Muškarčine ili muškarci? : Nadlanu.com\nObjavljeno 8. juna 2012. / 17:41:31\nNajmanja nesigurnost u krevetu, može bukvalno razoružati muškarca i dovesti do smanjenja želje. Pritisak je posebno jak i od okoline koja smatra da svi muškarci, pre svega, moraju biti muškarčine. A šta to plaši muškarčine?\n"Pa ja sam celu prošlu noć", samo u lovačkim pričama.\nMuškarac je svestan koliko će žena biti razočarana ako se vođenje ljubavi završi prerano. Stručnjaci tvrde da je ovaj strah često neosnovan, jer se muškarac uspoređuje s pornografskim filmovima u kojima je seks traje do zore. Penetracija u proseku traje od sedam do deset minuta, a ukoliko muškarac može zadržati ejakulaciju do jedan minut, nema zdravstveni problem prerane ejakulacije.\nStrah da neće moći postići erekciju isti je kao i strah da će izgubiti erekciju za vreme trajanja polnog odnosa. Ovom problemu najčešće kumuju stres ili umor. Problem zaista može postati problem ako preraste u psihosomatski problem, što se dešava kada se muškarac previše fokusira na očekivanje gubitka erekcije.\nKao što su žene opsednute veličinom grudi, muškarci su opsednuti veličinom svog petlića. Svakvi muškac se boji razočaranja na licu svoje partnerke, kad su u pitanju intimni delovi tela. Poređene s drugim muškarcima kad je veličina u pitanju, počinje u osnovnoj školi, a za nemoguće zahteve su često krivci porno filmovi.\nTehnika bez strasti je ništa, ovo izgleda neki muškarci nikad ne nauče u životu. A kao i u životu i u seksu, ljudi stradaju kad previše strepe od nekog problema. Mogućnost da nije bio supermen u krevetu često muči muškarce.\nMit da samo žene strahuju od neželjene trudnoće je samo mit. Mnogi muškarci strepe od neočekivane trudnoće i polnih bolesti. Stručnjaci savetuju da parovi na početku veze razgovaraju o zaštiti od neželjene trudnoće i polnih bolesti. Problem je što mnogi muškarci strepe od kondoma, jer se smatra da neće u potpunosti s ovim oblikom kontracepcije uživati u seksu.\nDruga strana ove medalje jeste da do trudnoće neće doći, a stručnjaci baš strah i stres navode kao bitne razloge za neplodnost parova.


Vi ste ovde: Overa / POSLOVNO / POSLOVNI UGOVORI / Ugovor o proizvodnji i isporuci rezervnih delova i tehničke dokumentac...\nZaključen dana ___.___.__. godine u ___ između:\n“___” d.o.o. iz ___, PIB __ koje zastupa direktor ___ (u daljem tekstu “Isporučilac”),\n“___” d.o.o. iz ___, PIB __ koje zastupa direktor ___ (u daljem tekstu “Kupac”)\nUgovorne strane potpisom ovog Ugovora saglasno konstatuju da je Isporučilac dostavio Kupcu Ponudu br. __ od __. godine, Ponudu br. __ od __.godine i kao i Ponudu br. __ od __.godine za izradu tehničke dokumentacije i proizvodnju rezervnih delova prema toj dokumentaciji a koje Ponude je Kupac dana __. godine u potpunosti prihvatio sa sledećim elementima i to:\nU cenama nije uračunat PDV.\nIsporučilac se na osnovu ovog Ugovora obavezuje da za potrebe Kupca izradi tehničku dokumentaciju i proizvede rezervne delove navedene u članu 1. ovog Ugovora a Kupac da preuzme i plati rezervne delove i tehničku dokumentaciju u svemu kako je to utvrđeno odredbama ovog Ugovora.\nII Vrsta i količina delova, kvalitet i garancija\nVrsta i količina rezervnih delova sadržana u članu 1. ovog Ugovora se smatraju kao definitivno ugovoreni.\nTehnička dokumentacija će biti izrađena u 1 primerku i u svemu prema standardima koji važe za ovu vrstu dokumentaciju.\nUkoliko Kupac traži naknadno povećanje ugovorene količine, ugovorne strane će posebnim Anex-om ovog Ugovora ugovoriti njihovu izradu i isporuku i to samo ako je Isporučilac u mogućnosti da obezbedi potreban repromaterijal u traženom kvalitetu.\nRezervni delovi će biti izrađeni u svemu prema tehničkoj dokumentaciji.\nIsporučilac daje Kupcu garanciju za kvalitet upotrebljenog materijala za izradu delova i garantuje da će rezervni delovi u normalnom režimu rada raditi 12 (dvanaest) meseci od dana izvršene ugradnje i puštanja u probni rad.\nU garantnom roku iz stava 2. ovog člana Isporučilac je dužan da na zahtev Kupca, u roku od 7 dana od dana poziva Kupca, zameni neispravni ili oštećeni rezervni deo.\nIsporučilac ne preuzima nikakvu garanciju u slučaju normalnog habanja rezervnog dela koji je u upotrebi ili neispravne upotrebe opreme u koju su ugrađeni rezervni delovi ili u slučaju štete na delovima nastale usled havarije ili više sile.\nIII Cene i način plaćanja\nCene rezervnih delova i tehničke dokumentacije navedene u članu 1. ovog Ugovora se smatraju kao definitivno ugovorene.\nCene se podrazumevaju f-co Isporučilac, utovareno u prevozno sredstvo Kupca, upakovano u ambalažu koja je uračunata u ceni.\nU ceni rezervnih delova nije uračunata montaža odnosno ugradnja kao i puštanje u probni rad.\nDemontaža postojećeg varijatora kao i ugradnja novoizrađenih pozicija što čine menjač, biće izvedena na licu mesta (prostor Kupca) a cena će biti formirana prema broju norma časova koju će Kupac predložiti.\nTenička dokumentacija (sklopni crtež kao i __) biće naknadno dostavljeni Kupcu kao njegovo trajno vlasništvo.\nUgovorne strane potpisom ovog Ugovora neopozivo utvrđuju sledeći način plaćanja rezervnih delova i tehničke dokumentacije i to:\nAvans od 60% od ukupno ugovorene vrednosti delova i dokumentacije a koji će Kupac u roku od 3 dana od dana potpisivanja ovog Ugovora uplatiti na račun Isporučioca,\n40% kao ostatak Kupac će uplatiti na račun Isporučioca u roku od 3 dana od dana obaveštavanja Isporučioca da su rezervni delovi i dokumentacija urađeni i spremni za predaju i dokaz o tome (overen primerak virmana) predstavnik Kupca će predati Isporučiocu prilikom preuzimanja delova i dokumentacije.\nIV Isporuka i montaža, kvalitativan i kvantitativan prijem i prigovori\nRok isporuke za predaju izrađenih rezervnih delova i tehničke dokumentacije iznosi 60 dana od dana uplate avansa.\nU rok iz stava 1. ovog člana računaju se samo radni dani i subote.\nKvantitativan prijem izrađenih rezervnih delova i tehničke dokumentacije vrši se u prostorijama Kupca a zapisnik o tome potpisuju predstavnici obe ugovorne strane.\nNakon izvršenog i potpisanog zapisnika o kvantitativnom prijemu Kupac nema pravo da stavi prigovor na primljene količine.\nOdmah nakon završenog kvantitativnog prijema izvršiće se montaža izrađenih rezervnih delova, i to samo pozicije br. __ iz člana 1. ovog Ugovora i puštanje u probni rad ove pozicije radi provere funkcionalnosti i kvaliteta.\nMontažu i puštanje u probni rad vrše stručnjaci Isporučioca.\nKvalitativan prijem rezervnih delova vrši se nakon uspešno završene montaže i puštanja u probni rad nakon čega ugovorne strane potpisuju zapisnik o tome.\nUgovor stupa na snagu kada ga potpišu obe ugovorne strane i traje do izvršenja ugovorenih obaveza.\nIzmene i dopune ovog Ugovora vrše se uz obaveznu pismenu saglasnost obe ugovorne strane.\nNa sve što nije regulisano ovim ugovorm primenjivaće se odredbe Zakona o obligacionim odnosima.\nI s p o r u č i l a c K u p a c\nTags: garancija, rezervni delovi, specifikacija, tehnička dokumentacija\nUgovor o građevinskom menadžmentu (projektovanje i nadzor) Ugovor o kupoprodaji robe – godišnji


Hasić: BiH je u dubokoj depresiji\n22.12.2011. / 15:47\nSARAJEVO, BiH se nalazi u teškoj ekonomskoj situaciji i dubokoj depresiji, konstatovali su učesnici savjetovanja ekonomista i menadžera BiH koji se danas održava u Sarajevu o temi “Ekonomska politika BiH za 2012. godinu”.\nEkonomski ekspert Spoljnotrgovinske komore BiH Duljko Hasić rekao je na konferenciji za novinare da su loša politička i poslovna klima, izražena korupcija na svim nivoima vlasti, smanjena kreditna aktivnost poslovnih banaka u BiH, teška socijalna situacija i potpuno odsustvo implementacije evropskog puta uzrokovali alarmantno stanje.\n“BiH je gotovo odustala od kursa političkih i ekonomskih reformi potpisanog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, što je uslov za izlazak BiH iz krize. BiH mora stvoriti pretpostavke i usvojiti budžet za ovu i narednu godinu da bi mogla krenuti putem oporavka”, rekao je Hasić.\nOn je naveo da BiH mora da iskoristi sredstva evropskih fondova koja su joj namijenjena u narednih sedam godina, stvori ambijent za strane investicije i otkloni brojne barijere kako bi se omogućio razvoj poslovnih aktivnosti.\n“Ono što je do sada bila pogrešna politika BiH je da se više isplatilo uvoziti nego proizvoditi. Suštinska stvar jeste stvaranje vrijednosti, zapošljavanje domaćih kapaciteta i korištenje komparativnih prednosti BiH”, rekao je Hasić.\nOn ističe da BiH mora da koristi već odobrena sredstva u iznosu od milijardu 955 miliona KM za finansiranje infrastrukture javnih radova. “Na taj način vidimo mogućnost da dođemo do stvaranja vrijednosti, zapošljavanja ljudi i kapaciteta da bi se iskoristile naše komparativne prednosti”, rekao je Hasić.\nU tom pravcu, kaže Hasić, organi vlasti trebaju hitno da usvoje odgovarajući program mjera shodno nastaloj ekonomskoj situaciji, odnosno krizi u regionu u okviru EU, koja predstavlja 55 odsto tržišta za proizvode BiH.\nDirektor Direkcije za ekonomsko planiranje BiH Ljerka Marić rekla je da su urađene makroekonomske projekcije za period 2012-2014. godina koje su osnova za izradu konsolidovanih budžeta, strateških dokumenata i planiranje indirektnih prihoda koji se dijele između BiH i entiteta.\nDirektor Poreske uprave Federacije BiH /FBiH/ Midhat Arifović kaže da je ova institucija važan faktor u punjenju budžeta i vanbudžetskih fondova u FBiH, koja je za 11 mjeseci naplatila 182 miliona KM više nego u istom periodu prošle godine.\n“To je neobjašnjivo ako znamo da sve zemlje u regionu prikupljaju manje prihoda. Imamo srećnu okolnost jer poreski obveznici i poslodavci uredno izmiruju svoje poreske obaveze”, rekao je Arifović i dodao da će zbog očekivanog nastavka krize u narednoj godini smanjene plate zaustaviti trend desetogodišnjeg rasta po osnovu poreza i doprinosa.\nDirektor Federalnog zavoda za penzijsko i invalidsko osiguranje Zijad Krnjić smatra da smanjenje stopa doprinosa neće doprinijeti rasterećenju privrede, navodeći da postoji niz razloga zašto je poslovni sektor u krizi. Srna\nTagovi: depresijaduljko hasicekonomska politikaljerka maricmidhat arifovicvaznozijad krnjic\n01.04.2018 | 11:02\nZa više penzije u FBiH izdvojeno skoro tri miliona KM\n31.01.2017 | 7:45\nKrnjić: Isplata januarskih penzija počinje 6.februara\nZavod PIO FBiH: Akumulirani deficit 141,5 miliona KM\n23.05.2016 | 10:49\nIsplata penzija u FBiH trajaće kraće\nKomentari na članak: Hasić: BiH je u dubokoj depresiji\n22.12.2011 u 16:29\neh da oce da potone u totalnu recesiji i bankrotira da nas vise nezaduzuju…


