Nogomet - Najnoviji vicevi | Vicevi | Show.hr\nDrugo poluvrijemeIgraju dva luđaka nogomet ispred...Sheogorath, prije 5 godina49 lajkova6.056 čitanja0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina49 lajkova6.056 čitanja0 komentara\n- "Ja sam Isus Krist i mene je poslao Bog da spasim...Tri luđaka30556.2301\nValoviZašto se na nogometnim utakmicama...Sheogorath, prije 5 godina24 lajka4.800 čitanja0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina24 lajka4.800 čitanja0 komentara\nIgraju dva luđaka nogomet ispred ludnice. Nakon nekog vremena, kaže jedan drugom:...Drugo poluvrijeme496.0560\n-...Važna je namjera!3311.6310\nVažna je namjera!Pita Mujo Fatu: Reci Fato,...Sheogorath, prije 5 godina33 lajka11.631 čitanje0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina33 lajka11.631 čitanje0 komentara\nJer su se već dvije plavuše...Valovi244.8000\n2 golaDolazi Perica kući sa utakmice i sav...Sheogorath, prije 5 godina58 lajkova4.669 čitanja0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina58 lajkova4.669 čitanja0 komentara\nKrivi sportMujo i Haso otišli na nogometnu...Sheogorath, prije 5 godina278 lajkova13.407 čitanja0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina278 lajkova13.407 čitanja0 komentara\nVodi Mujo ljubav sa Hasinom ženom Fatom i odjednom zazvoni telefon. Fata se ustane...Tko koga vara?32067.4464\nHajduk prvakDođe Ivica u knjižnicu i pitao...Hrvoje Žiga, prije 6 godina117 lajkova23.663 čitanja2 komentara\nHrvoje Žiga, prije 6 godina117 lajkova23.663 čitanja2 komentara\nnavijaju. Svi kažu...Hajduk ili Dinamo?68657.07712\n-...Bolje njihov nego naš35531.0151\nŠuker i svećenikDošao Davor Šuker kod svećenika da...Vicevi.net, prije 6 godina272 lajka60.713 čitanja9 komentara\nVicevi.net, prije 6 godina272 lajka60.713 čitanja9 komentara\nTko je gori lopov?Koja je razlika između lopova i...SamoZabava, prije 6 godina127 lajkova30.978 čitanja1 komentar\nSamoZabava, prije 6 godina127 lajkova30.978 čitanja1 komentar\n- "Idem kupiti...Cigo i sok20941.0180\n- "Ja sam đavolčić, imam koferčić i došao sam...Koferčić13530.4644


Problem sa raskrsnicom kod "Crnogorca": Kilometarske kolone iz pravca Guče\n"Do kad će Dragačevci i ostali koji putuju iz Sjenice, Ivanjice i Guče preko Jelice za Čačak i natrag biti diskriminisani regulativom saobraćaja na semaforu kod 'Crnogorca'?", postavio je pitanje u otvorenom pismu nadležnima Milan Parezanović, predsednik UO Udruženja "Naše Dragačevo".\t[ Opširnije ]\n02.05.2022. 20:11 1\nPreminuo direktor "Namenske" Radoš Milovanović\nJutros oko tri časa preminio je direktor "MB Namenska", Radoš Milovanović, potvrdila je za Nova.rs portparolka preduzeća Milka Božić. "Njega je zadesio infarkt, a sve se desilo u lučanskom Domu zdravlja", navela je ona.\t[ Opširnije ]\n21.04.2022. 10:51 1\nOpozicija u Lučanima: Sumnjamo na mahinacije, za glasanje kod kuće se prijavili zdravi i fizički aktivni\nDejan Janković, kandidat za odbornika Grupe građana Jedan tim, jedine opozicione liste na lokalnim izborima u Lučanima, rekao je danas da je zapanjen, jer se u toj opštini 700 ljudi prijavilo da glasa van biračkog mesta.\t[ Opširnije ]\n03.04.2022. 20:33 0\nLučani: Na poslednjim izborima visoke tenzije i strah – šta nas čeka 3. aprila?\nVanredni lokalni izbori u opštini Lučani biće održani 3. aprila, osam meseci pre redovnog termina, a raspisani su nakon što je predsednik opštine Milivoje Dolović, inače član Srpske napredne stranke, podneo ostavku na tu funkciju.\t[ Opširnije ]\n16.03.2022. 10:07 0\nPredsednik opštine Lučani, Milivoje Dolović, podneo je ostavku na tu funkciju. Prema njegovim rečima, razlog nisu loši rezultati, već objedinjenje izbornog procesa u aprilu.\t[ Opširnije ]\n04.01.2022. 16:29 0\nU vojnoj fabrici "Milan Blagojević" u Lučanima jedan radnik je jutros zadobio lakše povrede i zbrinut je u Opštoj bolnici u Čačku.\t[ Opširnije ]\n01.11.2021. 16:24 0\nMilovan Milivojević, otac Milomira nastradalog radnika u fabrici MB Namenska u Lučanima, danas se u sudnici u Ivanjici pojavio u majici i pantalonama koje je njegov sin nosio tog kobnog dana.\t[ Opširnije ]\n18.10.2021. 21:54 0\nNa kovid odeljenju čačanske Opšte bolnice u poslednja 24 sata preminula je pacijentkinja N.M. (1940) iz Lučana (pozitivna), navodi se u izveštaj Radnog tima za praćenje širenja korona virusa na teritoriji grada Čačka.\t[ Opširnije ]\n06.09.2021. 16:00 0\nPobednici 60. Dragačevskog sabora trubača\nStručni žiri, žiri publike i onaj koji ocenjuje izvornost sviranja na 60. Dragačevskom saboru trubača, doneli su odluku da među 17 orkestara u Finalnom takmičenju, nagrade zaslužuju sledeći:\t[ Opširnije ]\n16.08.2021. 16:57 0\nUz zvuke dragačevske trube, saborske prangije i besedu domaćina, otvoren je 60. Dragačevski sabor trubača.\t[ Opširnije ]\n13.08.2021. 20:01 0\n"Sabor trubača u Guči i zvanično je dobio zeleno svetlo da može biti održan, ali uz posebne mere bezbednosti koje se tiču virusa korona", potvrdio predsednik Opštine Lučani i Saborskog odbora Milivoje Dolović, napominjući da će dragačevska prestonica ugostiti saboraše na 60. jubilarnoj trubačkoj fešti od 13. do 15. avgusta.\t[ Opširnije ]\n12.08.2021. 18:45 0\nUdruženje "Naše Dragačevo" iz Guče zajedno sa prijateljima iz Udruženja "Samoukih slikara i vajara Dragačeva" povodom velikog jubileja 60. godina Dragačevskog Sabora trubača u Guči, te uoči prve godišnjice smrti njegovog suosnivača, jednog od najeminentnijih i najvećih intelektualaca Dragačeva Nike Nikole Stojića, pokrenulo je inicijativu ispred njegovih prijatelja, poštovalaca, učenika, saradnika i sugrađana da deo sadašnje ulice Bogdana Kapelana u Guči ponese ime ovog velikog sina Dragačeva.\t[ Opširnije ]\n10.08.2021. 20:51 0\nPrvih 14 kuća na selu podeljeno je danas na sednici Komisije za dodelu besplatnih seoskih kuća, izjavio je za Tanjug ministar za brigu o selu Milan Krkobabić.\t[ Opširnije ]\n07.08.2021. 17:03 0\nNa kovid odeljenju čačanske Opšte bolnice u poslednja 24 sata preminula je pacijentkinja Ž.Lj. (1927) iz Lučana (pozitivna), navodi se u izveštaju Radnog tima za praćenje širenja korona virusa na teritoriji grada Čačka.\t[ Opširnije ]\n02.08.2021. 11:06 0\nDr Predarg Kon izjavio je gostujući u Danu uživo na N1 da je video zahtev za odobrenje održavanja tradicionalnog festivala u Guči i da "sve što je bilo organizovano na Egzitu, obećava se da će isto biti organizovano u Guči".\t[ Opširnije ]\n29.07.2021. 09:08 0\nJubilarni 60. Dragačevski sabor trubača u Guči biće održan od 13. do 15. avgusta 2021, objavili su organzatori na zvaničnoj fejsbuk stranici.\t[ Opširnije ]\n19.07.2021. 19:51 0


ETF: Svečani prijem za 61 brucoša - FILTER\nETF: Svečani prijem za 61 brucoša\nRukovodstvo Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu upriličilo je danas svečani prijem za 61 brucoša povodom početka akademske godine.\nDekan Elektrotehničkog fakulteta Božidar Popović rekao je novinarima da su zadovoljni brojem upisanih, mada su očekivali veći odziv.\nPopović je budućim brucošima poručio da biraju perspektivne fakultete koji će im omogućiti da brzo dođu do zaposlenja.\n“Naši studenti tokom treće i četvrte godine imaju stipendije iz realnog sektora što je jako bitno. Menadžment fakulteta se trudi da ostvari prve kontakte sa privredom za naše studente, kako bi im bilo što lakše da dođu do zaposlenja”, istakao je Popović.\nProdekan za nastavu Srđan Lale rekao je da je od tri studijska programa na ovom fakultetu najveće interesovanje vladalo za smjer Računarstvo i informatika. Brucoši dolaze iz Istočnog Sarajeva, i ostalih gradova istočnog dijela Republike Srpske, a nekoliko ih je i iz Federacije BiH.\n“Brucošima bih poručio da već od danas počnu da uče i redovno dolaze na predavanja, jer je Elektrotehnički fakultet zahtjevan, ali će im zato nakon diplomiranja biti mnogo lakše da dođu do kvalitetnog posla”, rekao je Lale.\nBrucoš Nataša Elez iz Istočnog Sarajeva kaže da je elektrotehniku izabrala jer je riječ o perspektivnom zanimanju, koje omogućava zaposlenje nakon završetka studija.\nElektrotehnički fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu ukupno pohađa oko 600 studenata.\nTags: Božidar Popović Brucoši Elektrotehnički fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu Nataša Elez Srđan Lale\nPrethodna Kulić: Spremno dočekujemo novu akademsku godinu, kvalitet nastave prioritet\nSledeća Randoriju 10 medalja iz Banjaluke, Jan Marković najbolji mlađi pionir\nOglasili se iz Službe za poslove sa strancima o navodima da u Istočnoj Ilidži borave pripadnici ekstremističke religijske sekte\nBratimljenje škola iz Istočnog Novog Sarajeva i Kosovske Kamenice\nNakon 30 godina podignuta optužnica zbog ubistva maćehe\nIca i dalje treba našu pomoć!


