.000 maraka radi privatizovanja Centra za biznis i inovacione tehnologije u Tuzli.\nVlada TK je prije nekoliko mjeseci, zbog istraga, pokrenula proceduru za Durakovićevu smjenu.\nBeograd: Perač prozora pao sa zgrade visoke 12 metara


Lekari, fizioterapeut i Centar za socijalni rad u poseti mesnim zajednicama - juGmedia\nLekari, fizioterapeut i Centar za socijalni rad u poseti mesnim zajednicama\nOko 220 stanovnika mesnih zajednica „Morava“, Priboj, Živkovo i Zalužnje, iskoristilo je danas priliku da proveri krvni pritisak, nivo šećera u krvi i da obavi konsultacije sa lekarima, u organizaciji leskovačke bolnice, Doma zdravlja i grada.\nPored lekara, u akciji je učestvovao i fizioterapeut koji je obavio 30 ultrazvučnih masaža, a akciju su, kao i do sada, podržali i stručni radnici Centra za socijalni rad obišavši 10 porodica i pojedinaca u stanju socijalne potrebe.\nU Mesnoj zajednici „Morava“ prisutnima se obratio doktor Srđan Šterović istakavši da dugi niz godina sprovode ove akcije ali da su uveli i novine.\n„Razgovoramo sa pacijentima, gde se konsultuju sa lekarima o njihovim zdravstvenim problemima i upućuju ih dalje u specijalističke ambulante koje su njima potrebna. Odaziv građana iz nedelje u nedelju sve veći“, kazao je Šterović.\nOčišen i uređen centar Vučja\n“ Vino i ljubav ”, izložba Gorana Ćeličanina\nU okviru obeležavanja slave vinogradara i vinara, Svetog Trifuna, u ponedeljak 13.februara s početkom u 18 časova, u Galeriji Narodne biblioteke “Desanka…\nKorisne ali i opasne-baterije\nLESKOVAC/VUČJE - U Vučju je završena četvorodnevna obuka volontera za sprovođenje kampanje o štetnom uticaju neptravilnog odlaganja baterija na…\nZaplanjci „kampuju“ zbog fabrike peleta\nGADŽIN HAN – Stotinak žitelja Gadžinog Hana, Grkinje i Taskovića protestovali su danas ispred zgrade opštine zbog toga što inspekcije i ostali…\n13.04.2019. u 17:36\nSvaka lekarska akcija je vredno i radno ispraćena što zaslužuje radno osoblje sve pohvali.Hvala im na tome što postoje.\n13.04.2019. u 21:39\nMoji baka i deka su odusevljeni! Starija lica vole da im se pokloni paznja i oni to upravo rade.\n14.04.2019. u 08:06\nPohvale za human rad jos uvek postoje ljudi koji zele da pomognu drugima\n14.04.2019. u 09:04\nPohvale za rad mladih ljudi


Art magazin - Zoltan Perovič - Artopedlandia\nKada: 25.07.2019 - 11.08.2019 | 20.00 sati\nNaziv: Zoltan Perovič - Artopedlandia\nIzložba Zoltana Peroviča sa naslovom "Artopedlandia", prikazuje meditacijske objekte, celu kolekciju mehaničkih instalacija i foto-dokumentacije pripremljene za predstave Pozorišta Metanoia Artopedia, koje je osnovao Zoltan Perovič, 1990. godine. Sadašnja kombinacija reči art, ortoped i land je: Artopedlandia, koja upućuje i na bedno, aktivno carstvo fantazije, koje se slobodno širi. Art: umetnost. Ortopedia: medicinska specijalnost koja proučava i leči bolesti, deformacije i povrede sistema za kretanje, npr.: iskrivljenost kičme, deformitet nogu, iščašenje kukova itd. Land: zemlja, kopno, kraj, silazak, obala, prolaz, put, zona, pejsaž, tlo, teritorija, država itd. Land art ističe značaj zemlje kao doma čovečanstva. Reč metanoia, zavisno od konteksta, ima više značenja: misaoni preokret ili preokret u značenju, preuređenje načina razmišljanja, zaokret, preporod itd. Artopedlandia kao protivotrov ljudskih grehova i katastrofa počinjenih protiv žive prirode i njenih živih bića svojom kolekcijom aktivizira večno raspadajuće Krševe eksperimenata Metanoia Artopedije. Protivumetnička – protiv-antiumetnička – umetnost.


Protiv zika virusa modifikovanim komarcima?\nSvetska zdravstvena organizacija saopštila je danas da će možda biti neophodno da se u borbi protiv širenja virusa zike primene neke kontroverzne mere, kao što su genetski modifikovani komarci koji bi istrebili inskete koji prenose taj virus.\nSavetodavna grupa SZO preporučila je nastavak ispitivanja na terenu, pošto su na Kajmanskim ostrvima sprovedena testiranja u kojima su sterilni komarci pušteni da se pare s divljim ženkama.\n“Imajući u vidu razmere zika krize, SZO ohrabruje pogodjene zemlje da podstaknu upotrebu i starih i novih pristupa u kontroli komaraca kao najneposredniju liniju odbrane”, navodi se u saopštenju te oganizacije.\nSZO je dodao da su druge agencije UN ranije koristile eksperimente puštanja sterilnih insekata da bi kontrolisale štetočine u poljoprivredi.\nAktivisti za zaštitu životne sredine su ranije kritikovali takav pristup, tvrdeći da je nemoguće predvideti dugoročne posledice iskorenjivanja cele populacije jedne vrste insekata.\nVirus zika izaziva simptome slične gripu, ali je povezan s povećanim brojem slučajeva mikrocefalije kod novorodjenčadi u Brazilu i Francuskoj Polineziji.\nSZO je ranije opisao vrstu komaraca koji prenose virus zika kao “agresivne” komarce koji su pokazali veliku sposobnost prilagodjavanja.\nDirektorka SZO Margaret Čan će sledeće sedmice otići u Brazil gde će s ministrom zdravlja i drugim zvaničnicima razgovarati o borbi protiv virusa, saopštila je danas njena portparolka.