SAD Srbi povratak vanredno stanje | Info | Društvo\n21. oktobar, 07:40\nViše stotina Srba želi da se vrati iz SAD-a, a najviše ih je sa kruzera! 15 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.04.2020. / 10:01\nViše stotina naših državljana u SAD-u želi da se vrati nazad u Srbiju, a veliki broj njih su ljudi koji su radili na kruzerima!\nTo je rekao ambasador Srbije u Americi Đerđ Matković i istakao da još oko 670 srpskih državljana želi da se vrati u Srbiju.\nMatković je istakao da je među njima veliki broj ljudi koji su radili na kruzerima, jer su njihove kompanije obustavile plovidbe zbog pandemije korona virusa.\nSprski ambasador je za TV Pink rekao da su među onima koji žele da se vrate radnici i studenti koji nisu do sada prebačeni u Srbiju.\nPrema njegovim rečima ambasada Srbije, u saradnji sa konzulatima u Čikagu i Njujorku, sačinjava spiskove srpskih državaljana koji žele da se vrate.\n"Vrlo je uspešno organizovano prebacivanje 236 građana letom Er Srbije prošle srede, uglavnom đaka i studenata. To je bio težak logistički poduhvat jer je Amerika velika zemlja i nije lako obezbediti da u isto vreme dođu na mesto gde ih čeka avion", rekao je Matković.\nDo sada je Vlada Srbije organizovala više letova kojima je pokupila naše državljane koji su izrazili želju da se vrate u zemlju zbog situacije nastale pandemijom korona virusa!\nSleteo avion iz Dubaija: VRATILO se oko 100 građana Srbije kući\nJOŠ naših građana STIŽE u Srbiju, ovo su planirani letovi za vikend\nNova tura Srba stigla iz "belog sveta": Sleteo još jedan avion\nDanas let za Kijev i Bukurešt, a sutra Berlin i Frankfurt!\npovratak srbi SAD vanredno stanje koronavirus epidemija\n13.04.2020. / 15:03\nMoze,al prvo u karantin na 28 dana\n16.04.2020. / 14:21\n@MOJO Ostani krući..\n13.04.2020. / 13:46\nPozdrav iz Beca. Sva sreca, pa radim i imam sredjene papire, pa nisam u situaciji da se moram vratiti. Prvom prilikom uzimam njihovo drzavljanstvo. Njihova vlada moli svoje gradjane da se vrate kuci, a srpska moli da ne dolaze. Toliko o brizi za svoje gradjane. Hvala i dovidjenja.


Emir Kusturica i "No smoking orkestra" : Nadlanu.com\nEmir Kusturica i "No smoking orkestra"\nObjavljeno 9. dec 2008. / 09:51:55\nAntiglobalističko - narodnjački spektakl po svim merilima MTV- ja i CCN-a, sa 29. novembrom, rođendanom bivše nam socijalističke Jugoslavije, kao zgodnim povodom da se napravi koncert.\nU dobro posećenoj "Beogradskoj areni", pred publikom koja se jasno seća "Zabranjenog pušenja", ali i onima koji su se rodili kad se raspao slavni sarajevski bend, nastupilo je, kako ga zovu, "istočno krilo" tog benda "No smoking orkestra" i Emir Kusturica.\nNeko bi rekao "šta para uradi od raje", neko da je to pravi zvuk sirovog i poetičnog Balkana. Sigurno je jedno - oni koji su došli na koncert da bi čuli antologijske hitove "Pušenja" ostali su kratkih rukava.\nKao predgrupa nastupila je ženska grupa, koju kritičari krste kao etno-rok sastav "Vrelo". Pošto su "domaćice", kako kaže Nele, dobro uradile posao, nestrpljiva publika je uz zvuke ruske himne i ovacije dočekala i zvezdu večeri Emira Kusturicu i . Iskusan bend koji je nastupao i pred Ugom Čavesom priredio je scenski dobro režiran spektakl sa Neletom kao Mikom Džegerom.\nNa repertoaru su bili uglavnom noviji hitovi benda "No smoking orkestra", isti oni koji oduševljavaju publiku željnu baklanskog šmeka u Parizu, Kanu, Japanu ili Latinskoj Americi. Uz jasan zvuk i neospornu muzički veštinu, odlično sviraju i žmureći, uz veliko gudalo, s violinom na leđima ili ustima, ma što bi se reklo "ko Bata Kanda", nastojao je No smoking orkestra da napravi kafansku atmosferu u Areni.\nJednim delom uspešno, rekli bi zajedljivci, jer je obezbeđenje moralo u nekoliko navrata da smiruje pojedince s malo "slabijim kočnicama", ali Arena je Arena, a kafana je kafana.\nViše od dva sata dobre zabave za sve one koji su došli da dignu glas protiv globalne nepravde, ugnjetavanja sirotinje od strane moćnika, i onih koji bi da nam, kako političari pričaju, otmu Kosovo.\nOd starog Pušenja samo par kompozicija: "Guzonjin sin", "Pišonja i Žuga", "Dan Republike", "Djevojčice kojima miriše koža". Da li zbog žala za starim vremenima, publika je najbolje reagovala upravo na ove kompozicije. Onima koji su očekivali više, pa i na 29. Novembar, ostaje samo da idu kući i na nekoj staroj ploči vrte stare hitove starog Zabranjenog pušenja.\n"Pa oni bi nešto da liče na Bregovića", čuju se komentari posle koncerta, drugi su puni hvale za nastup "No smoking orkestra" i kvalitet koji je prepoznala publika širom sveta.\n"No smoking orkestra" i Emir Kusturica, tipično je balkansko dvorište s ružama i suncokretima, starim gumama i poljskim toaletom, na vama je samo da odlučite u šta ćete da gledate...\nOvaj koncert je dodat svetskoj turneji benda, zajedno sa novim datumima u oktobru i novembru u Čileu, Argentini, Meksiku, Urugvaju, Italiji, Norveškoj i Grčkoj.\nPosle turneje, orkestar se vraća u studio gde počinje sa radom na novom albumu koji bi trebalo da izađe naredne godine.


8. decembra 2017. - Leutar.net\nSa(n)jam knjige u Istri otvorio je regionalni program ‘Hercegovina čita’ 4. decembra razgovorom umjetnika porijeklom iz Hercegovine, Mostaraca, reditelja Bobe Jelčića i književnika Elvedina Nezirovića, Širokobriježanina, glumca Gorana Bogdana i […]\nObnova Saborne crkve u Mostaru bliži se kraju (VIDEO)\nPored Starog mosta u Mostaru, još jedan od simbola grada – pravoslavna Saborna crkva, uništena je tokom rata. Kraj radova na obnovi je blizu, pre svega zahvaljujući pomoći iz Republike […]\nProblem nacionalizma je prisutan danas u mnogim društvima. Njegova pojava i manifestovanje stvorili su brojne probleme, uslovili pojavu građanskog rata u nekim zemljama u kojima je propao socijalizam. Nacionalizam je […]\nDok čekamo 22. decembar kada ćemo saznati do sada nepoznate stvari o njemu, Đuričko je za naš portal govorio o humoru, društveno-političkoj situaciji, kulturi i budućnosti. „Prošle godine sam otvarao […]


Sunce opozicija Rx Jupiter-Pažljivo preuzimajte odgovornosti i poslova, i budite sistematični u radu! | Astrofon21\nSunce opozicija Rx Jupiter-Pažljivo preuzimajte odgovornosti i poslova, i budite sistematični u radu!\nUkoliko ima planeta u sektoru od 20° do 25° Ovna, RAKA, Vage, JARCA, a posebno ukoliko su Lav, Strelac, Ribe ili JARAC Vaš sunčev ili Ascendentalni znak energija ovog tranzitnog aspekta će se odnositi na vas lično.\nIpak, svi ćemo svedočiti efekte ovog tranzitnog aspekta u oblastima koje su u ličnom horoskopu pod vladavinom grupe KARDINALNIH ZNAKOVA.\nObzirom da je danas u pitanju opozicija Sunca u znaku Raka i Jupitera u znaku Jarca, te su oba u pozicijama slabog klvaliteta, jedna od stvari o kojima biste trebali voditi računa je potreba da ostanete sa obe noge na zemlji. Ni Sunce ni Jupiter u ovom slučaju ne vladaju materijalnom sferom, prisutno je prepuštanje okolnostima, a realna pitanja koja nameće svakodnevica kao što su računi, odgovornosti i obaveze najradije bi bili potisnute teme.\nPreterivanje je sigurno jedan od najvećih problema ovog aspekta. Možete se pronaći u situaciji u kojoj trošite previše novca, prepuštate se uživanju u preobilnim obrocima, i ponašate se raskalašno. Pažljivo preuzimajte odgovornosti i poslova, i budite sistematični u radu jer su mogući veliki previdi koji mogu dugoročno da se odraze na poslovanje. Zadržite spokoj i umerenost u svemu kako biste izbegli zdravstvene i lične probleme. Akcenat možete staviti na zabavu i planiranje ili početak putovanja u inostranstvo. Ovo je idealno vreme za potpisivanje ugovora i učenje.