2000/09/21 14:34 Zajedni�ko �kolstvo u BiH\nTHU, 21 SEP 2000 14:34:37 GMT\nZajedni�ko �kolstvo u BiH\n�irilica/latinica kao hijeroglifi\nAIM, SARAJEVO, 21.09.2000 U BiH je, i pet godina nakon potpisivanja mira, na po�etku nove �kolske godine top-vijest da djeca sve tri nacije idu u iste razrede! Top-vijest je i da je u �kole koje kontroli�u "jedni"dozvoljen ulazak "drugih" i "tre�ih". U Uredu Visokog predstavnika ka�u da je u odnosu na pro�lu i ranije godine mnogo manje slu�ajeva da "jedni" ne dozvole �kolovanje "drugim" i "tre�im" ako ne u istim razredima, onda barem u istim �kolskim zgradama.\nU maju ove godine resorni ministri iz oba entiteta, Nenad Suzi� i Fahrudin Rizvanbegovi�, te zamjenik federalnog ministra Ivo Mijo Jovi�, potpisali su (jo� jedan) sporazum koji je bh. obrazovanje trebao u�initi jedinstvenijim: U sporazumu se jasno nagla�ava da se "sve postoje�e forme segregacije moraju ukloniti iz paralelnih sistema obrazovanja u Federaciji BiH i u Republici Srpskoj, te osigurati koordinacija kako bi se olak�ao povratak". Dalje se isti�e da "zajedni�ki elementi koji omogu�avaju interkulturalno razumijevanje i komunikaciju imaju biti nagla�eni i zastupljeni u svim nastavnim planovima i odgovaraju�im ud�benicima, te da mjere koje treba poduzeti u cijeloj zemlji uklju�uju u�enje i �irili�nog i latini�nog pisma, u�enje o zajedni�kim knji�evnom i kulturnom naslije�u sve tri zajednice, kao i o svim svjetskim religijama koje su zastupljene u BiH."\n- Nastavni planovi i ud�benici iz nacionalnih predmeta se moraju odnositi na BiH..Sve diplome i svjedo�anstva moraju biti priznati i prihva�eni u cijeloj zemlji kako bi se omogu�ila mobilnost u�enika, studenata, nastavnika, njihovih instruktora i ostalih prosvjetnih radnika, ka�e se, izme�u ostalog, u sporazumu �ijem je potpisivanju, odnosno sastanku na kojem je potpisan, predsjedavao vi�i zamjenik Visokog predstavnika u BiH Matei Hoffmann.\nSamo dva mjeseca kasnije, 21. jula, potpisnici sporazuma imali su "argumente" za njegovo nesprovo�enje. Neki su �ak tvrdili da su sporazum potpisali ilegalno(!?) To je i razlog da na po�etku nove �kolske godine u bosanskohercegova�kim �kolama nisu zastupljena oba pisma, te da nema knji�evnika i knji�evnih dijela, kao ni istorije religije "ona druga dva naroda".\nNa pitanje za�to, zamjenik ministra u federalnoj Vladi Ivo Mijo Jovi� odgovara da "nije pedago�ki da djeca prije �etvrtog razreda osnovne �kole u�e i drugo pismo, a i tada ne vi�e od jednog polugodi�ta."On upotrebu oba pisma komentari�e tvrdnjom kako me�unarodna zajednica ho�e da nametne od po�etka �kolovanja dva pisma, te da Hrvatima u BiH oduzme njihov jezik, i pita da li bi dva pisma zna�ila da se, primjerice, i ud�benik biologije �tampa mje�ovito - malo strana latinicom, malo �irilicom?\nNjegov kolega iz Republike Srpske ne vidi razlog da djeca u �kolama u "njegovom" entitetu od 150 �asova knji�evnosti po 20 �asova posvete izu�avanju pisaca iz reda hrvatskog, odnosno bo�nja�kog naroda.- I ovako je prgram preobiman, ka�e. Stanje je, dakl,e kao i ranije - djeca u RS u�e �irilicu, u F BiH u kantonima sa hrvatskom ve�inom latinicu, i samo u kantonima sa bo�nja�kom ve�inom ravnopravno oba pisma. U RS se isklju�ivo izu�avaju pisci koji dolaze iz reda srpskog naroda, u hrvatskim kantonima iz hrvatskog i u kantonima sa bo�nja�kom ve�inom pisci Bo�njaci. Istovremeno, ni nastojanja da se predmet Civilna za�tita zamijeni izu�avanjem ljudskih prava jo� uvijek ne nailaze na konkretnu realizaciju.\nNa ocjenu me�unarodne zajednice da su aktuelna tri nastavna plana i programa u BiH zastarjela najmanje trideset godina u odnosu na Evropu i da bez zajedni�kog jezgra nastavnih planova i programa �kolstvo u BiH nije prohodno nije uskla�eno sa evropskim standardima, sti�e promptni odgovor iz ministarskog kabineta: "Iz BiH je ogroman broj mladih oti�ao u svijet i jo� se niko nije po�alio da je njihovo obrazovanje lo�e, ili da oni nisu vrijedni i omiljeni radnici" (Jovi� za TVBiH).\nMinistar iz reda bo�nja�kog naroda, Fahrudin Rizvanbegovi�, koji se jo� prije tri-�etiri godine zalagao za "etni�ki �iste razrede", sada samo gleda i slu�a svoje kolege i nastoji da bude beskrajno kooperativan prema me�unarodnoj zajednici. Objektivno, u ovom trenutku, u kantonima sa bo�nja�kom ve�inom i ima, uslovno uzeto, najmanje primjedbi.\nDok bh. du�nosnici, odgvorni za obrazovanje, vode, ipak, maratonske pregovore "gluhih", iz Evropske komisije najavljuju "tehni�ku pomo�" za usagla�avanje ud�benika i nastavnih planova i programa (strani eksperti koji bi radili zajedno sa doma�im). Prema njihovoj ocjeni, cijela stvar oko obrazovanja se "mi�e" samo na rije�ima. " Malo je toga u�injeno, i sve se svelo na brojne rezolucije i dogovore, te teorijske pomake!", ka�e za AIM glasnogovrnik EK u BiH Frane Maroevi�. A iz Ureda Visokog predstavnika dolaze, istina nezvani�ne, naznake da bi Wolfganf Petritsch mogao jednostavno proglasiti, odnosno nametnuti zajedni�ko jezgro (po uzoru na �vajcarsku).\n- �vajcarski model bi bio najprihvatljivi za situaciju u BiH - tamo imate tri kantona i tri sasvim razli�ita jezika, ali se ne mo�e desiti da ako dijete iz jednog kantona pre�e u drugi ne mo�e nesmetano nastaviti slu�ati nastavu. Jednostavno, postoje neke stvari koje su zajedni�ke za cijelu dr�avu. U BiH bi ti prenosivi sadr�aji podr�avali i slobodu kretanja i pravo na povratak, poja�njava glasnogovornik OHR-a Oleg Mili�i�. OHR je, ina�e, o obrazovanju organizovao i nekoliko okruglih stolova u raznim dijelovima BiH, na kojima su u�estvovali predstavnici u�enika, roditelja, nastavnika, nevladinog i vladinog sektora... I nakon toga je pitanje zajedni�kih nastavnih planova ostajalo otvoreno - djeca, roditelji i nevladin sektor uglavnom jedno, ostali (vlast) drugo!\nI UNESCO-ov projekat je za cilj imao takozvanu samoupravu �kola - jedan dio nastavnih planova i programa, na primjer 20 odsto, bilo bi zajedni�ko za cijelu zemlju, a 80 odsto bi kreirale same �kole. U toj varijanti �kole u BiH, ili jednom kantonu ili entitetu, bile bi umre�ene preko ra�unara i tako bi bila ostvarena koordinacija i neophodna prohodnost svjedo�anstava i u�enika! No, u BiH je i ovaj projekat ostao samo "mrtvo slovo na papiru".\nI dok je stanje kakvo jeste, djeca u tri "realiteta" u BiH u�e iz tri grupe ud�benika: "bosanskohercegova�kih" iz 1994. u F BiH sa bo�nja�kom ve�inom, ud�benika iz 1995. u RS, kao i iz ud�benika uvezenih iz Jugoslavije (u RS) i Hrvatske (u takozvanoj Herceg- Bosni). Iako su jo� lani potpisani sporazumi po kojima je ve� za pro�lu �kolsku godinu iz upotrebe trebalo izbaciti ud�benike iz SR JU i iz Hrvatske, a u onima pisanim u BiH markirati, precrtati flomasterom, uvredljive i nau�no neutvr�ene navode u ud�benicima iz grupe nacionalnih predmeta (jezik, istorija, geografija...), do po�etka ove �kolske godine ura�en je tek dio posla! Ured Visokog predstavnika prihvatio je obja�njenja nadle�nih i ponovo pristao na kompromis - sa po�etkom ove �kolske godine po�inje druga faza kontrole doma�ih ud�benika, odnosno precrtanih sadr�aja i eventualno provo�enje novog, dodatnog precrtavanja. Istovremeno, OHR je pristao da "uvezeni" ud�benici ostanu u upotrebi, ali uz dodatne anekse.Obja�njenje koje daju u OHR-u glasi "da se radi o velikom broju ud�benika, da nema novaca za �tampanje novih u vrijeme kada se radi na usagla�avanju planova i progama, te da bi bez tih, koji se trenutno koriste, bilo nemogu�e odr�avati nastavu".\nIstini za volju, Svjetska banka jeste obe�ala veliki povoljni kredit za �tampanje novih ud�benika, ali tek kada se usaglase nastavni planovi i programi. No, za to treba, prije svega, politi�ka volja, koja �e se najbolje pokazati u dogovoru o (ne)izu�avanju bh.istorije koja se odnosi na posljednji rat. Preporuka Vije�a Evrope i Vije�a za implementaciju mira jeste da se stavi neka vrsta moratorijuma na te godine i da se �eka narednih deset godina dok istori�ari u BiH i svijetu, kao i me�unarodne institucije, prije svega Tribunal u Hagu, ne daju svoje zaklju�ke. Po jednima - ovo je dobra preporuka, po drugima nije lo�a, ali u �kolama bi se do tih istorijskih �injenica mogle izu�avati rezolucije UN. Po tre�ima, tuma�enje nekih �injenica treba ostaviti na volju autorima ud�benika - pa ako se kasnije poka�e da ud�benik nije podoban, a autor odbije da koriguje markirana "mjesta", valja tra�iti novog autora! Zanimljivo je da razli�iti stavovi dolaze i od predstavnika istog nacionalnog korpusa ili iste politi�ke stranke! I ovdje Visoki predstavnik ima ovlasti da nametne kona�nu odluku, no za sada je OHR samo organizovao nekoliko okruglih stolova koji su imali za cilj da predstavnici u�enika, roditelja i nevladinog sektora iznesu svoja mi�ljenje i pomognu dono�enje kona�ne odluke. "Za sada je OHR po ovom pitanju jo� uvijek otvoren i nema kona�nog stava", ka�e Mili�i�.\nIstovremeno, profesor iz Banjaluke, Miodrag �ivanovi� tvrdi da u BiH potoji pet istorija: "Tri nacionalne, jedan koju pri�aju izbjeglice i istorija koju prezentiraju predstavnici me�unarodne zajednice. Pitanje je koje od tih pet gradiva izu�avati?" Dok se odgovorni ne dogovore, djeca �e subjekat i predikat u�iti iz re�enica poput one koja ja�e da su "�etnici u selu zaklali troje ljudi" Ukoliko je, naravno, OHR ne prekri�i debelim crnim flomasterom!\nU me�uvremenu, OHR je, po ko zna koji put i po kojem kriterijumu, sastavio komisiju koja je imala zadatak da kreira sadr�aj eventualnih novih ud�bina. Komisija radi u velikoj tajnosti, a "�u�ka" se da je tajnovitost njenih �lanova pla�ena debelim parama me�unarodne zajednice. Ako nekog i otkrijete, on od novinara bje�i k'o �avo od krsta, s obja�njenjem da je cijeli proces u toku, da je "�iv", te da bi svako istupanje u javnosti moglo biti kontraproduktivno.\nMnogo je jo� preuzetih obaveza i potpisanih obe�anja vezanih za obrazovanje - agencija za porocjenu znanja u�enika i studenata, procesi verifikacije i priznavanja diploma iz razli�itih krajeva BiH, zapo�ljavanje nastavnika i u�itelja povratnika... Najavljeno je bilo �ak i formiranje specijalne slu�be pri OHR-u gdje bi se mogli javljati roditelji i prijavljivati odre�ene nepravilnosti "na terenu"... Ali, sve je to izgleda ipak previ�e za jedan po�etak nove �kolske godine. Primjera radi, samo u Kantonu Tuzla, u Federaciji BiH, oko 50.000 osnovaca nije zapo�elo �kolsku godinu na vrijeme zbog �trajka u�itelja iz 70 �kola! Razlozi su ekonomski: plate kasne - junske su dobili tek 28. augusta! Djecu kao i obi�no, niko ni�ta ne pita. Ali, vide i osjete i oni sami da tu ne�to nije u redu, samo �ta da rade. Osnovno �kolovanje koje je i najbremenitije raznim problemima, je obavezno. Pa makar se djetetu- povratniku iz jednog entiteta u drugi, pismo (latinica ili �irilica) �inilo isto tako nerazumljivo kao hijeroglifi. Ali, da je samo do pisma i nastavnih programa, rje�enje bi bilo jednostavno.Ponudila ga je Vlada u sjeni - ekspertni tim je kreirao jedinstveni nastavni program "Bosanski, hrvatski i srpski jezik i knji�evnost BiH", u kojem su ravnopravno zastupljeni pisci iz cijele BiH. Dakle, piscima ne smeta, ne bi ni djeci, ali.nije sve do pisaca i djece, vi�e je do politike i politi�ke volje, na�alost.


Politički analitičar - Vlahiu: Odbacujući inicijative poput “Otvorenog Balkana“ Kosovo može ostati izolovano | Info-ks.net\n23.12.2021 u 14:38\nPolitički analitičar Vlahiu: Odbacujući inicijative poput “Otvorenog Balkana“ Kosovo može ostati izolovano\nPolitički analitičar Arber Vlahiu smatra da Kosovo od početka treba da bude dio "Otvorenog Balkana" i da postavi svoje uslove, jer će, ako nastavi sa odbijanjem ovakvih regionalnih inicijativa ostati izolovano ili će morati da napravi veći kompromis, prenosi Klan Kosova.\n„Govoreći da ne želimo 'Otvoreni Balkan' ili bilo koju drugu inicijativu, doći ćemo u poziciju da će Kosovo biti prinuđeno da živi u izolaciji ili da prihvati nešto što mu više neće biti naklonjeno. Kosovo je od početka imalo vremena da ima svoj uticaj u ‘Otvorenom Balkanu“. Ono što će biti najgore za Kosovo je to što više ne može da nameće nikakve uslove za svoje članstvo ili saradnju u regionu Zapadnog Balkana. Kosovo je jedino danas u regionu ili Evropi bez vizne liberalizacije i to je ne samo zbog (ne)ispunjavanja kriterijuma, već to više ima veze sa činjenicom da u regionu, u našem odnosu prema dijalogu, nismo napredovali", naveo je Vlahiu.\nPrema njegovim riječima, neangažovanje EU u zemljama regiona Zapadnog Balkana je dalo Rusiji i Kini prostor da prošire svoj uticaj.\n„Ako kažemo da treba da imamo direktne veze sa SAD i EU, treba razumijeti da je put ka EU specifično vezan za regionalnu saradnju. I Berlinski proces i Zajedničko regionalno tržište i „Otvoreni Balkan“ i sve druge regionalne inicijative imaju za cilj napredak ka EU kroz unapređenje odnosa u regionu Zapadnog Balkana", rekao je Vlahiu.\nOn je konstatovao i da Evropska unija u posljednjih pet-šest godina nije bila mnogo angažovana na Zapadnom Balkanu, čime je dala prostor trećim silama – Rusiji, Kini i Turskoj – da Zapadni Balkan bude pogodan manevarski teren. Naglasio je da je potrebno povratiti uticaj Sjedinjenih Američkih Država na Zapadni Balkan kako bi se smanjio ruski i kineski uticaj.\n“Američki uticaj je neophodan da bi se uspostavila ravnoteža u regionu Zapadnog Balkana i da bi se Zapadni Balkan vratio na put ka EU, kao i da bi se EU vratila na Zapadni Balkan. Poruka američkog angažmana nije samo za Zapadni Balkan, već i za EU da Amerikanci žele da budu i odgovorni i igrači u današnje vrijeme, da ovaj region stave na put ka EU”, mišljenje je ovog političkog analitičara.\nVlahiu se osvrnuo i na protest koji je u Tirani organizovao bivši albanski premijer Sali Berisha, navodeći da ovaj protest protiv „Otvorenog Balkana“ nije čudan u kontekstu opozicije, ali da je malo čudno protestovati zbog pitanja koja imaju za cilj regionalnu saradnju.\nArben VlahiuOtvoreni Balkan\nBivši predsjednik Ustavnog suda Hasani: SAD podržavaju "Otvoreni Balkan"


