• Šorom sredom, dvared\nPromocija knjige Bore Otića zakazana je za narednu sredu.\n- Gradska biblioteka Karlo Bijelicki i Klub ljubitelja stripova Sombor organizuju predstavljanje knjige Bore Otića „Šorom sredom, dvared”. Kako je navedeno književno veće na dečijem odeljenju biblioteke počeće u 18 časova - saopštili su organizatori. Drugu knjigu autora kultne emisije Petkazanje na RTV objavila je izdavačka kuća Prometej, krajem prošle godine. Otićeve kratke priče „zauzele” su skoro 250 strana.\n- I gledam a i čitam s radošću kako Bora Otić odslikava i opisuje svet koji nam postaje drag a najvećma nismo poznavali junake tog sveta koji je odistinski, opipljiv i realan. Da li taj svet postoji? Postoji! Da li ti ljudi koje vidimo ili čujemo ili naziremo iz Borinih priča postoje? Postoje! Da li ti predeli, ti salaši, te lenije, te kuće nakraj sela, ta polja, te reke, ta jezera, te šume, postoje? Postoje! Da li jezik kojim se u emisijama i pričama Otićevim govori postoji još uvek drag našim očima i našim ušima? Postoji! Da li još neko ko ume tako da priče svoje tka postoji ovde ili negde drugde? Ne postoji! Navodim samo jednu rečenicu iz priče „Zadušnice” kao otpozdrav Otićevoj knjizi: - Najvećma se čuvalo poštenje i vrednoća. od malena se znalo šta je čije i ko šta radi - napisao je u predgovoru književnik Pero Zubac.\nsavamajstor @ Čet, 07.02.2019. 01:57\nbora otić gb karlo bijelicki klub ljubitelja stripova sombor kultura pero zubac petkazanje prometej promocija sombor\n• Nadmašena sva očekivanja\nBurduševo brdo iznad Kljajićeva je u nedelju ugostilo je učesnike 8. Dana vesele mašine. Manifestacija prerasta u značajan turistički događaj na području Telečke visoravni - zapadnotelečkog vinogorja.\n- Svi takmičari su imali iste uslove. Visovi su obezbedili kom i ogrev, pa je takmičarima bilo samo da pokažu svoje umeće i ispeku najbolju rakiju. „Vesele mašine” su pristigli iz Sombora, Stapara, Čonoplje, Crvenke, Telečke i Kljajićeva - kažu domaćini manifestacije. Najbolju rakiju ove sezone, među 14 ekipa, ispekli su majstor Predrag Nikšić i njegov pomoćnik Rade Mihajlović iz Kljajićeva. Drugo mesto, po odluci žirija, pripalo je njihovim sugrađanima Ratku Pajiću i Zoranu Sudaru, dok su se iza njih plasirali Somborci, Radomir Medić i Đuro Učur. Visovi iz Kljajićeva ističu da su ovogodišnja priredba oborila rekord po broju gostiju. Prisutni su bili vinogradari i voćari iz Orlovata, Bajše, Stare Moravice, Sivca, Temerina, Iđoša, Čuruga, Novog Sada, Crvenke, Feketića, Vinski viteški red Telečke visoravni „Agius Dimitrius”, Alekse Šantića, Melenaca, Sombora i Kljajićeva. Događaju na Burduševom brdu prisustvovali su predstavnici Srednje škole iz Bačke Topole, Srednjih stručnih škola iz Crvenke i Sombora, predstavnici grada Sombora, te neizostavno urednik Petkazanja Bora Otić. Znaju domaćini da dobra kapljica ne ide bez ukusnog zalogaja, pa su se postarali da gosti „ne ostanu gladni”. Kobasice u lepinji sa „tanjirače” i ovčiji paprikaša pripremali su majstori Đoko i Slobodan, dok su brigu o užini (uštipcima) preuzele članice partnerske organizacije - Udruženja žena Rubac.\nDani vesele mašine zaokruženi su pratećim takmičenjem 5. Zlatni destilat. Prijavljen je rekordan broj uzoraka, ukupno 63 po čemu je festival u Kljajićevu već sada svrstao među najznačajnije u Vojvodini. U konkurenciji su bile rakije ispečene 2016. godine i starije. Žiri je za najbolju pristiglu rakiju od šljiva nagradio Peru Margana iz Pančeva. Šljivovica Antala Fadija iz Sombora zaslužila je drugu, a Zoran Malbašić iz Novih Kozaraca treću nagradu. Manifestaciju u organizaciji Udruženje vinogradara i voćara Visovi iz Kljajićeva, podržali su grad Sombor i Autonomna pokrajina Vojvodina.\nsavamajstor @ Sre, 13.09.2017. 05:11\n5. zlatni destilat 8. dani vesele mašine antal fadi bora otić burduševo brdo đudo učur kljajićevo pera margan petkazanje predrag nikšić rade mihajlović radomir medić ratko pajić sela sombor udruženje vinograda i voćara visovi zoran malbašić zoran sudar\n• Rekordan broj učesnika na koloniji\nUdruženje Visovi upriličilo je osmo slikarsko okupljanje na Burduševom brdu. Sarajeva ,Novog Sada,Crvenke,Sombora,Koluta i Kljajićeva\n- Ovo je do sada najbrojnija likovna kolonija koja se održava u prelepom ambijentu Doma udruženja vinogradara i voćara iz Kljajićeva. Tako nam ove godine dođe ukupno 23 slikara čime se premašili do sada najbolji rezultat po broju učesnika. Imali smo goste iz Sarajeva, Novog Sada, Crvenke, Sombora, Koluta i Kljajićeva - ispričao je Branko Šoštarić, napominjući da mora ostati zabeleženo da su na Brdo poranili Antun Krulić, Bilja Malivuk i Mirza Ajkunić, te Josip Kler. Poseban utisak kod okupljanja ostavilo je „uplovljavanje” limuzine iz američke države Ontario, iz koje je na prostor kolonije stupio slikarski bard Đene - kaže popularni Šole. On se zahvaljuje meštanima što su u zavidnom broju posetili koloniju i što su primorali organizatore da u „ozbiljnim okolnostima”, budu „pod konac”.\nDogađaj na Burduševom brdu upotpunilo je i prisustvo ekipe „Petkazanja” predvođena čuvenim Borom Otićem. Priča sa likovne kolonije Udruženja voćara i vinograda Visovi iz Kljajićeva biće prikazana u nekoj od narednih epizoda kultnog serijala. - Vidimo se dogodine - poručuju članovi Visova koji su jedinstveni u nameri da sačuvaju svoj likovni susret.\nsavamajstor @ Čet, 09.06.2016. 04:28\nantun krulić bilja malivuk bora otić branko šoštarić šole đene josip kler likovna kolonija mirza ajkunić petkazanje sela sombor udruženje vinograda i voćara visovi\n• Šesto okupljanje na Burduševom brdu\nJedanaest ekipa učestvovalo je na tradicionalnom pečenje šljivovice u okviru Dana veselih mašina. Ujedno, proglašene su i najbolje rakije takmičenja Zlatni destilat.\nInteresovanje za „Dane vesele mašine” u Kljajićevu raste iz godine u godinu. Manifestacija je prevazišla lokalne okvire, a to potvrđuje prisustvo više od sto gostiju na Burduševom brdu pokraj Kljajićeva. Ove sezone u konkrenciji za najbolje ispečenu šljivovicu bilo je 11 majstora. Najbolju rakiju, na licu mesta, ispekao je Jova Popović iz Bačkog Brestovca sa pomoćnikom Davorkom Bačkulinom iz Stapara. Drugo, odnosno treće mesto osvojili su Kljajićevčani Milan Pejin i Milan Mađarčić, te Mićo Malobabić sa pomoćnikom Bogdanom Kljajićem. Nagrađeni su uz medaje i diplome na dar dobili unikatno priznanje reljefni prikaz kazana za pečenje rakije, koji je izradila akademska slikarka Snežana Mijić iz Sombora. Dok su se u kazanima krčkale šljivovice, članovi žirija proglasili su najbolje rakije prispele na takmičenje 3. Zlatni destilat. Među 55 uzoraka najbolje je ocenjena „šljiva” Antala Fadija iz Sombora. Rakija Branka Šoštarića - Šoleta iz Kljajićeva je dobila srebrnu, a Milana Katića iz Bačke Topole bronzanu medalju.\nUdruženje vinograda i voćara „Visovi” iz Kljajićeva se ovim putem zahvaljuju svim učesnicima i gostima, kao sugrađanima koji su doprineli stvaranju nezaboravnog utiska. Iz udruženja obaveštavaju da će u emisiji Bore Otića - „Petkazanje” na Radio televizije Vojvodine biti emitovana reportaža posvećena Danima vesele mašine. U pratećem programu učestvovali su pevačka grupa KUD Đurđevak, Udruženje Rubac, pesnik Moša Novković, te Iđoški Betoven - Draganče, koji je ovom prilikom na bačvi priredio rakijsku himnu.\nsavamajstor @ Pet, 18.09.2015. 04:29\n3. zlatni destilat 6. dani vesele mašine antal fadi bora otić burduševo brdo jova popović kazani kljajićevo ku đurđevak petkazanje radio televizija vojvodine rakija sela šljivovica snežana mijić sombor udruženje rubac udruženje vinograda i voćara visovi


deimon-and-al profil | Bongacams\nBrinete (1870 Live)\nObrijane mačkice (1933 Live)\nPlavuše (402 Live)\nSrednje grudi (965 Live)\nPoslednje prijavljivanje: 25.7.21. 03.53.25\nKlikom na dugme, podići ćeš deimon-and-al na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. deimon-and-al će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o deimon-and-al\nRadni sati deimon-and-al\ndeimon-and-al lista želja