Nogometaši BiH večeras protiv Kipra – dijalogin.tv\nHome » BIH Cyberspace Dijalogin Slike Sport Vijesti\nNogometaši BiH večeras protiv Kipra\nnovinar Objavljeno 31/08/2017\nSeniorska nogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine večeras će u gostima protiv protiv Kipra igrati meč 7. kola grupe H kvalifikacija za svjetsko prvenstvo u Rusiji 2018. godine.\nIzabranici Mehmeda Baždarevića u Nikoziju su otputovali pod imperativom pobjede, s obzirom da u kvalifiakcionoj grupi imaju bodovni zaostatak za Grčkom i Belgijom.\nSelektor je na jučerašnjoj konferenciji za medije naglasio da je svjestan da ovaj susret neće biti lako dobiven.\n– Ovo je utakmica u kojoj se stvari neće riješiti brzo i trebamo znati kada da napadnemo, ali i da se branimo ako bude potrebe. Moramo odigrati jednu kompletnu utakmicu, agresivno, angažovano i sa puno želje. Kvalitet imamo i na nama je da to sve pokažemo – istakao je Baždarević.\nKipar još uvijek ima teoretske šanse da zauzme drugo mjesto u grupi i plasira se u baraž, a ekipa je pred ovaj meč dobila novog selektora – Izraelca Ran Ben Shimona, koji je selektorsku poziciju preuzeo od Kiprana Christakisa Christoforoua.\nUtakmica Kipar – BiH će biti odigrana večeras u 20.45 sati na stadionu ”GSP” u Nikoziji.\nPoslanik rumunske vladajuće partije traži protjerivanje američkog ambasadora\nToday's Visits: 3.082\nLast 30 Days Visits: 267.294\nTotal Visitors: 627.512


U februaru na području TK registrovano više od hiljadu migranata | InfoPlus.ba\nNaslovnica Tuzlanski Kanton U februaru na području TK registrovano više od hiljadu migranata\nU februaru na području TK registrovano više od hiljadu migranata\nPrema informacijama koje su prikupili policijski službenici Uprave policije MUP-a TK u saradnji sa Službom za poslove sa strancima – Terenski centar Tuzla na području Tuzlanskog kantona u vremenskom periodu u februaru je evidentirano 1.008 migranata. Radi se o migrantima koji su iskazali namjeru za azil u Službi za poslove sa strancima – Terenski Centar Tuzla. Prema državi porijekla evidentiranih migranata najveći broj dolazi iz Afganistana 525, zatim Pakistana 367, Bangladeša 31, Irana 29, Indije 25, Maroka 12, Palestine četiri, Egipta tri, Kube i Zapadne Sahare po dva i Iraka i Kameruna po jedan. Od strane Službe za poslove sa strancima izrečena je jedna mjera prema migrantu, koja sadržava mjere zabrane.\nU posmatranom vremenskom periodu evidentirana su 4 sigurnosno interesantna dogadaja u kojim su učestvovali migranti. Četiri događaja dokumentovana su podnošenjem izvjšstaja o učinjenom krivičnom djelu i to: nanošenje teških tjelesnih ozljeda – jedno krivično djelo, nanošenje teških tjelesnih ozljeda u pokušaju – jedno krivično djelo i teška krađa – dva krivična djela. Pojačan priliv migranata u februaru 2020. godine u kojem je evidentirano 1.008 migranata, u odnosu na februar ‘19. godine kada je evidentirano 56 migranata predstavlja enorman porast i ukoliko se ovakav trend nastavi postoji bojazan da se bez adekvatnog uključivanja državnih organa nadležnih za migracije u rješavanju prisustva migranata na području našeg kantona, Uprava policije neće se moći kvalitetno nositi sa navedenom problematikom a da istovremeno ne ugrozi obavljanje redovnih poslova i zadataka, stoji u Informaciji.\nPrethodni članakNovalić: Banke će uvesti tromjesečni moratorij na plaćanje kredita\nNaredni članakPoznato na kojim graničnim prijelazima će biti postavljeni šatori s krevetima\nU kalesijskom naselju Masle pronađeno beživotno tijelo\nDanas oko 12:00 sati u kalesijskom naselju Masle u porodičnoj kući pronađeno je beživotno tijelo Halila H. Kako...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Ukupan državni dug 3,66 milijardi\n27. 09. 2020. 07:49 >> 07:49 5\nSa depozitima ukupan državni dug je 3,284 milijarde eura ili 71,3 odsto BDP-a. U odnosu na kraj marta državni dug je uvećan za 321 milion eura.\n"Spoljni dug iznosio je 3,1 milijardu eura, odnosno 67,4 odsto BDP-a, dok je unutrašnji dug iznosio 559,4 miliona eura, odnosno 12,14 odsto BDP-a. Depoziti na kraju drugog kvartala 2020. godine iznosili su 379,62 miliona eura uključujući 38,477 unci zlata (vrijednost zlata iznosila je 60,49 miliona eura) ili 8,24 odsto BDP-a. Izvještaj o javnom dugu objavljuje se jednom godišnje, u skladu sa Zakonom o budžetu i fiskalnoj odgovornosti, dok se izvještaj o državnom dugu objavljuje kvartalno. Izvještaj o državnom dugu za drugi kvartal 2020. godine biće objavljen u narednih nekoliko dana", saopštili su iz Ministarstva finansija.\nNa pitanje koliko je u ovoj godini dato novca za otplatu duga, iz Ministarstva finansija su naveli da je zaključno sa 20.9.2020. godine izvršena otplata dugau ukupnom iznosu od 443,37 miliona eura, od čega se na ino dug odnosi 397,86 miliona eura, dok se na domaći dug odnosi 45,51 milion eura.\nMinistarstvo finansija Državni dug\n22:23 Strane države ne smiju da se miješaju u izbor Vlade


Ђурић: Дијалог у кризи јер на столу није оно чему се Приштина надала – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Regioni > Kosovo > Đurić: Dijalog u krizi jer na stolu nije ono čemu se Priština nadala\nĐurić je rekao da smo proteklih sedmica i meseci svedoci otvorenih pretnji nasiljem ekstremnih grupa na KiM, sve učestalijih organizovanih napada na građane srpske nacionalnosti, pa čak i oživljavanja ambicija zatvaranjem fašističkog „projekta Velike Albanije“.\n„Dijalog je danas evidentno u krizi zbog činjenice da na briselskom stolu nije ono čemu se Priština nadala, a to je priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti. Jednostrana blokada dijaloga od strane Prištine svedoči o tome da interes njihovih pregovarača nikada i nije bio normalizacija odnosa i demokratizacija društva“, rekao je Đurić.\n„Beograd proces dijaloga sagledava kroz prizmu Rezolucije 1244 SB UN koja ne dovodi u pitanje državnu celovitost Srbije“, rekao je Đurić.\n„Beograd konstantno insistira da se u dijalog uvrste pitanja koja su od suštinskog značaja za srpski narod na KiM, a ti zahtevi se pre svega odnose na bitnija rešavanja državne i društvene imovine Srbije na KiM kao i status privatne imovine u koju spada imovina SPC“, rekao je Đurić.\nPotrebni bolji uslovi za povratak i opstanak Srba na Kosovu\nIzložba golubova prevrtača i pernatih životinja u Lapljem Selu\nIkos.rs: Istinite činjenice povodom slučaja ruskih novinara


VIDEO - Habib promijenio mišljenje: Borit ću se protiv Fergusona sto posto, sve je do UFC-a - Biscani.ba - Info portal grada Bihaća\nVIDEO - Habib promijenio mišljenje: Borit ću se protiv Fergusona sto posto, sve je do UFC-a\nPRVAK GUBI MNOGO NOVCA\nHabib Nurmagomedov se, ipak, želi boriti protiv Tonyja Ferguson na eventu UFC 249.\nNovinar ESPN-a Brett Okamoto je razgovarao sa prvakom UFC-a u lakoj kategoriji, a Nurmagomedov je izjavio kako se želi boriti, ali da mu Dana White mora reći lokaciju na kojoj će borba biti održana.\nBorba za titulu prvaka UFC-a u lakoj kategoriji trebala je biti održana u Brooklynu 18. aprila, no definitivno neće biti u Barclays Centeru zbog toga što je američka savezna država New York najviše pogođena koronavirusom.\nHabib je proteklih dana najavljivao kako se neće boriti, no izgleda da je promijenio mišljenje.\n"Ako mi odmah UFC da lokaciju borbe i ako mogu izaći iz Rusije i ući u državu u kojoj će borba biti održana, nebitno je li to SAD ili Abu Dhabi, borit ću se sto posto. Sve što tražim je lokacija. Svakog dana šaljem poruke Dani Whiteu i pitam ga da mi pošalje lokaciju borbe. Ovo nije moja greška. Toliko je mnogo pitanja, a ja nemam odgovore", rekao je Habib koji je istakao kako on najviše gubi ukoliko ne dođe do borbe.\n"Razumijem da su ljudi iznervirani jer je ovo borba iz snova za navijače. Ovo je i moja borba iz snova. Ja gubim mnogo novca, gubim mnogo toga. Niko ne gubi u ovoj situaciji kao ja. Ja se želim boriti, zato sam i prihvatio ovu ponudu. Ovo je teška borba, borba za moje naslijeđe. Ovo je najveća borba trenutno u UFC-u. Naravno, mogao sam izabrati borbu s nekom kukavicom, ali izabrao sam tešku borbu. Ovo nije u mojoj kontroli", poručio je Habib.\nSada je na potezu Dana White, a situacija bi se morala riješiti u narednih nekoliko dana.\n"Right now, if they give me location, if I can come out from Russia... I'm going to fight. One hundred percent. Just give me location."\nSpeaking to @bokamotoESPN, @TeamKhabib says facing Tony Ferguson is his "dream fight" and understands why fans are upset. pic.twitter.com/c2j2RV4uZ0


Turska Serija – Zabranjena Jabuka | Yasak Elma epizoda 101 - TV Exposed\nTurska Serija – Zabranjena Jabuka | Yasak Elma epizoda 101\nPolako se približavamo 101. epizodi turske serije Yasak Elma. U pitanju je epizoda u kojoj bi trebala da se vrati i Eda Ece koja je bila zaražena koronavirusom. Pripremili smo za vas video najavu radnje u novoj epizodi. Pogledajmo šta nas to očekuje u nastavku ove serije. Seriju Yasak Elma sa prevodom gledajte na MOVTEX.COM ...\nZabranjena Jabuka | Yasak Elma Mar 8, 2021 0 Add to Reading List\nPolako se približavamo 101. epizodi turske serije Yasak Elma.\nU pitanju je epizoda u kojoj bi trebala da se vrati i Eda Ece koja je bila zaražena koronavirusom. Pripremili smo za vas video najavu radnje u novoj epizodi. Pogledajmo šta nas to očekuje u nastavku ove serije. Seriju Yasak Elma sa prevodom gledajte na MOVTEX.COM


Za formiranje vlasti potrebno je povjerenje, a narušilo ga je bošnjačko nametanje | HDZ BiH Mostar\nHrvatska demokratska zajednica BiH zajedno s koalicijom stranaka Hrvatskog narodnog sabora je pobjednik izbora u HNŽ-u što nosi odgovornost, pravo i obvezu formiranja vlasti. Razgovarat će se sa svim političkim strankama koje su zastupljene u Skupštini te predstaviti im program, koncept i načelo djelovanja u naredne četiri godine. Osnova i prioriteti će sigurno biti ono što smo i govorili u izbornoj kampanji a to je razvoj u svim segmentima društva kako bi osigurali i opstanak i ostanak na ovim prostorima. Ovdje prije svega mislim na razvoj gospodarstva, obrazovanja, turizma, prometne infrastrukture i sigurnosti.\nNa žalost, sve je to vrlo ozbiljno narušeno jer su Bošnjaci, predvođeni svojim političkim strankama i oslonjeni na brojnost, odlučili opet Hrvatima nametnuti političke predstavnike te u konačnici izabrati dva bošnjačka člana Predsjedništva BiH. Vrijeme će pokazati kako je ovo politički ali društveno poguban potez za suživot u Bosni i Hercegovini. Nikada u povijesti nije dobro prošlo nametanje političkih predstavnika odnosno kada jedan narod bira drugome narodu političke predstavnike.\nVjerujem kako će ovaj saziv i Skupštine ali i buduće Vlade HNŽ-a imati znatno manje blokada u svom radu, da ćemo se svi okupiti oko prohercegovačkih odnosno prohercegovačko-neretvanskih snaga u cilju donošenja kvalitetnih zakona i učinkovite izvršne vlasti.\n(objavljeno na: https://www.klix.ba/vijesti/bih/dzeba-za-formiranje-vlasti-potrebno-je-p... )


Nakon završenog popisa nelegalno izgrađenih objekata po Srbiji, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture krenulo je u drugu fazu - kontrolu donošenja rešenja građevinskih inspektora kao i rešenja o ozakonjenju objekata.\nShodno tome UDRUŽENJE ZA VANREDNE SITUACIJE REPUBLIKE SRBIJE odlučilo je da sa predstavnicima Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture organizuje 26.05.2017. godine jednodnevni informativni seminar u cilju efikasnijeg sprovođenja druge faze ozakonjenja.\nPredstavnici Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture su se truditi da kroz interaktivnu komunikaciju sa učesnicima na samom seminaru reše sve nedoumice vezano za drugu fazu ozakonjenja, u cilju što efikasnijeg daljeg sprovođenja Zakona o ozakonjenju objekata.\nPo oceni učesnika, jednodnevni informativni seminar je zadovoljio njihova očekivanja i dobili su sve potrebne informacije koje su neophodne za razumevanje i implementiranje.\nSeminar je bila izuzetno posećen i na naše veliko zadovoljstvo dobili smo veoma dobre ocene od strane učesnika što se tiče organizacije samog seminara, tako i kvaliteta predavača i samog sadržaja seminara.