Uplašeni su da će ovim aktom biti probijen deo zelenog fronta na ionako slabašnoj liniji odbrane grada od zagađenog vazduha, a ako on pukne, stvoriće se brisan prostor preko koga će iz dvorišta svojih kuća maltene preko ulice da uživo gledaju sahrane.\nSkupština grada usvojila je prošle nedelje odluku o izradi plana detaljne regulacije groblja "Dovarje", čiji je jedan od ciljeva proširenje groblja na kome odavno nema mesta za sahranjivanje i u koje se već godinama pokopavaju samo Užičani koji imaju porodične grobnice. A kompleks "Dovarja", koje se inače nalazi u prvoj gradskoj zoni, jednom svojom stranom ograničeno je Ulicom Riste Tešića, drugom Dimitrija Tucovića, koja iz centra grada vodi ka naselju Krčagovo u kome se nalaze bolnica i nekoliko fabrika i jedna je od najfrekventijih u gradu, a trećom Banjičkom ulicom u kojoj je par kuća. U ovom delu Ulice Dimitrija Tucovića nema stambenih objekata, ali ih je mnogo u Riste Tešića čijim stanovnicima nije nimalo prijatno da im groblje bude pred kućama. Do sada ih je štitio šumski pojas, koji bi prilikom širenja groblja morao biti posečen.\nStoga su gradskim vlastima predali peticiju u kojoj navode da bi im groblje došlo na par metara od kuća, da bi širenje uslovilo seču šume koja je većim delom preuređena u park, da je brdo na kom se nalazi groblje puno podzemnih voda koje bi mogle da pokrenu klizišta. Kažu i to da je u svim gradovima tendencija da se groblja izmeštaju iz gradske zone.\n- Ako bi se groblje spustilo do kuća i zgrada, naša deca bi se svakog dana traumirala gledajući sahrane, estetski bi se devastirao ovaj deo grada, cene nekretnina bi naglo pale jer ko će da kupi kuću ili stan i s pogledom na groblje? - kaže Miloš Skoković, jedan od potpisnika inicijative.\nIpak, iz grada poručuju da sugrađani nisu razumeli šta je Skupština usvojila.\n- Doneta je odluka o izradi plana regulacije za groblje "Dovarje", a ne odluka o proširenju, mada je proširenje jedan od ciljeva. Imamo plan gde se vide samo konture groblja i ne misli se samo na mesta za sahranjivanje, nego i na šume i puteve kroz groblje. Imamo problem što vlasnici zemljišta oko groblja, uz Banjičku ulicu, prodaju te placeve za grobnice iako se nalaze van parcela za sahranjivanje. Prevashodni cilj ovog plana, čije donošenje nalaže zakon, jeste da se otkupe te parcele za potrebe groblja - kažu u gradskoj upravi.\nDeo šume za koji se građani boje da će biti posečen, a iza koga je groblje\nMiloš Skoković u ime žitelja Ulice Riste Tešića postavlja pitanje na koje, kaže, nisu dobili odgovor.\n- Pitali smo jednog gradskog funkcionera da li će groblje doći do nas. Nije ništa odgovorio. Zato smatramo da je usvajanje Plana sa pričom da se groblje proširi sa druge strane, koja je premala da se obezbede kapaciteti za duže vreme, pokušaj da se groblje proširi i na našu stranu, gde bi vrednost grobnica, s obzirom na blizinu centra, bila mnogo veća nego na groblju "Sarića osoje". Rečeno nam je da ćemo tokom izrade plana imati mogućnosti da iznesemo svoje sugestije, ali ne verujemo da će nam to uvažiti - kaže Skoković.\nU Generalnom urbanističkom planu Užica iz 2011. piše da "groblje Dovarje, sa park šumom i partizanskim grobljem, po prestanku ukopavanja treba zaštiti kao spomenik kulture".\nSKANDAL U NACIONALNOM PARKU Društvo za zaštitu: Na Kopaoniku nestao deo ZAŠTIĆENE šume, Nacionalni park: U toku je sanacija\nDRVOSEČAMA KRIVIČNE PRIJAVE? Inspektori utvrdili prestup, sledi kazna za VANDALE SA KOŠUTNJAKA\nZanimljivo je da je Rista Tešić, čije ime nosi ulica pored groblja, bio užički časovničar. Ali, paradoksa li, i jedan od prvih srpskih ekologa koji je krajem 19. veka pošumljavao goleti po užičkim brdima i gradio parkove.\nŠuma je prvi filter Užica\nAko bi plan predvideo da se groblje protegne do Ulice Riste Tešića, to bi iziskivalo seču nekoliko hektara šume.\n- Užice je jedan od gradova sa najzagađenijim vazduhom u Srbiji. Van pameti je u takvoj situaciji uništavati nekoliko hektara parka. Pritom, brdo Dovarje deli grad od industrijske zone u Krčagovu i sečom šume bio bi uništen prvi filter u prečišćavanju vazduha - poručuju potpisnici inicijative.


6 najboljih hotela u blizini: Stokesay Castle, Craven Arms, - Booking.com\nCraven Arms 9 smeštajnih objekata\nHoteli i smeštajni objekti u blizini znamenitosti Stokesay Castle, Craven Arms (Velika Britanija)\nTražite smeštaj blizu znamenitosti Stokesay Castle?\nDošli ste na pravo mesto. Unesite datume i birajte između 353 objekta.\nHoteli koje vam preporučujemo blizu znamenitosti Stokesay Castle\nHighgrove Barns Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nCraven Arms (2,5 km od destinacije Stokesay Castle)\nLinley Cottage B&B Hesterworth 5 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nHopesay (4,5 km od destinacije Stokesay Castle)\nChristine Cook. Velika Britanija\nThe Old Wheelwright Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nClunbury (6,7 km od destinacije Stokesay Castle)\nThe Clive Restaurant With Rooms Hotel sa 5 zvezdica\nLudlow (6,6 km od destinacije Stokesay Castle)\n9,0 Izvanredan 384 recenzije\nDownton (8,4 km od destinacije Stokesay Castle)\n"Fabulous breakfast. Extremely helpful staff. Lovely decorated rooms. Amazing surrounding and garden."\nLeintwardine (8,4 km od destinacije Stokesay Castle)\nViše objekata u blizini Stokesay Castle


Vukotić: Želimo u Evropu, ali sve mora da bude na većem nivou nego do sada - Vijesti.me\nPLJEVLJACI IMAJU JASAN CILJ ZA DRUGI DIO SEZONE\nVukotić: Želimo u Evropu, ali sve mora da bude na većem nivou nego do sada\nPljevljaci će do 18. januara trenirati pod Golubinjom, a drugio dio priprema će odraditi u Budvi Edit\nFK Rudar početak priprema (Foto: Saša Bezarević)\nSaša Bezarević 10. januar 2018, 17:12 ažurirano 1. februar 2019, 16:39\nBez novih imena u igračkom kadru (ako se izuzme jedino dosadašnje pojačanje, Velizar Janketić) pripreme za nastavak sezone počeli su i fudbaleri Rudara.\nNeispunjene ambicije iz prvog dijela prvenstva su ružna prošlost, proljeće mora biti u skladu sa ugledom kluba, ali i kvalitetom koji pljevaljski prvoligaš posjeduje.\nZato slijedi žestok rad kako bi se realizovao osnovni cilj - novi izlazak na evropsku scenu.\n"U najkraćem, obaveza svih nas u klubu je da postižemo bolje rezultate nego jesenas. Rudar to zaslužuje, jer je najtrofejnija ekipa u državi koja uvijek mora stremiti najvišim ciljevima. Jesen neka služi za nauk, a proljeće za povratak na veliku scenu i obezbjeđivanje evropske vize. Zato je pred nama veliki posao i uspješno ga možemo obaviti samo ako svi izvučemo maksimum iz sebe. Igrački smo trenutno možda slabiji, jer su petorica fudbalera dobili odriješene ruke, ali vjerujem da će narednih dana stići adekvatna pojačanja i da ćemo imati šta da pokažemo kada krenu borbe za bodove. Ne moram posebno naglašavati kako od igrača očekujem samo rad, red i disciplinu koji moraju biti na znatno višem nivou nego do sada", poručio je trener Miodrag Vukotić ne želeći da pominje imena eventualnih pojačanja, ističući da su neka imena zapisana u tefteru, a da razgovori i dogovori tek predstoje.\nPljevljaci će do 18. januara trenirati pod Golubinjom i prikupljati snagu za drugu fazu pripremnog perioda koja će se odraditi u Budvi i koja podrazumijeva odigravanje najmanje šest ili sedam kontrolnih utakmica.\n"Za sada znamo imena četiri rivala. U odlasku na primorje ugostiće nas Kom u Podgorici, dok ćemo se u Budvi sastati sa ekipama Mladosti 21. januara, Budućnosti 27. januara i Iskre četiri dana kasnije. Ostale protivnike pronalazićemo "u hodu". U svakom slučaju, očekujem da ljubitelji fudbala u Crnoj Gori u drugom dijelu prvenstva vide sasvim novi, uigraniji, efikasniji, bolji Rudar. To je naša obaveza i prema klubu, gradu, navijačima", zaključuje šef stručnog štaba "rudara".\nU prvoj sedmici rada Vukotić i njegovi saradnici Rade Petrović Njegoš, Vuko Bogavac i Veljko Bajković moći će da računaju na golmana Agovića, te Tomaševića, Kartala, Reljića, Vukovića, Kuča, Bošnjaka, Macanovića, Zečevića, Kotorca, Đalovića, Golubovića, Živkovića, Brnovića, Sopa, Tahirovića, Gogića i Kaltaka.\nKlub su u međuvremenu napustili Baošić, Đuričković, Mijušković, Stojanov i Mrdak, a navodno će njihovim stopama i golman Miloš Bulatović.\nRiječ Genija za "Gazetu": Mnogo mi je žao Italije, vidio sam scene...\nKako ostati u formi: Sindikat savjetuje fudbalere\nIgrači Barselone se odrekli miliona da bi radnici u klubu primali...\nMoć Reala: Nema potrebe da se smanjuju plate\n„Zarobljenik” koronavirusa: Neobična priča Stefana Mugoše\nCarević dobio ponudu Barselone: Neka sve ovo prođe, pa da odlučim o budućnosti\nBorba protiv koronavirusa: Navijači reprezentacije se stavili na raspolaganje\nSa njim se ne smije igrati: Mihi tri miliona za devet dana\nNoćna mora Liverpula: Ko će glasati da se sezona poništi?


Svi smo mi deca „Ruže“ – Zrenjanin\nPosle Drugog svetskog rata, u Zrenjaninu su počela da niču nova stambena naselja, među njima i ono koje je dobilo ime po hrabroj revolucionarki Ruži Šulman, streljanoj na Bošnjakovom salašu. Naselje se, kao i ostala iz tog vremena, menjalo, od izgradnje „belih zgrada“ do takozvane „Lepe Brene“. Ali, čini mi se (ne živim na „Ruži“), da i oni su ovde nekad živeli, kao i oni koji su sada tu, nose naselje svog detinjstva, mladosti, u srcu, ma gde da s nalazili. I ponosni su, veoma, drugari i emotivci. Snimili su film o Ruži Šulman i Koči Kolarovu, o svojim olimpijcima – na svaki način, žele da o kraju u kome žive ostave trag.\nOvog proleća i leta, preko konkursa „Aktivne zajednice“ – „Trag fondacija“, lokalne samouprave i građana, uz podršku Saveta Mesne zajednice „Dositej Obradović“, kojoj pripadaju, počelo je da se uređuje sportsko igralište, postavljene su i klupe i stolovi, pa su deca ne samo sa „Ruže“, imali razne zanimljive radonice. I igralište – sportski teren je obnovljeno, javljali su se nekadašnji stanovnici naselja koji žive u inostranstvu sa željom da pomognu da deca i mladi dobiju svoje mesto u svom mestu.\nAli, nije sve u ovom našem urbanom svetu svima po volji. Javili su se građani, uglavnom stariji, kojima je smetala buka, pa su uputili peticiju da se mobilijari i sprave uklone, a sve zbog galame u večernjim i noćnim satima. Napravili su i peticiju sa 63 potpisa, i predali je Mesnoj zajednici. Da se razumemo, buka zna i te kako da smeta, ali postoje i načni da se ona spreči, a ne da se odmah „razvaljuje“ ono što je napravljeno. Usledila je kontra-peticija protiv uklanjanja mobilijara, rekvizita, sprava i ostale sportske opreme, kao i podrške Savetu MZ „Dositej Obradović“, aktivnim zajednicama i sugrađanima za održavanje uređenih dečjih igrališta, zelenih površina i nastavak aktivnosti u cilju uređenja i poboljšanja društvenog života stanovnika. Ovu peticiju potpisalo je 525 žitelja, i mladih i starih – 303 iz „Ruže“ od kojih je 118 potpisnika iz zgrada čiji su stanovi direktno uz teren.\nPredsednik Saveta MZ, Duško Radišić, kaže da će policija, komunalna policija, sprečavati da se noću stvara buka, ali da je zadatak svih nas da naselja ne budu samo, kako je to neko rekao, „velike spavaonice“, već mesta za život.\n– Svi smo mi deca „Ruže“ – rekao nam je jedan od stanovnika, Drago Ilić.\nMost zvani „Želja”\n← Kolike smo budale bili…\nKorona „blokirala“ saobraćaj →


Izložba polaznika Likovne radionice iz Vranja\nNajbolji radovi polaznika Likovne radionice u Vranju biće predstavljeni na 22 po redi izložbi ovakve vrste koju organizuje Narodni univerzitet Vranje.\nNa izložbi će se, prema rečima voditeljke ove radionice i diplomiranog slikara Vesne Marinković Stanković naći i likovna ostvarenja dece sa smetnjama u razvoju iz dnevnog boravka „Mašolend“ Centra za razvoj lokalnih usluga socijalne zaštite, a koji svakog ponedeljka u mesecu dolaze u radionicu da crtaju i druže se.\n„Ovde je reč o trajnoj saradnji kojoj se svi mnogo radujemo i koju ćemo i ubuduće negovati jer samo inkuzija ima potencijal da umanji strahove i izgradi prijateljstvo, poštovanje i razumevanje. Svi mi stvaramo radi lepšeg i savršenijeg sveta, sveta ljubavi“, ističe Marinković Stanković.\nZbog pandemije korona virusa ovoga puta će izostati zvanično otvaranje izložbe, ali će posetioci uz poštovanje svih epidemioloških mera zaštite izložene radove moći da vide u Galeriji Narodnog univerziteta od ponedeljka, svakog radnog dana od 10 do 18 časova.


Skylanders SuperChargers Vehicle Burn-Cycle ( 87545EU ) - Prodaja cena uvek najpovoljnija uz isporuku u celoj Srbiji. WebShop Kliklak - uvek najpovoljniji\nKliklak / Gaming i Programi / Figurice / Majice i kape / Skylanders SuperChargers Vehicle Burn-Cycle ( 87545EU )\nSkylanders SuperChargers Vehicle Burn-Cycle ( 87545EU )\nŠifra artikla: 123463\nBurn-Cycle je nastao kada je Eruptor pokušao da prevrne vruću lavu u "Gorućeg Sneška belića" za vreme zabave u Skylandu. Rezultat je bila neprekidna vatrena lopta sa neverovatno velikim ubrzanjem i zamućenjem!\nBurn-Cycle je nastao kada je Eruptor pokušao da prevrne vruću lavu u "Gorućeg Sneška belića" za vrem...