dr Predrag Mitrović prof. Zoran Pavlović Slaviša Miletić Igor Švonja Milan Mihajlović Oliver Milisavljević Dragan Davidović Blagoje Car Dragana Milićević Tomislav Petrović\nPetak, 30.09.2016 15:34\nPoslednjih nekoliko godina sproveden je niz kontrolisanih „revolucija“ oličenih u tzv. arapskom proleću. One su se arapskim svetom širile domino efektom, s tim što se njihov praktični domašaj u finalu preneo na celokupnu svetsku zajednicu. Očigledno je da će ovaj događaj postati novi istorijski povod za određene promene u svetu, kroz prekomponovanje svetske geopolitičke slike, jer projektovane „revolucije“ već proizvode brojne posledice i menjaju postojeće geopolitičke odnose.\nKada uzmemo u obzir reakcije, držanje i preduzete mere od strane Ruske federacije i još par država koje ne pristaju na zapadni koncept izazivanja kriza, oružanih sukoba i prekrajanja granica, niti da se posledice takvih akata prenesu i na njihovu teritoriju, proizlazi da je era veštački izazvanih i kontrolisanih revolucija konačno završena. Ovaj istorijski događaj će doprineti konačnom preispitivanju uloge savremene države i državne politike u svim pravcima.\nNaime, zapadni politički, obaveštajni i vojni centri su (zlo)upotrebili svoj aparat i agenturu i ideološkim radom na terenu uspeli da proizvedu rušenje legalnih i legitimnih vlada i šefova država, sa ciljem da se političko nasleđe prosvećenog arapskog nacionalizma, koji je, između ostalog, počivao na ideji države, zameni nestabilnim, anticivilizacijskim, te antidržavnim provizorijumima čije je uporište radikalni islamski fundamentalizam.\nOvaj svojevrsni nasilni uvoz i instaliranje islamističkog faktora sa ciljem stvaranja fundamentalističkih žarišta, a potom zaklanjanje istih iza fasade revolucionarnih zahteva i opravdane pobune protiv autoritarnih režima, trebalo bi da se proširi i van granica arapskog sveta, i to prema onim državama koje nisu deo evroatlantskih integracija, pri čemu su stvarni efekti ovog procesa takvi da su mnoge arapske države postale, ili su na dobrom putu da postanu propale države.\nU tom projektovanom sukobu, islamističkog nasilja sa domicilnim državnim tradicijama i stanovništvom, stvoreni su uslovi za novu seobu naroda, oličenu u moru izbeglih koji se kreću ka zapadu. Obavljena su i objavljena mnoga istraživanja, a utvrđena je i određena zakonomernost kretanja izbeglih, među kojima je i veliki broj fundamentalista, koji se, zahvaljujući liberalnim propisima EU lako mogu kretati i boraviti na njenoj teritoriji, a samim tim preduzimati i akte terorizma i nasilja.\nPri tom, ne treba zapostaviti mogućnost i njihovog boravka, te trajnog nastanjivanja i delovanja na teritoriji država koje se nalaze na maršuti ka zapadu. Zato su države koje se nalaze na maršuti ove seobe, posebno Republika Srbija, u obavezi da se zaštite i reaguju, umesto što preduzimaju radnje evidentiranja ili mirno posmatraju nekontrolisano kretanje izbeglih preko svojih teritorija.\nTako je kretanje naroda, iako projektovano i usmeravano od strane reditelja niza „revolucija“, stvorilo potrebu da se na ovu pojavu energično odgovori i time budućnost civilizacije zaštiti od izazivanja novih oružanih sukoba.\nKako postojeći međunarodno-pravni multilateralni i bilateralni instrumenti ne garantuju efikasnu zaštitu tranzitnih država, kao ni samih izbeglica koje se u talasima kreću ka zapadu, to proizlazi da je jedino moguće rešenje aktuelnog problema – vraćanje savremenoj državi onih atributa koji su joj oduzimani, kako u svetskim procesima širenja ideologije globalnih ljudskih prava i ograničavanja vlasti, tako i u procesima evrointegracija koje se odvijaju na evropskom tlu.\nNa haos izazvan novom seobom naroda, prva je reagovala Mađarska. Pravovremenim i adekvatnim merama, sa jasnim opredeljenjem da je država i dalje država, a da su državne granice i dalje nepovredive, uprkos činjenici da je reč o članici EU, Mađarska je valjano anticipirala sve štetne posledice tzv. izbegličke krize i udaljila se od modela koji je EU nametnula svojim članicama.\nPrimer Mađarske je najbolji obrazac koji potvrđuje na početku iznetu hipotezu da će nova seoba naroda promeniti svet, jer ne treba zaboraviti da su mnoge istorijske seobe naroda menjale svetska politička kretanja, da su menjale granice država i da su mnoge velike i snažne države tako nestajale. Dovoljno je podsećanje na Veliku seobu naroda i ozbiljan potres Zapadnog rimskog carstva 375. godine, da bi samo nakon sto godina došlo do pada carstva.\nSa druge strane, u istim istorijskim okolnostima, Vizantija je, nasuprot Zapadnom rimskom carstvu, pomoću snažnih državnih tradicija, centralizovanog državnog ustrojstva i primenom političke i državne mudrosti opstala kao država, a ovo istorijsko iskustvo ne treba prepuštati zaboravu.\nDakle, nova seoba naroda koju su proizvele zapadna politička teorija i praksa, stvorila je uslove da dođe do preobražaja karaktera i uloge savremene države koja se mora vratiti svojim suverenističkim korenima.\nOvo novo kretanje, resuverenizacija, poprima globalne razmere i trenutno je u toku, a države koje se nalaze na putu nove seobe naroda, u obavezi su da stvari pravilno sagledaju, a potom i da delaju isključivo sa sopstvenog nacionalnog i političkog stanovišta. Obziri prema integrativnim procesima koje diktira zapad, ovde prestaju.\nVreme je za veliki povratak suverene nacionalne države kao subjekta u međunarodnom pravu i međunarodnim odnosima.\nSuverenost kao organski atribut države, a ne projekat\nKako definisati suverenost, a ne upasti u doktrinarne zamke ili u suvišno pobijanje vladajuće političke uspavanke o prevaziđenosti ovog pojma, koji je istovremeno i konstitutivni element države? Da li suverenost može postojati kao projekat i kakve su perspektive projektovanih „država“?\nPre svega, za potrebe ove analize suverenost ćemo definisati u njenom prirodnom okruženju, u kontekstu državne vlasti i u skladu sa nespornim stavovima koje je opredelila ustavno-pravna književnost. Suverenost u svom totalitetu ne može obitavati van države i u drugačijem političkom ambijentu, posebno ne u ambijentu veštačkog birokratskog sistema kakav je EU.\nZato ćemo prethodno pojmovno odrediti državu, koja se definiše kao zajednica ljudi koji žive na teritoriji nad kojom se prostire vrhovna vlast. Iz navedenog dalje proizlazi da je vrhovna vlast sinonim i sintagma koja deskriptivno određuje suverenost, a da je istovremeno sama suverenost jedan od tri atributa države (preostala dva su stanovništvo ili narod i državna teritorija).\nEvgenije Spektorski je značenje države definisao upravo preko reči država – vlast „koja drži, održava zemlju i društveni poredak“. Dakle, suverena državna vlast je ekskluzivno svojstvo države i razlikuje samu državu od ostalih organizacija u društvu, dok istovremeno, povezuje stanovništvo i teritoriju time što se suverena državna vlast manifestuje na državnoj teritoriji i stanovništvo joj je potčinjeno.\nSuverenu državnu vlast odlikuju: nezavisnost (unutrašnja i spoljna), neprekidnost (trajanje bez obzira na personalne promene državnih funkcionera) i nedeljivost (iako se može vršiti preko više različitih organa, ona je jedna i jedina vlast u državi).\nStoga, možemo zaključiti da je suverenost organski atribut države, da je personifikacija suverenosti pravo i obaveza državnih organa da je konsumiraju u poslovima vođenja državne politike, donošenja zakona i sudovanja, a da se ove nadležnosti ne mogu preneti ili poveriti bilo kom drugom subjektu ili naddržavnoj tvorevini.\nOvaj tradicionalni model je poremećen ideološkim kretanjima u periodu nakon Drugog svetskog rata, pa je tako, primera radi, politička stvarnost vulgarizovala suverenost idejom ujedinjenja Evrope kroz EZ, a potom kroz formu EU. Prenošenjem državnih nadležnosti na EU kao naddržavnu tvorevinu, države su se odricale suverenosti kao organskog atributa, te su ostale uskraćene da suvereno vode državnu politiku, donose zakone i presuđuju u krivičnim i građanskim stvarima. Države ograničene na opisani način ne mogu efikasno odgovoriti na izazove koje diktira nova seoba naroda, jer rad svojih vlada, parlamenata i sudova moraju saobraziti interesima i pravu briselskih evrobirokrata, umesto da delaju saglasno nacionalnom interesu…\n Propalom državom se, između ostalog, smatra ona država kojoj nedostaje atribut suverene centralne vlasti i koja nestaje, iako ona još uvek ima neke obrise subjektiviteta, posebno u međunarodnim odnosima (poseduje DKP, članica je međunarodnih organizacija i tsl). Doktrina smatra da propalu državu treba razlikovati od situacije u kojoj neka država prolazi kroz težak period koji je privremenog karaktera, poput revolucije ili građanskog rata, s tim što je najbitnija odlika takve države nestajanje sa političke karte. Šire o tome: B. Krivokapić, Aktuelni problemi međunarodnog prava, Službeni glasnik, Beograd, 2011, str.86-87.\n Pod projektovanom „državom“ podrazumevamo veštački stvorene države, nastale putem nasilnih secesija delova jedne suverene države, koje su u praksi bile podržavane od strane zapadnih sila, poput samozvane države kosmetskih Arbanasa. Ova pojava je i posledica negacije suverenosti u međunarodnom pravu i međunarodnim odnosima.\n Iako EU čine države članice, njihov pravni sistem, međunarodnopravni subjektivitet, a samim tim i suverenost su ograničeni pravnim sistemom i politikom EU kao naddržave.\n R. Marković, Ustavno pravo i političke institucije, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu i JP „Službeni glasnik“, Beograd, 2008, str.151.


Šefica EK-a: Vrijeme je da se razmisli o obveznom cijepljenju protiv covida-19 - N1\nŠefica EK-a: Vrijeme je da se razmisli o obveznom cijepljenju protiv covida-19\nSvijet Autor:Hina01. pro. 202114:17 > 14:332 komentara\nPredsjednica Europske komisije izjavila je u srijedu da treba poduzeti sve što je moguće kako bi se zaštitili od omikron varijante koronavirusa, ističući da se treba pripremati na najgori, a nadati se najboljem scenariju, te da je potrebno razmisliti o uvođenju obveznog cijepljenja.\n“U međuvremenu ponavljam poziv svima: cijepite se, docijepite se booster dozom i poštujte pravila kako biste se zaštitili”, rekla je predsjednica Komisije.\ncijepljenjekoronavirusUrsula von der Leyen


Evropa i Amerika ukupno 0-6 trećeg dana Svetskog prvenstva - Sportklub\nEvropa i Amerika ukupno 0-6 trećeg dana Svetskog prvenstva\nLOL Autor:Vladimir Belopavlović13. okt. 202120:58 > 21:06\nKatastrofalna forma zapadnjačkih timova na ovogodišnjem League of Legends Svetskom prvenstvu je kulminirala danom bez ijedne pobede timova iz LEC i LCS lige i sada smo zaista veoma blizu toga da u četvrtfinalu gledamo osam ekipa iz Koreje i Kine ukoliko se nešto veliko ne promeni u drugom delu grupne faze.\nI dok se od NA timova nije previše očekivalo, čini se da je najviše razočarao MAD Lions koga su pojedini analitičari dizali u nebesa i prognozirali im minimum top 4 finiš i lako prvo mesto u grupi D maštajući da će Lavovi biti novi G2 Esports.\nAli od toga nema ništa i MAD Lions je sada samo još jedan u nizu timova iz zapadnih regija koji se utopio u opšte sivilo proseka.\nOni su danas poraženi od četvrtog nosioca LPL lige, tima koji je do završnice turnira došao iz plejina, LNG Esportsa i to za samo 26 minuta igre. Elyoya je nakon jučerašnje dobre igre ponovo pružio veoma lošu partiju kao i u prvom kolu, dok se Humanoid poput i ostalih evropskih mid lejnera uopšte nije video protiv i više nego raspoloženog Icona.\nNavijače je posebno zaboleo poraz Fnatica koji su još jednom srljali bez ikakvog plana protiv PSG Talona, a ironija je da je jedina svetla tačka bio izmena u timu ADC Bean koji je „uleteo“ na Svetsko prvenstvo da zameni Upseta. Fnatic je nakon trećeg dana zakucan za dno tabele sa 0-3 skorom, a ovoga puta nema Rekklesa i sOAZa da povedu tim u potpuni preporod u revanš mečevima i sve vodi ka tome da će vidno iznevirani igrači Fnatica morati da se opasno pomuče da ne završe turnir kao TSM prošle godine (0-6).\nRogue kao što se i moglo očekivati nije mogao da parira FunPlus Phoenixu, koji su bili prejaki za njih. Posebno su podbacili solo lejneri, Odoamne je nastavio da gine u 1 na 1 borbama, a Larssen se nije video ne LeBlanc.\nHans Sama je još jednom dao sve od sebe da nešto uradi za Rogue, ali sam nije mogao previše i na kraju jedino što mu je preostalo je da pokupi simpatije navijača.\nNije mnogo bolje prošla ni NA regija.\nBdd i Gen.G su se poigrali sa Team Liquidom, DAMWON je preslišao Cloud9, a da LCK savlada LCS 3-0 u današnjim mečevima postarao se T1 koji je deklasirao američke prvake 100 Thieves.\nU preostalim mečevima EDG i RNG su uspeli da izbore 3-0 skor, EDward Gaming je savladao DetonatioN FocusMe, dok je Royal Never Give Up bio bolji od Hanwha Life Esportsa.\n100 ThievesCloud9FnaticLoLLoL Svetsko prvenstvo 2021Mad LionsRogueTeam Liquid


novak djokovic atp lista rekord prvo mesto | Sport | Tenis\nNOVAK SUVERENO PRVI: I dalje beži Nadalu, a jedan podatak dokazuje da je imao najteži put ove godine! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.11.2020. / 09:42\nAutor Nikola Lalović 09.11.2020. / 09:42\nSrpski teniser Novak Đoković dočekao je 294. nedelju na čelu ATP liste i on nastavlja svoju poteru za verovatno najznačajnijim rekordom u istoriji tenisa. Federerovih 310 nedelja na prvom mestu deluju sve bliže.\nZanimljivo je da bi Novak već sada uspeo da prestigne taj rekord da se brojanje nedelja nije stopiralo zbog pandemije virusa korona. Ovako on je na 16 nedelja od Federera, sa 1.930 bodova više od Nadala.\nKao i po običaju Novak je do prvog mesta morao na teži način, što pokazuje njegov broj mečeva protiv igrača iz Top 10 u prethodne 52 nedelje.\nSrpski teniser je odigrao 22 meča i pobedio 15, a jedini koji je blizu njega je Dominik Tim. Austrijanac u 21 meču sa Top 10 protivnicima ima 14 pobeda. Nadal je protiv najboljih na svetu igrao 17 puta, a Rodžer Federer je imao tek 15 ovakvih duela i ima negativan skor – sedam pobeda i osam poraza.\nUpravo je pad Švajcarca jedina novost u Top 10 na ATP listi. On je sada peti, a na četvrto mesto se popeo Danil Medvedev.\nDominik Tim je treći iza Novaka i Nadala, a Top 10 zaključuju Cicipas, Zverev, Rubljov, Švarcman i Beretini. Što se tiče naših tenisera Dušan Lajović je 26. a Filip Krajinović je posle pada za jedno mesto 31.\nMiomir Kecmanović je takođe pao jednu poziciju i sada je na 43. mestu, Laslo Đere je 57. a potom slede Nikola Milojević na 136. mestu, Danilo Petrović kao 140. i Viktor Troicki koji je 196.\n09.11.2020. / 11:10\nOdakle cifra da je u prethodnih godinu dana odigrao 22 meča protiv Top10 igrača? Odigrao je samo 12 takvih mečeva, a u 2020. samo 9