Naša publika voli mračne priče | Dejan Stojiljković\nMračne sile koje ne spavaju… Vampiri i vile, vitezovi Reda Zmaja i srednjovekovni srpski junaci u uzbudljivim avanturama – ovo bi možda bio i najlakonskiji opis nove knjige niškog pisca Dejana Stojiljkovića – “Dukat za lađara”.\nO romanu koji je pred nama, radu na seriji “Senke nad Balkanom”, daljim planovima i stvaralaštvu u doba korone, pričali smo sa tvorcem ovog fantastičnog sveta smeštenog u doba srednjovekovne srpske države, Dejanom Stojiljkovićem.\nPrvo što se može primetiti jeste da “Dukat za lađara” obimom ‘zaostaje’ za svojim prethodnicima te se nameće pitanje da li je ovaj roman pisan kao prolog za događaje koji slede?\n“Dukat za Lađara” je prvobitno bio pripovetka, tj. noveleta i objavljen je u časopisu “Gradina” pre više od deset godina, otud i nevelik obim. U ovoj formi sad, to je kratki roman, koji može da stoji i kao samostalno delo, ali i kao spona između dva narativa. Kada sad pogledam na početak priče, pre bi se reklo da je roman “Duge noći i crne zastave” neka vrsta prologa, gde upoznajemo junake, situacije, istorijski kontekst i koji funkcioniše kao omladinski akcioni roman, krcat obrtima, mačevalačkim obračunima, a kulminira bitkom za Pirot. “Dukat” je mnogo drugačija knjiga, ona istražuje Ivana Kosančića kao lika, njegovu prošlost, ličnost, dileme, muke… To je prilično mračno delo, koje uz to nema hepiend, kraj je pesimističan, mučan, težak… Opet, kada se osvrnem, dobar deo mojih knjiga su vrlo mračne, “Konstantinovo raskršće”, recimo, “Kainov ožiljak” prosto pliva u tom mraku, pripovetke iz zbirke “Kišni psi”… A opet, sve te knjige su bestseleri, što govori u prilog tome da ne treba potcenjivati publiku i da ona nije sklona da čita samo lepe, zašećerene priče sa savršenim junacima i srećnim krajevima.\nTo je došlo samo od sebe jer sam ja poreklom iz Kosaničkog kraja koji se graniči sa Topličkim. Kao klinac sam slušao legende i pesme o toj dvojici Lazarevih viteza. Sam Red Zmaja jeste postojao i kada istoričari o njemu govore uglavnom referišu na onaj koji je nastao nakon Kosovske bitke a kome je pripadao i naš despot Stefan Lazarević. U našoj narodnoj epici se na dosta mesta pominju “zmajeviti” junaci i oni kojima je nadimak “Zmaj” – Zmaj od Noćaja na primer. Ivan Kosančić je bio poznat kao “Zmaj od Radana”. Naišao sam čak i na podatak da je Red baš drevan i da su ga, navodno, osnovali Konstantin Veliki i sveti Dimitrije u Solunu. Nameravam to da iskoristim u predstojećim knjigama.\nPlaniram da u narednim knjigama dam dosta prostora Vuku Brankovića i tako doprinesem razbijanju nepravednog mita o njemu kao izdajniku. Takođe, pojaviće se i Jug Bogdan, Banović Strahinja, čak i jedan vizantijski car… Nastavak je u rukopisu dugo, ali to će biti obimnija i kompleksnija knjiga od “Lađara”, počeće Angorskom bitkom, a onda će se smenjivati događaji iz dve vremenske ravni, jedne koja se događa u 1386. a druge koja će istraživati prošlost Ivana Kosančića.\nUspešna saradnja sa Bjelogrlićem na “Senkama nad Balkanom” prouzrokovala je i akciju produkcijske kuće Amazon koja se zainteresovala za ovo ostvarenje. Da li je u planu potencijalna ekranizacija nekih od romana iz ove sage? Da li mislite da smo konačno spremni da izađemo iz pretežno jednoličnog okvira serijskih ostvarenja, te da li bi publika u Srbiji takav projekat i prihvatila?\nNisam siguran. Mislim da je još rano za to. A velika pouka nam je sve ono što se desilo sa serijom “Nemanjići”. Pravljenje serije koja se događa u srednjem veku i ima epski zamah je veoma skup poduhvat. Plus je epidemija korone. Bolje sačekati povoljniju situaciju i uslove nego srljati bezlgavo u celu priču pa se posle kajati. Do tada, nestrpljivi mogu da pročitaju strip-adaptaciju romana, upravo ide u nastavcima u “Politikinom zabavniku”.\nMeni to nije uopšte teško. Scenario je kao roman bez didaskalija, dakle, niža forma proznog izražavanja. Možda i najniža. Najvažnije je da naučiš da vodiš računa o prostoru i produkcionim uslovima, dakle, to što napišeš – neko će morati da snimi. Moj prijatelj Vlada Kecmanović, koji je sa mnom radio na “Senkama”, je jednom, dok smo bili na setu u Barandi, u šali rekao: “Vidi ti ovo, čoveče… Ti i ja napišemo nešto za pola sata, a onda se dva dana stopedeset ljudi ubija od posla da to snimi.” Naša kinematografija danas nema velike scenariste kakvi su bili Gordan Mihić, Slobodan Stojanović ili Novak Novak. I mislim da je to ključni problem. Zato su se producenti i reditelji okrenuli srpskim prozaistima i njihovim delima, jer, očigledno, kadar sa FDU nema tog talenta i potencijala. Pre svega talenta. Mada, mnogi nisu ni propisno ozanačeni.\nNedavno je izašla i antologija “Pre vremena čuda” koju je priredio Vule Žurić, a među pričama koje su inspirisane Borislavom Pekićem našla se i vaša – veoma zanimljiva priča ispovedana iz ugla niškog radnika u londonskom Bi-Bi-Siju, koji je tokom svog boravka imao prilike da upozna Boru. Koliko za Vas znači prilika da budete uvršteni u ovakvu antologiju i kako ste došli do ideje da napravite ovu priču?\nVeliko mi je zadovoljstvo da budem u društvu jednog Filipa Davida, čiji esej o Pekiću i otvara to izdanje, on je, da se tako izrazim, monumentalna pojava, u svakom pogledu. Tu pripovetku sam napisao u izolaciji, i pošto sam znao da će dobar deo kolega da se okrene antiutopiji, pre svega inspirisani romanom “Besnilo”, odlučio sam se da nadahnuće potražim u Pekićevim esejima. Sa njima je slučaj kao sa Andrićevim pričama, ko ih nije čitao, kao da nije ni čitao Pekića. Pošto sam anglofil, prirodno su mi legle te priče o Britaniji i Britancima, naročito kada Pekić poredi njihov mentalitet sa našim. Glavni junak je Nišlija poreklom iz Zaplanja i bilo je strašno zabavno njega “upariti” sa Pekićem, to je kao sudar dva sveta. Priča je zato pisana na toj mešavini niškog i zaplanjskog dijalekta.\nVreme provodim radno, pišem scenarija i prozu. Čitam dosta, naravno. Vratio sam se malo klasicima pa bih tako preporučio Melvilovog “Mobi Dika”, Kafkin “Zamak” i Konradovo “Srce tame”. Nedavno sam pročitao i autobiografiju Pitera Huka, basiste grupe New Order, urnebesno štivo. Od domaćih pisaca bih preporučio knjige dve mlade autorke: “Moja mama zna šta se dešava u gradovima” Radmile Petrović i “Nemaju sve kuće dvorište” Katarine Mitrović. Trenutno gledam petu sezonu serije “Better Call Saul”, prikvel legendarne “Breaking Bad”, a zanimljiva je i nova HBO serija “Peri Mejson” koju je producirao Robert Dauni Džunior. Filmova, nažalost, zbog zatvaranja bioskopa nema mnogo, ali pojavi se poneki na striming platformama koji zaslužuje pažnju, recimo, “Extraction” sa Krisom Hemsvortom je odličan akcijaš, dva puta sam ga gledao.


Ovo su zastupnici koji nisu glasali “za” raspravu o katastrofalnom stanju u Zavodu Pazarić | Bugojno Danas\nPočetna BiH - Politika Ovo su zastupnici koji nisu glasali “za” raspravu o katastrofalnom stanju u...\nOvo su zastupnici koji nisu glasali “za” raspravu o katastrofalnom stanju u Zavodu Pazarić\nPredstavnički dom Parlamenta FBiH danas je većinom glasova odbio raspravljati o inicijativi zastupnice Sabine Ćudić nakon što je medijima pokazala uznemirujuće fotografije štićenika Zavoda u Pazariću. Na fotografijama su se vidjela djeca zavezana za krevete i radijatore.\nKlubovi zastupnika SDP-a, Naše stranke, Naroda i pravde i PDA su glasali za ovu tačku.\nKlubovi SDA, HDZ-a i DF-a su bili dijelom suzdržani, a dijelom protiv prijedloga, dok je SBB velikim dijelom bio za. “Za” su u konačnici bila 22 zastupnika, 48 ih je bilo suzdržano, a šest protiv.\nOvo su imena i prezime zastupnika federalnog parlamenta koji nisu bili “za”, odnosno bili su protiv ili suzdržani.\nDF-GS, Željko Komšić: BiH pobjeđuje!\n4. Šećić Nedžad\nOvaj ishod glasanja izazvao je revolt nekoliko desetina građana koji su protestvovali ispred Parlamenta FBiH, a zatim i ispred sarajevske Vijećnice. Novi protesti su zakazani za sutra u 12 sati ispred zgrade Vlade FBiH.\nPrethodni članakPoziv za izlagače na Božićnom sajmu Bugojno


Predsednik (Saveta za saradnju sa Rusijom i Kinom) Tomislav Nikolic - Page 4 - Politika - Srbija i region - Parapsihopatologija™\nbila bi najbolja fora kad bi grobar pandrknuo pre isteka sopstvenog mandata. šta se dešava u tom slučaju?\nnasledjuje ga Vucic, po principu taknuto maknuto\nstvarno je super fora da čovek umre. davno nisam bolju čuo.\nne razumem. treba li da mi bude žao ako umre? Edited May 21, 2012 by McCabe\nne razumem. treba li da mi bude žao ako umre?\nnaravno, šteta je kad umre bilo koji čovek...\npa meni nije. i šta sad?\npu pu daleko bilo da neko umre.\nnista, ti si neljud\npa dobro. ali biću predsednik srbije jednog dana kao i toma!\na sta ako opet pandrknes, i to usred mandata?edit: ja se izvinjavam casnoj moderaciji, jako mi je tesko da pisem ozbiljno na ovoj temi, osecam se kao da sam na PZD-u. cuj Grobi predsednik, ixixixi, vazi Urose. Edited May 21, 2012 by Marko M. Dabovic\nne moraš da žališ naravno. al prizivati nečiju smrt kao dobru foru je baš onako....jadno.\nneki ljudi prave karijeru od toga <_<\nAu, nemoj sad da pocinjes, jos me nije prosao strah od "Samo da ne dodje Toma", a sad ce njegovi da pocnu da sire "Samo da ne umre Toma"Nista, predsednik skupstine preuzima funkciju, a raspisuje izbore na kojima se bira novi.\na sta se desava ako se Toma u medjuvremenu povampiri?