U Srbiji se nizom manifestacija obeležava Dan primirja u Prvom Svetskom ratu u znak sećanja na 11. novembar 1918. godine kada je u 11 sati stupilo primirje. Centralna državna ceremonija održana kod Spomen-kosturnice branilaca Beograda. Izaslanik predsednika Republike Nikola Selaković položio venac na Spomenik Neznanom junaku na Avali.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević na centralnoj državnoj ceremoniji je poručio da najmanje što naša i buduće generacije mogu da učine jeste da neguju uspomenu na pretke i značaj njihovog podviga.\nĐorđević je naveo da se iz pepela razaranja u Velikom ratu, suprotno očekivanjima, nije rodio feniks “Zlatnog doba” sa početka 20. veka, već su tek nakon nezamislivih zločina i razaranja u Drugom svetskom ratu, evropske države odustale od revanšizma i počele intenzivno da rade na integrativnom procesu.\n“Nažalost, region Zapadnog Balkana morao je da prođe kroz još jedno krvavo istorijsko razdoblje da bi se konačno našao na putu evrointegracija. Ali baš zato, što je naše sećanje na ratnu bedu i užase svežije, utoliko je i naša vera u evropske integracione procese snažnija, čak i kada se na drugim mestima na našem kontinentu njihov značaj otvoreno dovodi u pitanje”, poručio je ministar.\n“Strateško opredeljenje Srbije zato su evrointegracije i vojna neutralnost. Investiciona politika i mere fiskalne konsolidacije usmerene su ka tome da za naše stanovništvo, uz socijalnu odgovornost i solidarnost obezbedimo kvalitetne uslove za život i rad u Srbiji”, poručio je Đorđević.\nVence i cveće su položili i predstavnici grada Beograda, predstavnici stranih ambasada, udruženja koja neguju tradicije slobodarskih ratova, a nakon odavanja počasti, usledio je umetnički program “Rađanje slobode”.\nIzaslanik predsednika Srbije Nikola Selaković položio je lovorov venac na Spomenik Neznanom junaku na Avali sposvetom: “Junacima Velikog rata, ponosni potomci – predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić”.\nDan primirja se obeležava i u drugim gradovima u Srbiji.\nU Vranju su venci položeni kraj Spomenika žrtvama bugarskog okupatora uz poruku da Vranjanci čuvaju istoriju i slave mir.\nU Kraljnjevu je Dan primirija obeležen polaganjem venaca na Spomenik srpskim ratnicima palim za slobodu otadžbine od 1912. do 1918. godine.\nPrimirje je potpisano pre 99 godina u Francuskoj, u šumi kod grada Kompjenj u specijalnom vagonu maršala Ferdinanda Foša.\nKao glavni motiv za amblem ovog praznika koristi se cvet Natalijine ramonde, a u amblemu se pojavljuje i motiv trake Albanske spomenice, koja se nalazi iznad cveta.♦


Daddy & Papa - Wikipedia, slobodna enciklopedija - Википедија, слободна енциклопедија\nDaddy & Papa je američki dokumentarni film u režiji i produkciji Jonnyja Symonsa iz 2002. godine. Film se bavi istopolnim roditeljstvom kroz prikaz četiri porodice gej muškaraca, koji su rešili da podižu decu. Film se, takođe, bavi pravnim, društvenim i političkim poteškoćama sa kojima se susreću gej roditelji i njihova deca.\nReditelj Symons i njegov partner William Rogers i njihov sin, Zachary su jedna od porodica koje se prate u filmu. Ovaj interrasni par nailazi na probleme tokom usvajanja deteta, koje im pravi hraniteljica koja se brine o Zacharyju. Kao radikalna hrišćanka, ona nije voljna da da Zacharyja gej paru, posebno kad joj prijatelji kažu da će oni "raditi svašta sa njim" i da će ga "napraviti gejem".\nKelly Wallace je samohrani otac koji živi u kvartu Castro Disctrict u San Francisku. Wallace usvaja dva brata stara 2 i 3 godine. Oni su tipična deca u američkom sistemu usvajanja: dečaci, braća i Afroamerikanci. Kroz proces privikavanja Kellyja i dečaka na novu situaciju prikazuju se poteškoće samohranog roditeljstva i izolacija u gej kvartu, koji je gotovo potpuno bez dece.\nTreća priča prati Fanny Ballantine-Himberg, devetogodišnju devojčicu koju je Philipu Himbergu i Jimu Ballantineu rodila njihova prijateljica kao surogat majka. Deset godina kasnije oni su rastavljeni i obojica imaju nove partnere. Problem sa kojim se Fanny suočava nije to što su njeni očevi gej, već to što su razvedeni. "Fannyna priča istražuje radost gej roditeljstva, bol zbog dramatičnih promena u porodici, i konačno, snagu ljubavi."\nČetvrta priča je o osmogodišnjem Oscaru Williamsu, koga je otac napustio i o kome se stara Doug Houghton kao zvanični staratelj. Zakon u Floridi onemogućuje Dougu da usvoji Oscara. Oscarovi baba i deda po ocu u potpunosti podržavaju Douga i smatraju ga pravim ocem deteta.\nDokumentarac je dobio brojna priznanja, među kojima su:\nEmmy Award nominacija, Best Documentary\nZvanični izbor, Sundance Film Festival\nGolden Gate Award, Najbolji dokumentarac iz prvog lica, San Francisco International Film Festival\nNagrada publike za najbolji dokumentarac, Florida Film Festival\nNominacija za najbolji film, Cleveland International Film Festival\nDokumentarac koji će promeniti svet, Detroit Docs Film Festival\nNominacija za nagradu publike, Seattle International Film Festival\nNajbolji dokumentarac, Miami Gay and Lesbian Film Festival\nNominacija za najbolji dokumentarac, Gay and Lesbian Alliance Against Defamation (GLAAD Media Awards), itd.\n↑ "Daddy and Papa: Synopsis". Zvanični sajt. http://www.daddyandpapa.com/synopsis.html. pristupljeno na 14.9.2010. ↑ "Daddy & Papa - A Film By Johnny Symons - Awards". daddyandpapa.com. http://www.daddyandpapa.com/reviews.html. pristupljeno na 14.9.2010. Vanjske veze[uredi - уреди]\nFull Film na sajtu Logo televizije\nDaddy & Papa na Internet Movie Database\nDaddy & Papa na All Movie Guide\nDobavljeno iz "http://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Daddy_%26_Papa&oldid=1614326"\tKategorije: Filmovi 2002.Američki filmoviDokumentarni filmoviFilmovi sa LGBT tematikomDokumentarni filmovi sa LGBT tematikom\tNavigacijski meni\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 11:01, 12 jun-липањ 2013.


Deja vu - već viđeno ili vizija prethodnog života? - Pasarela\nDeja vu – već viđeno ili vizija prethodnog života?\ndeja vu ili vec viđeno\nDeja vu (déjà vu) je francuski termin koji znači već viđeno. Međutim, sam pojam se koristi da bi opisao fenomenologiju ljudske duše. Većini ljudi se desilo da prožive neku situaciju u sadašnjosti, a da pri tom razviju veoma snažan osećaj da im se ta situacija već dogodila u prošlosti.\nOvaj fenomen je veoma interesantan zato što ga je doživelo preko 96 % ljudi. Obzirom na učestalost, postao je predmet raznih istraživanja. Neurolozi, psiholozi, psihoterapeuti i hipnotizeri koji su se bavili deja vu fenomenom su pokušali da objasne šta nam se u stvari dešava dok gledamo već viđeno.\nNeurološka ispitivanja pacijenata koji boluju od epilepsije tvrde da je to prolazan osećaj koji traje najviše 30 sekundi. Takođe su primetili da najveći procenat pacijenata sa epilepsijom neposredno pre napada ima osećaj već viđenog. Oni tvrde da je to zbog grešaka na nervnim završecima, jer je onemogućen pravilan rad sinapsi i prenos informacija iz spoljnog sveta.\nMeđutim, istraživanje neurologa bi mogla da opovrgne svaka osoba koja nema epilepsiju, a ipak je doživela deja vu. Sama činjenica da svi ljudi imaju isto objašnjenje za već viđeno, u najmanju ruku, zbunjuje. Ono što je veoma zanimljivo jeste da je ovaj fenomen uvek vezan za situaciju u kojoj je prisutno više činilaca. Ljudi uglavnom imaju osećaj da su videli kratak isečak iz svoje prošlosti, ali nikako ne mogu da lociraju vreme niti mesto gde se taj događaj zbio. I što više pokušavaju da se sete, to im biva sve teže. Iako vam se u glavi u tom trenutku sve čini poznatim, realnost je sasvim suprotna.\nBudućnost ostaje nepoznata, a sadašnjost nekako postaje već viđena prošlost.\nJer, prema rečima ispitanika kada im se desi deja vu i pokušavaju da se sete šta je bilo posle toga jednostavno dolazi do blokade. Svi događaji koji su prethodili i koji slede nakon osećaja već viđenog su magloviti.\nVeliki broj naučnika je svoje živote posvetio raskrinkravanju baš ovog fenomena, ali do dana današnjeg nije bilo uspeha. Psihoanalitičari tvrde da se taj osećaj stvara kao rezultat želja i nesvesnih fantazija pojedinca, koje su usmerene na neki objekat koji je pojedincu veoma važan.\nPsiholozi i neurolozi smatraju da je u pitanju fizička greška na neuronima koji su odgovorni za sećanje. Tako, u stvari, ono što mi projektujemo u želji da se desi ostaje zapamćeno kao da se zaista desilo.\nNaučne studije na ovu temu pokušavaju da objasne neurološku kompleksnost već viđenog. Pri tom su nastale i određene teorije koje ovaj fenomen povezuju sa metafizikom, reinkarnacijom i duhovnošću. Najkraće objašnjeno, duša u novom telu naprosto ne može da se seti svih događaja iz prethodnog života. Stoga se oni pojavljuju u vidu deja vu-a.\nStručnjaci za hipnozu su se možda najviše približili objašnjenju zašto se dešava deja vu.\nNaime, Abraham Smit, hipnotizer iz Alabame je napisao obimnu studiju o pojavama već viđenog koristeći isključivo iskustva sa svojih seansi. Njegovi pacijenti su svi do jednog deja vu, koji im se desio u realnosti, proživeli kroz seansu hipnoze u nekom svom prethodnom životu. Izvesni broj pacijenata za već viđeno u svom životu, prilikom hipnoze, pripisuje te situacije drugoj osobi u čijem se telu tada nalazio. Zaključak profesora Smita je da neverbalna komunikacija ima mnogo veći uticaj na naše životno iskustvo. A da toga nismo ni svesni. Senzualna uznemirenost je osećaj sa kojim se svi pacijenti probude iz hipnoze. Bez obzira na to da li je već viđeni događaj bio prijatan ili neprijatan. Smit tvrdi da naši mozgovi komuniciraju na telepatskom nivou sa energijama koje nas okružuju.\nKoji god da su razlozi nastanka ovog fenomena mora se priznati da deja vu otvara jedna sasvim nova vrata u poimanju mentalne komunikacije. I dok se ne dokaže suprotno, mozak je zaista savršena tvorevina čije sve delove još nismo razumeli.