Srbija 21: Hendikep za zemlju masovni odlazak ljudi u inostranstvo | Novinska agencija Beta\nSavez za Srbiju: Obezbediti uslov za život bez nasilja; SNS: Nasilje nameće opozicija\nDRUšTVO | 06.12.2018 22:35\nSrbija 21: Hendikep za zemlju masovni odlazak ljudi u inostranstvo\nViše od 20 odsto gradjana želi da se iseli iz Srbije, a oko 90 odsto onih koji su već otišli, budućnost svoje dece vide u zemlji u kojoj sada žive, ili u nekoj drugoj "zapadnoj zemlji".\nTo je rezultat istraživanja "Zašto ljudi odlaze iz Srbije", koje je sprovela organizacija "Srbija 21" od juna do avgusta 2018. godine.\nIstraživanje je večeras predstavljeno u Novom Sadu, a radjeno je na uzorku od 1.000 ispitanika u Srbiji i 2.149 ispitanika iz dijaspore.\nČak 85 odsto onih koji nameravju da se isele, želi da ode u zapadne zemlje, dok svega dva odsto kao željeno odredište navodi Rusiju.\nPredstavnik organizacije "Srbija 21" Nenad Konstatinović je ocenio da je to pokazatelj da gradjni Srbije ipak preferiraju društveno uredjenje po modelu zapadnih demokratija, što je po njegovim rečima "suprotno preovladjujućem javnom diskursu koji je emotivno naklonjen Rusiji".\nKonstantinović je naveo da se, po podacima Ujedinjenih nacija, iz Srbije godišnje iseli oko 60 hiljada stanovnika, te da je reč o ljudima koji su spremni da preuzimaju rizike, jer su se hrabro odlučili na odlazak, često s celim porodicama, iako čak 75 odsto nikada pre toga nije bilo u inostarnstvu.\n"Oni bi mogli da budu nosioci promena u društvu, i zato je to veliki hendikep za društvo koje je lišeno takvih ljudi, jer zato teže može da ostvari standarde demokartski uredjenih država. Ako nešto ne preduzememo kao društvo, neće nas biti. I tu ne pomažu nikakve jendokratne mere, jer je problem veoma složen", upozorio je Konstatinović.\nDodao je da je istraživanje pokazalo da su najčešći motivi za odlazak iz Srbije životni standard (41 odsto), bolje plaćen posao (36 odsto) i loša situacija u državi (9 odsto), dok o odlasku najviše razmišljaju gradjani starosti od 18 do 29 godina.\nAnketirani koji već žive u inostranstvu, njih 92 odsto, ocenilo je život tamo boljim nego u Srbiji i to ne samo zbog boljeg životnog standarda, već i zbog uredjene države i bezbednosti.\nČlan Fiskalnog saveta Vlade Srbije Vladimir Vučković, rekao je da se negativne posledice masovnog iseljavanja osećaju i na ekonomskom planu, "jer država gubi kapcitet u svakom smislu".\n"Razlozi iseljavanja su i ekonomske, ali i neekonomske prirode, jer ljudi ne vole da im neko vredja inteligenciju, da vide gluposti oko sebe, a ne mogu ništa da učine, i dok je tako, ljudi će odlaziti. I ubedjen sam da tu plate nisu ključni faktor", rekao je on.\nVučković je kazao da država može da pomogne tako što će mnogo više ulagati u lokalnu i drugu infrastruktru, nego u subvencije.\nTo je ilustrovao rekavši da je vodovod u Vojvodini najgori u zemlji, jer je svega 19 odsto vode ispravno za piće, Novi Sad ima više od 30 godina staru vodovodnu mrežu, dok su Beograd i Novi Sad jedini gradovi koji ispuštaju otpadne vode direktno u Dunav, bez prečišćavanja.\n"To su životne stvari koje lokalne i centralne vlasti treba da rešavaju. Takodje, neophodna su veća ulaganja u zdravstvo i obrazovni sistem, i u privatni sektor", ocenio je on.\nVlasnik "Color Press Group" iz Novog Sada Robert Čoban je rekao da je problem u tome što se u društvu "dve decenije nakon gubitka Kosova i 23 godien od Dejtona i dalje pričaju iste priče kao da će opet rat".\n"Mladje generacije ne žele da žive u takvom društvu. Čak i izbeglice iz ratnih poručja ovuda samo prolaze, niko ne želi da ostane", rekao je Čoban.


Premijer Irske pozdravio novi sporazum o Bregzitu | Aktuelno\nVaradkarov entuzijazam je u oštroj suprotnosti sa stavom sjevernoirske Demokratske unionističke partije (DUP) da sporazum nije "u dugoročnom interesu Sjeverne Irske"\nIrski premijer Leo Varadkar pozdravio je novi sporazum o Bregzitu koji su u četvrtak postigli Evropska unija i Velika Britanija.\nLeo Varadkar (Foto: Reuters/Clodagh Kilcoyne)\nVaradkar je na Tviteru naveo da novi sporazum o razlazu omogućava Velikoj Britaniji da napusti EU “na uređen način”, navodi Asošiejted pres.\nOn je ocijenio da je sporazum dobar i za Irsku, članicu Unije, i za britansku Sjevernu Irsku, i da štiti jedinstveno tržište EU i mjesto Irske u njemu.\nVaradkarov entuzijazam je u oštroj suprotnosti sa stavom sjevernoirske Demokratske unionističke partije (DUP) da sporazum nije “u dugoročnom interesu Sjeverne Irske”. DUP u parlamentu podržava manjinsku britansku vladu.\nPitanje granice između dvije Irske bilo je najveća prepreka za dogovor Lonodna i Brisela, pošto se britanski premijer Boris Džonson, kao i brojni poslanici, protivio odredbi iz prethodnog sporazuma o razlazu koja je trebalo da obezbijedi da poslije Bregzita ne bude “tvrde granice” između dvije Irske, strahujući da bi na taj način Velika Britanija ostala tuhesno vezana za trgovinska pravila EU.\nDUP je danas potvrdila da neće glasati za novi sporazum o Bregzitu, ocijenivši da će Sjeverna Irska, na osnovu plana da se zadrži otvorena granica između dvije Irske, biti vezana za drugačije carinske i poreske aranžmane od Velike Britanije, što je za probritansku unionističku stranku neprihvatljivo.\nDžonson je danas izjavio da je Velika Britanija postigla odličan sporazum s EU, ali se očekuje da će vlada imati teškoće da izdejstvuje njegovo usvajanje u parlamentu pošto mu se protive DUP, Laburistička partija, Liberalne demokrate i Bregzit stranka.\nProces pristupanja Zapadnog Balkana EU je mrtav\nREGION Aktuelno - 23.07.2021-11:33\nNjemački medij Neue Zürcher Zeitung (NZZ) objavio je autorski tekst novinara Andreasa Ernsta u kojem on ističe da je proširenje Evropske unije na zemlje...


Vesna Marjanović u UO Evropskog muzejskog foruma | SEEcult.org\nVest | Evropa | Vesna Marjanovic | Muzej | EFM | EMYA | SE | Nagrade | UO\n10.05.2018 | 14:38\nVesna Marjanović u UO Evropskog muzejskog foruma\nNarodna poslanica Skupštine Srbije Vesna Marjanović izabrana je za članicu Upravnog odbora Evropskog muzejskog foruma (EMF) na konferenciji povodom dodele godišnjih priznanja za Evropski muzej godine (EMYA) koja se održava od 9. do 12. maja u Varšavi.\nUpravni odbor upravlja Evropskim muzejskim forumom, a čine ga profesionalci iz muzeja ili kulturnog sektora iz cele Evrope, izabrani na mandat do šest godina. Odbor imenuje i članove žirija za dodelu godišnjih nagrada.\nEvropski muzejski forum (EMF) je dobrotvorna organizacija registrovana u Velikoj Britaniji koja predstavlja pravni i organizacioni okvir za prestižnu dodelu priznanja Evropski muzej godine, koje je ustanovljeno 1977. godine.\nEMF / EMYA posvećena je podršci inovacijama i izuzetnosti u muzeološkoj praksi, umrežavanju evropskih muzeja i razmeni ideja i iskustava. EMF / EMYA je u svom radu posebno posvećena izgradnji građanskog društva, demokratije, poštovanju ljudskih prava, kao i principima održivog razvoja, premošćavanju kultura i društvenih i političkih razlika.\nOrganizacija naglašava posvećenost evropskim, humanističkim vrednostima, a višedecenijsko partnerstvo sa Savetom Evrope podrazumeva da muzeji-kandidati za nagradu dolaze iz 47 evropskih zemalja-članica Saveta Evrope - od Lisabona do Vladivostoka.\nNagrada EMYA dodeljuje se nakon temeljnog procesa analize i procene muzejskih stručnjaka-članova žirija koji garantuju odluku zasnovanu na poštovanju najviših profesionalnih kriterijuma, inovativnosti i kreativnost u muzejima.\nOve godine jedini kandidat za nagradu iz Srbije je Dom Jevrema Grujića iz Beograda, a dobitnici ce biti poznati 12. maja.


Tviter uvodi oznaku za "državne" naloge: Biće označeni i određeni zvaničnici i institucije - Srpskainfo\nKompanija Tviter danas je saopštila da će sljedeće nedjelje dodati oznake za identifikovanje više računa povezanih sa vlastima neke države, uključujući lične naloge svjetskih lidera, ''kako bi korisnici imali više konteksta za geopolitičke diskusije na platformi''.\nU avgustu je Tviter saopštio da će početi da etiketira naloge državnih medija kao što su ruski Sputnjik i kineska Sinhua, i nekih ključnih vladinih zvaničnika iz pet stalnih članica Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija – Kine, Francuske, Rusije, Velike Britanije i SAD.\nDigitalna Srpska državni naloziinstitucijeoznakepolitičaritviter


Jeftini letovi Manzini King Mswati III International Shihezi Huayuan - Avionske karte King Mswati III International Huayuan - eSky.ba\nLetovi od Manzini King Mswati III International\nLetovi od Manzini King Mswati III International do Shihezi Huayuan\nPretražite letove od Manzini King Mswati III International do Shihezi Huayuan\nProvjerite najbolje ponude letova od Manzini King Mswati III International do Shihezi Huayuan\n✔ Postoje li posebne ponude za letove Manzini King Mswati III International Shihezi Huayuan na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta Manzini King Mswati III International Shihezi Huayuan?\n✔ Ako rezerviram let Manzini King Mswati III International Shihezi Huayuan, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove Manzini King Mswati III International Shihezi Huayuan?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova Manzini King Mswati III International Shihezi Huayuan uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nJeftini letovi za Esvatinij Jeftini letovi iz Esvatinija Jeftini letovi za Manzini Jeftini letovi iz Manzinia Jeftini letovi za Tokyo Jeftini letovi iz Tokya\nJeftini letovi za Pakistan Jeftini letovi iz Pakistana Jeftini letovi do Siuna Jeftini letovi od Siuna


Borba Titana:BMW M3 e30 Sport Evo II vs Mercedes 190 16v Evo II - PetrolHeads\nVečita dilema ko je bolji: Zvezda ili Partizan, Mercedes ili BMW… Svako ima svoj ukus i verovatno nikada niko neće moći suprotnu stranu da ubedi da je lošija.\nAli nas zato ništa ne košta da još jednom bacimo pogled na dva velikana auto-industrije koji su obeležili kraj ’80-ih/početak ’90-ih i učinili da čuveni DTM šampionat bude na nivou popularnosti trka F1.\nNaravno u pitanju su BMW M3 e30 u svom najjačem izdanju Sport Evolution II i Mercedes 190 Evolution II.\nOba modela su imala mnogo toga zajedničkog: motor podjednake zapremine: 2,5 litra, manuelni menjač sa 5 stepeni prenosa, pogon na zadnjim točkovima… Snaga im je bila skoro pa ista: BMW je bio za nijasnu jači sa 238 konja za razliku od Merca koji je imao 235 ks. Međutim, obrtni momenat je bio bolji kod Mercedesa: 246 Njutna naspram 241 kod BMW-a. S druge strane, M3 je svoje njutne imao dostupne već na 4750 obrtaja, dok su kod konkurencije bili dostupni na 5500 obrtaja.\nKada su performanse u pitanju, BMW je bio i ostao dominantniji u sledećim segmentima:\n0 do 100km/h: 6,5s vs 7,1\n0 do 200km/h: 30,6s vs 31,5\n402 metra: 14,8s vs 15,1\n1 km iz mesta: 27,2s vs 27,6\nS druge strane, Mercedes imao veću maksimalnu brzinu: 250km/h vs 248km/h.\nKada je reč o ekskluzivnosti, Mercedes je u ono vreme bio skuplji za oko 20% i proizvedeno ih je 500 komada, dok je M3 Sport Evolution imao seriju od 600 komada.\nDanas se cene dobro očuvanih polovnjaka na portalu mobile.de kreću oko 175.000 evra za M3 Sport Evolution (dva komada u ponudi), dok se cene Mercedesa 190 16v EVO II kreću rasponu od 140.000 do čak 330.000 evra.\nText/ Photo: Z. Glavaški / web izvor


paris-hilton-britney-spears-starateljstvo | Celebrity\nParis Hilton, Christina Aguilera, Miley Cyrus i Mariah Carey osnovale fond pravne zaštite za pomoć Britney Spears! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSnažne i solidarne u borbi protiv manipulisanja životom Britney Spears!\nCeo svet i dalje bruji o slučaju Britney Spears. Naime, već 13 godina Britney živi pod starateljstvom svog oca Jamie Spears-a, zbog čega se to slobodno može nazvati i zarobljeništvo, jer ona nema pravo na donošenje odluka, kao ni vlasništvo nad onim što je sama stvarala, dok njena porodica i menadžeri upravljaju njenim životom i koriste je.\nS obzirom na to da sud nije odobrio ukidanje starateljstva, brojne poznate ličnosti su se ujedinile u glasnoj borbi za Britney Spears. Umesto ne tako značajne podrške na društvenim mrežama, Paris Hilton, Christina Aguilera, Mariah Carey i Miley Cyrus osnovale su fond pravne zaštite (račun za sudske troškove, takse, pravne savete, i sl) koji ima za cilj da pomogne Britney Spears da se brže i lakše izbori za svoj glas i slobodu u donošenju odluka. Vrlo brzo pridružili su se i njen bivši dečko Justin Timberlake, te Katy Perry.\n„Moj otac i svi koji su bili uključeni u ovo starateljstvo zajedno sa mojim menadžmentom, koji je igrao ogromnu ulogu u kažnjavanju svaki put kada sam za nešto rekla „NE“, trebalo bi da idu u zatvor. Voleo je kontrolu koju je imao nad nekim ko je moćan kao što sam ja – moć da povredi svoju ćerku 100,000%. Obožavao je to.“, navela je Britney u svojoj izlaganju sudu.\nSve ove aktivnosti usledele su nakon što je Larry Rudolph, menadžer ove pop zvezde, dao ostavku nakon 25 godina rada i i njenog priznanja da ju je primoravao da održava koncerte protiv njene volje. Zbog svega ovoga, Paris, Christina i mnoge druge zvezde odlučile su da budu ne samo solidarne, već i aktivne po pitanju njenog oslobađanja.\nPevačica svim silama pokušava da prekine ovaj ’aranžman’ koji su drugi napravili od njenog života još 2008. godine, a zbog pritiska medija i javnosti, nadamo se da će sud vrlo brzo doneti posve drugačiju odluku.