Zaharova objasnila razliku između Davosa i foruma u Sankt Peterburgu - 15.06.2022, Sputnik Srbija\nZaharova objasnila razliku između Davosa i foruma u Sankt Peterburgu\nMeđunarodni ekonomski forum u Sankt Peterburgu razlikuje se od Međunarodnog ekonomskog foruma u Davosu po jasnoći dnevnog reda, spremnosti na saradnju i... 15.06.2022, Sputnik Srbija\n„Mislim da nije potrebno porediti Peterburški forum sa Davosom, iz razloga što je ovde dnevni red apsolutno jasan, javan, transparentan, postoje regioni, postoji potencijal za mogućnosti, postoje kompanije, postoji prostor i za dodatnu direktnu komunikaciju o različitim pitanjima. Ovde nema nikakvih zakulisnih intriga, ovde razgovori nisu nabijeni nekakvom političkom konjukturom, već, naprotiv, govore o primatu saradnje i pružaju mogućnost za sklapanje ugovora, poslova, pronalaženje partnera i tako dalje“, objasnila je Zaharova na redovnom brifingu, koji se ovog puta održava na marginama Ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu.Prema njenim rečima, „mi smo otvoreni za sve, nikada nismo kao država koja ima ogroman broj foruma i na zapadu naše zemlje i na istoku, nikada ne pravimo nikakvu selekciju, nikome ne uskraćujemo mogućnost da poseti ove forume kao učesnik i kao gost“.Ona je naglasila da je i u vreme kada se Rusija „ukida“ u svetu, ruska strana otvorena je za saradnju, shvatajući da su takvi politički trendovi privremeni.„Znate, čak i ovih dana, dok pokušavaju da nas ukinu, mi smo otvoreni, uključujući i za goste i učesnike iz tih konkretnih zemalja. Shvatajući da su svi ovi zapadni režimi, da je to kod njih sve privremeno pod pritiskom koji Vašington vrši na njihovu politiku, da to nije deo njihovih vrednosti ili kulturnog koda i tako dalje. To je samo politička konjuktura. Stoga ljudi ne treba da trpe, biznis treba da nastavi da radi uprkos tome šta sve Vašington pokušava i čini da bi uništio sve te ekonomske lance, jednostavno da precrta sve ugovore koje imaju privatne kompanije i vladine agencije“, zaključila je diplomata.U Sankt Peterburgu se od 15. do 18. juna održava jubilarni XXV Međunarodni ekonomski forum.\nrusija, međunarodni ekonomski forum u sankt peterburgu, marija zaharova, rusija – ekonomija, ekonomski forum u davosu\nMeđunarodni ekonomski forum u Sankt Peterburgu razlikuje se od Međunarodnog ekonomskog foruma u Davosu po jasnoći dnevnog reda, spremnosti na saradnju i odsustvu tajnih političkih razloga, izjavila je portparol Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\n„Mislim da nije potrebno porediti Peterburški forum sa Davosom, iz razloga što je ovde dnevni red apsolutno jasan, javan, transparentan, postoje regioni, postoji potencijal za mogućnosti, postoje kompanije, postoji prostor i za dodatnu direktnu komunikaciju o različitim pitanjima. Ovde nema nikakvih zakulisnih intriga, ovde razgovori nisu nabijeni nekakvom političkom konjukturom, već, naprotiv, govore o primatu saradnje i pružaju mogućnost za sklapanje ugovora, poslova, pronalaženje partnera i tako dalje“, objasnila je Zaharova na redovnom brifingu, koji se ovog puta održava na marginama Ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu.\nPrema njenim rečima, „mi smo otvoreni za sve, nikada nismo kao država koja ima ogroman broj foruma i na zapadu naše zemlje i na istoku, nikada ne pravimo nikakvu selekciju, nikome ne uskraćujemo mogućnost da poseti ove forume kao učesnik i kao gost“.\nOna je naglasila da je i u vreme kada se Rusija „ukida“ u svetu, ruska strana otvorena je za saradnju, shvatajući da su takvi politički trendovi privremeni.\n„Znate, čak i ovih dana, dok pokušavaju da nas ukinu, mi smo otvoreni, uključujući i za goste i učesnike iz tih konkretnih zemalja. Shvatajući da su svi ovi zapadni režimi, da je to kod njih sve privremeno pod pritiskom koji Vašington vrši na njihovu politiku, da to nije deo njihovih vrednosti ili kulturnog koda i tako dalje. To je samo politička konjuktura. Stoga ljudi ne treba da trpe, biznis treba da nastavi da radi uprkos tome šta sve Vašington pokušava i čini da bi uništio sve te ekonomske lance, jednostavno da precrta sve ugovore koje imaju privatne kompanije i vladine agencije“, zaključila je diplomata.\nU Sankt Peterburgu se od 15. do 18. juna održava jubilarni XXV Međunarodni ekonomski forum.


prosek penzija od440 evra bice 3025 godine sa ovim povechanjem od 5 posto godisnje\nVoleo bih da mi neko objasni u čemu smo mi to najbolji u Evropi. Po standardu smo među 5 najsiromašnijih zemalja Evrope, kažu prosečna plata preko 500 evra ali kako kad pola Srbije radi za minimalac i td.\nKoliko dobiju penzioneri sa dvadeset xiljada\nKada cemo biti oslobodjeni kaznenih poena koji smo navrsili 40 god stza\nTata i mama su me ucili da ne verujem plagijatorima.Da je Srbija uredjena drzava ovaj plagijator ne bi imao sansu da ponovo bude ministar finansija.Na zalost Srbija je zemlja sumnjivih diploma ,magistratura i doktorata i kao da se navedenom ponosi.\n"Najmanji" minus nije isto sto i najveci rast. Procentualni veci BDP nije najveci BDP\nGospodine Veliki 42g staza 24000 penzija o kakvoj evpopi vi pricate?\nGospodine sinisa mali stalno govori o povecaj penzija I ostalih plata a nikako da poveca ovi naso nocane nadoknade of 11 hiljada din haj neck zivi on od to toga a dosta zivim na kosovu I'd toga poz\nKoga bre vi više pravite ludim??? Ma mi smo bre debili gledamo i smejemo se ovim budalama što lažu i kradu.nece ovi lopovi još 20 god sa vlasti\nBićemo najbolji u Evropi po deficitu u budžetu od 4.1 milijardu evra. A to je 8.9% BDP, što je najlošiji rezultat u jugoistočnoj Evropi.\nDa li je moguće da se ovaj čovek još uvek slobodno šeta po Srbiji?\nSta se vise mi merimo sa Evropom,daleko smo od tog poredjenja. Daj da nama bude u SRB pa makar bili poslednji u Evropi.\nKamata na ono koliko su nas ovi ,,strucnjaci,, zaduzili ovih 8-9 g. nas godisnje kosta 1.500.000.000. e. /milijarda i po/. A ukupna kamata na dug od 28.000.000.000 ide preko 2,5 milijarde e.GODISNJE. Dali to moze da iznese nasa ekonomija?\nDal' ima neko ko veruje šta on priča? Ministar, odgovornost nula, posle će samo da pređe u drugi sektor i priča isto - bićemo najbolji na svetu... Dal' smo stvarno tolike ovce?\nUHAPSITI OVOG BANDITa\nSvi ovi su zavrsili skolu koju je i baron minhauzen i to sa nadprosecnim rezultatima.\nIskreno, procitao sam samo naslov. Nema dalje.\nKakvi odvratni ljudi, hvalisavi bez ikakvog osnova. Alo bre, najgori ste u istoriji jadne Srbije terajte se da vas vise ne gledamo muka nam je od vas i vaseg lupetanja.\nO cemu ti pricas vise ,pa i dalje smo bedni iza Albanije smo . Sta vise lazete ovaj narod ,zaduzujete i stavljate pare u dzep . Ja ne mogu da verujem da i vi sami verujete u tu pricu koju plasirate ljudima !!! Prosek plate u Srbiji je ispod 300e\nPovećanje plata državnom sektoru,a u mom gradu pet istih...a mi sto smo kod privatnika i dalje robovi...\nMozda njima i direktorima.Radnicima tesko da ce podici platu da mozes normalno ziveti\nNemojte, biće me sramota od ostalih...\nBicete najbolji sa velikim platama a radnik najgori\nSmeh je najbolji lek, evo i dalje se smejem. Najjaci ste sto ste ovo napisali... Cekaj, da nije ovo njuz net?\nA da vratite otete penzije?