Diskovi BMW X1 (F48) 18d 150ks\nDiskovi BMW X1 (F48) 18d 150ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi za BMW X1 (F48) 18d godina proizvodnje 2014- sa 150ks i pogonom na dizel.\nDiskovi BMW X1 (F48) 18d 150ks Cena\nDiskovi BMW X1 (F48) 18d 150ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi po povoljnoj ceni za BMW X1 (F48) 18d godina proizvodnje 2014- sa 150ks i pogonom na dizel.\nDiskovi BMW X1 (F48) 18d 150ks Delovi


dva računala-spajanje | Download.hr forum\ndal itko zna ili ima kakvu ideju za slijedeće...\nkako napraviti ,odnosno povezati dva različita računala (računalo i laptop) i da zajedno mogu koristiti resurse za odrađivanje nekog posla...\nznaći da radim recimo na laptopu,ali da mogu koristiti i pomoć u resursima drugo računalo radi bržeg obavljanja određenog posla...\nda li se to može sa nekim softverom povezati...da li može umrežavanjem preko modema ili treba direktno kablom spojiti...itd...\nSve što čitam je preko lan kabela,a mislim da si to i sam pronašao al opet,evo:\nTeam wiewer nije to što tražiš,vjerovatno ima neki način\nTo bi Aco morao znati\nda,to u principu nije ono što tražim...umrežavanja ili npr. program teamwiewer je za rad na drugom računalu preko mreže...neznam kako iskoristiti drugo računalo (procesor,ram) da mi poboljša rad na laptopu.......međutim mislim da je to skoro nemoguće jer ni na googlu ne mogu ništa slično pronaći.......\nVjerovatno je nemoguće,jedino možeš pojačati sa vanjskim HDD-om RAM,nešto takav sistem\nMože da se napravi cluster,tu spajaju računari.\nAli bi tu trebao poseban operativni sistem imaš gotove Linuxe za takve stvari, ali sve sto pravi namjenski ne za opšte narodnu upotrebu. Na takvim operativnim se koriste programi uradjeni da vrše raspodjelu poslova na vise računara.\nkoliko sam čitao na internetu,otprilike je tako kako si napisao....sveusvemu prekomlicirano,tako da se nećemo više s tim zamarati...\nJednostavno napraviš Workgroup i sve možeš radit.\nKoji je najbolji način za prebacivanje podataka između računala i laptopa\nPa umreži ih\nJednostavno napraviš Workgroup i sve možeš radit\nako je tvoj post u svezi mog pitanja........ne može se s tim ,ono što sam ja tražio......\nisti način kao i kad prebacivaš sa računala na računalo ...šalim se........omogučiš u postavkama opcije oko vidljivosti na mreži i na taj način ulaziš u računalo ili laptop i samo kopiraš gdje trebaš......možemo i pojasniti ako budeš trebao.....ovo je pod pretpostavkom da su ti i laptop i kompjuter spojeni na modem žično ili bežično....\nKaladont (obrnuto, dva slova) Igre bez granica 2 Feb 21, 2010\n"Odvaljivaè" matiène Vijesti 0 Feb 22, 2009\nDva terabajta na karticama Vijesti 0 Jan 8, 2009\nNa sto Hrvata dvadeset raèunala Vijesti 0 Dec 27, 2008


ZAR JE MOGUĆE: Čistačica asistirala hirurgu tokom operacije! - Grocka Info\nNaslovna Vesti Srbija i svet ZAR JE MOGUĆE: Čistačica asistirala hirurgu tokom operacije!\nZAR JE MOGUĆE: Čistačica asistirala hirurgu tokom operacije!\nNesvakidašnja scena dogodila se u Hrvatskoj. U toku operacije pozvali su čistačicu da asistira hirurgu u sali.\nČistatčica Lidija Mraz (46) iz Bjelovara poslala je dopis Ministarstvu zdravlja da se žali zbog ovog slučaja.\n– Za 27 godina rada nisam doživela da me neko pozove u salu za vreme operacije, a kamoli da pridržavam noge pacijenata. Šokirala sam se kada su mi rekli da obučem zaštitnu odeću. Skočio mi je pritisak i odvezli su me na ispitivanje, a potom su mi na odeljenju za neurologiju stabilizovali pritisak. Na bolovanju sam do daljeg – rekla je šokirana čistačica za Glas Slavonije.\nOna je o ovom događaju pre dve nedelje uputila dopis Ministarstvu zdravlja, a nakon svega kaže da sličnu naredbu nikad više ne bi izvršila, kao i da joj je žao što će nakon ovoga pacijenti verovatno biti skeptični prema operacijama u Opštoj bolnici Bjelovar znajući da u salu može da uđe bilo ko.\nDoktor Grabovac je potvrdio da je čistačica bila pozvana da drži nogu pacijenta, ali je istakao da su slični primeri postali uobičajena praksa u svim hrvatskim bolnicama.\nIzvor: Jutarnji.hr / Press\nPrethodni tekstOvo je pet najvećih misterija u istoriji čovečanstva!\nSledeći tekst(VIDEO) Zbog scene iz ovog filma onesvestilo se šestoro, projekcija prekinuta


Strah od nekontrolisanog rasta cena izazvanog netržišnim ponašanjem pojedinih učesnika u trgovanju, dalja monopolizacija tržišta, skupi, a u suštini nedovoljno efikasni sistemi zaštite poljoprivredne proizvodnje za pojedine poljoprivredne kulture, .... samo su neki od brojnih razloga u prilog potrebi za definitivnim uvođenjem reda na robnom tržištu.\nU novijoj istoriji zakonske prakse koja je tretirala berze kao institucije koje organizuju tržište i tržište kao takvo, imali smo različit pristup i odnos prema robi i hartijama koje u svojoj podlozi imaju robu kao tržišnom materijalu. Počevši od Zakona o berzama i berzanskom poslovanju (1994.-2002.) koji je robu prepoznavao kao berzanski tržišni materijal, kao i robnu berzu kao instituciju koja bi organizovala tržište tim tržišnim materijalima, preko Zakona o tržištu hartija o vrednosti i drugih finansijskih instrumenata (2002.-2011.) koji je robu i sve tržišne materijale koji deriviraju iz robe potpuno ignorisao, pa konačno do aktuelnog Zakona o tržištu kapitala koji konsekventno svom sistemskom značaju i usklađenosti sa direktivama EU i IOSCO u velikoj meri otvara vrata funkcionisanju moderne terminske robne berze.\nU konačnom definisanju pravnog okvira za funkcionisanje robnih berzi kao polazno ishodište svakako bi mogla da posluži vizija neke buduće robne berze sa svim kompetencijama i nadležnostima organizatora robnog berzanskog tržišta na SPOT i terminskom tržištu. Polazeći od takve percepcije neophodno je pre svega uvažiti postojeću zakonsku regulativu, a pre svega Zakon o tržištu kapitala (u daljem tekstu: ZTK), pa potom i Zakon o privrednim društvima, Zakon o investicionim fondovima i Zakon o arbitraži.\nU startu postavlja se dilema: Hoćemo li jednu robnu berzu koja će organizovati i SPOT i terminsko tržište ili će to biti dva posebna pravna lica?\nRešenjem ove dileme u mnogome se definišu pravci delovanja u pogledu donošenja novog pravnog okvira. Naime, ukoliko je opredeljenje da to bude jedno pravno lice, tj. jedan organizator, tada smo verovatno bliži rešenju da treba doneti poseban Zakon o robnim berzama koji bi regulisao i SPOT i terminsko trgovanje. Ukoliko bi se međutim formiralo novo pravno lice za organizovanje samo terminske trgovine, dovoljne su samo izmene i dopune postojećeg ZTK.\nIzbor nije jednostavan, te je zbog toga potrebno sagledati prednosti , nedostatke i rizike koje nam donose i jedna i druga opcija.\nPrva opcija nam nudi jedno sveobuhvatno rešenje. Donošenjem potpuno novog Zakona o robnim berzama koji bi akceptirao značajan deo odredbi ZTK koji se odnosi na trgovanje izvedenim hartijama kao i deo koji se odnosi na institucije koje bi podržale sistem trgovanja tim materijalima. Istine radi, preuzimanje pojedinih odredbi ZTK kao prethodnu radnju bi podrazumevalo i određene izmene i dopune ovog zakona. Sa druge strane, taj novi zakon bi jednim svojim potpuno novim delom regulisao organizovanje berzanske trgovine robom u fizičkom smislu, čime bismo dobili model za funkcionisanje jednog organizatora, jedne berze i na SPOT i na terminskom tržištu. Dupli posao za jedan zakon. Inače, upravo taj deo nekog budućeg zakona koji reguliše SPOT trgovanje, krije opasnost da se naše postojeće kakvo takvo robno berzansko tržište koje uz sve sistemske manjkavosti organizuje „Produktna berza“, uruši. Naime, suštinski iskorak u odnosu na sadašnju poziciju u organizovanju berzanske SPOT trgovine robom učinio bi se osmišljavanjem modela zaštite učesnika u trgovanju. Na SPOT tržištu to podrazumeva najverovatnije definisanje instituta Zaštitnog fonda koji bi svoj kapacitet crpio iz uplata depozita ili polaganja garancija tržišnih učesnika. U uslovima ekstremne nelikvidnosti našeg tržišta to bi bio značajan, pa možda i presudan faktor koji bi uticao na smanjenje broja učesnika, a samim tim i prometa roba preko berze. Sa druge strane izvršenje finansijskih obaveza berzanskih učesnika na SPOT tržištu preko klirinškog računa berze, u velikoj meri bi usporio protok novca. Drugi deo tržišta – terminsko tržište, samo po sebi podrazumeva preko sistema marginskih i premijskih računa visok nivo zaštite tržišta. To je sistem koji je sasvim jasan i funkcioniše sam za sebe.\nDakle ovaj model otvara mogućnost jedinstvenog uređenja robnog berzanskog tržišta i na SPOT i na terminskom tržištu. Sasvim je jasno da terminska berza ne mora nužno biti „naslonjena“ na organizovano tržište na SPOT-u. Nije nikakva smetnja da se standardizovani terminski ugovori (pre svega fjučersi) „zatvaraju“ bez organizovanog SPOT tržišta robom u fizičkom smislu. Međutim, opravdana bojazan o nestajanju SPOT tržišta otvara dilemu da li je ovo rešenje i najfunkcionalnije. Narodski rečeno: imamo vrapca u ruci, da li smo spremni da ga žrtvujemo za goluba na grani?\nDrugi put je brži i lakši. Kako bi on izgledao?\nDonošenjem tek neophodnih izmena i dopuna ZTK koji svakako neće ugroziti integritet i suštinu postojećeg zakona, dobili bismo dobar pravni osnov za funkcionisanje terminske robne berze. Odmah u startu treba napomenuti, da je model regulisanog tržišta kojim upravlja organizator tržišta (berza) model koji se prepoznaje kao najprimereniji za terminsku robnu berzu. Da ne ulazimo u pravnu tehniku koja će nametnuti neke formalne izmene zakona, pomenimo samo nekoliko stvari o kojima bi trebalo razmisliti prilikom donošenja odluke o izmenama i dopunama ZTK, kako bi se isti mogao relativno lako primeniti i na robnu terminsku berzu. To je pre svega cenzus potreban za rad organizatora regulisanog tržišta na terminskom tržištu ( robne berze), koji bi trebao da bude ispod onog koji je potreban za organizatora na tržištu efekata. Druga bitna stvar svakako jeste određenje oko modela kliringa i saldiranja. Po sadašnjem rešenju to su poslovi koji su u nadležnosti Centralnog registra. Uobičajena svetska praksa jeste da se ti poslovi obavljaju po principu „in the house“, dakle u okviru same berze.\nGde je SPOT berza? Svesno, ovaj put regulisanja robnog berzanskog tržišta je bar trenutno zaobišao SPOT tržište. Razlozi su već pomenuti u prethodnom delu teksta. Postojeći sistem trgovanja koji primenjuje berza u Novom Sadu funkcioniše. Primereno okruženju, to tržište ima relativno dobru dubinu i frekventnost. Postepenim usavršavanjem sistema trgovanja na SPOT-u uz nalaženje najracionalnijih rešenja za zaštitu integriteta tržišta, berza kao organizator tržišta i učesnici u tom trgovanju praktično bi išli jedni drugima u susret i vremenom potpuno prešli na jedan još sigurniji i pouzdaniji model berzanske trgovine na promptnom tržištu.\nRešenja se nude, ona postoje, treba dobro promisliti, a pre svega treba biti pragmatičan i doneti ono rešenje koje je najprimenjivije u praksi i koje će relativno brzo zaživeti. Postojeća tradicija u berzanskom trgovanju na robnom tržištu datira još od 1921. godine, a „Produktna berza“ u Novom Sadu uspešno funkcioniše još od 1958. godine . Siguran sam da Srbija još ima šansu da osnivanjem terminske robne berze postane lider u robnom berzanskom trgovanju, a sama berza referentna tržišna institucija za ceo region Jugoistočne Evrope.