10 najsmrtonosnijih avionskih nesreća u istoriji\nSrijeda, 12.07.2017 | 16:00\nAvion kompanije "Er Kanada" nedavno se na avionskoj pisti zamalo sudario sa četiri putnička aviona koja su već čekala polijetanje. Da je došlo do sudara, to bi najverovatnije bila najveća avionska nesreća u istoriji čovječanstva.\nFoto: Ilustracija, theodysseyonline.com\nAko možete da zamislite Erbas kako se sudara sa četiri putnička aviona, puna goriva i putnika, onda možete da zamislite kako bi to strašno bilo", rekao je bivši pilot "Junajter Erlajnsa".\nZbog brze reakcije kontrolora, nesreća je ovaj put izbegnuta, što nažalost nije uvijek slučaj.\nPredstavljamo 10 najsmrtonosnijih letova koje je do sada doživjelo čovečanstvo:\n1 Pan Am (let 1736) i KLM (let 4805) - 583 žrtve, 1977. godina\n2. Japan erlajns (let 123) - 520 žrtava, 1985. godina\n3. Saudi Arabija (let 763) i Kazahstan erlajns (let 1907) - 349 žrtava, 1996. godina\n4. Turkiš erlajns (let 981) - 346 žrtava, 1974. godina\n5. Saudija (let 163) - 301 žrtva, 1980. godina\n6. Pad aviona Iranskih vazduhoplovnih snaga Il-76 - 275 žrtava, 2003. godina\n7. Amerikan erlajns (let 191) - 273 žrtve, 1979. godina\n8. Amerikan erlajns (let 587) - 265 žrtava, 2001. godina\n9. Čajna erlajns (let 140) - 264 žrtve. 1994. godina\n10. Nigerija ervejs (let 2120) - 261 žrtva, 1991. godina


Will The Circle Be Unbroken | Obaveštenja\nDadoh se u "privatnike"!\nObaveštenja Trekbekovi (0) Komentari (7)\nGuglam ja tako juče nešto i naletim na svoj blog... da ovaj, na kojem nisam bio preko pola godine! Pa sve nešto hontam, da se javim!\nElem, neko vreme sam se manuo blogovanja i posvetio nekim drugim (što offline, što online) obavezama... opažanje, metafizikalisanje i hejtovanje se nekako nije uklapalo u taj način života. A onda sam počeo da zarađujem neku dodatnu kinticu, pa rekoh... što da ne, odoh ja u "privatnike". Onda sam zakupio domen i hosting, pa sada moj virtuelni alter-ego obitava na www.tehnologika.com. Inače, teme kojima ću se baviti su uglavnom vezane za primenu računara (e.g. drljanje po internetu, interesantni friški softver i slično... )\nJa ću u svakom slučaju nastaviti (odnosno, ponovo početi) da pratim moje omiljene blogove sa Blog.co.yu servisa... a vi... ta bar bi ste mogli da svratite... pa ako vam se sadržaj dopadne... znate šta vam je činiti\nVeliki pozdrav za celu ekipu sa blog.rs!!!\nObaveštenja Trekbekovi (0) Komentari (3)\nKao što se da primetiti, obrisao sam poeziju sa bloga. Razlog... uskoro planiram da napravim novi blog, sa više autora, čija će tema isključivo biti poezija. Ipak, ne bih da mešam babe i žabe, odnosno, moje "baljezgarije" i umetnost.


Faktor | Grgić tvrdi da joj prijete zbog najave ukidanja paušala; Mahmutbegović: Imenujte ko prijeti!\nGrgić tvrdi da joj prijete zbog najave ukidanja paušala; Mahmutbegović: Imenujte ko prijeti!\n05.07.2021. / 13:49\nZastupnica Mira Grgić (SDP) danas je na sjednici Zastupničkog doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine kazala kako je zbog pritisaka, ucjena, neprimjerenih komentara, odlučila sa dnevnog reda današnje sjednice povući Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u organima vlasti FBiH.\n- Svi znamo da se FBiH već gotovo tri godine nalazi u jednoj neobičnoj situaciji, gdje su pola ministara zastupnici na različitim nivoima vlasti. Nemam ništa lično ni protiv jednog ministra. Zato nema potrebe da kada komentarišete ovaj zakon preispitujete moj zdrav razum, da na mene vičete i da mi prijetite. Ne bojim se ničije ni visine, ni težine, ni funkcije. A sve u skladu sa onom narodnom: "Um caruje, a snaga klade valja".\nZakon sam predložila jer smo zbog nesposobnosti većine da formira Vladu FBiH na osnovu izbornih rezultata iz 2018. godine, došli u situaciju da nam je sedam, od 14 ministara u Vladi FBiH, istovremeno zastupnici na raznim nivoma zakonodavne vlasti - kazala je Grgić i dodala:\n- U skladu sa ranijom praksom da se mandati mogu prihvatiti, a ne mogu konzumirati do formiranja Vlade, neki zastupnici koji obnašaju izvršnu vlast dali su izjave da se odriču paušala. Neki su se predomislili pa su te izjave povukli. Tako se Zastupnički dom našao u situaciji, da mora tim ministrima za 2018, 2019. i 2020. godinu na ime zaostalih paušala isplatiti 123.391 KM, na to ide 20 posto doprinosa. To je skoro gotova stvar. Zakon sam predložila da se ubuduće ne nađemo u ovakvoj situaciji gdje su nam ministri istovremeno i zastupnici. Ali s obzirom na neprimjerene komentare, ucjene i pritiske u posljednh 15 dana, a i zbog svog digniteta, povlačim ovaj prijedlog zakona. Istovremeno, pozivam zastupnike da povuku zahtjeve za isplatu zaostalih paušala.\nPredsjedavajući Zastupničkog doma Parlamenta FBiH je kazao Grgić, ako joj je neko prijetio od zastupnika, da za to iskoristi etički kodeks, kako bi se reagiralo.\nZastupnica Melika Mahmutbegović je pozvala zastupnicu Grgić da ne povlači zakon sa dnevnog reda.\n- Izašla sam nakon nastupa zastupnice Mire Grgić, koja je iznijela da je doživjela zastrašivanje, prijetnje, pozivam da nas informiše ko je to činio. Pozivam kolegicu da ostavi ovaj zakon na dnevnom redu sa amandmanom koji su uputili ministri Jelka Milićević i Josip Martić. Bilo bi dobro da bude predmet rasprave i da ga usvojimo, a predlaže ukidanje paušala svim profesionalnim zastupnicima i izabranim zvaničnicima koji imaju dvojne pozicije - rekla je Mahmutbegović.\nMira GrgićMelika MahmutbegovićZastupnički dom FBiH\nDogovoreno u Tuzli\nZastupnički dom Parlamenta FBiH dobit će novi klub zastupnika\nPitanje zastupnika: Koga je zapošljavao i gdje je o trošku građana putovao Čampara?\nHDZ negodovao jer su materijale dobili na bosanskom jeziku, zakoni povučeni sa dnevnog reda


Kriminalni poslovi - Europol: Albanci novi igrači narko mreža od Latinske Amerike do Evrope | Info-ks.net\n07.05.2022 u 12:20\nKriminalni poslovi Europol: Albanci novi igrači narko mreža od Latinske Amerike do Evrope\nAlbanci se pominju kao jedna od glavnih grupa kriminalnih mreža uključenih u šverc kokaina u Evropi i na nekoliko kontinenata u publikaciji Europola i Centra za praćenje droga, prenosi Reporteri.\nU publikaciji se navodi da su albanske kriminalne mreže uspjele da primjene poslovni model iz proizvodnih ili tranzitnih zemalja u Južnoj Americi na maloprodajnu distribuciju unutar EU i šire.\nOvo uključuje finansiranje, pristup dobavljačima u zemljama proizvodnje ili tranzita, transport, vađenje, skladištenje, distribuciju i prikupljanje novca.\nVećina kriminalnih mreža registrovanih u Europolu aktivna je više od 10 godina, neki akteri igraju ključnu ulogu decenijama, kao što su italijanske mreže, dok novi igrači traže veći udeo na tržištu kokaina, kao što su albanske, belgijske, britanske, holandske, francuske, irske, marokanske, srpske, španske i turske mreže.\nKriminalne mreže van EU koje potiču iz jugoistočne Evrope, posebno sa Zapadnog Balkana, takođe organizuju operacije šverca kokaina iz Latinske Amerike.\nMreže Zapadnog Balkana su se nametnule kao glavni organizatori aktivnosti trgovine kokainom na globalnom tržištu.\nIstovremeno, čini se da su kriminalne mreže koje govore albanski proširile svoje aktivnosti u više zemalja EU od 2017.\nAlbanci i saobraćajna mreža iz Latinske Amerike\nKriminalne mreže iz regiona Zapadnog Balkana pojavile su se u posljednjih 10-ak godina kao ključni igrači na tržištu kokaina u EU.\nGodinama su međunarodni uvoznici kokaina radili odvojeno od veletrgovaca i bandi koje su distribuirale drogu na ulicama. Međutim, kriminalna mreža na albanskom jeziku napustila je ovaj model i uspostavila kontrolu nad uvozom i distribucijom.\nKoristeći sofisticirana kodirana sredstva komunikacije, lideri sa sjedištem u Ekvadoru direktno pregovaraju sa južnoameričkim narko-kartelima i organizuju velike pošiljke kokaina u glavne evropske luke uz pomoć saradnika sa sjedištem u Italiji, Holandiji i Albaniji.\nKokain se krijumčari preko evropskih granica skriven u vozilima opremljenim skrivenim pregradama.\nJoš jedna međunarodna operacija za sprovođenje zakona u kojoj je učestvovalo osam zemalja dovela je do podizanja optužnica protiv 61 osumnjičene osobe koja pripada balkanskoj mreži za trgovinu drogom za koju se vjeruje da je odgovorna za nekoliko veletrgovina kokainom u Evropi.\nOva kriminalna mreža imala je ogranke u nekoliko evropskih zemalja i bila je sastavljena uglavnom od kriminalaca iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Slovenije. Organi za sprovođenje zakona su pratili kretanje kriminalaca između Španije i Južne Amerike, kao i uvoz više od 1,25 tona kokaina u EU.\nŠpanski istražitelji su takođe uklonili alternativne tokove prihoda mreže, kao što su proizvodnja i trgovina kanabisom i prodaja luksuznih vozila.\nSukob albanskih bandi Trojica Albanaca ubijena u Atini, otkriven identitet druge žrtve\nKrijumčarenje U Solunu zaplenjeno 300 kilograma heroina, sumnja se da pripada albanskoj kriminalnoj grupi\nKetamin Mladi u Srbiji još šmrču prašak za goveda\nInfografika Azil u zemlje EU najviše traže Albanci, sa Kosova 1.640 zahtjeva


Vajoming je 11 američka država koja je zabranila uvođenje kovid pasoša – DnevniZurnal\nPosted by Napisao admin May 19, 2021 21 Views\n“Vakcinalni pasoši mogu potencijalno politizovati odluku koja ne sme biti politizovana”.\nGuverner Vajominga zabranio je pasoše vakcina izdajući direktivu koja kaže da nikome ne treba zabraniti pristup bilo kojim mestima ili uslugama na osnovu njihovog statusa vakcinacije.\nDirektiva republikanca Marka Gordona ističe da “Programi vakcinalnog pasoša mogu potencijalno politizovati odluku koja ne sme biti politizovana”.\n“Podelili bi naše građane u vreme kada je jedinstvo u borbi protiv virusa neophodno i naštetili onima koji medicinski nisu u mogućnosti da prime vakcinu”, napomenuo je Gordon. Gordon je takođe pozvao da je vakcina “lični izbor zasnovan na ličnim okolnostima”.\nGordon je takođe bio rani zagovornik ukidanja obaveznog nošenja maski još u martu i omogućavanja preduzećima da se ponovo otvore.\nVajoming se pridružuje drugim državama, uključujući Alabamu, Minesotu, Južnu Karolinu, Arkanzas, Arizonu, Floridu, Ajdaho, Montanu, Teksas i Južnu Dakotu, koje su ili donele zakone ili izdale naredbe za sprečavanje obaveznih vakcinacija ili šema COVID pasoša.\nNew York, međutim, još uvijek ide u pravcu vakcinalnog pasoša. Nakon ekperimentisanja, očekuje se da će biti potreban dokaz o vakcinaciji da bi se prisustvovalo događajima, pa čak i da bi se ušlo u barove i restorane.\nGradovi u kojima dominiraju previše progresivne ideje, često nameću najstrože mjere. Populacija koja bi trebala biti uzor “primitivnim” sredinama, postala je skupina koja ne vidi prst pred okom.