Žan Renoar - Biografija - ART mozaik\nŽan Renoar (fr. Jean Renoir; Pariz, 15. septembar 1894 – Beverli Hils, 12. februar 1979), francuski filmski reditelj, scenarista, producent i pisac. Često se u svojim filmovima pojavljivao i kao glumac. Smatra se jednim od najvećih i najznačajnijih umetnika francuskog poetskog realizma i najvećim francuskim rediteljem do 60-ih godina 20. veka. Tokom karijere, počevši još u periodu nemog filma, snimio je više od 40 filmova, od kojih se neki ubrajaju u najznačajnija svetska filmska ostvarenja ikada. Bio je sin čuvenog francuskog slikara impresioniste Pjer-Ogista Renoara. Osim Žana Renoara i drugi članovi ove porodice bili su poznati filmski stvaraoci. Njegov brat Pjer Renoar bio je glumac, a bratanac Klod Renoar filmski snimatelj.\nDetinjstvo i poreklo\nPorodica Renoar: otac Pjer-Ogist, majka Alin i sinovi Pjer (najstariji), Žan (srednji) i Klod (najmlađi)\nŽan Renoar rođen je u Parizu, u čuvenoj četvrti Monmartr, kao srednji od tri sina čuvenog francuskog slikara Pjer-Ogista Renoara. Odrastao je u okruženju u kome je dominirala umetnost, među slikarima i njihovim modelima. Kao dete često je bio model ocu, koji ga je portretisao zajedno sa ostalim članovima porodice. Renoarova majka je umrla rano, a njenu ulogu preuzela je dadilja i rođaka Gabrijela Renard, samo 15 godina starija od Žana, koja je ujedno bila i model njegovom ocu. Gabrijela je u starosti živela u kući pored Renoarove, na Beverli Hilsu, gde je i umrla 1959. godine.\nGodine 1913. diplomirao je na univerzitetu u gradu Eks an Provans, gdje je pisao i poeziju. Po završetku studija prijavio se u konjicu, sa namerom da započne vojnu karijeru. Po izbijanju Prvog svetskog rata odlazi na front, gde je ranjen u nogu. Tokom oporavka provodio je vreme u pariskim bioskopima, gdje je otkrio filmove Čarlija Čaplina. Nakon oporavka priključio vojnoj službi u vazduhoplovstvu. Kraj rata dočekao je sa činom poručnika.\nKao mladić, na očev nagovor Žan Renoar se bavio keramikom. Zajedno sa bratom studirao je keramiku u gradiću Kanj na Moru u blizini Nice, gde se njegova porodica preselila. Početkom 1920. godine, nekoliko meseci posle očeve smrti Žan se oženio sa Andrée Heurschling, devojkom koja je bila jedan od slikarevih modela. Sa njom se preselio u Buron Marlot blizu Pariza. U nameri da tu osnuju fabriku keramike, Žanu Renoaru se pridružio i njegov prijatelj Pol Sezan, sin čuvenog slikara. Međutim, Renoar ubrzo napušta ovu ideju i okreće se radu na filmu.\nU svojoj knjizi Žan Renoar: Projekcija raja Ronald Bergan tvrdi da je Renoar prodao većinu očevih slika kako bi svojoj ženi Andre omogućio život na „visokoj nozi”. On takođe sugeriše da je Renoir napravio i svoj prvi film Kučka (La Chienne 1932), u kome se ona prvi put pojavila pod imenom Ketrin Hesling, kako bi joj omogućio da postane zvezda, da bi se na kraju ipak razveli. U braku sa Ketrin Renoar je imao sina Alana. Posle Ketrin Žan Renoar je deset godina bio u vezi sa montažerkom Margarit Hul, sa kojom se nikada nije oženio, ali je ona nosila njegovo prezime Margarit Renoar. Godine 1944, tokom boravka u SAD, Renoar se oženio ćerkom brazilskog režisera Alberta Kavalkantija, Dido Freire.\nŽan Renoar je umro 12. februara 1979. godine na Beverli Hilsu u Kaliforniji. Njegovo telo preneto je u Francusku i sahranjen je pored svoje porodice, na groblju u mestu Esoa u departmanu Ob, u Francuskoj.\nPočetak filmske karijere – nemi film\nSa svetom glumaca i pozorišta Žan Renoar je došao u kontakt preko snaje, žene svog starijeg brata, glumice Vere Seržin (Vera Sergine) i oduševljen filmskom umetnošću, koja se tada tek razvijala, odlučio je da napiše scenario. Tako je 1923. nastao njegov prvi film Katarina ili Život bez radosti (fr. Catherine ou Une vie sans Joie). Glavnu ulogu u filmu igrala je njegova žena, koja se od ovog filma pa nadalje pojavljuje pod imenom Ketrin Hesling. Filmsku karijeru Renoar je započeo neujednačenom serijom od osam nemih filmova. Kao režiser debitovao je 1924. godine sa filmom Devojka od vode (fr. La Fille de l’eau), u kome je takođe glumila njegova supruga. Među nemim filmovima izdvajaju se filmovi Nana iz 1926, adaptacija Zolinog istoimenog romana inspirisan filmom Luckaste žene, čuvenog austrijskog reditelja Eriha fon Štrohajma (nem. Erich von Stroheim), zatim adaptacija Andersenove bajke Mala prodavačica šibica (fr. La Petite marchande d’allumettes) iz 1927. i Zabušanti (fr. Tire-au flanc) iz 1928. Ostali nemi filmovi su bili komercijalni. Ovaj početak u nemom filmu bio je prilično haotičan. Renoar, koji je uvek tvrdio da nije reditelj već pripovedač, postao je pravi umetnik tek sa pojavom zvučnog filma.\nZvučni film – francuski period\nPojavom zvučnoga filma Renoar se brzo prilagodio novoj medijskoj poetici i retorici. Njegov prvi zvučni film bio je Beba dobija sredstvo za čišćenje (fr. On purge bébé, 1931),[a] relativno trivijalna komedija iz porodičnog života koja postiže veliki komercijalni uspeh, što mu omogućuje da, godinu dana kasnije, snimi svoj prvi značajni zvučni film Kučka (fr. La Chienne 1932),[b]. Već svojim prvim filmovima Kučka, Noć na raskršću (fr. La Nuit dduu carrefour, 1932),[c] i Budu, spašen iz vode (fr. Boudu sauvé des eaux, 1932), [d] postao je jedna od vodećih ličnosti francuskoga filma. Sledeći film koji je Renoar snimio bilo je Madam Bovari (fr. Madame Bovary, 1934) adaptacija istoimenog romana francuskog pisca Gistava Flobera. Ovaj film, kao i prethodna dva koja se bave socijalnim temama (Nana i Budi, spašen iz vode) bili su u komercijalnom smislu potpuni promašaji. Srećom, 1935. godine pružila mu se prilika da se prihvati mnogo hvaljenog projekta Marsela Panjola, filma Toni. Toni je priča o italijanskim emigrantima koji rade u kamenolomima u južnoj Francuskoj. Izabravši za snimanje autentične lokacije u Marseju i malo poznate glumce kao aktere glavnih uloga, dok su se u sporednim pojavljivali naturščici, Renoar je pokušao da ovaj film, prema sopstvenim rečima, „što više približi dokumentarnom”. Ovo ostvarenje se u istoriji filma smatra sledbenikom sovjetskog realizma i prethodnikom italijanskog neorealizma.\nPosle filma Toni Renoar se vraća svom jedinom saradniku na scenarijima, pesniku Žaku Preveru i film koji tada nastaje, Zločin gospodina Lanža (fr. Le Crime de Monsieur Lange, 1936) predstavlja prekretnicu u njegovom radu. Sniman u vreme velikih izbornih pobeda Narodnog fronta ovaj film pretstavlja političku parabolu o potrebi kolektivne akcije protiv „pokvarenog kapitalizma” i najavio je novi duh socijalnog angažmana koji će preovladavati u Renoarovim filmovima snimljenim pred izbijanje Drugog svetskog rata. Usledio je film Život je naš (fr. La vie est à nous, 1936), propagandni dokumentarac posvećen izborima za Komunističku partiju, u kome su snimci iz filmskih novosti pomešani sa dramatičnim rekonstrukcijama kako bi se upozorilo na pretnju koju predstavlja nadolazeći fašizam. Finansiran isključivo od javnih pretplata, ovaj film je zabranjen za prikazivanje u komercijalnim bioskopima, ali je bio popularan u kino-klubovima i specijalizovanim bioskopskim salama.[e] Sledeća dva filma, oba snimljena 1936. godine bile su adaptacije književnih dela: Izlet (fr. Un Partie de campagne), snimljen po motivima Mopasanove pripovetke i pod uticajem francuskih slikara impresionista, montiran i prikazan tek 1946. i jedna neubedljiva verzija drame Na dnu (Les Bas-fonds) Maksima Gorkog.\nPjer Freni i Erih fon Štrohajm u sceni iz filma Velika iluzija\nŽan Renoar bio je u Prvom svetskom ratu član izviđačke eskadrile. Zanimljivo je da je tokom snimanja Velike iluzije tražio da Žan Gaben, jedan od glavnih glumaca, nosi njegovu uniformu, istu onu koju je sam Renoar nosio tokom rata. O ovom filmu Renoar je rekao: „Priča iz Velike iluzije sasvim je verodostojna. Nekoliko mojih drugova iz Prvog svetskog rata ispričalo mi je podrobno šta se događalo, posebno Pensar. On je bio pilot lovac, a ja sam bio na osmatračkom zadatku. Više puta spasao mi je život, onda kada bi se nemačka avijacija okomila na nas. Srušen je sedam puta, sedam puta je bio zarobljen, sedam puta je uspeo da pobegne…”\nGodine 1937. Renoar snima svoje remek-delo čuveni film Velika iluzija (La Grande illusion). Radnja filma smeštena je u zatvoreničke logore iz Prvog svetskog rata. Ovim filmom Renoar je pokušao da pokaže da je rat uzaludan, a klasni sistem, koji može da dovede samo do pada civilizacije, nepotreban. Gebels ga je smatrao „filmskim neprijateljem broj jedan” i bio je zabranjen za prikazivanje u Italiji i Nemačkoj. Uprkos tome film je u prvoj godini prikazivanja dobio specijalnu nagradu na Venecijanskom festivalu, a iste godine dobio je i nagradu njujorške kritike za najbolji film na stranom jeziku. Na Svetskoj izložbi u Briselu (1958), proglašen je za jedan od dvanaest najvećih filmova svih vremena.\nGodine 1938. film Velika iluzija nominovan je i za Oskara za najbolji film i to je prvi film van engleskog govornog područja od ukupno devet koji su ikada nominovani za ovu prestižnu nagradu. Ni jedan je nikada nije osvojio.\nSledeći Renoarov projekat bio je poludokumentarni film Marseljeza (La Marseillaise, 1937), rekonstrukcija najvažnijih događaja tokom Francuske revolucije, koji su finansirali sindikati i bio je obojen politikom Narodnog fronta. Posle toga nastao je film Čovek zver (La Bête humaine, 1938), adaptacija istoimenog romana Emila Zole.\nPoslednji film koji je Renoar snimio u Francuskoj pre Drugog svetskog rata je još jedno njegovo remek-delo, film Pravilo igre (Le Règle du jeu, 1939). Ujedno je i jedan od filmova u kojima se Žan Renoar pojavljuje i kao glumac. Film je realizovao u produkciji sopstvene produkcijske kuće Les Nouvelles Editions Françaises (NEF) koju je, posle uspeha prethodnih filmova, osnovao sa svojim bratancem Klodom i trojicom prijatelja.\nFilm Pravilo igre je još jedna kritika društva, vrcav i elegantan, ali duboko pesimističan film koji se na kraju ipak bavi socijalnim slomom i dekadencijom u kulturi u izuzetno kritičnom trenutku evropske istorije. Sam Renoar očekivao je da film bude smatran kontroverznim, ali nije mogao ni da pretpostavi tako ekstremnu reakciju kakva je nastala posle prikazivanja. Na pariskoj premijeri film je izazvao političke nemire, distributer ga je skratio i premontirao sa 113 na 80 minuta, da bi ga najzad, 1939. godine, vojni cenzori zabranili kao „demorališući”. Nacisti su ga zabranili tokom okupacije, a originalni negativ je uništen 1942. godine, za vreme Drugog svetskog rata. Godine 1956, pod Renoarovim nadzorom, dva francuska producenta restaurirala su integralnu verziju filma i od tada Pravilo igre uživa svetski ugled. Godine 1962. i 1972. na međunarodnom skupu filmskih kritičara svrstan je među deset najvećih ikad snimljenih filmova.\nU leto 1939. godine Renoar prihvata poziv da predaje u italijanskoj nacionalnoj filmskoj školi Centro Sperimentale u Rimu i da režira obradu Pučinijeve opere Toska (La Tosca). Renoarova ekipa je započela posao, ali je 10. juna 1940. Italija objavila rat Francuskoj, pa je Renoar, koji je zbog svojih levičarskih političkih ideja bio na nacističkoj „listi za odstrel”, morao da emigrira u SAD. Film su dovršili sasvim drugi ljudi.\nPo dolasku u SAD Renoar je snimio za razne studije nekoliko izrazito realističkih filmova. Prvi je bio komercijalni film Močvara (Swamp Water, 1941), koji na neki način predstavlja američku, komercijalnu verziju filma Toni. Za njim su usledila dva ratno-propagandna filma: To je moja zemlja (This Land is Mine, 1943) i Pozdrav Francuskoj (Salute to France, 1944). Sledeći film koji snima je ujedno i njegov najbolji američki film Južnjak (The Southerner, 1945) , poludokumentarni film o teškom životu belih farmera na američkom jugu, snimljen na autentičnim lokacijama. Više nego u svim ostalim filmovi snimljeni u Americi u ovom filmu se Renoar vraća poetskom realizmu 30-ih godina 20. veka. Južnjak je proglašen za najbolji film po oceni novinarskog žirija na Filmskom festivalu u Veneciji 1946. godine („Zlatni lav” se dodeljuje tek od 1949. godine).\nSledećim filmom Dnevnik jedne sobarice (The Diary of a Chambermaid), snimljenim 1946. godine prema istoimenom romanu Oktava Miraboa Renoar se vraća francuskim izvorima, ali ovaj film o dekadenciji francuskog buržoaskog društva s kraja 19. veka naišao je na opštu osudu širom Evrope u kojoj je Renoarov predratni ugled već počeo da pada u zaborav. Poslednji film koji je Žan Renoar snimio u Americi je romantična priča Žena na pesku (The Woman on the Beach 1947) i bio je potpuni promašaj i u estetskom i u komercijalnom pogledu.\nPrvi film u boji\nIz Holivuda Renoar odlazi u Indiju da bi 1951. godine, na obalama reke Gang, snimio film Reka (The River, 1951), prelepu priči o utiscima četrnaestogodišnje britanske devojčice o Indiji. Ovo je prvi Renoarov film u boji, a sjajnu fotografiju uradio je njegov bratanac Klod Renoar.\nIz Indije Renoar odlazi u Italiju. Povratkom u Evropu on je promenio tematiku svojih filmova i okrenuo se kulturnoj istoriji, kao nenadmašivi majstor u slikanju prošlih vremena. U Italiji snima film Zlatna kočija (La carrozza d’oro, 1952), film u koloru o pozorišnoj trupi u Peruu, u kome pokušava da istraži veze između filma, pozorišta i stvarnosti.\nGodine 1954. Renoar se, prvi put po završetku Drugog svetskog rata, vratio u svoju domovinu Francusku, gde je započeo novu značajnu seriju svojih francuskih filmova. Frenč Kankan (French CanCan, 1955) je priča o Monmartru iz vremena Renoarovog detinjstva tokom poslednje decenije 19. veka i impresariju koji je osnovao čuveni Mulen ruž. Sledeći film, Helena i muškarci (Éléna et les hommes, 1956), romantična je drama iz vremena francusko-pruskog rata, a slede filmovi Testament doktora Kordeljera (Le Testament du Dr. Cordelier, 1959), modernistička adaptacija romana Doktor Džekil i Mister Hajd Roberta Luisa Stivensona i futuristička fantazija Doručak na travi (Le Déjeneur sur l’herbe, 1960). Svoj poslednji film, laku komediju Zarobljeni kaplar (Le Caporal epinglé) o pokušajima bekstva francuskog kaplara iz nemačkog logora tokom Drugog svetskog rata, Renoar je snimio 1962. U ovom filmu on se vratio temi ratnih zarobljenika.\nSvoju filmsku karijeru Žan Renoar je okončao 1969. godine serijom kratkih komada snimljenih za francusku televiziju, pod nazivom Malo pozorište Žana Renoara (Le Petit théâtre de Jean Renoir). Njegova poslednja tri filma, od Testamenta doktora Kordeljera, kao ni televizijska serija, ne postižu lepotu i kreativnost njegovih ostvarenja iz prve polovine 20. veka.\nDoprinos filmskoj tehnici\nŽan Renoar bio je prvi veliki reditelj zvučnog filma koji je, uprkos nerazvijenoj tehnologiji, dubinski komponovao svoje kadrove. Dubinu je postizao veštački, neprestanim podešavanjem oštrine kamere koja prati dramsku akciju u kadru. Eksperimente sa ovom tehnikom snimanja Renoar je započeo na svojim prvim zvučnim filmovima, ali ju je usavršio u filmu Velika iluzija. Komponovao je film uglavnom od pokretnih kadrova-sekvenci, čime je odbacio tada tradicionalne tehnike montaže i dramsku napetost stvarao preciznim smeštanjem likova na različite prostorne nivoe unutar kadra. Kasnije je ovu tehniku usavršio Orson Vels u svojim filmovima.\nKatarina ili Život bez radosti (Catherine ou Une vie sans Joie, 1923)\nDevojka od vode (La Fille de l’eau, 1924)\nNana (Nana, 1926)\nMala prodavačica šibica (La Petite marchande d’allumettes, 1927)\nZabušanti (Tire-au flanc, 1928)\nBeba dobija sredstvo za čišćenje (On purge bébé, 1931)\nKučka (La Chienne 1932)\nNoć na raskršću (La Nuit dduu carrefour, 1932)\nŠotar i kompanija (Chotard et cie, 1932)\nBudi, spasen iz vode (Boudu sauvé des eaux, 1932)\nMadam Bovari (Madame Bovary, 1934)\nToni (Toni, 1935)\nZločin gospodina Lanža (Le Crime de Monsieur Lange, 1936)\nŽivot je naš (La vie est à nous, 1936)\nIzlet (Un Partie de campagne, 1936)\nNa dnu (Les Bas-fonds, 1936)\nVelika iluzija (La Grande illusion, 1937)\nMarseljeza (La Marseillaise, 1937)\nČovek zver (La Bête humaine, 1938)\nPravilo igre (Le Règle du jeu, 1939)\nMočvara (Swamp Water, 1941)\nTo je moja zemlja (This Land is Mine, 1943)\nPozdrav Francuskoj (Salute to France, 1944)\nJužnjak (The Southerner, 1945)\nDnevnik jedne sobarice (The Diary of a Chambermaid, 1946)\nŽena na pesku (The Woman on the Beach 1947)\nReka (The River, 1951)\nZlatna kočija (La carrozza d’oro, 1952)\nFrenč Kankan (French CanCan, 1955)\nHelena i muškarci (Éléna et les hommes, 1956)\nTestament doktora Kordeljera (Le Testament du Dr. Cordelier, 1959)\nDoručak na travi (Le Déjeneur sur l’herbe, 1960)\nZarobljeni kaplar (Le Caporal epinglé, 1962)\nMalo pozorište Žana Renoara (Le Petit théâtre de Jean Renoir, 1969)\nOsim u filmskoj umetnosti Renoar se takođe oprobao i u pozorištu i književnosti:\nOrvet (Orvet, 1955), drama – premijerno izvedena 12. marta 1955. godine u Pariskom pozorištu Renesans\nSveske kapetana Džordža (Les cahiers du Capitaine Georges, 1966), roman\nRenoar, moj otac (Renoir, mon père, 1962) – memoarska proza\nMoj život i moji filmovi (My Life and My Films, 1974) – memoarska proza\n1937. – Film Velika iluzija dobio je nagradu njujorške kritike za najbolji film na stranom jeziku i specijalnu nagradu na Venecijanskom festivalu, iako je tada u Italiji i Nemačkoj bio zabranjen za komercijalno prikazivanje.\n1946. – Film Južnjak je proglašen za najbolji film po oceni novinarskog žirija na Filmskom festivalu u Veneciji („Zlatni lav” se dodeljuje tek od 1949. godine).\nTabla u ulici Žana Renoara, u 3. arondismanu u Lionu\nBioskop Žan Renoar u Madridu\nRenoarov uticaj na Orsona Velsa dobro je poznat, posebno snimateljska tehnika koju je Renoar razvio, a Vels kasnije usavršio. Takođe je jak uticaj Žan Renoar imao na italijanski realizam.\nČak šest filmova Žana Renoara uvršteno je na spisak hiljadu i jednog najboljeg filmskog ostvarenja među filmovima snimljenim do 2007. godine:\nBudu, spasen iz vode,\nVelika iluzija (Na Svetskoj izložbi u Briselu 1958. godine proglašen je za jedan od dvanaest najvećih filmova svih vremena),\nPravilo igre (Godine 1962. i 1972. na međunarodnom skupu filmskih kritičara svrstan je među deset najvećih ikad snimljenih filmova) i\nFilm Beba dobija sredstvo za čišćenje je komedija iz porodičnog života, adaptacija komada francuskog dramskog pisca Žorža Fejdoa\nFilm Kučka je melodramatična priča o strasti frustriranog sredovečnog bankarskog službenika prema prostitutki. Godine 1945. Fric Lang je u SAD snimio rimejk ovoga filma pod nazivom Skarletna ulica (fr. Scarlet Street)\nOstvarenje Noć na raskršću je napeti detektivski film i ujedno prva adaptacija nekog romana francuskog pisca detektivskih romana Žorža Simenona, sa likom čuvenog inspektora Megrea\nBudu, spašen iz vode je komedija u kojoj se pojavljuje lik anarhičnog klošara, karakterističan za Renoarov opus\nZanimljivo je da je film Život je naš doživeo svoj prvi komercijalni uspeh u Francuskoj tek krajem 60-ih godina. Naime, verovalo se da su tokom Drugog svetskog rata sve kopije filma uništene, a onda je iznenada 1969. godine otkrivena jedna kopija, pa je film postao popularan u vreme vrhunca studentsko-radničke pobune u Francuskoj\n← Bisera Veletanlić – Biografija\nOliver Stone – Biografija →