Gola meditacija je blaženstvo! - NUDIZAM - NATURIZAM\nGola meditacija je blaženstvo!\nMeditacija ima mnoge prednosti. Ako redovno meditirate izoštrićete um, bolje ćete spavati i imati bolje razumevanje sveta oko sebe.\nUz meditaciju se oslobađate anksioznosti i smanjujete osećaj teskobe. Pre nekoliko godina dodao sam golu meditaciju svojoj jutarnjoj rutini i od tada skoro svaki meditiram bez i jedne krpice na sebi.\nNaučne studije su pokazale mnoge prednosti meditacije. Svako može meditirati, nije to stvar nauke niti učenja nekih određenih tehnika, već je jednostavno uzimanje mirnog trenutka za sebe i zaustavljanje centrifuge mozga. Postoji dosta sajtova i aplikacija koje vam mogu pomoći, na vama je da izaberete, a ja sam izabrao aplikaciju Calm na svom ajfonu.\nJedna od glavnh razlika u mojoj praksi meditacije, od mnogih drugih ljudi koji meditiraju, je ta što ja meditiram potpuno go: bez sata, bez nakita i naravno, bez ikakve odeće. Naturizam i mentalno zdravlje idu jedno s drugim.\nPred vama je sedam prednosti nudističke meditacije koje sam hteo da podelim sa vama.\nIskusni naturisti ovo podrazumevaju. Golotinja je vrlo vrlo udobna, ako to temperatura dopušta, naravno. Umnogome se meditacija zasniva na opuštanju i oslobađanju od stresa. Naturisti svoje telo, a naročito svoje golo telo, prihvataju onakvo kakvo jeste, pa ga ne označavaju u polnom i seksualnom smislu. Dakle, nago telo je samo telo koje je izloženo pred drugima, bez unapred smišljene ideje o njegovoj prirodi. Kada čvrsto prihvatite ovu postavku, vaše k’o od majke rođeno telo postaje vaša najudobnija odeća koju ste ikada nosili.\nSvako ko praktikuje meditaciju reći će vam da malo opustite pojas i rešite se uske odeće, kako biste mogli slobodno da dišete. Ja vam kažem da skinete baš svu svoju odeću i ugrabite priliku da se oslobodite svog nakita, satova, minđuša, naočara, narukvica; kako bi vaše telo bilo u stanju u kakvom je bilo u trenutku rođenja: potpuno golo. Dok meditirate, fokusirajte se na taj osećaj i uživajte, svesno odlučite da prihvatite svoje golo telo kao najudobniju odeću. Možda ćete se instinktivno odupreti ovoj ideji jer vaša podsvest je naviknuta na shvatanje sopstvenog tela kao seksualnog. Nemojte se odupirati, jednostavno je prihvatite! Odlučite svesno da je golotinja udobna i dopustite da osetite koliko se ta udobnost manifestuje u izraženom blagostanju.\nPrihvatanje svog tela\nOva promena u razmišljanju omogućiće vam da osećate bolje svoje telo. Ono nije puka oznaka pola u seksualnoj konotaciji. Dok meditirate i opuštate se, svesno osećajte svaki deo tela: vaša stopala, listove, noge, stražnjicu, genitalije, stomak, grudi, leđa, ramena, ruke, vrat, glavu i sve njene delove: vašu bradu, usta, nos, oči…\nOsetite vazduh kako struji oko gole kože, osetite pod ispod vas i dodirne tačke s njim. Ako sedite, osetite jastuk i stolicu ispod vas, kao i pôd pod vašim nogama. Ako ležite, osetite sve dodirne tačke sa podom, kao i luk donjeg dela leđa. Pokušajte da ga nežno opustite tako da vaša kičma u potpunosti dodiruje pod. Idući od prstiju na nozi do temena, i od glave do pete opuštajući se, divno je iskustvo da povratite osećaj svojih čula. Naša koža je pokrivena nervima koji kontantno šalju informacije mozgu, a mi smo na njih zaboravili. Oni su na nesvesnom nivou. Naše je da ih povratimo nazad u svest i da budemo zahvalni na našim prekrasnim telima.\nCenite svoje telo i volite ga! Da, volim ga. Oh, znam šta mislite: Kako mogu voleti telo s tolika mana? Pogledaj moje salo na bedrima! Pogledajte moj podbradak! Pogledaj moje mršave noge! Neka te misli dolaze, ali iz zamenite sa: „Volim svoje salo! Volim svoju bradu. Volim svoje noge! I volim ih toliko, da ću se jako pobrinuti za njih, tako će se moja ljubav prema njima povećavati svaki dan.”\nOvde se ne radi o osećanju svog tela sa seksualnim zadovoljsvom, iako duboko uosećavanje svog tela i ljubav prema njemu mogu dovesti do uzbuđenosti. Dopustite uzbuđenosti da prevlada, nema ničeg lošeg u seksualnosti. Nemojte se opirati, uživajte u trenutku. Međutim, ne tražite seksualno zadovoljstvo kroz uvažavanje svog tela. To je nusproizvod, a ne krajnji cilj.\nUvažavanje svog tela tokom golog opuštanja je voljenje ove prekrasne tvorevine koja je vaše telo. Radujte se! Osetite ljubav kako teče kroz vaše telo i dopustite joj da vas obuzme, dok se opuštanje produbljuje.\nU zavisnosti od dana, nivoa stresa ili nekog drugog faktora, kvalitet vašeg opuštanja može varirati iz dana u dan. Neki dan će doći do dubokog opuštanja u roku od nekoliko seksundi, dok drugog uopšte nećete uspeti da izolujete svoj um od vrtenja u krug. Međutim, uz potpuno skidanje, i osećaj uvažavanja tela i čulnosti preko kože, otkrićete da se vaše meditacije produbljuju.\nIzloženost vaše kože, koja vibrira u harmoniji s prirodom i svemirom, verovatno je povezana sa ovim kvalitetom i produbljenjem. Uz dublju meditaciju i opuštanje, vi puštate energiju da teče slobodnije i vi to osećate.\nČi, tj. vitalna energija, animira telo. Ova energija je ključna za istočnjačke prakse kao što je npr Tai Chi ili kao što je akupunktura. Meditacija je način da se oslobodi protok energije kroz vaše telo.\nTokom sesije nudističke meditacije, može se desiti da osetite protok električne energije duž nogu, ruku i telo. Možete osetiti automatske kontrakcije i opuštanja mišića. Gola meditacija omogućava ovaj rebalans energije.\nOslobađanje tela pomaže oslobođenje uma\nMeditacija pomaže umu da se smiri, da se usredsredi i da povrati kontrolu. Gola meditacija pomaže da se shvati da slobodno telo dovodi do slobodnog uma. Našem telu nije potreban nikakav pokrov da bi bilo ono što jeste. Isto važi i za um. Mi često igramo ulogu diktiranu od strane društva. To je suvišno. Neizmerno je zadovoljstvo da budemo ono što jesmo, umesto da igramo tuđe uloge. Kroz oslobađanje svog tela od društvenih normi, oslobađate um od beskorisnih razmišljanja i ponašanja.\nUz golu meditaciju, oslobađate i svoje telo i um. Polako nalazite svoju suštinu i poravnavate svoj život sa temeljnim vrednostima poštovanja, ljubavi i dobronamernosti. Ubrzo shvatate da je naša golotinja potpuna normalno i prirodno stanje bića.\nGolotinja je naše prirodno stanje\nMi smo rođeni goli, i ako date deci da biraju odeću, oni će izabrati gotovo isključivo golotinju kad mogu. Roditejsko ponašanje je zapravo ono koje će formirati kod njih odnos prema golotinji. Divan osećaj strujanja vazduha oko kože, pojačan opuštanjem kroz meditaciju potvrđuje brzo, ponekad čak i tokom prve gole meditacije da je golotinja potpuno normalno i prirodno stanje.\nNe treba da nas čudi što većina autohtonih plemena žive potpuno goli, bez srama. Živeći bliže prirodi nego što se naša civilizacija odaljila tokom vremena, oni znaju da je golotinja najudobniji izbor odeće. Naša koža je rezultat stotine hiljada godina evolucije. Naše telo je napravljeno tako da možemo živeti goli, kao i sve ostale životinje nastale u evoluciji. Golom meditacijom otkrivamo ovu snažnu istinu.\nDisanje je ključni element meditacije. Međutim, mnogi od nas nepravilno dišu kada odluče da se oprobaju u meditaciji. Zbog stresa, naše disanje je uglavnom previše plitko i ne doprinosi dubokom opuštanju. Uz Vodič tehnika disanja autora Groom + Style, razumećete kako da dišete i razvijete dobru tehnika disanja za povećanje dubine svoje meditacije.\nUvod u golu meditaciju\nKako napraviti prve korake u goloj meditaciji? Ovde su četiri jednostavna koraka kako bi dobili sve blagodeti gole meditacije:\nPronađite mirno mesto u vašem domu, gde znate da vam niko neće smetati. Ako bude potrebno, zaključajte vrata i dajte ukućanima do znanja da vas ne uznemiravaju. Ako možete meditirati napolju, to je čak i bolje, samo pazite da ništa ne prekida meditaciju.\nUđite u svoje mirno utočište i potpuno se svucite. Skinite svu svoju odeću, vaš sat, nakit i naočare. Možete zadržati venčani prsten ili svoje pirsinge, ali što više sa sebe skinete, to bolje.\nSedite ili lezite udobno. Nema potrebe da koristite poseban stav. Važno je da vam bude udobno. Možda ćete morati da dodate neke jastuke da bi vam bilo ugodno u potpunosti.\nPokrenite aplikaciju ako želite vođenu meditaciju ili tajmer ako želite ograničeno iskustvo i meditirajte!\nGola meditacija ne košta vas ništa, ali nagrađuje vas mnogo. Evo šta treba da učinite, upravo sada! Prepoznajte pravo mirno mesto gde možete sprovesti svoju prvu golu meditaciju, preuzmite aplikaciju vođene meditacije ako je još nemate, pronađite slobodni termin u svom kalendaru i zakažite svoju golu meditaciju.\nPodelite svoje iskustvo gole meditacije u polje za komentar ispod. U međuvremenu, skinite se, ostanite goli, živite goli i širite ljubav prema golotinji!\nnudizam 21 новембра, 2019 15 децембра, 2020 borba protiv stresa, FKK, gola meditacija, naturizam, zdravlje\nPrevious Previous post: Porodica naturista\nNext Next post: Hajde da šetamo goli u prirodi sa životinjama


Prljavi kapital iznedrio još prljavije kapitaliste - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Prljavi kapital iznedrio još prljavije kapitaliste\nIako u Agenciji ističu da je procenat raskinutih ugovora na nivou zemalja u okruženju koje su imale isti ili sličan model privatizacije, stručnjaci upozoravaju na nedorečenost Zakona o privatizaciji koji je usvojen 2001. godine. U želji da se priča o društvenoj imovini što pre okonča, od kupaca preduzeća niko nije tražio da objašnjavaju poreklo kapitala, a uslov da novi vlasnik poseduje iskustvo u obavljanju delatnosti u koju kupovinom firme ulazi, tek se odnedavno postavlja i to još uvek ne kod svih privatizacija. Upravo zbog tako „fleksibilnog“ pristupa privatizaciji, u posed čak i većih društvenih preduzeća došli su ljudi koji su raspolagali kapitalom koji je došao iz sivih kanala. Najvažnije je bilo kupiti preduzeće po što povoljnijoj ceni, a šta će posle biti sa firmom, to nove vlasnike nije mnogo zanimalo. Ne čudi zato, prošlogodišnji podatak koji je objavila Narodna banka Srbije da je u privatizovanim preduzećima vrednost kapitala pala za 2,8 odsto, što je više nego u ukupnoj privredi gde pad iznosi 2,4 odsto. Ako se ima u vidu da su do sada privatizovane uglavnom bolje firme koje su imale dobru perspektivu, ne čudi što radnici koji su ostali u tim preduzećima često protestuju izražavajući tako nezadovoljstvo zbog lošeg upravljanja i neredovnih zarada. Njima su se često pridruživali i sindikati ili lokalne vlasti koje su želele da zadrže privredne potencijale svojih sredina.\n– Agenciji za privatizaciju stiglo je nekoliko hiljada prigovora iz preduzeća koja su privatizovana, i po tom osnovu Centar za kontrolu je prošle godine obavio 903 provere izvršenja ugovornih obaveza. Ipak, Agencija može da raskine ugovor jedino ako postoji pravni osnov za to, odnosno ukoliko novi vlasnici ne poštuju obaveze investiranja, održavanja kontinuiteta proizvodnje ili nisu izvršili plaćanje preostalih rata iz kupoprodajne cene. Nismo na strani novih vlasnika, ali imamo razumevanja za teške uslove privređivanja i za stanje u kojima su zatekli kupljena preduzeća, pa često produžavamo rokove za ispunjenje ugovornih obaveza – rekao je za Danas Rade Šević, direktor informativne službe Agencije za privatizaciju.\nIpak, Agencija za privatizaciju se do sredine 2005. godine, retko odlučivala da pokrene postupak za raskid ugovora, čak i kada su svi formalno pravni uslovi za to bili ispunjeni, pa je do tog perioda poništeno tek oko 50-tak ugovora.\nUz to, procedura za raskid ugovora podrazumevala je dugotrajan proces pred trgovinskim sudovima, što je privatizovana preduzeća dovodilo u još težu situaciju, naročito u periodu od donošenja odluke do njene pravosnažnosti ili potvrde pred višim sudskim instancama. Postupak za raskid ugovora znatno je pojednostavljen kada su sredinom 2005. godine usvojene izmene Zakona o privatizaciji, kojim je Agenciji za privatizaciju dato ovlašćenje da poništi ugovor ako proceni da novi vlasnik ne ispunjava preuzete obaveze. Više od sto preduzeća tako su prešla u nadležnost Akcijskog fonda, odakle će ići u novu privatizaciju, a samo u 2006. godini Agencija je, koristeći takva ovlašćenja, raskinula 55 ugovora. Ipak, ostaje činjenica da se na taj korak odlučivala najčešće pod pritiskom upornih protesta radnika ili sindikata iz firmi koje su, uprkos privatizaciji, gubile korak sa tržišnim dešavanjima.\nŽalbe radnika, međutim, odnose se i na neispunjenje dogovorenog socijalnog programa, otpuštanje zaposlenih ili neredovne zarade. Neretko, zaposleni pokušavaju da dokažu kako novi vlasnik nema nameru da održi i unapredi proizvodnju, već je u investiciju ušao ili zbog atraktivnog poslovnog prostora čijom će prodajom uvećati svoje lično bogatstvo, ili zbog procene da će to ostvariti „isisavanjem kapitala“. Takve pritužbe retko nailaze na razumevanje nadležnih, a dobar primer koji potkrepljuje tu konstataciju jeste višegodišnji protest radnika Jagodinske pivare, koji je tek ovih dana dobio svoj epilog. Naime, radnici koji su i manjinski akcionari pivare, još prošle godine tvrdili su da novi vlasnik Momčilo Rajić, koji je kupio većinski paket akcija pivare, pravi prostor za nove robne marke, kao i da je u vreme kupovine firme dugovao toj fabrici oko pet miliona dinara, a da je kapital u svoje matično preduzeće počeo da preliva i pre nego što je ugovor sa Agencijom sklopljen. U Agenciji za privatizaciju su tada procenili da ne postoje čvrsti argumenti za raskid ugovora. Ipak, pre nekoliko meseci, nezavisno od dešavanja u pivari, vlasnik Pan bira je uhapšen zbog nezakonitog poslovanja, a nakon toga raskinut je ugovor o kupovini Jagodinske pivare.\nRadovanović: Više verujem BIRN-ovim nego zvaničnim podacima\nDuda i Tšaskovski nastavili kampanju odmah posle prvog kruga izbora (FOTO)\nCrna Gora će slediti odluke EU po pitanju otvaranja granica


Zašto je lepota u oku posmatrača? - National Geographic Srbija\nUkoliko se u razgovoru u kom učestvuje više ljudi pomene nečija lepota, u najvećem broju slučajeva će se povesti rasprava.\nNedavno sprovedeno istraživanje je pokazalo i zbog čega: naša percepcija toga da li je neko privlačan ponajviše je rezultat ranijih iskustava.\nPogledajte: Vodabe, narod koji živi diveći se lepoti\nU okviru ovog istraživanja, stručnjaci analizirali 547 pari jednojajčanih blizanaca i 214 pari dvojajčanih. Svi učesnici studije posmatrali su lica 98 muškaraca i 102 žene i ocenjivali ih u skladu s time koliko su im privlačni. Stručnjaci su dobijene rezultate pojedinaca uporedili s prosečnim rezultatima i doneli zanimljiv zaključak: dve nasumično odabrane osobe se slažu u vezi s time koliko je neko privlačan u 48 odsto slučajeva.\nKako bi utvrdili utiče li genetika na to koliko nekoga smatramo privlačnim, naučnici su istraživali šta karakteristikama privlačne osobe smatraju blizanci, a zatim uporedili rezultate dvojajčanih i jednojajčanih blizanaca. Interesantno je da su rezultati pokazali da se jednojajčani blizanci češće od dvojajčanih slažu u vezi s time da li je neka osoba privlačna – što znači da genetika igra značajniju ulogu nego što smo mislili, ističe Lora Džermin iz Opšte bolnice „Masačusets“ u Bostonu, autorka ove studije.\nPročitajte: Da li bi vas smatrali lepšim da ste rođeni u nekom drugom veku?\nDakle, genetika jeste važna, ali ne treba zaboraviti ni okruženje: čak i blizanci koji su odrastali u istim kućama, ali imali drugačija individualna okruženja (kao što su krugovi prijatelja), izgradili su drugačija viđenja lepote. Pored toga, ranije istraživanja su pokazala da, ukoliko nečije lice povežemo s nečim pozitivnim, smatraćemo ga privlačnijim. Ukoliko sve to uzmemo u obzir, moguće je da je iskustvo još važnije od genetike kada je u pitanju shvatanje lepote, smatraju stručnjaci.\nLjudi Ljudsko telo Psihologija Nova Istraživanja Lepota Zanimljivost Istraživanja Evolucija lepote Ženska lepota Ljubav