Tokom predstojećeg vikenda u redovnu distribuciju u 520 bioskopa na tlu Amerike stiže novi film, "Leptir" (Papillon), koji je tokom 2016. sniman u Srbiji, Crnoj Gori i na Malti.\nNastanak filma pomogao je i Filmski centar Srbije, sredstvima koja su na raspolaganju zahvaljujući Uredbi o podsticajima investitorima da u Republici Srbiji proizvode audiovizuelno delo.\nReč je o novoj ekranizaciji memoarske knjige Anrija Čarijera (1906-1973). Prethodna adaptacija je izrodila istoimeni filmski klasik u režiji Franklina Dž. Šafera, sa Stivom Mekvinom i Dastinom Hofmanom u glavnim ulogama.\nU fokusu priče je zatvorenik zatočen na dalekom ostrvu koji planira beg. Novu verziju je režirao mlađi danski sineasta Mihael Noer, zapažen po režiji filma "Severozapad" iz 2013. godine. Autor novog scenarija je Aron Gazinovski (Zatvorenici).\nU novom "Leptiru" glavne uloge igraju Čarli Hanam (Sinovi anarhije, Grimizni vrh, Izgubljeni grad Z, Kralj Artur) i Rami Malek (Gospodin Robot, Noć u muzeju 2, Želja za brzinom a gledaćemo ga i u naslovnoj ulozi u biografskom filmu o Frediju Merkjuriju) dok su u sporednim Tomi Flanagan, Iv Hjuson, kao i domaći glumci Nina Seničar, Goran Navojec, Dragan Mićanović, Olja Hrustić…\nKostimografkinja je Bojana Nikitović. Srpski partner je producentska kuća „Work in Progress”.


In memoriam: GODINA SMRTI ŽOZE SARAMAGA - Male novine\nPortugalski književnik Žose Saramago pisao je romane i drame, a bavio se novinarstvom. Kao jednom od na svetu najpopularnijih i najčitanijih pripovedača umetničke proze, njegovi romani su prevedeni na više od 25 jezika i predstavljaju bestselere u gotovo svim zemljama u kojima su objavljeni.\nOvaj lisabonski Markes, najpoznatiji i istovremeno najkontraverzniji pisac Portugalije, svoju karijeru književnu karijeru započeo je relativno kasno, a šire priznanje je dobio tek u šesdesetim godinama, nakon što je 1982. godine objavio prvi roman koji je privukao pažnju svetskih izdavača, “Baltazar i Blimunda” koji je u Srbiji preveden kao “Sedam sunaca i sedam mesečina“.\nGodien 1998. dobio je Nobelovu nagradu za seriju romana u kojima je tokom osamdesetih i početkom devedesetih godina obrađivao fantastičke teme prezentujući ih u svom karakterističnom ključu “romana jednog pasusa”. Bio je politički aktivan, član komunističke partije i vrlo neomiljen u klerikalnim krugovima bliskim katoličkoj crkvi u Portugaliji, zbog čega je živeo na španskim Kanarskim ostrvima. Njegov roman “Jevanđelje po Isusu Hristu” još uvek izaziva debate u ovoj zemlji duge katoličke tradicije.\nPored “Jevanđelja” i “Sedam sunaca” na srpski jezik su prevedeni i drugi njegovi poznati romani kao što su “Slepilo” i “Godina smrti Rikarda Rejša“.\nKatedrala u Mafri.\nNe prezajući da zaroni ni u žanrovsku književnost, Žoze Saramago je obrađivao razne teme, od misteriozne epidemije slepila do biografskih romana i suočavanja sa jevanđeoskim temama. U romanu koji ga je najviše proslavio, “Sedam sunaca i sedam mesečina”, Saramago zapravo pripoveda o podizanju spektakularne katedrale u Mafri, jednog od nacionalnih simbola Portugalije, kroz ljubavnu priču o Baltazaru i Blimundi, dvoje neobičnih junaka. Ovaj roman živo oslikava Lisabon, spletke na portugalskom dvoru, dvolični život u manastirima i teror Inkvizicije, ali otvara i kranje neočekivane teme, uvodeći u roman istorijske ličnosti – kompozitora Domenika Skarlatija i sveštenika Bartolomea de Guzmao, koji je bio pionir avijacije.\nObjavile: Male novine | 19. 06. 2010.\nMirko 19. 06. 2010. 21:06 :\nHvala, maestru, za sva čitalačka zadovoljstva koje nam je pružio, pišući knjige kojima se vraćamo!


Našu robu dostavljamo na teritoriji cele Srbije.\nOdabrani proizvodi će Vam biti isporučeni u skladu sa opcijom isporuke, koju ste odabrali tokom postupka porudžbine. Nakon kompletiranja porudžbine na Vašu e-mail adresu će stići potvrda sa detaljim isporuke, koja sadrži broj pošiljke i link za praćenje statusa pošiljke.\nPaketi će biti dostavljeni na Vašu kućnu adresu posredstvom kurirske službe City express. Rokovi isporuke, koji su navedeni na našem sajtu su informativnog karaktera. Usled nepredviđenih okolnosti, moguće je zakašnjenje prilikom isporučivanja paketa, stoga Vas molimo za razumevanje i strpljene dok poručeni proizvodi ne stignu na Vašu kućnu adresu.\nKada se Vaša porudžbina pošalje, dobićete obaveštenje na Vašu e-mail adresu ili broj mobilnog telefona. Molimo Vas da navedete tačne informacije prilikom porudžbine. Ukoliko poručite preko sajta, nakon slanja paketa dobićete e-mail sa linkom i brojem Vaše pošiljke tako da u svakom trenutku možete da pratite njen status i očekujete je na kućnoj adresi.\nRobu pakujemo u roku od 24h od obrade porudžbine i šaljemo prvog sledećeg radnog dana kurirskom službom, o trošku kupca, u skladu sa tarifama kurirske službe uz jasno definisan trošak prevoza prilikom naručivanja i posebno definisan trošak kako u porudžbenici tako i na fakturi.\nTroškovi poštarine su 350 RSD za redovnu isporuku kurirskom službom.\nBesplatna poštarina obezbeđena je za sve porudžbine čiji je iznos veći od 3.000 RSD.\nTakođe, ukoliko ste poručili više proizvoda i oni budu spakovani u nekoliko kutija, plaća se poštarina za samo jedno pakovanje.\nZa pošiljke koje se plaćaju pouzećem ste u obavezi da platite kuriru isključivo iznos koji je određen na papiru koji potpisujete prilikom preuzimanja Vašeg paketa.\nIsporuka porudžbine je u roku od dva do pet radnih dana od trenutka naručivanja. Isporuku vrši kurirska služba City express radnim danima od 8-16h Za sve porudžbine kreirane petkom i vikendom isporuku možete da očekujete u roku od 5 dana.\nPaketi su poslati kurirskom službom City express.\nDragi kupci, molimo Vas da paket pažljivo pregledate pred kurirom odmah po isporuci. Prilikom preuzimanja paketa molimo Vas da u prisustvu kurira vizuelno proverite paket. Ukoliko na paketu ima vidnih oštećenja (pocepani delovi, nagnječenje i sl.), dužni ste da zahtevate otvaranje paketa u prisustvu kurira. Ako se tom prilikom ustanovi da su artikli oštećeni, službenik kurirske službe pravi Zapisnik o reklamaciji. Po dostavljanju Zapisnika o reklamaciji, kontaktiraće Vas naša služba podrše i dogovoriti sa Vama način rešavanja reklamacije.\nUkoliko primetite oštećenje ili primetite drugi propust kurirske službe City express, kontaktirajte City express na broj telefona: 011/3093-000 ili na besplatni telefonski broj koji važi samo za pozive sa fiksne telefonije: 0800-3093-000.\nUkoliko primetite bilo koji drugi propust od strane kurirske službe ili želite da nam uputite sugestiju, žalbu ili pohvalu, možete nam se obratiti na podrska@belodore.rs kako bismo Vam pomogli u rešavanju nastalog problema.


eKapija | Da li je potrebno usklađivanje zakona - Posebni uslovi za strance za kupovinu poljoprivrednog zemljišta\nIzvor: RTV | Utorak, 27.10.2015.| 14:59\nDa li je potrebno usklađivanje zakona - Posebni uslovi za strance za kupovinu poljoprivrednog zemljišta\nZamenik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu Branislav Knežević ocenio je danas da bi trebalo doneti nov zakon kojim bi se definisali posebni uslovi za promet poljoprivrednog zemljišta.\n- U našem zakonodavstvu nema ograničenja u prometu poljoprivrednog zemljišta, pa će stranci moći da kupuju poljoprivredno zemljište u Vojvodini bez ikakvih prepreka, pa budući da je cena zemljišta u EU mnogo veća nego kod nas, dolazimo u opasnost da bude ugrožena egzistencija naših poljoprivrednika, jer neće moći da se izbore sa konkurencijom iz inostranstva - istakao je zamenik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu.\n- I ti uslovi su isti i za domaće i strane državljane, ali takvi da je domaćim državljanima mnogo lakše da ih ispune - dodao je on.


Popis u Crnoj Gori: EU dala zeleno svetlo, kada će biti održan - 04.07.2021, Sputnik Srbija\nPopis u Crnoj Gori: EU dala zeleno svetlo, kada će biti održan\nEkspert Evropske unije EU naveo je da je Nacrt zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova Crne Gore u skladu sa evropskim preporukama. To se navodi u... 04.07.2021, Sputnik Srbija\nPripremljen je Nacrt zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova, kao i upitnici i radne verzije metodologije. EU ekspert koji je učestvovao u izradi zakona dao je pozitivno mišljenje da je zakon u skladu sa preporukama EU, navodi se u Informaciji koju je Vlada usvojila, piše Dan, prenosi RTCG.Iz Monstata su kazali krajem maja da je ekspert EU zaključio da je Uprava za statistiku spremna da realizuje popis 2021. godine u skladu sa međunarodnim pravilima i preporukama.Govoreći o tome da li je tehnički i organizaciono izvodljivo da se popis stanovništva obavi u novembru ove godine, posebno uzimajući u obzir situaciju izazvanu virusom korona, iz Monstata su naveli da je usvajanje zakona planirano za četvrti kvartal.Kako se navodi u Informaciji o napretku pregovora sa EU, Vlada je prošle godine odlučila da se obezbede sredstva za kupovinu poslovnog prostora Uprave za statistiku.„Uprava za imovinu u avgustu 2020. godine završila je postupak javne nabavke za kupovinu poslovnog prostora za 9.000.000 evra (pored uplaćenih 3.000.000 u 2020. godini planirano je i po tri miliona za 2021. godinu i 2022. godinu)”, navedeno je u dokumentu.Ističe se da je Vlada 29. decembra 2020. usvojila Godišnji plan zvanične statistike za 2021. koji predviđa sprovođenje 211 statističkih istraživanja.„U decembru 2020. godine objavljen je kalendar objavljivanja statističkih podataka za 2021. godinu“, rekli su iz Vlade.Pročitajte još:\nvesti, crna gora, popis\n© AFP 2021 / SAVO PRELEVICSrpske i Crnogorske zastave u Podgorici\nEkspert Evropske unije EU naveo je da je Nacrt zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova Crne Gore u skladu sa evropskim preporukama. To se navodi u Informaciji o napretku pregovora Crne Gore sa EU, koja je usvojena na poslednjoj sednici Vlade.\nPripremljen je Nacrt zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova, kao i upitnici i radne verzije metodologije. EU ekspert koji je učestvovao u izradi zakona dao je pozitivno mišljenje da je zakon u skladu sa preporukama EU, navodi se u Informaciji koju je Vlada usvojila, piše Dan, prenosi RTCG.\nIz Monstata su kazali krajem maja da je ekspert EU zaključio da je Uprava za statistiku spremna da realizuje popis 2021. godine u skladu sa međunarodnim pravilima i preporukama.\nGovoreći o tome da li je tehnički i organizaciono izvodljivo da se popis stanovništva obavi u novembru ove godine, posebno uzimajući u obzir situaciju izazvanu virusom korona, iz Monstata su naveli da je usvajanje zakona planirano za četvrti kvartal.\nVlada Crne Gore je na sednici od 30. marta 2021. godine donela Program rada za 2021. godinu, i ujedno definisala usvajanje Predloga zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u 2021. godini za četvrti kvartal ove godine. Uprkos tome što je deo vlasti u parlamentu tražio da popis bude održan u novembru ove godine, usvajanje zakona planirano je ipak za kraj godine.\nKako se navodi u Informaciji o napretku pregovora sa EU, Vlada je prošle godine odlučila da se obezbede sredstva za kupovinu poslovnog prostora Uprave za statistiku.\n„Uprava za imovinu u avgustu 2020. godine završila je postupak javne nabavke za kupovinu poslovnog prostora za 9.000.000 evra (pored uplaćenih 3.000.000 u 2020. godini planirano je i po tri miliona za 2021. godinu i 2022. godinu)”, navedeno je u dokumentu.\nIstiče se da je Vlada 29. decembra 2020. usvojila Godišnji plan zvanične statistike za 2021. koji predviđa sprovođenje 211 statističkih istraživanja.\n„U decembru 2020. godine objavljen je kalendar objavljivanja statističkih podataka za 2021. godinu“, rekli su iz Vlade.