ČIŠĆA I „ZELENIJA” VOŽNJA ZAHVALJUJUĆI KOMPANIJI COMSAR ENERGY | comsar.com\nPOSLOVNA PODRUČJA > Energetska efikasnost\nČIŠĆA I „ZELENIJA” VOŽNJA ZAHVALJUJUĆI KOMPANIJI COMSAR ENERGY\nElektrični automobil sve brže postaje stvarnost na evropskim cestama, a vozila postaju sve efikasnija, tako da je glavno pitanje koje treba riješiti izgradnja mreže tačaka za njihovo punjenje. Comsar je predvodnik ove revolucije u prevozu.\nSvoje stručno znanje nudimo projektantima i proizvođačima, a uznapredovali smo s planovima za postavljanje tačaka za punjenje u većim gradovima u regionu Balkana.\nUdruženje evropskih proizvođača automobila izvijestilo je o naglom porastu u registraciji električnih vozila u Evropi od 2010. godine, i u izvještaju stoji: “Na osnovu današnjeg tržišta, većina interesnih strana smatra da će realan tržišni udio novih električnih vozila biti u rasponu od 2 do 8 % do 2020 – 2025. godine, To zavisi od toga koliko brzo industrija može riješiti neke od trenutnih izazova i od brojnih spoljnih faktora (npr. infrastruktura i podrška od strane elektrodistribucijskih kompanija i vlada)." *\n*Udruženje evropskih proizvođača automobila, česta pitanja o e-mobilnosti.\nKada govorimo o automobilu budućnosti često ga opisujemo kao čisto, tiho i ekološko vozilo koje, što je još važnije, pokreće električna energija. Osim što nam omogućavaju da i u budućnosti stignemo na svoje odredište jednako jednostavno kao i danas, električna vozila koja pokreće Comsarova električna energija za automobile štede resurse i štite životnu sredinu jer rade praktično bez emisija ugljen dioksida.