„Delimo 3×2 karte za premijeru filma „ Šetnja sa dinosaurusima 3D“ | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nU susret premijeri filma „Šetnja sa dinosaurusima 3D“-, koja će biti održana u subotu, 14. decembra, od 17 časova, u „Cineplexx Kragujevac Plazi“, portal „Ritam grada“ vam poklanja 3×2 ulaznice.\nPrvi put u filmskoj istoriji bioskopska publika će imati priliku da vidi kako je zapravo izgledalo kada su dinosaurusi vladali zemljom, zahvaljujući filmu „Šetnja sa dinosaurusima 3D“ koji će pretpremijerno biti prikazan u bioskopu Cineplexx Kragujevac Plaza.\nOva priča bogata detaljima o jednim od najzanimljivijih stanovnika planete biće sinhronizovana na srpski jezik, a glasove junacima dali su Viktor Savić, Marko Živić, Tamara Dragičević, Pavle Jerinić, kao i deca glumci Anđela Alavirević i Miloš Šarić iz dramskog studija BIS. Reditelj sinhronizacije je Dragan Vujić Vujke.\nSve što je potrebno je da Vaše podatke (ime, prezime i broj telefona) pošaljete na mejl nagrade@ritamgrada.rs U naslovu obavezno napišite „ Šetnja sa dinosaurusima 3D“. Mejlovi koji ne sadrže naslov neće biti pregledani.\nIzvlačenje dobitnika je večeras u 20 časova.\ndragan Dec 13, 2013 at 14:31\nRitam Grada Dec 14, 2013 at 11:38\nTeodora Stojkovic 2 karte\nKristina Milovanovic 2 karte\nAna Todorovic 2 karte\nCestitamo dobitnicima i putem telefona cemo vas obavestiti o nacinu preuzimanja karata.


Početak sindikalnog leta obeležio je značajan međunarodni događaj: održavanje Regionalnog foruma o zaradama Međunarodne konferencije sindikata, 16. i 17. jula, u Beogradu. U razgovoru o povećanju zarada u Jugoistočnoj Evropi i uključivanju ovog regiona u Globalnu kampanju za povećanje zarada učestvovala je i Generalna sekretarka MKS, Šron Barou.\nOsim činjenice da Srbija doživljava rast koji nije unkluzivan i koji podstiče porast nejednakosti, na Forumu su istaknuti razlozi zbog kojih bi svimregionalnim sindikalnim centralama bilo u interesu uključivanje u globalnu kampanju:\nPodizanje minimalnih zarada smanjuje siromaštvo i nejednakost;\nPodizanje minimalnih zarada podstiče ukupnu potražnju, zaposlenost i sveukupni ekonomski rast;\nMinimalna zarada koja osigurava egzistenciju i odgovarajuća socijalna zaštita podstiču inkluzivni ekonomski rast.\n„Privredni rast koji Srbija beleži je sve samo ne održiv, jer njegovom raspodelom diriguje predsednik, a, koliko sam čula od radnika s kojima sam se sastala, velikim delom potiče iz dehumanizujuće eksploatacije radne snage. Ne znam kako drugačije da nazovem zlostavljanje zaposlenih, nedovoljno velike plate i permanentni strah da će deca da odu iz zemlje. S druge strane, ljudi s kojima sam razgovarala uglavnom ispoljavaju zavidno veliku odanost, jer većina upravo želi da ostane u Srbiji. U srcu ste Evrope, pružate okvir za lance snabdevanja multinacionalnih kompanija, a vlast tim kompanijama daje subvencije iako se ne brine za socijalnu zaštitu građana od kojih su neki za nju glasali. Čak ne pritiska ni kompanije da poštuju slovo zakona u okviru radnih prava i, recimo, pitanja isplate minimalne zarade. Ako je minimalac 230 evra, a minimalna potrošačka korpa prema vladinoj statistici 315 evra, situaciju možemo oceniti samo kao užasnu“, Šaron Berou, Generalna sekretarka MKS, za „NIN“.\nPolitika minimalnih zarada u regionu ne omogućava dostojanstven rad i živor radnika i njihovih porodica, te UGS NEZAVISNOST ostaju pri zahtevu da minimalna cena rada mora biti minimum na nivou minimalne potrošačke korpe, što je ujedno i tema koja je obeležila kraj leta 2019. godine u Srbiji.\nOsim pozitivne činjenice da je, polovinom avgusta, potpisan Sporazum o osnivanju, delovanju i načinu rada Socijalno-ekonomskog saveta Grada Pančeva, u okviru koga će, na osnovu utvrđene reprezentativnosti, UGS NEZAVISNOST imenovati svoje članove, nacionalni socijalni dijalog bio je fokusiran na pregovore o novoj minimalnoj ceni rada.\nPrvi sastanak Pregovaračkog tima za pregovore o minimalnoj ceni rada po radnom času (neto) u Republici Srbijiza 2020. godinu, održan je 20. avgusta. Na sastanku predstavnici Ministarstva finansija nisu izlazili sa predlogom visine nove minimalne cene rada, dok su predstavnici obe reprezentativne sindikalne centrale i poslodavaca insistirali da Vlada prva iznese predlog, na osnovu svojih analiza, ukazujući na činjenicu da Vlada u Socijalno-ekonomskom savetu RS nema ulogu medijatora, već aktivnog pregovarača. Na sledećem sastanku Pregovaračkog tima, 22. avgusta, Vlada je ponudila povećanje minimalne cene rada u rasponu od 6 do 10%, Unija poslodavaca je insistirala na minimalnom povećanju od 6%, izrazivši spremnost da prihvati 10% uz dodatna smanjenja opterećenja na zarade, dok su sindikati zahtevali veće povećanje od nešto manje od 25%, u cilju dostizanja 90% minimalne potrošačke korpe, u skladu sa dogovorima postignutim na SES-u prošle godine.\nUprkos tome što su sindikati, tokom pregovora, svoj zahtev revidirali na 20% povećanja, minimalna cena rada u 2020. godini biće povećana za 11,1%. Saglasnost nije postignuta na sednici SES-a, održanoj 10. septembra, već je odluku donela Vlada RS.\nDrugi veliki izazov za sindikate pojavio je početkom leta, kada su, nakon višemesečnog štrajka u Republičkog geodetskom zavodu, zaposleni u ovom preduzeću izloženi različitim vrstama represije: umanjivanju radnih prava, marginalizacijisocijalnog dijaloga, kao i otvorenim pritiscima nad zaposlenima i sindikatima. Pretnje otkazima i pritisci za iščlanjivanje iz „nepodobnih“ sindikata bili su i glavni razlog za odluku oba reprezentativna sindikata da, 3. jula 2019., obustave učešće u radu Socijalno-ekonomskog saveta RS do rešavanja ovih problema.\nBudući da je rukovodstvo RGZ-a, u nezakonitom postupku, donelo rešenja kojima je oduzeta reprezentativnost sindikatima na nivou RZS (JOS i NEZAVISNOST), nakon niza opstrukcija, 22. avgusta je održana sednica Republičkog odbora za reprezentativnost, na kojoj je jednoglasno potvrđeno da obe sindikalne centrale imaju reprezentativnost u ovoj ustanovi, nakon čega su sloboda sindikalnog organizovanja, prava i zaštite zaposlenih i članova sindikata koji su izloženi pritiscima i pretnjama od strane poslodavca bili tema 91. redovne sednice Socijalno-ekonomskog saveta, održane 27. avgsuta.


OTVORENA FANTASMAGORIČNA ETNO ART IZLOŽBA „CORONA“ U SOMBORU – ГРАЂАНСКИ ЛИСТ\nOTVORENA FANTASMAGORIČNA ETNO ART IZLOŽBA „CORONA“ U SOMBORU\nOn 10. јуна 2021. 10. јуна 2021. By Lala\nDanas u Somboru u okviru bogatog programa kulturnog leta grada Sombora, otvorena je fantasmagoričnu etno art izložba na otvorenom pod nazivom „Corona“, čiji je autor i fotograf Pavel Surovi iz Kisača.\nIzložba je deo festivala „Multi-Culti Etnology Fest Sombor 2021“ koji Kulturni centar „Laza Kostić“ Sombor organizuje četvrti put, a prvi put u saradnji sa autorkom Etnology Festa, Gogom Grubješić. Deo organizacije ovogodišnjeg izdanja festivala „Multi-Culti Etnology Fest Sombor 2021“ takođe su Kulturni centar Kisač i Slovački kulturnо-informativni centar iz Kisača, a festival će obeležiti saradnja između dva vojvođanska grada, Sombora i Novog Sada.\nIzložba „Corona“ na svetskim takmičenjima nagrađivanog grafičkog dizajnera i fotografa Pavela Surovog, predstavlja jedinstven spoj umetnosti, etnologije, tradicije, modernog doba i istorijsko-nacionalnog obeležja u domenu modnog dizajna. Naziv izložbe „Corona“, odnosno „Kruna“, ima dvojako značenje – s jedne strane ukazuje na period nastanka kolekcija, aludirajući na period pandemije virusa korona; i na odeću kraljevskog porekla; naime, Pavel Surovi je etnografskim istraživanjem otkrio da stare arhaične narodne nošnje napadno podsećaju na kraljevsku evropsku odeždu.\nIzložba “Corona” na svetskim takmičenjima nagradjivanog grafičkog dizajnera i fotografa Pavela Surovog, predstavlja jedinstven spoj umetnosti i etnologije, tradicije, modernog doba i istorijsko nacionalnog obeležja u domenu modnog dizajna.\nNaziv izložbe “Corona”, odnosno “Kruna”, ima dvojako značenje – s jedne strane ukazuje na period nastanka kolekcija, aludirajući na period pandemije korone i na odeću kraljevskog porekla. Zato je i ovaj umetnički projekat nazvan “Corona”, odnosno Kruna, iz razloga što je stvaran u vreme pandemije izazvane korona virusom, a drugi razlog je činjenica da je Pavel Surovi etnografskim istraživanjem otkrio da stare arhaične narodne nošnje napadno podsećaju na kraljevsku evropsku odeždu.\nSve fotografije iz “Corona” kolekcije su ispričane u alegorijama. U prvom planu dominira arhaična slovačka narodna nošnja i to je prvi nivo percepcije. Drugi nivo su krune – oglavlja (prava oglavlja, ali i virtuelni oreol, oslikan na starim prekrivačima za krevete), a treći nivo je ezoterično-duhovna alhemija koja otkriva sublimiranu sakrivenu priču i istorijsku pravu ili imaginarnu ličnost unutar same fotografije.\nOglavlja – parta, kruna, venac, venčić, kapice – sve su to delovi nošnje plemstva. Portreti evropskih kraljica oslikani su čipkastom maramicom i ružama u ruci, upravo onako kao što su to učinile naše prabake kad su se udavale. Dekorisan somot je često stajao u kraljevskoj spavaćoj sobi. Slovačke stare kuće, dekorisane cvetnim motivima, ocrtanim valjcima, zvezdano nebo sa Davidovom zvezdom koje je bilo čest motiv na starim plafonima, što deluje kao kopijasoba u kraljevskim dvorcima. Svi motivi na originalnim materijalima i starim nošnjama samo dokazuju\ni potvrđuju tu teoriju da su bile pod uticajem tadašnjih trendova austro-ugarske, ruske, francuske, nemačke, španske, engleske, turske, i danske mode, kao i trendova iz susednih država; prenosile se i prelivale na slovačku arhaičnu nošnju tog vremena.\nSav umetnički scenario, scenografija, stajling, kombinacija nošnji, boja, sam čin fotografisanja i retuširanje, finalni rezultati projekta „Corona“, plod su autora Pavela Surovog tj. njegove kreativnosti, imaginacije i duhovnih i filozofskih razmatranja događaja i ličnosti kroz istoriju čovečanstva. Fotografisane nošnje su takođe iz lične kolekcije Pavela Surovog, za kojom je strastveno tragao po vojvođanskim selima. Na projektu „Corona“ vredno je radila i Ana Čusova iz Bačkog Petrovca, koja je sve sakupljene nošnje najpre oprala, pripremila, uštirkala, ispeglala za fotografisanje i na kraju i oblačila sve fotografisane manekenke, dok je šminku radila Maja Pucovski iz Bačkog Petrovca.\nPavel Surovi iz Kisača, direktor Kulturnog centra Kisač i poslanik u Skupštini AP Vojvodine, autor je i fotograf umetničkog etno art projekta i izložbe, sa aktuelnim\nnazivom Corona. Naziv Corona bukvalno opisuje i spaja surovu Pavelovu umetnost\ni vreme nastanka kolekcije fotografija. Prva serija fotografija sa devojkama\nu nošnjama pod radnim nazivom Kraljice, grofice, princeze i prinčevi, izazvali su neočekivano pozitivne reakcije javnosti i veliko interesovanje u inostranstvu. Ovaj projekat je takođe izazvao pažnju Etnofestivala u Moskvi, zaintrigirao umetnike\nu Parizu, Rusiji, Americi, Slovačkoj, Australiji i Srbiji.\nNjegov cilj je prezentacija originalnih i autentičnih narodnih nošnji vojvođanskih\nSlovaka u Srbiji. Posegao je za novim, ekskluzivnim načinom prikazivanja\nslovačke kulture i širenju dobrog imena Slovaka iz Srbije. Autor je izložbe Slovačka\nsvadba, koja je prvi put prikazana na Kalemegdanu u Beogradu. Svake godine učestvuje u Beogradu na međunarodnom Etnology Festu, na međunarodnom\nfestivalu Biserna Grana i na Festivalima u Bratislavi. Svojim radovima predstavljao\nje Slovake iz Srbije na Dan ustavnosti republike Slovačke, u galeriji na Bratislavskoj tvrđavi, u rezidenciji Marije Terezije, kada je ovom prilikom bila upriličena izložba\nPavel Surovi je autor 5 fotogmonografija sa nošnjama vojvođanskih Slovaka u Srbiji. Strastveni je kolekcionar originalnih narodnih nošnji od pre prvog svetskog rata, koje pronalazi na tavanima i trošnim seoskim kućama u slovačkim selima u Vojvodini. Poseduje i veliku kolekciju starog oslikanog nameštaja iz perioda od pre prvog svetskog rata.\nDobitnik je brojnih nagrada na svetskim takmičenjima iz grafičkog dizajna. Bavi se modnom i etno fotografijom.\nPREVIOUS POST Previous post: КИЛОГРАМ ДРОГЕ ИСПОД ТАПАЦИРУНГА\nNEXT POST Next post: ЕКОНОМСКО ОСНАЖИВАЊЕ УДРУЖЕЊА ЖЕНА