Nestaje nada za pronalazak nestalih žrtava albanskog komunističkog režima - Detektor\nNestaje nada za pronalazak nestalih žrtava albanskog komunističkog režima\nFotografije ljudi koji su nestali u Skadru u vreme komunizma. Foto: BIRN.\n24. Decembra 2021.14:09\nNapori albanskih vlasti da lociraju grobove hiljada ljudi koje je ubila bivša komunistička diktatura su u zastoju, što je izazvalo razočaranje i ljutnju među porodicama nestalih.\nĐeloš Ašta je uhapšen od strane komunističkog režima u Albaniji 1946. godine. Bio je jedan od šest osoba katoličke veroispovesti u Skadru koji su bili optuženi da su planirali svrgavanje komunizma osnivanjem organizacije pod nazivom Nacionalna unija.\n„Sve do suda obični ljudi su ih vređali, pljuvali i nazivali ‘izdajicama’. I deca su ih gađala kamenjem”, priča nam Đelošev nećak, Ndok Ašta.\nSva šestorica, uključujući i Đeloša Aštu, koji je u to vreme bio dvadesetogodišnji student katoličke bogoslovije, osuđeni su na smrt nakon suđenja koje je trajalo samo 13 dana.\n„Pogođen je. Ubijen je u prisustvu njegove majke”, kaže njegov nećak.\n„Tražila je da dotakne sina rukom i nisu joj dozvolili, a jedan od nadzornika koji je bio tamo joj je rekao: ‘Gubi se odavde jer zaslužuješ metak jer je ovo štene tvoje’“, priča Ndok.\nNjegova mu je baka rekla da su sva šestorica sahranjeni na istom mestu u Skadru.\n„Nakon nekog vremena, zid (na grobnom mestu) je srušen, dovedeni su kopači i tu je izgrađena zgrada Sektora građevinskog preduzeća (državnog građevinskog preduzeća). Sve je bilo izgubljeno. Koristeći buldožere, sve su bacili u reku Kir”, kaže Ndok.\nPosmrtni ostaci ovih žrtava nikada nisu pronađeni, čak ni nakon pada komunističkog režima početkom 1990-ih.\n„Ja sam lično tražio svog ujaka, a u prvim godinama (nakon pada komunizma) od 1992. do 1995. godine napore su uložili i udruženja koja predstavljaju ljude koji su bili politički proganjani,. Katolička crkva je takođe dala svoj doprinos“, naglašava on i dodaje: „Jedan od sveštenika koji je ubijen sa mojim ujakom bio je Italijan, otac Daniel Dajlani, a njegov nećak je, kada je potraga počela, došao iz Italije”.\nAli kada su 1960-ih godina započeli građevinski radovi na toj lokaciji, „sve je nestalo“, navodi Ndok.\nNdok Ašta, čiji je ujak uhapšen 1946. godine, nakon čega nikada više nije viđen, u Skadru: Foto: BIRN.\nSahranjeni u neobeleženim grobovima\nĐeloš Ašta je bio jedan od nekoliko hiljada Albanaca koji su nestali u vreme vladanja represivnog režima komunističkog vođe Envera Hodže. Tokom 45 godina komunističke vladavine, nepoznat broj Albanaca je pogubljen i sahranjen u neobeleženim grobnicama ili je preminuo u logorima.\nPočetkom 1990-ih identifikovana su imena oko 6.000 pogubljenih ljudi. Ali gde su posmrtni ostaci mnogi od njih i dalje je nepoznato.\nMeđunarodna komisija za nestale osobe (ICMP) je 2018. godine, nakon osam godina pregovora sa albanskom vladom, započela proces pronalaska njihovih posmrtnih ostataka.\nAli ovaj se proces sada našao u zastoju. U septembru 2018. godine na području Dajti i Balš identifikovane su dve masovne grobnice iz komunističkog doba, ali vlasti još nisu izdale naredbu o sprovođenju iskopavanja na tim lokacijama, stoji u izvještaju ICMP iz marta ove godine.\nBilal Kola, direktor Instituta za politički progone, za BIRN kaže da je njegova organizacija uputila više od 20 zahteva tužilaštvima na lokalnom i državnom nivou za informacije o nestalim osobama.\n„U mnogim slučajevima nismo dobili odgovor, a u slučajevima u kojima smo dobili, naravno da smo imali relevantne sastanke”, objašnjava Kola.\nAli uprkos obećanjima datim na ovim sastancima, „proces nije napredovao”.\nU nedostatku oficijalne akcije, ljudi su sami tražili posmrtne ostatke članova svojih porodica, tražili su informacije o grobnim mestima, a neki su čak i sami započeli sa iskopavanjima na terenu.\nAli bez mogućnosti verifikacije putem DNK tehnike podudaranja, ove privatne inicijative nisu strogo naučne, ističe Kola, navodeči da razume zašto su neki članovi porodica nestalih radili na svoju ruku.\n„Tako da uopšte ne osuđujem načine na koje su ljudi to radili, ali sa objektivne tačke gledišta, moja je procena da proces nije bio tačan i naučno adekvatan“, naglašava on.\nICMP je izrazila uverenje da je još uvek moguće pronaći posmrtne ostatke ljudi koji su nestali tokom komunističke ere.\n„Iako su se događaji koji se tiču nestalih osoba u Albaniji desili pre nekoliko decenija, naše iskustvo pokazuje da nestale osobe mogu biti identifikovane čak i decenijanm nakon njihovog nestanka”, navode iz ICMP-a u svom pisanom odgovoru na pitanje BIRN-a.\n„Neke aktivnosti koje bi dale bolje rezultate uključivale bi jačanje koordinacije državnih institucija u procesu traženja nestalih lica, izdvajanje većeg budžeta za istraživanje slučajeva nestalih lica i poduzimanje većeg broja aktivnosti od strane Tužilaštva”, objašnjavaju iz ICPM-a.\nTakođe naglašavaju da je za albanske vlasti „od vitalnog značaja“ da „obedine podatke iz arhiva i naprave sveobuhvatan spisak osoba koje su nestale u vreme komunizma“.\nTo trenutno nije slučaj.\nIzložba fotografija zločina počinjenih tokom komunističke vladavine u Albaniji u Tirani u septembru 2011. Foto: EPA/Armando Babani.\nPosvećenost zvaničnika pod znakom upitnika\nNdok Ašta kaže da je 13 članova njegove porodice ubijeno u vreme vladavine komunizma u Albaniji. Osim njegovog ujaka, Đeloša Ašte, među ovim članovima njegove porodice je i trogodišnje dete koje je umrlo u logoru u Beratu, čiji posmrtni ostaci do danas nisu pronađeni, i 11-godišnja devojčica koja je ubijena zajedno sa svojim ocem i stricem u čamcu na reci Buna dok su 1990. godine pokušavali iz Albanije pobeći u susednu Crnu Goru.\n„Čim su ušli u vodu reke Bune, policijska patrola je na njih otvorila vatru iz automatskog oružja i pucala bez prestanka. Tu su ubijene četiri osobe, među njima i 11-godišnja devojčica”, priča Ndok.\n„Naša policija, koja ih je ubila, nije ih uzela, policijska patrola iz Ulcinja u Crnoj Gori im je nekoliko puta rekla: ‘Uzmite ih jer su to vaši građani.’ Ali nisu ih uzeli, već su odvedeni i sahranjeni u Ulcinju“, dodaje on.\nPet godina kasnije, porodicama žrtava je dozvoljeno da uzmu njihove posmrtne ostanke iz Crne Gore, ali je telo 11-godišnje devojčice palo u reku, koja ga je odnela i ono više nije pronađeno.\nSimon Mirakaj, iz Uprave za informacije o dokumentima bivše državne bezbednosti Albanije, takođe je bio interniran od strane komunističkog režima, a neki članovi njegove porodice su ubijeni.\nMirakaj ističe da prihvata da je „pronalazak ljudi koji su nestali tokom komunizma delikatan problem jer je prošlo dosta vremena od kada se to dogodilo“.\nMeđutim, dodaje on: „Istine radi, mora se reći da nije bilo ozbiljne posvećenosti od strane države“. On ističe da je od porodica nestalih tražen novac za ekshumaciju posmrtnih ostataka članova njihovih porodica.\nJedan od najvećih problema je to što ne postoji zakon koji obavezuje tužioce iz vremena komunizma da otkriju gde su ljudi ubijeni, objašnjava Mirakaj.\n„Za tužioce koji su učestvovali u zločinima iz političkih motiva za vreme diktature, u demokratskom sistemu od 1992. godine nije donesen zakon koji bi obavezao ove tužioce koji su bili uključeni u pogubljenja da, mimo njihove volje ili savesti, otkriju mesta egzekucija“, kaže on.\n„To je danas, 30 godina kasnije, dodatno otežalo pronalaženje kostiju ovih ljudi”.\nErald Kapri, albanski istoričar i član organizacije Kujto.al, koja se fokusira na zločine počinjene u vreme komunizma, stava je da iako su tužioci mogli da otvore slučajeve nakon pronalaska ljudski posmrtnih ostataka, „nema želje da se to uradi“ .\nVećina porodica, kako godine prolazile, veruje da posmrtni ostaci članova njihovih porodica nikada neće biti pronađeni, kaže Kapri i dodaje: „Većina njih je izgubila veru“.\nSpomenik bivšim političkim zatvorenicima komunističkog režima u Tirani. Foto: EPA/Armando Babani.\n„Javnost se hrani bajkama“\nJedan od nestalih čiji posmrtni ostaci još nisu pronađeni je i italijanski državljanin Đuzepe Teruzi, direktor banke koji je preminuo 1952. nakon što ga je albanski komunistički režim zatvorio zbog navodne krađe novca.\n„Iz direktnih svedočanstava ispada da je on preminuo od srčanog oboljenja. Umro je nakon sedam godina teškog zatvora, 1952. Neki svedoci tvrde da je sahranjen unutar zatvora u Burelu”, ističe za BIRN njegov sin Aldo Renato Teruzi.\nAlbanski premijer Edi Rama je 2019. godine naložio osnivanje radne grupe za pronalaženje i identifikaciju posmrtnih ostataka Teruzija. Potom je počelo iskopavanje u Burelu, ali ga je njegov sin zaustavio jer su se pri tome koristili bageri. „Očekujem da se iskopavanje u potrazi za posmrtnim ostacima mog oca ponovo pokrene sa prikladnijom opremom za traženje kostiju“, kaže Aldo Renato Teruzi.\nKastriot Derviši, istoričar koji je radio na temama vezanih za bivši komunistički režim, navodi kako su vlasti nekompetentne. „Institucije ne znaju šta da rade. Nemaju jasnu ideju”, kaže on.\nDerviši naglašava da je malo verovatno da će se pojaviti neke nove informacije o grobnim mestima žrtava komunističkog režima.\n„Javnost se hrani bajkama da će se otvoriti dokumenti (iz komunističkog doba) i da će se javno objaviti dijagrami grobnih mesta i slične stvari, kao da smo do sada čekali na te stvari. Ali sve te informacije se godinama iscrpljuju i ne očekuje se da išta drugo bude obelodanjeno”, rekao je on.\nŠto se tiče slučaja nestalog italijanskog bankara „mesto na kojem je Terrusi nekada sahranjen je uništeno i tamo se više ne mogu tražiti njegovi posmrtni ostaci“.\nAldo Renato Teruzi kaže da zna da potraga za posmrtnim ostacima njegovog oca neće biti laka.\n„Imao sam mnogo informacija i pogrešnih smernica, tako da sada nijedna informacija nije pouzdana. Previše je laži!”, kaže on.\n„Vrlo je vjerovatno da је, ko god da je onaj ko je sahranjen unutar zatvora, premešten na drugo mesto s ciljem da se više ne pronađe. Ali nadam se da će se potraga za kostima svih onih ljudi koji su nestali nastaviti”, zaključuje on.