Virtuelni muzeji, online galerije, digitalne kolekcije: Umetnost zbog koje ne morate da napuštate st | Buro 24/7\n21.3.20. 17.00 2020-03-21T17:00:03+01:00\nVikend je obično super prilika da se obavi ono što ne stignemo tokom nedelje, pa tako i da se svrati u muzej ili galeriju na izložbu. Ako niste stigli na otvaranje (što je nekad i dobro budući da su obično krcata i ne može ništa da se vidi kako treba) tu je vikend da se nadoknadi propušteno, a i ta dva prelepa dana, onako generalno, jedina i daju mogućnost da ne gledate na sat i možete da se izgubite u nekom od muzeja na dva ili tri sata. Naravno, ukoliko ste na putovanju i na odmoru onda možete da lutate po pariskim i londonskim muzejima svaki dan do mile volje, ili ako ste eto na prinudnom odmoru kao svi mi trenutno, onda vreme malo drugačije teče.\nIpak, postoji jedna posebnost kada je umetnost u pitanju. Ne samo što imamo više vremena za nju, nego je ovo vreme u kom je neophodna i ako će nešto nadživeti krizu u kojoj smo, a i bilo koju drugu, to je umetnost. I ako će nam nešto pomoći da je lepše i lakše prebrodimo i nadživimo to je opet umetnost, koja ima neverovatne potencijale i tehnologiju na svojoj strani da se ponaša kao da se ništa nije dogodilo. Zato ovo subotnje popodne provedite uz neki od radova, a mi vam otkrivamo sjajne online lokacije na kojima možete da ih nađete i koje možete da “posetite” gde god da ste.\nMet publikacije online biblioteka\nNevezano za aktuelno stanje, i već neku godinu unazad, Metropolitan Museum of Art je svoju kolekciju knjiga, članaka i publikacija, otvorio za javno korišćenje. Većina naslova je besplatna i za čitanje i za download, neki su dostupni samo za čitanje online, a najmanji broj je onih za koje nešto mora da se doplati. Pet decenija izdavaštva i izlaganja se nalazi poskladištveno ovde. Od flamanskih remek-dela koje imaju u kolekciji, preko kineske keramike i kaligrafije, do “Alexander McQueen: Savage Beauty”. Knjige pokrivaju period od 1964. do danas i raznorode teme: kostim, modu, savremenu umetnost, istoriju umetnosti, primenjene umetnosti, keramiku, grnčariju, nakit… Ovaj put naš izbor je “Marcel Breuer- Bauhaus Tradition, Brutalist Invention” ali sveukupni spisak knjiga broji preko 1.600 naslova tako da za sva interesovanja ima ponešto.\n“Bad Corgi” je svoju premijeru imao 2016. kao u Serpentine galeriji, kao deo digitalnih poručenih radova. Tada je opisan kao “mindfulness aplikacija koja može da nam pomogne da izbacimo negativna osećanja” a danas tvrdimo da je veoma praktično imati je pri ruci. Što je i moguće budući da postoji kao igrica na iOS App storeu. Ian Cheng, dizajner i umetnik koji je napravio rad-igricu “Bad Corgi”, kaže da ona poziva da se prepustimo, da pustimo kontrolu i kontempliramo haos. Ako je Hans Ulrich Obrist rekao da je “‘Bad Corgi’ igrica kao ni jedna druga jer spaja digitalnu kulturu i umetnost i koristi se metaforama da bi predstavila svet u kom se stalno borimo da zadržimo kontrolu i uvedemo red koji nam se konstantno opire, ne znamo šta čekate da počnete da trčite po haotičnom svetu zajedno sa malim nestašnim korgijem.\nPodkast “Art for your ear”\nDanielle Krysa, art svetu poznatija kao Jealous Curator, koja je nakon godina vođenja art bloga rešila za započne podkast koji je jednako zanimljiv i pitak kao i njena razmišljanja o umetnosti. "Art for your ear" donosi priče o nekim od njenih omiljenih savremenih umetnika, i baziran je na ideji “ćaskanja” i “tračanja”. Kako sama kaže, omiljeni deo studiranja istorije umetnosti su joj bili tračevi: koga je umetnik voleo, za kim patio, ko ga je inspirisao, zašto je radio šta je radio i svi ostali iza-scene detalji o njima i onima sa kojima su sarađivali. Tako je podkast nastao kao upravo to, insajderske priče iz života umetnika sa kojima sarađuje. Priče iz prve ruke, od vrlo mladih ili tek priznatih umetnika, pre nego što ih budete saznavali u knjigama istorije umetnosti.\nSajam Art Basel, Hong Kong\nDa, ovog vikenda možete otići čak i na sajam. I to u Hong Kong. Art Basel je bio predviđen da se održi kao i uvek do sada, ali nova vremena, nove potrebe. Tako su juče lansirane online viewing rooms, virtuelne galerije u kojima je predstavljeno više od 2.000 radova, iz 231 galerije koliko ih je ukupno na ovogodišnjem Art Baselu. Sve što bi posetioci videli uživo, sada će videti preko ekrana, što za njih verovatno nije baš najidealniji scenario jer su planirali da budu tamo, ali je super prilika za ostale koji u Hong Kong teško da bi otišli, da sada pronađu svoje nove favorite. Okej, možda nećemo baš moći da kupimo, ali da pratimo rad njihovih autora da. Sajam je otvoren od 20. do 25. marta i možete ga posetiti kad god. Nema radnog vremena, nema gužve, genijalno! Među favoritima su “sobe” galerija Lehmann Laupin i Sprüth Magers, ali uvereni smo da ćete već naći svoje favorite.\nX muzej je novi muzej u Pekingu koji svojim delovanjem pokušava da “uhvati”, objasni i predstavi zeitgeist novog milenijuma, stvarajući platformu i “instituciju” koja odgovora budućim generacijama. Kao što je koosnivač Michael Xufu Huang rekao “X muzej želi da funkcioniše kao jedinstveni prostor koji daje priliku mladim talentima”. Ovaj muzej ima i fizički prostor, galeriju sa lokacijom i adresom, ali i za njihov rad, i ovaj trenutak je posebno važan virtuelni muzejski program i sadržaj koji se tu stvara i predstavlja.\nTura kroz muzeje\nNeke muzeje ne bi bilo loše i inače obići ovako. Recimo, Louvre jer bi bio efikasan sistem da se izbegnu gužve i čekanja. Doduše, da, bilo bi nam pretužno da ne možemo da se izgubimo u onoj magičnoj zgradi, i rasplitanju kako smo u potrazi za jednim radom stigli do drugog. Dok opet ne bude prilika za to, bacite se na neku od online tura. Recimo egipatsku za početak. Kad savladate kurs Čuda starog Egipta onda pravac u Louvre na turu Egipatski antikviteti, da sve to vidite i potvrdite.\nI lokalni muzeji su otvorili svoja "vrata" publici pa nas tako Muzej istorije Jugoslavije, poziva da "ostanemo u muzeju", a Narodni muzej u virtuelne šetnje.\nTure "Koje knjige je čitao Van Gogh?"\nGoogle Arts & Cultre je najbolji prijatelj mnogih ljubitelja umetnosti već dosta dugo, a ovih dana je i jedan od načina da napajamo oči lepotom, uživamo u remek delima širom sveta i švrljamo po muzejima bez švrljanja. Sistem je genijalan i možete do Guggenheim muzeja na jedan klik, a već na drugi ste u Museo Casa del Alabado u Ekvadoru. Radove možete da pretražujete po stilu, po umetniku, po paleti boja, po gradovima, kroz muzeje, ili tematske izložbe - naš trenutni favorit je izložba kroz radove Vincenta van Gogha, i temu knjiga u njegovim delima.