SOCIOPATA VREBA IZ UGLA | Vulkan izdavaštvo\nDa li ste se susreli sa osobom koja nije sposobna da oseti sram, krivicu ili kajanje? Sociopata može da bude vaš kolega, komšija, pa čak i član porodice koji doslovno može da učini bilo šta, a da zbog toga ne oseti grižu savesti.\nDr Marta Staut, psihološkinja sa Harvarda, upozorava na zavodljivu pojavnost ovakvih ljudi. Jedna od njihovih glavnih karakteristika jeste vrsta sjaja ili harizme, koja sociopate čini šarmantnijim ili zanimljivijim od ostalih ljudi. One su spontanije i intenzivnije, a u suštini, to su ljudi naučeni da pokazuju lažne emocije iako su ravnodušni prema patnji drugih.\nČinjenica je da gotovo svi mi znamo bar jednu osobu koja je sociopata, ili pak više njih. Jedan od istaknutih momenata u knjizi Sociopata vreba iza ugla jeste jeste onaj trenutak kada mi iznenada shvatimo da je neko koga poznajemo – neko za koga smo radili, sa kim smo bili u vezi ili neko s kim smo se intenzivno družili – sociopata. Ali šta da radimo sa tim saznanjem? Da bi nas naoružala protiv sociopata, dr Staut nas uči da preispitujemo autoritete, sumnjamo u dodvoravanje i pazimo na igre sažaljenja. Ona nas upozorava na to da se ne priključujemo igri onda kada sociopata pokušava da nas na nju nagovori.