Anđelo Žilić traži sredstva za opremanje Memorijalnog centra za žrtve u Škabrnji | Kalelarga info\nAktualnoIzdvojenoVijesti 30. studenoga 2021. Valentina Fuzul 0\nŽupanijski vijećnik Domovinskog pokreta, Anđelo Žilić, poslao je priopćenje koje objavljujemo u cijelosti. Podsjetimo, on i njegova obitelj teško su stradali u Domovinskom ratu....\nŽupanijski vijećnik Domovinskog pokreta, Anđelo Žilić, poslao je priopćenje koje objavljujemo u cijelosti.\nPodsjetimo, on i njegova obitelj teško su stradali u Domovinskom ratu. Tada je bio dječak star 1,5 godina, ranjen je i danima je krvario skriven u podrumu. Obitelj je uspjela izbjeći pokolj bijegom preko polja.\n“Domovinski pokret unutar Kluba vijećnika izabranih s liste grupe birača dr. Ivica Žuvela predao je amandman na Proračun Zadarske Županije za 2022. godinu. Predloženi amandman ima za cilj osigurati sredstva za opremanje Memorijalnog centra u Škabrnji u čast svim žrtvama. Općina Škabrnja je pokrenula projekt izgradnje zgrade Općine sa memorijalnim centrom koja će pružiti svim posjetiocima mogućnost da se na interaktivan način pristupi prošlosti i da se na žrtve Škabrnje nikad ne zaboravi.\nŠkabrnja je prije rata bila bogato mjesto, međutim, situacija je sada potpuno drugačija. Sa malim proračunom općina na težak način popunjava rupe u financijskom proračunu te nažalost dolazi do zastoja u realizaciji određenih projekata pa tako i izgradnja i opremanje Memorijalnog centra.\nKako bi to spriječili i osigurali nesmetanu gradnju i opremanje Memorijalnog centra u čast svim žrtvama Škabrnje, Domovinski pokret smatra da bi se trebalo pomoći Općini Škabrnja i osigurati sredstva u proračunu za 2022. godinu.\nŽupanijski vijećnik Domovinskog pokreta


Sastav Opis Prirode? Askives\nPossible Answer Jesenji kisni dan. Otkako je dosla jesen donijela nam je i dosadnu kisu, a nema nista gore od jesenje kiše. Po cijeli dan jednolično pada i usporava zivot čitave ... - read more\nSastav iz srpskog jezika Prolecni pejzaz za sedmi razred osnovne skole, medjutim mogu ga iskoristiti i ucenici drugih razreda. Tema sastav Prolecni pejzaz. - read more\nPlease vote if the answer you were given helped you or not, thats the best way to improve our algorithm. You can also submit an answer or search documents about sastav opis prirode.\nZdravlje iz prirode || Tekući klorofil (protiv...Kratak opis Prva linija obrane od mnogobrojnih karcinogena u ljudskoj prehrani i okolišu su tvari koje sprječavaju mutaciju gena. Mnoge antimutagene tvari su do ... Cikorija - Wikipedia, slobodna enciklopedija -...Opis biljke [uredi - уреди] Višegodišnja zeljasta biljka sa golim i u gornjem delu razgranatim stablom. Na vrhu stabla i grana nalaze se glavičaste cvasti ... 80 28.06.2013 Zakon o zaštiti prirode -...HRVATSKI SABOR. 1658. Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim. ODLUKU. O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI PRIRODE. Proglašavam Zakon o zaštiti ... Sinersul forte tablete | Lijekovi na recept |...Sinersul forte tablete, Sastav Sinersul forte tablete: jedna tableta sadržava 800 mg sulfametoksazola i 160 mg trimetoprima. Pomoćne tvari: kukuruzni škrob ... Sastavi iz srpskog jezika - osnovna škola, od V do...Једно јутро ме је подсетило на тебе Свануло је још једно јутро, мирисно и топло од снова. Sastavi iz srpskog jezika: август 2011Sastav se ukratko bavi radnjom romana i svim likovima, sa naglaskom na Votrenova i Rastinjakova viđenja društva. ISEČAK IZ SASTAVA: ...Eženov učitelj, junak koji ... KOMPOST - tomislav lerotic radoviORGANSKI otpad - smeće ili korisno dobro? Kada bismo sve otpatke u našoj posudi za smeće razvrstali i odvojeno složili, ustanovili bismo ... PROPOLIS | HERBATEKAOpis : Propolis (pcelinji lepak) je zajednicko ime za smesu smolastih supstanci koje pcela skuplja sa cvetova razlicitih biljaka. To je smolasta materija dobijena ... View More Resources\nCIMET - Cinnamomum Zeylanicum | HERBATEKADrugi nazivi: kaulin, cimit Latinski naziv: Cinnamomum Zeylanicum Eng - CINNAMON. Opis biljke: Nalazište : uspeva u tropskoj Aziji ( Cejlon, Shri Lanka) te u Indiji ... Suva planina — Википедија, слободна енциклопедиSuva planina je planina u jugoistočnoj Srbiji duga 45 km, a široka 15 km, koja u geološkom i geografskom smislu pripada karpatsko-balkanskoj grupi planina na samoj ... Neum-BiH.com - Pretraga smještaja pomoću karte...Pretraga smještaja u Neumu pomoću kare (mape). Direktan kontakt sa vlasnicima smještaja. Apartmani, sobe, ville, hoteli, pansioni u Neumu. Sve na jednom mjestu! Kako izgraditi svoje Zavičajno imanje? - Nezavisno...Koliko košta nezavisno- „zavičajno“ imanje Koliko košta nezavisno – zavičajno imanje: 2. deo Povrće, kako početi? Aktivni ugalj – kako napraviti filter ... Najpoznatija narodna trava! - Narodni.NETPorodica : Guttiferae. FARMAKOPEJSKI NAZIV : Herba hyperici. Narodni nazivi: gospina ili bogorodičina trava , ivanje zelje, pljuskavica, strašno zelje ... NEOFEN | Bezreceptni lijekovi | Proizvodi za...NEOFEN, SASTAV Što sadržava NEOFEN?Jedna filmom obložena tableta sadržava 200 mg ibuprofena - djelatne tvari, a osim toga i sljedeće pomoćne tvari: laktozu ... Otok (Vukovarsko-srijemska županija) - WikipedijaPark prirode "Virovi" su proglašeni zaštićenim krajolikom Vukovarsko-srijemske županije.Područje obuhvaća rječicu Virovi i okolnu šumu hrasta lužnjaka.Virovi ... Mjesečni pregled događaja | rekreacija.ba |...Mjesečni pregled događaja - rekreacija.ba ... Mjesto održavanja: Sarajevo: Sport: Zumba: Organizator:-Pokrovitelji:-Nagradni fond: Sastavi iz srpskog jezika: SVI SASTAVIDragi prijatelji, ovde se nalazi spisak svih sastava koji su napisani i spremni za korišćenje. Odgovori pedijatra > Ponasanje - Internet portal...Korisnik: Duda13. PITANJE: Problemi sa snom Kratak opis: Postovani, moja beba je stara 9,5 meseci. Od pre nekoliko nedelja pocela je da se budi nocu i da trazi da se ... 73 18.06.2013 Uredba o standardu kakvoće voda -...Element. Vrlo dobro stanje. Dobro stanje. Umjereno stanje. fitoplankton. Taksonomski sastav fitoplanktona odgovara potpuno ili gotovo potpuno nenarušenom stanju. Romeo i Julija” – Vilijam Šekspir - BeleškeImam da napisem za ocenu opis likova: Merkucio, Benvolio i Tibaldo. Treba da opisem njihove karakteristike, osobine, i neke dogadjaje, plus neki stihovi. Predejanski forum - LEKOVITO BILJE - strana 6Nas kraj je poznat po veoma raznovrsnim i retkim lekovitim biljkama, veoma popularnim i trazenim,... Predejanski forum - LEKOVITO BILJE - strana 3Nas kraj je poznat po veoma raznovrsnim i retkim lekovitim biljkama, veoma popularnim i trazenim,... Zemljani :: Pogledaj temu - Kompost - početak...Organski uzgoj općenito ... "Kompost je srce svakog bio-vrta. Ili manje poetski rečeno: kompost je trbuh vrta. U ..." · "Što se događa tijekom kompostiranja ... close ×


Tardi: Bio je to rovovski rat\nStrip poput ovog Tardijevog prikaza malog čoveka u velikom ratu sigurno da mnogo više dotiče čitaoca nego što bi to učinio neki epski, idealistički roman lišen subjektivnog osećaja. Stavivši se u prvo lice jednine, u… Pročitajte ostatak\nGreystorm: #8 Granice zemlje\nIako je svet na ivici Prvog svetskog rata, Robert Grejstorm ne odustaje od svojih planova – na kornvalskoj obali, u gradu po imenu Lends End, misteriozni plan se neprekidno odvija… Ko su uznemirujući radnici koji… Pročitajte ostatak\nGreystorm: #7 Opsesija\nTajna mumije je otkrivena i sada se Robert Grejstorm mora suočiti sa svojim najvećim neprijateljem: sa samim sobom! Suočen ne samo sa mogućnošću da promeni svoj život, već i istoriju sveta zauvek, šta li će… Pročitajte ostatak\nBonelli grafičke novele: Krvna linija\nDva čoveka, dve bitke. U Njujorku, Nik je plaćeni ubica porodice Bastijano, mafijaškog klana koji vodi surovu borbu za prevlast protiv suparničke irske bande. Na italijanskom frontu, vojnik Pol učestvuje u jednom od najtragičnijih događaja… Pročitajte ostatak\nNakon što smo u “Ubistvenom vicu” saznali kako je Džoker postao to što jeste, red ja da u drugom remek delu sage o Betmenu saznamo i o korenima samog Mračnog viteza, ali i komesara Gordona… Ne propustite jednu od najboljih grafičkih novela o Betmenu! Pročitajte ostatak\nBonelli grafičke novele: Sigma\nPred vama je nova Bonellijeva one-shot priča o zagonetnoj ličnosti koju su stvorili Paola Barbato i Stefano Kasini. Čovek bez imena i pamćenja, jedini znak prepoznavanja je čudna tetovaža na grudima… U originalnom “boneli” formatu, na 288 stranica, uživajte u zanimljivoj avanturi višestrukih identiteta u potrazi za onim pravim… Pročitajte ostatak\nGreystorm: #6 Tajna mumije\nPo povratku u Englesku Robert Grejstorm gubi bitku prilikom suočavanja sa britanskom naučnom elitom. Ipak, misteriozno zaleđeno telo pronađeno na Južnom Polu nadomak je otkrivanja svojih užasnih tajni; za genijalnog izumitelja ovo će otvoriti novi… Pročitajte ostatak\nGreystorm: #5 Smrt na ostrvu\nUžasne i uznemirujuće smrti otkriće nam nešto više o preživelima sa Ajron Klauda. Robert se napokon suočava sa glasovima čiji šapat čuje u svojoj glavi godinama unazad. Novo rođenje ne predstavlja samo početak novog veka,… Pročitajte ostatak\nGreystorm: #4 Propast Ajron Klauda\nPovratak Ajron Klauda na Novi Zeland iznenada je prekinut užasnom tropskom olujom. Genijalni Grejstorm uspeva da spasi svoj život kao i život svojih saputnika koji će se naći suočeni sa novom realnošću: izgubljeni u srcu… Pročitajte ostatak\nGreystorm: #3 Južni Pol\nJužni Pol krije mnoge tajne i neočekivane zamke. Robert Grejstorm, Džejson Hauard i posada Ajron Klauda suočiće se sa teškim izazovima pre nego što se licem u lice sretne sa otkrićem koje bi zauvek moglo… Pročitajte ostatak


Novak stvarno jeste pokidao trbušni mišić – i to skoro tri centimetra! – Navijaci Srbija\nOlimpiko: Marselj čeka spasioca Sampaolija, Lion veruje u titulu\nGoleada u Hajdenhajmu: Fortuna nema tri života (VIDEO)\nHome > Tenis > Novak stvarno jeste pokidao trbušni mišić – i to skoro tri centimetra!\nSvetski „broj 1“ deklasirao je Medvedeva sa 7:5, 6:2, 6:2 u jednom od svojih najboljih finala u „Rod Lejver areni“ i, da neko nije gledao turnir od početka, mislio bi da je bilo sve u redu sa srpskim asom.\n„Znam da mnogi sumnjaju, ali stvarno sam pokidao mišić. Nikada nisam to osetio, ali je magnetna rezonanca pokazala kidanje“, rekao je na konferenciji za mediji posle finala, a na zvaničnom slikanju dan kasnije, otkrio i koja je težina povrede.\n„Vratio sam se sa nove magnetne rezonance koju sam odradio jutros i oštećenje je veće nego kada se dogodila povreda.“\n„Ruptura je trenutno 2,5 centimetra – 25 milimetara. Kada se povreda dogodila, bila je 1,7 milimetara“, otkrio je srpski teniser.\n„Ako je verovati doktorima, nije toliko loše, ali ću morati malo da pauziram kako bih se oporavio“, zaključio je Đoković.\nRastali se O’Brajant i Zvezda\nPreokret Vitorije bez Kvarežme