Marko Dragosavljević je u disciplini jednosed na 200 metara Srbiji osvojio bronzu i tako Srbiji doneo drugu medalju na Evropskom prvenstvu u kajaku i kanuu u Beogradu.\nOn je do sada četiri puta uzimao srebro na Evropskim prvenstvima u sprintu, tri u K-1 200 disciplini i jednu u K2-500 metara.\nTakođe, ima zlata sa kontinentalnih nadmetanja 2014. u Brandenburgu i 2015. u Račicama. Ovog puta, odlučio je foto finiš koji je pokazao da je naš as kroz cilj prošao u vremenu 34.801 sekundi.\n- Prezadovoljan sam kako sam izveslao trku, bila je izuzetna konkurencija. Možda sam mogao bolje da se izbacim u finišu što bi verovatno donelo zlato. Ali, ne mogu da žalim. Na dobrom sam putu. Cilj mi je Svetsko prvenstvo u Portugaliji u avgustu – rekao je Dragosavljević po izlasku iz čamca.\nZlatnu medalju je osvojio Španac Karlos Garote u vremenu 34.655, srebrom se okitio Litvanac Arturas Srja (34.783).\n- Marko je bio jako motivisan pre starta. Ispunjavalo ga je to što je dobio stazu između Litvanca Seje i Rusa Lukantsova. Imao je dobar start. Finiš je bio neizvesan, nije bilo zahvalno da se prognozira plasman, na sreću bio je u tri najbrža. Ova medalja je stigla u pravom momentu za njega – ocenio je trener Uroš Pavlović.\nU nedelju je Milica Starović u jednosedu na 500 metara bila četvrta, Nikolina Mijušković u jednokleku na 200 metara peta, Simo Boltić i Strahinja Stefanović su u dvosedu na 500 metara bili sedmi a Biljana Relić u jednosedu na 200 metara deveta.


Nastavni tim • Gimnazija Stefan Nemanja\nPrivatna gimnazija • Nastavni tim\nNajpredaniji nastavni tim u gradu\nDiplomirao sam i magistrirao na Fakultetu političkih nauka. Trenutno radim na doktorskoj disertaciji ``Reforma obrazovne politike – obrazovanje za tržište``. Verujem da je obrazovanje proces koji treba da traje ceo život.\nFormalnim i neformalnim obrazovanjem bavim se 30 godina.\nAD Đuro Salaj kao generalni direktor uspešno vodim od 2005. Osnivač sam i direktor Gimnazije Stefan Nemanja, kao i srednje stručne škole Zaharije Orfelin.\nRadio sam na brojnim projektima.\nOženjen sam, imam troje dece.\nMr. Ivan Kovačević\nDiplomirala sam na Filozofskom fakultetu, na katedri za pedagogiju.\nZavršila sam edukaciju za porodičnog savetnika, a trenutno sam na edukaciji za Geštalt terapeuta.\nRadila sam u Domu učenika ''Karađorđe'' i bila angažovana kao predavač i mentor na projektima u organizaciji Nemačkog društva za međunarodnu saradnju (GIZ).\nInspiriše me rad sa mladima. Sve što radim, usmerno je ka tome da mlade ljude istinski ohrabrim da ostvare svoje snove, otkriju svoje talente i žive smislen život pun mogućnosti.\nBeskompromisno podržavam mlade da upoznaju sebe i žive u skladu sa onim što jesu.\nZavršila sam pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu kao student generacije. Na istom fakultetu završila sam i master studije. Tokom studentskih dana volontirala sam u domu za decu bez roditeljskog staranja ``Jovan Jovanović Zmaj``.\nTrenutno sam angažovana kao saradnik na projektu ``Znam ja, znaćeš i ti`` i naučni sam demonstrator u Centru za promociju nauke. Stipendista sam Fonda za mlade talente Republike Srbije - Dositej. Uspešno sam završila nekoliko programa za stručno usavršavanje iz pedagogije.\nDiplomira sam na Univerzitetu Singidunum na smeru menadžment u turizmu.\nImam dve velike ljubavi. Jedna ljubav su mi putovanja i istraživanja novih kultura, a druga obrazovanje i rad sa mladim ljudima.\nUživam da radim u školi i sarađujem kako sa nastavnicima, tako i sa učenicima i njihovim roditeljima. Najveće zadovoljstvo mi je da mogu im pružim kreativna rešenja za izazove sa kojima se svakodnevno sreću.\nVerujem u obrazovanje koje se bazira na uvažavanju ličnosti učenika i uzajamnom poštovanju između škole i roditelja.\nDiplomirala sam psihologiju na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu.\nRad sa adolescentima u školi je, za mene, veliki izazov. Svakog dana imam priliku da se upoznajem sa njihovim razmišljanjima, stavovima, nadama i očekivanjima. Najveće zadovoljstvo mi je da im pomognem da nađu najbolji put i postanu što bolja i otvorenija verzija sebe.\nTrenutno sam na edukaciji iz sistemske porodične psihoterapije.\nOrganizujem radionice za mlade koji imaju dijabetes, a od nedavno sam član dijabetološkog saveza Srbije.\nBavim se i savetovanjem i psihoterapijom.\nOsnovne i master akademske studije sam završio na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na katedri za istoriju umetnosti.\nU Narodnom muzeju u Beogradu, kao saradnik, volontirao sam dve godine. Trenutno spremam stručni ispit kako bih stekao licencu za kustosa, a planiram i da polažem ispit za dobijanje licence za rad u školi.\nVolim rad u školi, jer tako svakog dana imam priliku da zajedno sa učenicima stičem nova i proširujem stara znanja.\nOsnovne i master studije završio sam na odseku za solo pevanje na Fakultetu umetnosti u Nišu.\nMuzičku kulturu predavao sam u osnovnim školama, srednjoj stručnoj školi, kao i u Ujedinjenim Arapskim Emiratima na muzičkom institutu ``Colors of Sounds``.\nPosedujem sertifikat sa stručnog usavršavanja ``Program obuke nastavnika za realizaciju nastave orijentisane ka ishodima učenika``.\nKantor sam i orguljaš pri beogradskoj nadbiskupiji i dirigent hora pri Univerzitetu za treće doba ``Đuro Salaj``.\nDiplomirala sam geografiju na Geografskom fakultetu u Beogradu. Radila sam u tri osnovne škole pre nego što sam došla u Gimnaziju Stefan Nemanja. Posedujem državnu licencu za rad u školi.\nNajveće zadovoljstvo i najveći izazov za mene je spremanje učenika za takmičenja iz geografije. Ponosna sam na sve njihove uspehe.\nNastavnik geografije i izbornog predmeta osnovi geopolitike\nDiplomirala sam na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu - francuski jezik, književnost i kulturu.\nPredavala sam francuski jezik u školi stranih jezika i Boravku za školarce, a Francuze sam na privatnim časovima, sa velikim zadovoljstvom učila srpski jezik i gramatiku.\nRado odlazim na seminare stručnog usavršavanja, jer škola treba da bude prilagođena četvrtoj industrijskoj revoluciji, a nastavnik da poseduje kompetencije za 21 vek.\nOsnovne studije ruskog jezika, književnosti i kulture završila sam na Filološkom fakultetu u Beogradu.\nRuski jezik sam predavala u osnovnoj školi i u nekoliko škola stranih jezika, a radila sam i kao prevodilac ruskih filmova i serijala.\nJa sam rođena Ruskinja, koja živi u Srbiji već 10 godina. Na časovima ne učim učenike samo da čitaju, pišu i govore, već ih upoznajem i sa ruskom kulturom, istorijom i načinom života u Rusiji.\nUčestvovala sam na brojnim konferencijama, letnjim školama i seminarima. Posedujem sertifikat Moderno obrazovanje Pedagoškog fakulteta u Rusiji\nDiplomirala sam srpski jezik i književnost na Filološkom fakultetu u Beogradu. Pedagoškim radom bavim se od 2007. godine i posedujem licencu za rad u školu.\nPored nastave, moja velika ljubav je i pisana reč. Moji naučni i stručni radovi objavljeni su u časopisima za književnost, kulturu i umetnost kao što Naš trag, Polja i Gradina, a objavljivala sam i samostalno.\nAutor sam knjige ``Bez volje Božije, ništa ne biva`` i dobitnik nagrade ``Mirko Petković``.\nBila sam autor i voditelj Radionice kreativnog pisanja za srednjoškolce u biblioteci Milutin Bojić\nNastavnik srpskog jezika i književnosti, retorike i besedništva, uvoda u opštu lingvistiku\nDiplomirao sa na Biološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Nakon godinu dana rada u Ministarstvu životne sredine, počeo sam da predajem biologiju u školi i od tada, pa sve do sada posvećeno učim đake.\nPosedujem državnu licencu za radu školi.\nAutor sam u nekoliko publikacija, i polaznik seminara za stručno usavršavanje akreditovanih od Ministarstva prosvete.\nOsnovne i master studije ruskog jezika i književnosti završila sam na Filološkom fakultetu u Beogradu.\nUčestvovala sam na brojnim konferencijama i letnjim školama i bila deo razmene studenata sa Kijevskim narodnim univerzitetom „Taras Ševčenko“.\nRadila sam u školi kao nastavnik.\nBila sam koordinator za obrazovanje Univerzitetskog Unesko kluba i lektor u nekoliko časopisa.\nTrenutno radim kao koordinator edukacije u Školi jezika „Đuro Salaj“ i nastavnik ruskog jezika u Gimnaziji „Stefan Nemanja“.\nDiplomirani sam inženjer informacionih sistema. Završila sam Fakultet organizacionih nauka i radila skoro 10 godina kao programer. Isto toliko imam iskustva i u nastavi.\nIsotvremeno sa radom u Gimnaziji Stefan Nemanja radim u Zemunskoj gimnaziji profesor Računarstva i informatike, a u odeljenju sa učenicima nadarenim za programiranje predajem Računarske sisteme.\nMišljenja sam da je su stručna usavršavanja neophodan deo rada svakog nastavnika.\nNastavnik programiranja, operativnih sistema, objektno-orijentisanog programiranja\nDiplomirala sam engleski jezik i književnost na Filološkom fakultetu u Beogradu. Na istom fakultetu završila sam i master studije. U prosveti radim duže od jedne decenije. Učila sam engleski jezik đake kako u osnovnim, tako i u srednjim školama.\nPosedujem državnu licencu za rad u školi.\nUspešno sam završila i jednogodišnji seminar za prevodioce u Udruženju naučnih i stručnih prevodilaca Srbije. Dve godine radila sam kao prevodilac.\nDiplomiram sam matematiku na Matematičkom fakultetu. Mislim da je matematika veoma važna za obrazovanje, pre svega jer nas uči kako brzo i logički da razmišljamo i trudim se da učenike naučim tome.\nDiplomirala sam na odseku za istoriju na Filozofskom fakultetu u Beogradu i posedujem licencu za rad u školi. Predavala sam istoriju u osnovnoj školi i u IX i X Gimnaziji.\nRado odlazim na seminare stručnog usavršavanja, što kao polaznik, što kao edukator.\nU Centru za talente angažovana sam dugi niz godina kao predavač i mentor. Dugogodišnji sam član Predsedništva društva istoričara Srbije ''Stojan Novaković'' i jedan od autora Zbirke testova iz istorije za osnovnu školu.\nDiplomirala sam filozofiju na Filozofskom fakultetu u Nišu. Svoja znanja iz filozofije rado sam prenosila prethodnih godina učenicima gimanzija i srednjih stručnih škola.\nZa sebe kažem da sam večiti učitelj i učenik – tokom prethodnih 10 godina rado sam proširivala svoja znanja na brojnim edukacijama i stručnim usavršavanjima.\nDiplomirala sam na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu na katedri za germanistiku.\nDiplomirao sam i završio master studije na Bogoslovskom fakultetu Srpske Pravoslavne Crkve u Beogradu.\nPedagoškim radom bavim se od 2003, a u Gimnaziji Stefan Nemanja sam od njenog osnivanja.\nUčestvovao sam na različitim seminarima i edukacijama kao što su: Digitalna učionica, Primena informaciono-komunikacionih tehnologija u nastavi, Gugl -aplikacije za Gugl generacije, Autentično iskustvo učenja – sposobnost učenja naše skriveno bogatstvo.\nZavršila sam fakultet za fizičku hemiju. Pre nego što sam počela da svoja znanja iz fizike delim sa učenicima Gimanzije Stefan Nemanja, predavala sam fiziku i hemiju u srednjoj stručnoj školi ``Zaharija Stefanović Orfelin``.\nDiplomirala sam na grupi za srpsku književnost i jezik na Filološkom fakultetu u Beogradu. Na istom fakultetu završila sam i master studije. U prosveti radim šest godina i trenutno sam u procesu sticanja državne licence za rad u školi.\nPonosna sam na objavljene radove „Ljudi izvan sveta - Bife Titanik Ive Andrića“ i „Tumačenje pesme Pod dudom Vladislava Petkovića Disa“ u Godišnjaku Filološkog fakulteta.\nAsistirala na dečijim radionicama, kao i na radionicama kaligrafije u okviru Centra za likovno obrazovanje.\nZavršila sam Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu. Pre dolaska u obrazovni sistem radila sam u privredi i izdavaštvu kao organizator i menadžer pravnih i kadrovskih poslova. Raduje me rad u školi i saradnja sa mladima, učenicima i nastavnicima.\nDiplomirala sam na Matematičkom fakultetu Univerziteta u Beogradu, smer Računarstvo i informatika. Trenutno sam na master studijama i predajem računarstvo i informatiku u nekoliko škola .\nZavršila sam Filozofski fakultet u Beogradu. Posedujem državnu licencu za rad u školi.\nNastavnik sociologije, ustava i prava građana, građanskog vaspitanja; i izbornih predmeta: jezik, mediji i kultura, religije i civilizacije\nNaša mlada nada, Nikola je miljenik i biva prisvojen od strane Amerike, Austrije, mađarske, Hrvatske i Srbije. ipsum dolor sit amet, cursus, mi quis viverra ornare, eros dolor interdum nulla, ut commodo diam libero vitae erat. Aenean faucibus nibh et justo cursus id rutrum lorem imperdiet. Nunc ut sem vitae risus tristique posuere.\nVoli video igrice, internet i skuplja sličice futbalera. Često odlazi na pecanje i hvata gundelje koje onda koristi za generisanje električne energije.\nDiplomirala sam na odseku za klasične nauke 2015. na Filološkom fakultetu u Beogradu. Predavala sam latinski u V, VI i VIII beogradskoj gimnaziji. Trenutno znanje iz latinskog, pored Gimnazije Stefan Nemanja delim i sa učenicima srednje medicinske škole.\nUspešno sam prošla obuku „Umeće komunikacije.\nPored latinskog ostvarila sam pravo da u osnovnim i srednjim školama predajem i građanskog vaspitanje.\nDiplomirala sam na fakultetu za Fizičko vaspitanje i sport. Iste godine, 2008. dobila sam licencu za teniskog trenera. Radila sam kao nastavnik u Muzičkoj školi Josip Slavenski i u školi Vladislav Petković Dis, a kao tenski trener u dve škole tenisa, posle čega sam osnovala svoju školu.\nPosedujem licencu za instruktora u streljani.\nNastavničkom timu Gimanzije Stefan Nemanja priključila sam se 2019.\nNastavnik fizičkog vaspitanja i izbornog predmeta zdravlje i sport\nZavršila sam Filološki fakultet u Beogradu. Diplomirala sam na katedri za italijanski jezik, književnost i kulturu.\nTokom studiranja, u okviru projekta fakulteta ``Studenti studentima``, držala sam kurs italijanskog jezika studentima na drugim fakultetima. Bila sam direktor i predavač za italijanski jezik u školi stranih jezika.\nUživam da delim znanje i razvijam kod učenika ljubav prema učenju stranih jezika, jer mislim da je to najsigurnija ulaznica za svet.\nProfesura je poziv za koji je neophodan jedan dodatni začin - ljubav.\nDiplomirala sam na Fakultetu organizacionih nauka, smer za informacione sisteme. Svoju poslovnu karijeru počela sam u IT industriji, nakon čega sam odlučila da profesionalni put nastavim u obrazovanju.\nOd 2011. godine predajem informatiku i računarstvo u Zemunskoj gimnaziji. Autor sam programa za Informatiku i računarstvo za smer učenika talentovanih za fiziku.\nRealizovala sam obuku nastavnika osnovnih škola za rad sa decom u oblasti programiranja i obuku profesora gimnazije za upotrebu pametne table.\nPonosna sam na nadimak koji sam dobila od svojih učenika -'školska mama'.\nNastavnik informatike i računarstva, programiranja, primene računara\nDiplomirala sam na Prirodno matematičkom fakultetu na smeru matematika, modul računarstvo i matematika.\nMatematiku volim još od osnovne škole i oduvek sam želela da predajem deci i mladima. Želim da pokažem učenicima da je matematika zabavna, a ne teška nauka.\nDiplomirao sam psihologiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, gde sam završio i master studije na modulu klinička psihologija. Trenutno sam doktorand na istom fakultetu. Pohađao sam brojne edukacije iz psihologije i objavljivao naučne radove iz razvojne i kliničke psihologije. Završio sam i Akademiju umetnosti u Novom sadu (muzički odsek) i više od 10 godina radim kao nastavnik muzike i psihologije u osnovnim i srednjim školama. Član sam Društva psihologa Srbije i posedujem licencu za rad u školi.\nOsnovne i master studije sam završila na Prirodno-matematičkom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu. Pedagoškim radom se bavim od 2018. Učestvovala sam na različitim seminarima i edukacijama. Trudim se da na časovima moji učenici sami dođu do zaključaka, tako da se oni dobro osećaju jer su nešto sami otkrili. Deci uvek poželim da imaju osmeh, da steknu prijatelja za ceo život, da dožive prvu ljubav i da izađu iz škole puni znanja.\nOsnovne i master studije španskog jezika završila sam na Filološkom fakultetu u Beogradu, a doktorske studije na Univerzitetu Komplutense u Madridu.\nTokom doktorskih studija, volontirala sam u centru ''Pueblos Unidos'', gde sam predavala španski i engleski jezik.\nPrevela sam sa španskog na srpski jezik roman ''Bez identiteta'' španskog pisca Ramona Taresa. Autor sam nekoliko naučnih radova na španskom jeziku.\nPosedujem i sertifikat CAE (Certificate in Advanced English) za engleski jezik, koji predajem u AD Đuro Salaj.\n27. maja 2022.AutorČ Jack OTradesOznake: RadionicePregledano: 3885 pregleda