Destinacije i avanture iz snova za 2014.\nKako bismo vam ponudili ideje za maštanje, predstavljamo vam listu najzanimljivijih odredišta za 2014. godinu.\nKada vam se jednom ideja o putovanjima i dalekim predjelima “uvuče” u glavu, lako je provesti sate i sate maštajući o destinacijama.\nGiraffe Manor, Kenija\nZamislite da kroz trpezarijski prozor, dok vi doručkujete, žirafe guraju glave i planiraju da vam ukradu hranu iz tanjira. To može da vam se desi u bajkovitom Giraffe Manoru u Keniji. Ovaj hotel sa 10 apartmana nalazi se u šumi Najrobija koju naseljavaju ugrožene žirafe. Hotel je sagrađen tridesetih godina prošlog vijeka i prvi put su ga naselile žirafe sedamdesetih. Od tada se njihov broj povećavao, a one postale zaštitni znak hotela.\nLejk Klark nacionalni park, Aljaska Oko 265 kilometara jugozapadno od Enkoridža, Nacionalni park i rezervat Lejk Klark nudi netaknutu prirodu u njenom punom sjaju. Ovdje se tope glečeri, a u ledenim bistrim rijekama hrane medvjedi. Posjetioci dolaze i u ostale nacionalne parkove Denali, Glečer Bej, Kenaji Fjords… Ukupno, svi oni primaju više od milion posjetilaca svakog ljeta, od čega 10.000 posjeti Lejk Klark.\nMonastero Santa Rosa hotel i spa, Italija\nMonasi koji su nekada živjeli u ovom drevnom manastiru okretali bi se u grobu kada bi vidjeli kakvo je luksuzno mjesto postao njihov samostan. Santa Rosa ispunjava očekivanja i najzahtjevnijih gostiju, zahvaljujući luksuznom enterijeru, bogatom sadržaju i prelijepoj prirodi koja okružuje hotel. Iako vjerovatno nećete željeti da napustite sobu, hotel ima saune, posebne pedikir usluge i rimsko kupatilo. Kada vam dosadi takvo njegovanje, možete prošetati obalom Amalfi i malim mjestima u kojima možete kupiti proizvode od svile i kože.\nAšikaga bašta, Japan Putovanje do daleke planete Pandora iz filma “Avatar” Džejmsa Kamerona vjerovatno djeluje kao put iz snova zaljubljenicima u prirodu. Međutim, dok tako nešto ne bude moguće, vrijedi otići u Ašikagu, udaljenu 80 kilometara od Tokija.\nAvenija Baobaba, Madagaskar\nVeliki razgranati baobabi koji mogu dostići 20 metara visine i 10 širne, nalaze se s obje strane puta na zapadnoj strani Madagaskara. Oni su sve što je ostalo od nekada bogate šume, koju je lokalno stanovništvo posjeklo zbog ogrijeva i proizvodnje uglja. Osim ove atrakcije, Madagaskar nudi mnoga prirodna čuda. Inače, on je peto po veličini ostrvo na svijetu i ima više hiljada endemskih vrsta.\nAko volite snoubord, a imate novca i da sebi priuštite vožnju helikopterom, onda je ovaj ekstremni sport za vas. Nema potrebe da gubite vrijeme na žičaru – udobno se zavalite u helikopter, sve dok vas pilot ne izbaci na neki planinski vrh. Jedna takva avantura može vas koštati 368 dolara po danu.\nSao Tome i Principe, Afrika Sa samo 20 turista nedeljno, neko bi rekao da ova dvoostrvska državica ne nudi ništa posebno. Međutim, ovo je pravi raj na zemlji koji još nije prekriven posjetiocima, samo zato što mnogi ne znaju ni gdje se nalazi.\nOvaj dragulj sa ruševnim arhitektonskim predstavnicima kolonijalne gradnje nudi istraživanje prirode u šumovitim predjelima i to uz nacionalni moto – “samo opušteno” (leve-leve). Inače, tamo je nedavno otkrivena nafta, pa bi bilo dobro da ga posjetite prije nego što se potpuno komercijalizuje.\nLuksuzne surf ekspedicije, Zapadna Papua\nAko niste profesionalni surfer, ali biste ipak voljeli da isprobate ovaj sport, surferska ekspedicija u Zapadnoj Papui je baš za vas. Krstareći vodama na jugoistoku Azije u luksuznim brodovima, sami možete birati gdje ćete istraživati talase, ili kulturu, istoriju i prirodne ljepote ove daleke zemlje.\nPosmatranje polarne svjetlosti, Finska Jedno od najnevjerovatnijih mjesta za posmatranje polarne svjetlosti je Hotel Kakslauttanen, smješten iznad Arktičkog kruga u Finskoj. Iako ovdje postoji više hotela, ni jedan ne nudi staklene igloe za smeštaj. Ima ih 20 i ako je nebo vedro, nude vam spektakularan pogled na Auroru borealis.\nOstrvo Hejman, Australija\nVeliki koralni greben je jedno od mjesta na svijetu koje bi svakako trebalo da vidite, budući da predstavlja veličanstveno svjedočanstvo moći prirode. Osim toga, ovdje ćete biti istinski motivisani da naučite da ronite. Kako bi izašli u susret brojnim posjetiocima koji žele da istraže greben, prije nego što nestane usljed rasta kiselosti okeana, preduzetnici su započeli izgradnju odmarališta na Hajman ostrvu koje bi trebalo da bude gotovo do jula 2014.(CNN / B92)


Smešne činjenice o Facebook-u koje (ne)morate znati\nSubota, 26. Maj, 10:52 | Ukupno korisnika: 83654 | Online: 125 »\nnapravljeno: Utorak, 30. Jul 2013 Vreme 00:22.\nizmenjeno: Sreda, 28. Avgust 2013 Vreme 20:06.\n1. Više od 60% korisnika priznaje da koristi Facebook za prikupljanje informacija o bivšim ljubavima. Jeste li vi među njima?\n2. Svaki mesec se na Facebook stavi oko milijardu fotografija. Većina ih je slikana upravo za kasnije divljenje i hvalisanje drugima na Facebooku.\n3. Niste sami - na Facebooku ima više od 300 miliona aktivnih korisnika.\n4. 30 i više miliona profila barem jednom dnevno ima novi status.\n5. 70% srednjoškolaca na Facebook se uloguje najmanje jednom dnevno.\n6. Facebook kasnije briše slike majki koje prikazuju kako doje svoje bebe.\n7. Facebook briše profile ljudi čudnih imena poput "Allien"\n8. Postoji bolest nazvana Facebook Addiction Disorder (FAD). Jeste li i vi ovisni o Facebooku?\n9. Osnivač Facebooka, Mark Zuckerberg, najmlađi je milijarder na svetu. Svoje bogatstvo može zahvaliti svima nama.\n10. Facebook je uništio karijere brojnih političara (kobne su bile slike u neprikladnim situacijama i nepoverenje koje su prema njima iskazali članovi vlastite porodice).\nAutor: A.B./ dzematrahic\nprosečna ocena: 53 | pregleda: 50