Uporedite cene za Pioneer X-CM32BT-R, Pioneer X CM 32BT R komentari\n18.040,50 din - 25.600,15 din od prodavnica 2\nKarakteristike: Model: X-CM32BT-RMikro linija - cd sistem sa iPod/iPhone/iPad podrškom, FM/AM Tjunerom, Bluetooth i USBReprodukcija: FM/AM Tjuner (45 stanica); RDS Tjuner; iPod/iPhone/iPad preko USB-a; Bluetooth audioPreko CD-R/-RW, USB: MP3, WMA aud\nPioneer Audio Sistemi\nKarakteristike: Model: X-CM32BT-RMikro linija - cd sistem sa iPod/iPhone/iPad podrškom, FM/AM Tjunerom, Bluetooth i USBReprodukcija: FM/AM Tjuner (45 stanica); RDS Tjuner;...\nCene Pioneer X-CM32BT-R\nPioneer x-cm32bt-r mikro linija\nMikro linija X-CM32BT-R crvena PIONEER\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Pioneer X-CM32BT-R su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Pioneer X-CM32BT-R\nPronađite najbolju ponudu za Pioneer X-CM32BT-R na portalu ShopMania. Možete kupovati Pioneer X-CM32BT-R u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Pioneer X-CM32BT-R. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Pioneer X-CM32BT-R i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije audio sistemi, i kupite po najnižim mogućim cenama Pioneer X CM 32BT R i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nPioneer X CM 32BT R - Slična pretraga: Pioneer X CM 32BT R, Pioneer X CM 32 BT R, Pioneer X CM32 BT R, Pioneer XCM 32BT R, Pioneer XCM 32 BTR, Pioneer XCM32 BT R, Pioneer X CM32BT R, Pioner x cm32bt r


Denon RCDM40 + SCM41 Mini Linija\nDenon RCD-M40 Micro CD Receiver\nDenon SCM41 Zvučnici\n• Tip: Dvosistemski zvučnik• Jedinice: 120 mm bas / 25 mm mekani srednjetonac• Frekventni odziv: 45 Hz - 40 kHz• Maksimalna snaga: 60W (IEC) 120W (PEAK)• Impedancija: 6 ohma• Dimenzije: - Širina: 14,5 cm- Visina: 23,8 cm - Dubina: 23,4 cm• Masa: 3.5 kg komad\tPočetna stranica /\nMini linija s CD playerom Edited 03.07.2017.\nStara cijena: 0,00 kn 0,00 kn (set) Denon SC-M41*\nDenon SCM41 Zvučnici - Black (par) +731,50 kn\tKol: Denon RCD M40*\nDenon RCD-M40 Micro CD Receiver Silver (1.732,50 kn)\nDenon RCD-M40 Micro CD Receiver Black (1.732,50 kn)\nSvestrana mini linija\nPRODUCT OF THE YEAR Denonova M serija već 20-ak godina predstavlja standard u svijetu audio entuzijasta koji žele kompaktne sisteme. Njihova M39 mini linija je pokupila What Hi-Fi? Awards nagradu za najbolji sistem u klasi, a njegov izravni nasljednik, novi model D-M40, nastavlja tradiciju kvalitete te donosi neke zanimljive novosti. Denon M40 je mini linija s CD playerom i FM radijem, koja omogućuje reprodukciju glazbe s USB-a i spajanje na digitalne ulaze. DOSLJEDNI NASLJEDNIK D-M39 MODELA\nDenon M40 info sheet (PDF)\nNAPOMENA: SC-M41 su izravni nasljednik SC-M40 modela te imaju redizajnirane zvučne jedinice i bolji zvuk Recenzije\n• Tip: Dvosistemski zvučnik• Jedinice: 120 mm bas / 25 mm mekani srednjetonac• Frekventni odziv: 45 Hz - 40 kHz• Maksimalna snaga: 60W (IEC) 120W (PEAK)• Impedancija: 6 ohma• Dimenzije: - Širina: 14,5 cm- Visina: 23,8 cm - Dubina: 23,4 cm• Masa: 3.5 kg komad


Radojičić: Voditi bolnicu ili grad je slično, mogu da odgovorim izazovu gradonačelnika - Blic\nNosilac liste SNS "Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd" na beogradskim izborima prof. dr Zoran Radojičić potvrdio je da se o opciji da bude gradonačelnik razgovaralo prilikom dogovora o listi.\n- Ta tema je otvorena i posle izbora. To nije bila moja ambicija, ali kada sam razgovarao sa predsednikom Vučićem, napravio sam paralelelu između rukovođenja gradom i rukovođenja jednom od najznačajnijih medicinskih institucija na čijem sam čelu. Složili smo se da mogu da odgovorim izazovu - rekao je Radojičić u intervjuu za današnje "Večernje novosti".\nDirektor Univerzitetske dečje klinike u Tiršovoj ne zazire ni od posla, niti od problema koji bi mogli da ga sačekaju kao gradonačelnika i kaže da za njih "koji rade sa najtežim pacijentima, krize su svakodnevica".\nUpitan kako je došlo do toga da bude nosilac liste SNS, Radojičić kaže da je dobio poziv od Vučića, koji mu je rekao da formira tim za Beograd, listu koja je više od politike.\n- Razgovarali smo i ponudio mi je da budem prvi na listi, deo tima koji ima odgovoran zadatak da nastavi da unapređuje kvalitet života u glavnim gradu, da Beograd bude još lepši i privlačniji i za naše gradjane i za posetioce naše prestonice - objasnio je Radojičić.\nOn je naglasio da nije član nijedne stranke i da nikada nije ni bio, a to, kako dodaje, nije bio uslov ni kada je pre četiri godine predložen za direktora Univerzitetske dečje klinike u Tiršovoj.\n- I tada, i sada, zahtev koji je pred mene postavljen je isti. Tražili su da svoje znanje, veštine i iskustvo stavim u službu opšteg dobra i sistema - rekao je Radojičić.\nUpitan šta će biti njegovi prvi "hirurški rezovi" ako bude gradonačelnik, Radojičić kaže da je mnogo stvari urađeno u protekle četiri godine što se može videti kada se prošeta gradom ali da još mnogo toga ostaje da se uradi.\n- Projekat najbliži mom srcu je svakako "Tiršova 2", izgradnja nove dečje bolnice u Beogradu. Činjenica da sam lekar, a da sam na čelu liste, znači da možemo još značajnije da unapredimo stanje u zdravstvu u naredne četiri godine. Naravno, tu su i druge važne oblasti poput saobraćaja, metroa, infrastrukture, kulture, sporta, investicija. Imamo tim ljudi i zajedno možemo sve to da postignemo - navodi on.\nHirurg zoran radojičić, nosilac liste SNS: Pričali smo o tome da budem gradonačelnik!\nIntervju Dr Zoran Radojičić: Pričali smo o tome da budem gradonačelnik\n"Dobio sam poziv od Vučića, rekao mi je da formiram tim"\nDr Radojičić: Razgovarao sam sa Vučićem i o mestu gradonačelnika\nB92 (10) Blic (6) RTV (3)\nAleksandar Vučić Večernje Novosti Zoran Radojičić Izbori SNS


Šta znači sanjati obešene? | Sanovnik - Sanjarica\nU snu videti obešene\nAko u snu vidite obešene, to implicira da ćete zakasniti sa donošenjem važnih odluka. Moguće je da će vas neodlučnost i bojažljivost skupo koštati pa ćete propustiti prilike koje su mogle da vam promene život. Često će vam se dešavati da sami sebe sputavate i da razmišljate samo o negativnim ishodima koji vam neće dopustiti da napustite vašu zonu komfora.\nSanjati da ste se vi obesili\nUkoliko se u snu vi obesite, to ukazuje da ćete biti sebični. Verovatno ćete se u narednom periodu naći u teškoj situaciji iz koje nećete videti izlaza. Umesto da se borite, vi ćete se povući u sebe i teret ćete prepustiti dragim ljudima. Ponećete se nezrelo ne shvatavši koliku bol zadajete onima koji vas vole.\nSanjati da ste spasili obešenog\nKada u snu spasite obešenog, to simbolizuje sreću. Može se desiti da ćete početi drugačije da posmatrate život jer ćete shvatiti koliko je kratak da biste ga traćili na gluposti. Trudićete se da nadoknadite mnoge stvari koje ste propustili maksimalno se boreći protiv malodušnosti i želje da po ceo dan spavate ili sedite u kući.\nZnačenje sna može biti jednostavnije. Ukoliko ste skoro uživo ili na televiziji videli da se neko obesio, to je sigurno ostavilo utisak na vas.


"Ne dirajte nas, rat sa Ukrajinom trajao bi kratko" | BN\n"Ne dirajte nas, rat sa Ukrajinom trajao bi kratko"\nBeloruski predsednik Aleksandar Lukašenko smatra da bi potencijalni oružani sukob između Ukrajine i Belorusije bio okončan za nekoliko dana.\nVijesti 06.02.2022 | 11:39\n"Ukrajina nikada neće ratovati sa nama. Taj rat bi trajao najviše tri-četiri dana. Tamo neće imati ko da ratuje protiv nas", rekao je Lukašenko u intervjuu na Jutjub kanalu Solovjov lajv.\nRekao je da rat sa Belorusijom, a pre svega sa Rusijom, nema perspektivu, prenosi agencija RIA Novosti.\n"Ne govorimo o nekakvom nuklearnom i drugom oružju. Ali, bolje nas je ne diratati. Ne dirajte nas", dodao je Lukašenko.\n(Tanjug/ foto: EPA)\nJa kretena majko moja, pa on je totalno lud, on želi rat, ne mogu shvatiti da ima ovakvih ljuid.\nSto je budala, procitaj "Velika zavera protiv Rusije" iz 1949.g. isto I Danas, Hitler je podrzan za napad na Rusiju, ukrajinci, poljaci ..bili hutlerovi saveznici...\nPa koliko znam staljin se sa hitlerom dogovorio\nSto je Rusja pretnja EU. OBJASNI MI. Zasto mrze Rusiju. Zasto SAD poturuju EU takve odnose sa Rusima?\nCOVEK KAZE NE DIRAJTENAS MI NECEMO RAT.NE DIRAJTE NASE I MIRNO SPAVAJTE.\nKoga su SAD odbranili, jeli one uIraku, Avganistanu, Libiji itd. a svugdje su poturili rat pai na kosovu.\nOn je lud jer americka i britanska vojska dolazi na granicu sa njegovom zemljom.Jesi imao ti geografiju\nDa on zeli rat tobi bilo odma i razrijeseno sve po hitnom postupku Medutim drugi cackaju mecku i nakraju dobiceje. Pojedinci misle daje to Srbija 99.god. Vraticese brzo Berlinsko zid.\nBanjac o istoriji neznas nista to je bila Staljinova taktika da ojaca i pripremi se za rat.Rusi znaju kako se voli i brani otadjbina.sa njima nema zajebancije...\nJoš jedna budala\nSve su to Rusi Lukasenko u pravu bi li amerika dozvolila rusku bazu na Kubi\nKad "Kacusa" proradi.\nTako i treba.jednom zube pokazati i to je za sva vremena\nУ томе и јесте проблем што би у Украјини други ратовали а не Украјинци. Украјина и Украјинци би били само колатерална штета .\nRealno, Ukrajinci loze komsije, guraju im prst u oko, a onda da im dodje neko iz Teksasa da ih brani!\nU kuci ti bio.\nI ovaj je opljackao svoj narod, pa bj amnestiju i dozivotnu vlast\nPrvo procitajte dobro pa onda komentarisite covjek fino kaze da ih ne diraju inace ce lose proci znaci upozorava ih a koliko vidim nije ih napao prvi e sad je do ukrajinaca da biraju sta ce i da se razumijemo nebranim Lukasenka ali treba biti objektivan u komentarima mislim ni jedna ni druga strana to ne zele ali SAD i Engleska zajedno sa kvislinskim snagama u Ukrajini zele a velika vecina ukrajinaca nije za to\nČovjek ništa loše nije izjavio. Ova izjava ne vazi samo za Ukrajinu nego za čitavu EU. Rusija i Bjelorusija znaju ko je vodja ove krize. Bilo bi bolje NATU i EU da se ova kriza završi što prije i bez vojnog sukoba. U suprotnom vidim veliku katastrofu za NATO i EU.\nHahaha..popušili bi vi ukrajincima gore neg 2014...sad smo spremni i cekamo tebe i putina..al nemate vi jaja\nMnogo si pametan sa tim izjavama, samo fali da navučeš bijes Komšija. Živi kako si do sada živio, mani se gluposti, živite ovde 150 godina, nikada vas niko nije mrko pogledao, mi domaći, smatramo vas svojima, našima, neka tako i ostane, to što rade velike sile , neka ostane među njima, mi smo tako sitni, samo ćemo postradati bez veze, budemo li se konfrotirali !\nSlaveni na Slavene ! Čak i istoj Religiji pripadaju. Vatikan trlja ruke i jedva čeka da počne okršaj !\nSvejedno je koje vjeroispovijedi, nacije itd....\nLepo je rekao Lukasenko, nece da ratuje ali kad bi se dedilo za 3 dana bi sve bilo gotovo,zato sto narod nece pruziti otpor jer su tamo 70%Paravoslavaca Rusa.. Morate da znate nesto o Ukraini Rusiji Belorusiji to je isti narod..