Šta žene žele: Idealan muškarac za brak mora da ima jednu važnu osobinu… - Zenski.ba\n73206 updated post view 231\nHome Veze Šta žene žele: Idealan muškarac za brak mora da ima jednu važnu osobinu…\nŽene privlače muškarci kojima je porodica važnija od posla i karijere – prenosi Business Insider!\nBelgijski stručnjaci pokušali su istraživanjem da dođu do odgovora na pitanje koje osobine momak mora da ima da bi ga djevojka procijenila kao ozbiljnog kandidata za brak.\nNaučnici su došli do saznanja da idealan muškarac za brak mora da bude više orijentisan na porodicu, a manje na karijeru, jer im je to pokazatelj da bi bio dobar suprug i otac.\nŽelite li spavati bolje? Obucite VUNENU PIDŽAMU


Na udaru biznis još jednog Čačanina? - Ozonpress :: internet portal\nObjavljeno : 23 03 2018\nTag: kladionice, Mozzart, SNS\nNakon što su utihnule priče o preuzimanju uspešnih firmi po Srbiji od strane pojedinaca koji su bliski SNS, one su poslednjih dana ponovo oživele nakon što su u Beogradu zapaljene tri kladionice Mocarta, najuspešnije srpske firme u ovoj branši koje drži nekadašnji Čačanin.\nPoslednji napad na kladionice Mocart dogodila se u noći između srede i četvrtka u sklopu Tržnog centra Mondo u Trgovačkoj ulici u Beogradu. Ovo je treća vatrena stihija koja je progutala njihove objekte u prethodnih 20 dana, ali na sreću ni u jednom požaru nije bilo povređenih.\nNa snimku koji je zabeležila sigurnosna kamera, vidi se kako muškarac sa tamnom jaknom i kapuljačom upada u kladionicu tako što je nogom razbio prozor, a potom prostoriju polio benzinom i zapalio. Pošto je požar buknuo, piroman je nestao.\nVatra je zahvatila i okolne objekte u ovom tržnom centru. Dva lokala pored kladionice su poptuno izgorela, dok je na drugim pričinjena velika šteta.\nOd početka marta na isti način zapaljene su i kladionice Mocarta u Cvijićevoj ulici na Paliluli i u Mirijevu.\nU kompaniji Mocart odbacuju mogućnost da se na ovaj potez odlučio neki njihov korisnik, već da je piroman namerno izabrao kladionicu kako bi prikrio pravi motiv.\n– Mislimo da je neko za svoj sumanuti čin izabrao nas kako bi se otvorila nagađanja zbog prirode posla kojim se bavimo. U ovom slučaju zapaljen je ceo tržni centar, a ne samo naše uplatno mesto. Nemamo nikakve probleme niti nezadovoljne igrače. Našim klijentima smo uvek na usluzi, u granicama fer-pleja. Tokom podmetanja požara postojao je rizik da se on proširi i na stambene objekte u okolini, utoliko pre što su sva tri požara podmetnuta na izuzetno prometnim lokacijama. Ljudima su bili ugroženi i životi i imovina. KOMPANIJA “Mocart” biće, kao i do sada, potpuno na usluzi Ministarstvu unutrašnjih poslova, ali i bezbednosnim i pravosudnim organima. Sigurni smo da će ovaj slučaj imati tretman najvišeg prioriteta i uvereni smo da policija već ima neke tragove koji mogu da dovedu do počinilaca, na osnovu njihovih operativnih saznanja. Tu smo da im se stavimo na raspolaganje koliko god je u našoj moći, kao što smo to uvek do sada i činili – objašnjavaju u “Mocartu”.\nRadnici sa kojima smo pričali sumnjaju da se iza svega krije politika i odluka vlasnika da ne ustupa biznis drugim licima.\nPolicija navodi da radi na otkrivanju počinilaca.\nTadić: Vučićeva braća i kumovi preuzimaju firme po Srbiji\nNekadašnji predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je prošle godine za nedeljnik NIN da Vučićeva braća i kumovi preuzimaju firme po Srbiji.\n– Vučićevi najbliži saradnici, braća i kumovi, kontrolišu softversku industriju, izgradnju puteva, trgovinu strujom i poljoprivredu. Vučić stvara ekonomsku moć koja bi trebalo da njegov poraz na izborima učini irelevantnim, jer će imati sve poluge upravljanja zemljom u svojim rukama…\nFoto: Predrag Dedijer, RAS\n22071 ukupnih pregleda 6 dnevna pregleda\nIzmenjen Zakon o saobraćaju, kreću oštrije kazne\nTetkin zid i tetkino ogledalce\nDarko 23/03/2018 u 14:24 Odgovori\nPa dobro, koji Cacanin? U naslovu ga sponenuste, a u tekstu ne?!!?\nŠta te briga 23/03/2018 u 14:37 Odgovori\nOčigledno nisi Čačanin!\nmarko 23/03/2018 u 19:42 Odgovori\nahahahhahahahahaha originalno bruda 😀\nGradski 24/03/2018 u 21:14 Odgovori\nMišo Rošić 23/03/2018 u 14:41 Odgovori\nPa ti nisi iz Cacka ako ne znas Cakajca…\nAnonymous 24/03/2018 u 16:55 Odgovori\nDubioza 23/03/2018 u 17:15 Odgovori\nPa nisi cuo za Cakajca,dobrog coveka, ali za Ostoju jesi najverovatnije. To je sistem vrednovanja koji je u Srbiji/brateniji.\nAndrej 23/03/2018 u 14:24 Odgovori\nNista ne znaju. Kako Ostoja lepo posluje?\nŽiža 23/03/2018 u 14:25 Odgovori\nMilo Djukanovic skola! Politikom do para,a posle,parama do politike! Ako,ovce,da ne poveruje čovek da su Srbi postali ovako jeftini!\nMajka 23/03/2018 u 14:38 Odgovori\nSacuvati spiskove ko je bio u SNS i suditi im pisteno. Nema posle nisam znao. Ovo je zadnje vreme\nb 23/03/2018 u 15:07 Odgovori\nSuditi? Pa da se vade na ludilo!\npravda 23/03/2018 u 15:14 Odgovori\nnema sta da im se sudi posteno,nego odmah u aps…\nMih 23/03/2018 u 15:05 Odgovori\nKo sme da ima biznis sem burazera – zmajeva od Bugojna? A Cacanska ispostava SNS preduzeca je saucesnik u svemu. Zivis jedan zivot i izaberes da budes smece.\nLord Ajvar 23/03/2018 u 17:25 Odgovori\nZa poslednju recenicu ti treba dati orden 🙂\nProfesionalac 23/03/2018 u 16:27 Odgovori\nNije sta kaze(tj.pise)nego ko kaze(tj.pise).Slika prezadnjeg Arsovog bloga sve kaze -slika kaze vise od hiljadu reci.\nZabrinuti 23/03/2018 u 16:42 Odgovori\nDa li ce neko iz udruzenja privrednika Cacka, iako mozda braca Cakajci formalno nisu clanovi tog udruzenja, kolegijalno, da se oglasi povodom ovog slucaja ili ce biti MUK kao i u mnogim drugim slucajevima o kojima je brujala javnost u cacku??? Da li ce oglasiti onaj cuveni TV dvojac koji je satima branio lik i delo jednog privrednika???\npulsar 23/03/2018 u 17:09 Odgovori\nPiroman je covek koji izaziva pozare zato sto je bolestan a ovo je KRIMINALAC koji pali zato sto gazda nije platio reket ili zato sto nece da prepusti firmu drugom kriminalcu. Tu ima razlike.\nNenad 23/03/2018 u 19:34 Odgovori\nGde si bre ti pulsar?\nPadreDragoL. 23/03/2018 u 17:37 Odgovori\nVujo ote pecenjaru nikad vise nisam otisao!\nClaudio Caniggia 23/03/2018 u 18:41 Odgovori\nzeljko damjanovic 23/03/2018 u 19:22 Odgovori\nBoze dragi pope Dragooo jel vam nije bilo dosta parova padreeee hahah..brano sad radi za 10% u svojoj pecenjari.\nNenad 23/03/2018 u 20:36 Odgovori\nNedaj se Cakajac\nDjordjino 23/03/2018 u 22:28 Odgovori\nMa neeeeee. Niko nista nikome ne uzima u Serbistanu. Svi sve daju dobrovoljno – penzioneri penzijr, rsdnici plate, privatnici firme……….. Sve na msksimalnoj dobrovoljnoj patriotskoj bazi. Pa evo zar matori nije jos uvek vlasnik “Uniprometa” jeste nego sta sve lepo stoji na papiru, srcka ga spicila zbog pretetanog suncanja. Pa normalno je da svi cute jer im prete sbim i svacim, toliko su bahati da ne prezaju ni od cega. E moj jadni Serbistane.😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂😂\nLeave a Reply to Zabrinuti Cancel reply


Trojan baterije | BB Elektronik\nBaterije za platforme za rad na visini\nIzdržljivost, pouzdanost i rad znače i manje iznenadnih i neplaniranih sati prekinutog posla, a više produktivnih sati!\nBaterije za mašine za čišćenje podova\nObezbeđuju sigurno napajanje opreme za čišćenje, bez prekida u radu.\nBaterije za golf i druga električna vozila\nTrojanov Ranger™ 160 obezbeđuje 35% više vremena za vožnju između dva punjenja.\nBaterije za Jahte i Čamce\nPoseduju priključke za svu vašu opremu kojoj je potrebno napajanje.\nOverDrive AGM 31™ obezbeđuje jaku izdržljivost i sposobnost dubokog pražnjenja.\nTrojan Battery veruje u snabdevanje čistim i pouzdanim rešenjima za čuvanje energije.