Foto: Miloš Stanić / RAS Srbija\nToj vremešnoj ženi to nije prvi susret sa drogom, pošto je u njenoj kući 2012. godine u policijskoj akciji "Morava" otkrivena slična laboratorija za uzgoj marihuane. Zbog tog dela je, pričaju komšije, njen suprug Gerit Kok, inače državljanin Holandije koji slabo govori srpski, proveo izvesno vreme u zatvoru u Sremskoj Mitrovici, pošto je odgovornost preuzeo na sebe.\n- Ona mu je svaki dan nosila ručak u zatvor i nama rekla kako o tome ništa nije znala. Tada su opremu za drogu policajci odneli kamionom, a sad su uspeli da je spakuju u kombi - kaže jedna komšinica koja nije želela da joj spominjemo ime.\nPožarevljanka u stanu u Austriji GAJILA MARIHUANU, a sve je oktriveno jer se POSVAĐALA SA DEČKOM\nNegotinac osumnjičen za gajenje marihuane\nNARKO BAKA Heroin krila u kanticama od majoneza i senfa, fiokama, frižideru\n- Čula sam da je ona rekla da je to radila jer je muka naterala. Ona je radila u Holandiji i imala je penziju od 500 evra. Kakva je to muka, kad ja preživljavam sa 20.000 dinara - pita se takođe vremešna komšinica.\nHAPŠENJE NASRED ULICE Policija presrela automobil u Beogradu, par sekundi kasnije Crnogorca su bacili na pod i počeli da mu RASTAVLJAJU AUTO (VIDEO)\nNovopazarac pao na granici, prevozio drogu čija je vrednost POLA MILIONA EVRA\nbakuta tamo ove sto voze dzipove i mercedese ne smeju ni da zaustave a ovamo hapse bakutu zbog trave, nemaju pametnija posla. bolje da imamo plate visoke pa se niko ne bi bavio prljavim poslovima ovako cilj opravdava sredstva. tamo neko ukrade par miliona i njemu nista covek ukrade hranu za decu pa zavrsi u zatvoru, coveku da se smuci ova koncepcija bljuvotine od zivota\nMilan Država mora da legalizuje kanabis i promet stavi pod kontrolu,a ko želi da koristi, dati mu mogućnost da određene ograničene količine kupi na to predviđenim mestima. Time bi se eliminisali dileri,a trgovina kanabisom ima od oko 80% učešća u dilerisanju narkotricima. Nesvrsishodno je puiniti zatvore,ali očito je da država nema sluha,ili možda nema interesa.\nStefan Račun za struju od 400k dinara za privatno domaćinstvo? Ne znam kako bih vam rekao: niti ta žena stvarno zna šta radi, niti je to nekakva brilijantna akcija policije. Prokleto je očigledno da nešto nije u redu kada privatno domaćinstvo bez bilo kakve (zvanične) proizvodnje ima takve račune. Zapravo, malo je sramota što im je trebalo vremena da je uhvate, posebno imajući u vidu da je već bila povezana sa sličnim krivičnim delom.\nAhtung Žena ekspert, poseduje know how, a vi je osuđujute! Šta vi znate da radite? Čime se vi bavite? Od čega vi živite u ovoj opustošenoj zemlji? Koji su vam to dodatni prihodi tako pošteni? Jeste li platili porez!? Za koga ste i zašto glasali. More, znam ja takve što drve o sopstvenom poštenju i zašto to rade!\ndino Kako je moguce da je u jednoj zemlji ista stvar potpuno legalna a u drugoj ne?Doduse kad se nesto brani onda mu je i cena vecai moze da se time bavi samo neko zasticen i privilegovan i u dosluhu sa vlasti.\nVlajko Baka-TravarkaKukuuuu, pa moram ja moju babu da pošaljem kod ovih na kurs "poljoprivrede". Ma stalno kuka mala joj penzija...pa što da ne, ima i baštu da posadi ako treba, pa neka je i travarka!!!\nTravar Voleo bih da vidim vladajuću garnituru da preživi sa 20.000 dinara mesečno.To je tema, a ne nešto što je legalno u pola sveta, našta zemlje ubiraju poreze, gde je kriminala manje, jer je legalno...\nloki Ovo ti je ujedno objašnjenje zašto i kako medjunarodno pravo je priča za malu decu i naivne ovce. Medjunarodno pravo nije postojalo, ne postoji niti će postojati.\nKarma Ocigledno je da neko ima vise interesa kada je ilegalno, veca je zarada. Pitanje je, ko se tu zapravo pita, drzava ili imucni pojedinci? ;-)\nMp Trebali ste da kradete struju, i bilo bi sve ok...ako ih kazne, neka imaju u vidu da su posteno placali rezije..


(NE)OČEKIVANO Velić smenjen posle dve uzastopne pobede... Srbin novi trener Cibone! - MaxBet Sport\n(NE)OČEKIVANO Velić smenjen posle dve uzastopne pobede… Srbin novi trener Cibone!\nIvan Velić više nije trener Cibone (Foto: KK Cibona/Željko Baksaj)\nKad nema dobrih rezultata ceh plaća trener. Kad ima dobrih rezultata ceh plaća trener. Nešto vam tu ne štima? Ipak, tačno je.\nABA LIGA: Kvota naše kladionice na pobedu Betisa protiv Osasune je 1.90. Meč počinje u 21:00.\nCibona je ostvarila dve uzastopne pobede u ABA ligi. Najpre je savladan Borac (69:65), a u nedelju Krka (78:69). Posle tog meča sa klubom iz Novog Mesta Zagrepčani su izdali zvanično sopštenje o prekidu saradnje sa trenerom Ivanom Velićem.\n– Ovim putem obaveštavamo javnost kako su Košarkaški klub Cibona i trener Ivan Velić završili dvoipogodišnju saradnju. Trener Velić je u Cibonu došao u junu 2018. godine. U sezoni 2018/2019. ostvario je trofej za pamćenje kada je van svih očekivanja uzeo trofej prvaka države protiv favorizovane Cedevite, pobedivši je u finalu s 4:0 u seriji. Treneru Veliću zahvaljujemo na svemu što je napravio za naš klub u prethodne dve i po sezone. Klub će ubrzo obavestiti javnost oko izbora novog trenera seniorskog sastava – piše na sajtu Cibone.\nVeć je, izgleda, poznat naslednik…\nVladimir Jovanović je tri godine trenirao FMP (Foto: Starsport)\nKako piše Sportklub,hr, novi trener Cibone biće Srbin – Vladimir Jovanović (36). Tri i po godine vodio je FMP, a prethodno je bio trener mlađih kategorija Crvene zvezde. U ponedeljak se očekuje i zvanično saopštenje kluba i predstavljanje novog šefa stručnog štaba.\nTagovi:Ivan VelićKK CibonaTopTop2Top3Vladimir Jovanović\nVELIKO POJAČANJE Sanadze odabrao Čačak!\nABA LIGA Cibona bolja od Krke\nBlogpre 44 minuta


Impact Hub i Startup Wise Guys lansirali akcelerator za inovativne kompanije | Gde Investirati\nMarch 5, 2018\tComments 0\nTo je ujedno i bila ideja iza lansiranja novog akceleratora. Nedostaju im potrebne konekcije i međunarodni savetnici koji će im omogućiti privlačenje “pametnih investicija”.\n“Pametne investicije” se ne odnose samo na novac već i na znanje i konekcije iz relevantnih industrija koje će ubrzati rast i razvoj preduzeća.\nPrevious Produktna berza: Trgovina primarnih poljoprivrednih proizvoda sa klauzulom „gratis lager“\nNext Srednji kurs evra danas 118,0318 dinara\nTags Impact HubVenture GrowthWise Guys


Srbija zadovoljna posle žreba za turnire za OI: Košarkaši na Italijane, košarkašice na Nigeriju - Sputnjik Srbija\n14:46 27.11.2019 (osveženo 15:40 27.11.2019) Preuzmite kraći link\nŽreb FIBA za kvalifikacione turnire u košarci za Olimpijske igre u Tokiju 2020. godine, kako u muškoj tako i u ženskoj konkurenciji, održan je u Kući košarke u Švajcarskoj.\nSrbija je organizator kvalifikacionih turnira za Olimpijske igre i za košarkaše i za košarkašice.\nKošarkašice će na turniru u februaru dočekati reprezentacije Sjedinjenih Američkih Država, Nigerije i Mozambika u hali „Aleksandar Nikolić“. Devojke će se za plasman na OI boriti sa afričkim ekipama, jer je reprezentacija SAD kao aktuelni svetski šampion već obezbedila kartu za Tokio.\nNa turniru u junu u „Štark Areni“, pored naših košarkaša, učestvovaće i Dominikanska Republika, Novi Zeland, Portoriko, Italija i Senegal.\nTurniri za muškarce\nTurniri za žene\nBeograd: Nigerija, SAD, Srbija, Mozambik\nBurž: Francuska, Portoriko, Brazil, Australija\nFošan: Koreja, Kina, Velika Britanija, Španija\nOstende: Kanada, Japan, Švedska, Belgija\nKošarkašice Srbije proslavljaju osvajanje bronze na EP u Beogradu 2019.\nMuški turniri će biti održani od 23. do 28. juna, a ženski od 6. do 9. februara naredne godine.\nSamo pobednici turnira će izboriti plasman na Olimpijske igre u Tokio.\nkošarkašice, košarkaši, košarka