Haški sud - 1\n05. 09. 2018 10:50\n13. 06. 2018 19:22\nBEOGRAD - Odbrana generala Ratka Mladića zatražila je od Apelacionog vijeća Mehanizma za krivične sudove u Hagu, koje će odlučivati o žalbi na presudu generalu, da zbog pristrasnosti budu izuzeta iz postupka trojica sudija, potvrdio je Srni generalov sin Darko Mladić.\nOdbrana Ratka Mladića uložila žalbu, traže novo suđenje\n22. 03. 2018 19:24\nHAG - Odbrana generala Ratka Mladića podnijela je danas žalbu na presudu bivšem ratnom komandantu Vojske Republike Srpske što je u skladu sa rokom koji odbrana imala na raspolaganju sa obzirom da je presuda izrečena 22. novembra.\nŠta su utvrdili ljekari iz Srbije kad su pregledali Mladića\n01. 02. 2018 07:58\nBEOGRAD - Nalazi srpskih doktora koji su pregledali Ratka Mladića u Hagu u decembru, uopšte se ne poklapaju sa onim koje su napravili holandski doktori, pišu "Novosti".\nUmro jedini pripadnik OVK osuđen u Hagu\n31. 01. 2018 19:15\nPRIŠTINA - Jedini pripadnik takozvane OVK koga je Haški sud osudio za ratne zločine, Haradin Bala (60), preminuo je danas u svojoj kući nedaleko od Glogovca, prenosi Koha ditore.\nHaški ljekar nije dozvolio da se Mladiću radi EKG\n19. 12. 2017 14:54\nBEOGRAD - Ljekar u pritvoru Haškog tribunala Paulus Falke nije dozvolio da se generalu Ratku Mladiću uradi EKG za vrijeme posjete srpskih ljekara, koji juče i danas pregledaju generala, rekao je Srni generalov sin Darko Mladić.\nBrnabić: Haški tribunal nije doprineo pomirenju\n11. 12. 2017 08:08\nBEOGRAD-Premijerka Srbije Ana Brnabić rekla je u intervjuu za švajcarski list "Blik", kako prenosi današnji "Blic", da smatra da Haški tribunal nije doprinio pomirenju, niti da je bio uravnotežen i objektivan.\nŠljivančanin o Praljku: Bio je korektan prema meni i mojoj porodici\nBEOGRAD - Haški osuđenik Veselin Šljivančanin šokiran je vijestima iz Tribunala da je hrvatski optuženik Slobodan Praljak popio otrov kad mu je pročitana kazna.\nHaški sud potvrdio smrt generala Slobodana Praljka\n29. 11. 2017 17:40\nHAG - Haški tribunal zvanično je potvrdio da je nekadašnji komandant Glavnog štaba Hrvatskog vijeća odbrane (HVO) Slobodan Praljak preminuo u bolnici u Hagu, nakon što se danas otrovao u sudnici poslije potvrđivanja presude na 20 godina zatvora.\nVulin: Pokazatelj odnosa Bošnjaka i Hrvata tamo gdje nisu bili saveznici\n29. 11. 2017 16:43\nBEOGRAD - Ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin izjavio je da presuda šestorici funkcionera Herceg-Bosne u Hagu pokazuje šta se dešavalo između Bošnjaka i Hrvata u BiH tamo gdje nisu bili saveznici.


Dođite da učestvujete u zboru građana – u sredu odlučujemo o postavljanju bazne stanice na našoj zgradi – Grupa za konceptualnu politiku\nNextUPSS – Udruženi pokret slobodnih stanara Niš u Novom Sadu, 30. marta 2017. u 20h u Omladinskom centru CK13\nadmin on април 12, 2017\nU SREDU, 12. APRILA 2017. GODINE U MESNOJ ZAJEDNICI “JUGOVIĆEVO”u 17 časova, Tarasa Ševčenka 1, Detelinara, Novi Sad U SREDU ODLUČUJEMO O POSTAVLJANJU BAZNE STANICE NA NAŠOJ ZGRADI\nPodržimo stanare zgrade u ulici Stevana Divnina Babe od broja 2 do broja 8, na Staroj Detelinari, da odbrane svoje pravo odlučivanja o zajedničkoj svojini kojim štite i svoje pravo na zdravo i bezbedno okruženje.\nOdluka o postavljanju bazne stanice operatera mobilne telefonije „Telekom“ doneta je bez saglasnosti većine vlasnika posebnih delova zgrade nad zajedničkim delovima zgrade o postavljanu bazne stanice, odnosno bez saglasnosti većine članova iz sve četiri Skupštine stanara u ovoj zgradi.\nSmatramo da je zloupotrebljeno pravo stanara na odlučivanje o upravljanju zajedničkom svojinom. Pozivamo organ lokalne samouprave, Mesnu zajednicu „Jugovićevo“ da stane uz svoje stanovnike i spreči kršenje zakona i slobodu građana da demokratski odlučuju u upravljanju stambenim zajednicama i zgradama u kojima žive.\nPozivamo sve komšije da podrže ovaj Zbor građana koji su sami incirali i da učestvuju u donošenju odluka i u rešavanju ovog važnog problema. Potrebno je da nas bude preko 50, zato dođite i ponesite lične karte!\nPodrška Zboru građana se organizuje u saradnji stanara iz Ulice Stevana Divnina Babe 2-8 sa Inicijativom za udruživanje predstavnika Skupština stanara, Grupom za konceptualnu politiku i kuda.org sa Detelinare.\nPosted in: Lokalne politike i urbana samouprava, Mesne zajednice, Najave, Slučajevi


"Nove vaučere za odmor treba očekivati u martu" | Kamatica\nPočetna > vest > "Nove vaučere za odmor treba očekivati u martu"\nTekst objavljen: 13.01.2022 12:30\nVaučeri za subvencionisani odmor u iznosu od 5.000 dinara podeljeni su u rekordnom roku od kada je, pre sedam godina, počela akcija Vlade Srbije za podsticaj domaćeg turizma\nZa samo 11 dana 100.000 građana je na šalterima "Pošte Srbije" "rezervisalo" petodnevni odmor. Očekuje se da će već na proleće, kada se planira prvi rebalans budžeta, biti odobrena nova "tura" dotiranog odmora.\nPrema rečima Tatjane Matić, ministarke trgovine, turizma i telekomunikacija, u utorak u 16 sati i 41 minut, u pošti 11500 Obrenovac završeno je evidentiranje i podeljeno 100.000 vaučera za subvencionisani odmor u Srbiji. Resorno ministarstvo je za ove namene obezbedilo 500 miliona dinara. Građanima je u ponudi 1.200 smeštajnih objekata, a na odmor uz subvenciju države mogu otići do 20. novembra.\n- Bilo je očekivano veliko interesovanje građana, s obzirom na to da je i prošle godine sve planulo, pa je odobreno dodatnih oko 50.000 vaučera - kaže Aleksandar Seničić, direktor JUTA.- Treba očekivati u martu, kada je obično rebalans bdžeta, da se građanima ponudi još vaučera. Najpopularnije destinacije prošle godine su bile Vrnjačka, Prolom i Sokobanja, Zlatibor i Kopaonik.\nvaučeri domaći turizam vaučeri za subvencionisani odmor vaučeri za putovanje domaći turizam turizam u srbiji Aleksandar Seničić tatjana matić YUTA


Zapadni Balkan prioritet Catherine Ashton - Klix.ba\nBruxelles Zapadni Balkan prioritet Catherine Ashton\nZapadni Balkan prioritet Catherine Ashton\n2.12.2009. u 19:46\nVisoka predstavnica za vanjsku i sigurnosnu politiku Evropske unije Catherine Ashton izavila je u srijedu u Evropskom parlamentu (EP) da će zapadni Balkan biti jedan od glavnih prioriteta njene politike.\nOna je rekla da će u usaglašavanju vanjske i sigurnosne politike Unije nastojati da uvijek postigne "najviši zajednički imenitelj" među evropskom dvadesetsedmoricom i platformu oko koje postoji najveća saglasnost, prenose agencije.\nU vanjskoj politici EU-a visoko na ljestvici njenih vrijednosti stoje ljudska prava, posebno je podvukla Ashton, obrazlažući obrise svog djelovanja, u Vanjskopolitičkom odboru EP-a.\nCatherine Ashton, koja je u utorak zvanično stupila na dužnost potpredsjednice Evropske komisije i visokog predstavnika EU, naglasila je "da neće biti produžena ruka britanske vlade".\n- Mene su izabrali šefovi 27 država ili vlada, i zato je EU ta prema kojoj imam prvenstvenu odgovornost, dodala je.\nBritanska laburistkinja, baronica i članica Doma lordova u parlamentu u Londonu, objasnila je da još nema prostorije u kojima će raditi s timom saradnika, a ni ekipu saradnika.\nOna je, međutim, podvukla da će koristiti sva iskustva, kao i dosadašnje kapacitete i sredstva koja su imali njeni prethodnici, a čije su funkcije objedinjene u položaju visokog predstavnika za vanjsku i sigurnosnu politiku, koji je uveden kad je u utorak stupio na snagu Ugovor iz Lisabona o preustrojstvu EU.\nCatherine Ashton će raspolagati budžetskim sredstvima za finansiranje rada posebne diplomatske službe od oko 5.000 diplomata u misijama širom svijeta.\nOna je, takođe, najavila da će svoj posao voditi smireno i povučeno od stalne prisutnosti u javnosti.\nI, kako je rekla poslanicima Vanjskopolitičkog odbora EP-a, "mnogo puta smo ustanovili da se bolji rezultati postižu kad se radi u sjenci, nego pod reflektorima i s puno riječi".


SECUT - Obezbeđenje shopping centara\nŠoping centri kao komercijalni prostori velike frekvencije robe i posetilaca, zahtevaju posebnu pažnju kada je u pitanju fizičko – tehničko obezbeđenje ovakvih vrsta objekata.\nPreduzeće SECUT trenutno pruža usluge obezbeđenja najvećeg šoping mola na ovim prostorima - Ušće Shopping Centra, kao i nekolicine strukturno sličnih objekta. Ova referenca dovoljno govori u prilog ozbiljnosti i kvalitetu usluge koju pružamo.\nTa fokusiranost i celodnevna pažnja najbolje je izražena kroz koordinaciju poslova - od organizovanja neophodne logistike, odabira specijalnih i posebno obučavanih izvršilaca posla na terenu, organizovanja sistema video nadzora, tako i celodnevne koordinacije sa naručiocima posla, vlasnicima lokala, kao i sa posetiocima centra, čija je bezbednost na prvom mestu.\nSa tehničke strane, kvalitet usluge je implementiran kroz postojeći sistem zaštite. Najbitniji sistemi kojima služba obezbeđenja upravlja su:\nMM 8000, stabilni Sprinkler sistem za protivpožarnu zaštitu zajedno sa dojavnom centralom,\nSistem za detekciju gasa,\nAdresabilni sitem za dojavu i detekciju požara,\nSistem za kontrolu pristupa na objektu,\nSistem za kontrolu čuvarske službe,