Jugmedia | Niške Vesti\n05. 05. 2016 (11:31) Izvor: Jugmedia Kategorija: Politika\nBELA PALANKA – Opštinska izborna komisija u Beloj Palanci, gd eje 24. aprila najviše glasova osvolijal SDS, donela je rešenje da se ponište lokalni izbori na svih 37…\n05. 05. 2016 (11:00) Izvor: Jugmedia Kategorija: Društvo\nVRANJE – Pružni prelaz na putu Rataje-Vranje kod sela Pavlovac, zbog predstojećeg remonta pruge, od danas je zatvoren za saobraćaj vozila, saopšteno je iz „Infrastrukture železnice“ Ovaj prekid…\n„Maj, mesec muzike“, takmičenja i koncerti za sve ukuse\n05. 05. 2016 (10:49) Izvor: Jugmedia Kategorija: Kultura\nVRANJE – Koncertom harmonikaša Danila Mitica i Nikole Spasića u Galeriji Narodnog muzeja u Vranju,veceras pocinje obeležavanje tradicionalne manifestacije „Maj, mesec muzike „, koja se održava već 16…\nUbedljiva pobeda SNS na ponoljenim izborima\n05. 05. 2016 (10:33) Izvor: Jugmedia Kategorija: Politika\nVRANJE – Srpska napredna stranka osvojila je najviše glasova na ponovljenim izborima za republički i lokalni parlament, pokazuju podaci biračkog odbora sa biračkog mesta broj 24 u OŠ…\n04. 05. 2016 (22:32) Izvor: Jugmedia Kategorija: Društvo\nLESKOVAC – Sveukupni pobednici današnjeg takmičenja osnovaca na Školskoj olimpijadi osnovci iz škole “Svetozara Markovića pobednici su u svim disciplinama. Na školskom takmičenju u Malim olimpijskim igrama, održanom…\n04. 05. 2016 (22:05) Izvor: Jugmedia Kategorija: Društvo\nNIŠ – Radnici niškog Javnog komunalnog preduzeća „Gorica“, koje se bavi pogrebnim uslugama, ostali su danas na svojim radnim mestima i nakon završetka radnog vremena, u znak protesta…\n04. 05. 2016 (17:08) Izvor: Jugmedia Kategorija: Hronika\nPIROT – Carinici su tokom uskršnjih praznika otkrili nekoliko prekršaja, sprečivši, između ostalog, pokušaj krijumčarenja gotovo pola miliona evra i više od 700 grama zlatnog nakita,saopstila je Uprava…\n04. 05. 2016 (16:55) Izvor: Jugmedia Kategorija: Društvo\nNIŠ – Protestni marš do Beograda koji su bivši radnici društvenih firmi iz Niša najavili za danas završen je odustajanjem učesnika marša u blizini centra grada. Svega desetak…\n04. 05. 2016 (16:19) Izvor: Jugmedia Kategorija: Hronika\nVRANJE – Dvadesetogodišnji M.S. iz Vranja, preminuo je od posledice pada sa prozora stambenog objekta u centru grada, u toku prvomajske noći, potvrđeno je iz vranjske policije. Policija…\n04. 05. 2016 (16:06) Izvor: Jugmedia Kategorija: Hronika\nVRANJE – Policijska je podnela je krivičnu prijavu protiv S.R. iz Vranja zbog krivičnog dela davanje i primanje mita u vezi sa glasanjem. Ovo je druga osoba koju…


Air Serbia ponovo leti iz Niša i Kraljeva, evo kuda - Daljine.rs\n“To je sjajna vest za naše putnike iz južne i jugozapadne Srbije, koji su tu novost željno iščekivali. Tokom protekla dva i po meseca, neprekidno su nam postavljana pitanja u vezi sa tim kada ćemo obnoviti saobraćaj iz ta dva grada. Za sve nas u Air Serbia je veliko zadovoljstvo što mogu da potvrdim da obnavljamo letove od 16. juna iz Niša i od 30. juna iz Kraljeva”, rekao je Dankan Nejsmit, generalni direktor kompanije Air Serbia.


Ni Iran ni SAD ne žele rat, SAD nudi pregovore / Novi list\nObjavljeno: 23. lipanj 2019. u 22:55 2019-06-23T22:55:58+02:00 2019-06-23T22:55:58+02:00\nTrump je inzistirao da je voljan bezuvjetno pregovarati "I ako želite o tome razgovarati, u redu. Inače možete živjeti u razbijenoj ekonomiji još dugo vremena", rekao je.\nNjemački ured za zaštitu ustavnog poretka\nNASILNI I GLASNI: U Njemačkoj raste broj pripadnika eKstremne desnice. Protiv stranaca, izbjeglica i muslimana


Prijem pripravnika Sarajevo | Agencija Spektar\nJavni oglas za prijem pripravnika visoke stručne spreme u agenciji za statistiku BiH\nNa osnovu člana 54. Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH”, broj: 26/04, 07/05, 48/05, 60/10, 32/13 i 93/17), člana 8. Odluke o uvjetima i načinu prijema pripravnika VII stepena stručne spreme u radni odnos u institucije Bosne i Hercegovine (“Službeni glasnik BiH”, broj: 52/05, 102/09 i 9/15) i Odluke o potrebi prijema pripravnika u radni odnos, broj: 11-34-2-171-1/21, Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine raspisuje\n1/01 Pripravnik – sa završenim tehničkim fakultetom – smjer informatika ili računarstvo (VII stepen), odnosno, sa završenim prvim ciklusom školovanja navedenog fakulteta i smjera koji je vrednovan sa najmanje 240 ECTS bodova – 1 (jedan) izvršitelj sa mjestom rada u Sarajevu.\n– visoka stručna sprema ili završen prvi ciklus školovanja studija koji je vrednovan sa najmanje 240 ECTS bodova;\n– da nema ostvaren radni staž od jedne (1) godine ili više nakon sticanja visoke stručne spreme.


Reformska agenda za 2019. godinu koalicije prEUgovor - Reformske agende\nReformska agenda za 2019. godinu ...\nSmatramo da je u 2019. godini posebno važno da:\n1) Državni organi Republike Srbije i nosioci najviših javnih funkcija:\npomere fokus sa normativnog i institucionalog dizajna (tj. usvajanja novih i izmene postojećih propisa) na doslednu primenu zakona koji moraju da daju pozitivne, merljive efekte na terenu i u životima građana;\nomoguće uslove za nesmetan društveni, politički i svaki vid javnog dijaloga o ključnim temama, pre svega u institucijama Republike Srbije i u javnom prostoru;\nu praksi pokažu potpunu posvećenost proklamovanim ciljevima i vrednostima, pre svega poboljšanju kvaliteta demokratije u Srbiji, uspostavljanju vladavine prava i zaštite prava onih najugroženijih;\n2) Institucije Evropske unije i Države članice:\nposebnu pažnju posvete kvalitetu demokratskih institucija, vladavini prava, slobodama i pravima građana u skladu sa svojim fundamentals first principom vođenja pregovora o članstvu;\nrazmotre mogućnost uvođenja novih instrumenata (poput nezavisnih, ekspertskih, sveobuhvatnih izveštaja po ugledu na Priebe izveštaj za sve zemlje Zapadnog Balkana) kojima bi se osiguralo da se zaustave negativni trendovi i obezbede osnovni preduslovi za demokratsko funkcionisanje države i vladavinu prava.\nPročitajte više o preporukama za 2019. godinu i osvrtu na prethodnu godinu.