Linija 27E | busevi.com\nLinija 27E 11\nLinija 27E · Novi Beograd /Blok 20/ · Mirijevo 4\nSortirajKategorijaLinija\t+\t5 ans\tRežim saobraćaja za vreme održavanja Svečanog prijema kod Predsednika Republike Srbije (23.06.2017) (od 16h do 22h)\n3649 pregledasole objavljeno 23/06/2017 Izmene na linijama Linija 15 Linija 16 Linija 27E Linija 35 Linija 43 Linija 60 Linija 65 Linija 67 Linija 704 Linija 706 Linija 707 Linija 71 Linija 72 Linija 75 Linija 77 Linija 78 Linija 83 Linija 84 0 ans\tIzmene na linijama broj: 15, 27E, 35, 43, 60, 84, 704, 706, 707 tokom održavanja manifestacije “Filharmonija na otvorenom” (25.06.2017.) (od 16h do 23h)\n212 pregledaAdministrator objavljeno 22/06/2017 Izmene na linijama Linija 15 Linija 27E Linija 35 Linija 43 Linija 60 Linija 704 Linija 706 Linija 707 Linija 84 9 ans\tNefunkcionisanje klima uređaja na većini linija (2017)\n664 pregledabrainiac objavljeno 20/06/2017 Prijava Linija 101 Linija 15 Linija 16 Linija 17 Linija 18 Linija 19 Linija 21 Linija 22 Linija 23 Linija 24 Linija 27 Linija 27E Linija 28 Linija 29 Linija 31 Linija 35 Linija 40 Linija 41 Linija 42 Linija 43 Linija 44 Linija 52 Linija 53 Linija 56 Linija 65 Linija 72 Linija 73 Linija 77 Linija 83 Linija 85 Linija 88 Linija 89 Linija 95 Linija 96 0 ans\tНенајављивање стајалишта “Центар за културу Влада Дивљан” (бројеви 350 и 351), као и незамењена табла са бившим називом на стајалишту број 350\n64 pregledaРипањац 405 objavljeno 17/06/2017 Prijava Linija 16 Linija 23 Linija 27E Linija 33 Linija 35 Linija 43 Linija 48 Linija 95 Linija 96 5 ans\tPrimedbe na funkcionisanje linije 27E\n245 pregledaOsoba koja kasni zbog prevoza objavljeno 19/05/2017 Funkcionisanje linije Linija 27E 0 ans\tMolba da se vozači na stajalištima zaustavljaju bliže ivičnjaku radi lakšeg ulaska osoba sa invaliditetom\n60 pregledaNeregistrovani posetilac objavljeno 17/05/2017 Funkcionisanje linije Linija 27E Linija 79 0 ans\tPromena naziva stanica Ustanova kulture Palilula i Skojevska\n191 pregledaPevac objavljeno 17/05/2017 Trasa linije i stajališta Linija 16 Linija 23 Linija 27E Linija 32E Linija 33 Linija 35 Linija 48 Linija 53 Linija 95 Linija 96 Linija E2 Linija E6 1 ans\tPrijava – Tehnička neispravnost – Linija 27E – Gar.br. 196 – 13.01.2017.\n196 pregledaArhiva objavljeno 14/01/2017 Prijava Linija 27E 1 ans\tPrijava tehničke nepravilnosti na vozilu gar.br. 196 /BG 747-WZ/ – Oštećenje poda vozila\n140 pregledaArhiva objavljeno 13/01/2017 Prijava Linija 27E 1 ans\tKako se zove stajalište kod Doma zdravlja Mirijevo?\n185 pregledaArhiva objavljeno 15/11/2016 Kako stići do ? Linija 27E 1 ans\tLinija 27E – Prijava za polazak u 06:06 časova za dan 24.06.2013. terminus “Mirijevo 4”\n135 pregledaArhiva objavljeno 24/06/2013 Prijava Linija 27E error:


Dan žalosti u Beogradu nakon ubistva Brisa Tatona, septembar 2009.\nPred Višim sudom u Beogradu, u utorak 25. januara, biće izrečene presude optuženima za ubistvo francuskog državljanina Brisa Tatona.\nTaj datum saopšten je tačno devet meseci od kada je u sudske klupe po prvi put selo 13 od 15 navijača Partizana optuženih da su u septembru 2009.godine, u strogom centru Beograda brutalno pretukli Tatona, ljubitelja suparničkog fudbalskog kluba.\nOd tada do danas, oko tog procesa, koji se u Srbiji opterećenoj problemom huliganstva prati sa posebnom pažnjom, dogodilo se svašta - od promene iskaza svedoka, koje zastupnici porodice ubijenog Tatona pripisuju strahu, preko bekstva dvojice glavnoosumnjičenih, do optužbi odbrane okrivljenih da je proces politički montiran.\nZbog toga, obe strane, kao i nezavisni posmatrači, na to suđenje gledaju kao test za srpsko pravosuđe.\nSlučaj Tatona, navijača francuskog Tuluza, koji je preminuo desetak dana nakon što ga je na Obilićevom Vencu, u najstrožem centru Beograda, brutalno pretukla grupa huligana, pažnju javnosti privlači još od prvog dana. Njegovo prebijanje 17. septembra 2009., kulminacija je divljanja huligana, koji su tih dana bili dodatno razdraženi očekivanom „Paradom ponosa“.\nUbrzo je uhapšeno je 13 od 15 osumnjičenih navijača Partizana, kojima se upravo završilo suđenje pod optužbom da su bez povoda, maskirani i naoružani palicama, nasrnuli na grupu francuskih državljana, koji su u tom trenutku pili piće u jednom od kafića.\nOdbrana je u završnicu procesa ušla sa tvrdnjom da izneti dokazi nisu potkrepili optužbe, a da su slučaj obeležili politički pritisci. Takvog je mišljenja i Jugoslav Tintor, čiji se branjenik Ljubomir Marković, sumnjiči da je jedan od kolovođa napada na navijače Tuluza.\nPalata pravde u Beogradu kada je započelo suđenje za ubistvo Tatona, 21. april 2010.\n„Na ovom postupku će se praktično videti da li u ovoj zemlji postoji jedan od osnovnih principa demokratskih društava – načelo pretpostavke nevinosti, načelo zakonitosti, načelo sudske nezavisnosti i načelo podele vlasti. Moj klijent je nevin. Ja nemam problema sa dokazima, imam problem samo sa tim što ima onih koji kažu da u ovom postupku nema nevinih. Time sam vam sve rekao“, rekao je Tintor, čiji se klijent Marković sudu obratio kratko, samo tri puta ponovivši: “Nisam kriv!“\nSlična je suština iskaza i ostalih 12-oro okrivljenih koji su izneli svoje završne reči, a u kojima su uglavnom ponavljali da su se samo „u pogrešno vreme, zatekli na pogrešnom mestu“. Većina je, poput njihovih advokata, iznela i sumnje u pravičnost postupka.\nTakve optužbe advokat Slobodan Ružić, koji zastupa Brisove roditelje, odlučno odbacuje.\n„Mislim da se sve vreme pokušava da se ovaj predmet prestavi kao politički, da su pod uticajem vladajućih političkih struktura ovi okrivljeni žrtvovani, što mislim da nije tačno. Ja se ne bi složio ni sa većinom branilaca i okrivljenih koji govore o tome da nema nikakvih dokaza u ovom postupku. Ima dokaza u ovom postupku, ali kakav je njihov kvalitet i do kakve će presude dovesti, videćemo. Ja očekujem osuđujuću opresudu“, kaže Ružić.\nUčinjeno dosta propusta\nUkoliko sud odluči da je krivica osumnjičenih dokazana, oni bi se mogli suočiti i sa 40 godina zatvora. Tužilaštvo upravo i insistira na tako drastičnim kaznama, smatrajući da je na taj način neophodno dati primer. Strogo kažnjavanje tražila je i majka ubijenog Brisa Tatona, Suzan, koja se pred kraj procesa obratila sudu.\n“Pravda ne može da vrati Brisa Tatona, ali sud mora da učini sve da učesnici ovog varvarskog čina plate za život koji su oduzeli. Svi koji su tada bili tamo, čak i oni koji ga nisu udarili, svi su krivi i imaju dug u krvi. Nema nevinih u takvoj akciji punoj nasilja, unapred smišljenoj, čiji je jedini cilj bio da se razbiju Francuzi”, rekla je Suzan Taton u svojoj završnoj reči.\nOsim roditelja Brisa Tatona, oglašavaju se i porodice osumnjičenih za njegovo ubistvo, koji su poslednjih 16 meseci u pritvoru. Među njima je Snežana Karbić, čiji sin Jovan čeka izricanje presude.\n„Mi ovde nismo čuli ni jedan dokaz, ni protiv jednog momka koji je bio na Obilićevom vencu. Jako nam je žao što je život Brisa Tatona izgubljen. Mi nismo sa našom decom već 16 meseci. Nas je otprilike 50 koji smo takođe povređeni u ovom slučaju“, kaže majka Jovana Karbića.\nDok se okrivljeni, njihovi branioci i roditelji žale na nedostatak dokaza i političke pritiske, suprotna strana je u nekoliko navrata ukazivala da su svedoci zbog straha menjali iskaze, a porodica ubijenog Tatona smatra da se proces odvija presporo.\nVesna Petrović iz Beogradskog centra za ljudska prava, primećuje da su se u slučaju Taton događali problemi karakteristični za domaće sudstvo i smatra da on predstavlja test za srpsko prasvosuđe.\n“Mislim da su problem, pre svega, za samog sudiju bili ti svedoci koji su odustajali, verovatno zbog toga što su bili zastrašeni od onih koji su se nalazili tamo, pred Sudom. Mislim da je u tom slučaju dosta propusta učinjeno, samom činjenicom da su dvojica, koji su označeni od strane Tužilaštva kao organizatori, u međuvremenu pobegli, tu policija verovatno nije reagovala na vreme. Ono što je loše je što je i suđenje stalno bilo odlaganao iz tako nekih, procesnih razloga", ocenila je Vesna Petrović.\nSledećeg utorka kazne će biti izrečene 13-orici od 15 optuženih za prebijanje Tatona, koje je kao posledicu imalo njegovu smrt. U bekstvu su i dalje Đorđe Prelić i Dejan Puzigaća, koji se sumnjiče da su kobnog dana organizovali grupu od tridesetak navijača, podelili im hirurške maske, baklje i palice, a potom otišli ka Obilićevom Vencu.


Na predstavu | dodato 15.01.2014.\nLica: Vesna Čipčić, Petar Benčina, Pavle Pekić, Danijela Štajnfeld / Miljana Gavrilović\nSavremeni grčki komad MLEKO Vasilisa Kacikonurisa govori o porodici emigranata iz Gruzije u Grčku\nKomad MLEKO je jedna od najuspešnijih, savremenih drama na sceni Nacionalnog pozorišta u Atini.\nGrčka za njih predstavlja nadu, mogućnost novog života.\nTo je priča o ljudskoj tranziciji, o poljuljanom identitetu emigranata i njihovom pokušaju da se uključe u drugi i drugačiji način života.\nKomad MLEKO je jedna od najuspešnijih savremenih drama na sceni Nacionalnog pozorišta u Atini.\nVasilis Kacikonuris rođen je u Kilkisu, malom mestu na severu Grčke. Tamo je proveo rano detinjstvo pre nego što se preselio u Atinu ranih sedamdesetih. Studirao je englesku književnost na univerzitetu u Atini. U početku je pisao kratke priče, a od 1990. godine okreće se pisanju drama. Njegov prvi komad TOTALNO NEUGLEDNO je 10 godina kasnije dobio nagradu Onazi fondacije. Napisao je mnogo drama, monologa i jednočinki.\nGodine 1999. njegova jednočinka PUKOTINA dobila je nagradu Kulturnog centra opštine Heliopolis u Atini. Godine 2002. Kvinta komapnija izvodi njegov komad BABUŠKA. Iste godine dobio je Državnu nagradu za komad KALIFORNIJA SANJA koji je bio izveden u Grčkom nacionalnom teatru 2003. godine.\nOd 2005. godine njegov komad MLEKO bio je postavljen na sceni Nacionalnog grčkog teatra, gde je izvođen naredne dve sezone, da bi kasnije počeo da se igra u Metaksourgio teatru Ane Vagene. Tokom godina MLEKO je dobilo nagradu za najbolji komad, najbolje glumce itd. Većina njegovih drama, uključujući i najnoviju NESTALI su objavljene. Osim pisanja drama, Vasilis Kacikonuris piše za književni časopis “ Mandragora “ i komponuje muziku. Reč “ mleko “ sadrži slovo „ l “ ( milk, milch, lait, latte … ) koje može da ima onomatopejsko objašnjenje: ono ima meki, tečni zvuk koji priziva prirodu ( materijalno i emotivno ) i našu prvu hranu koja predstavlja sponu sa spoljnim svetom nakon šokantnog izlaska iz majčine utrobe, u isto vreme i neraskidivu vezu sa toplinom i ljubavlju Majke. Upravo je to osećaj s kojim MLEKO pokušava da se suoči – osećaj topline i mekoće, kada plač i bol prestane i kada dobijemo “ hranu “. Kada smo voljeni… kada nismo, onda smo otuđeni, kao emigranti koji su ostavljeni između dve “ domovine “.\nTokom karijere režirala je predstave: CRTA, D. Vijuk ( Bitef teatar ), KAZANOVA, D. Greg ( Srpsko narodno pozorište u Novom Sadu ), CRNO MLEKO, V. Sigarev (Narodno pozorište u Beogradu ), EVERYMAN / SVAKO, G. Stefanovski ( Atelje 212 ), RAZNESENI, S. Kejn ( Beogradsko dramsko pozorište )...\nPET 18.10.2019 u 20:30\nIma li brže i jednostavne poslastice? Predstavljamo Vam dva predloga za pripremanje. Koh većina pravi od griza, mleka, ali ...\nSavremeni grčki komad MLEKO Vasilisa Kacikonurisa govori o porodici emigranata iz Gruzije u Grčku....\nshow riblji specijaliteti web telenor zemun mobilni letnja basta srpska kuhinja film sajam paste srbija kokteli nacionalna kuhinja vikend auto festival guarnerius beogradska arena exit auto apple bili smo rtv pink beograd stari grad visoke tehnologije bioskop internet izlozba fotografije arena dom omladine zdravlje kola vip filmske vesti muzicke vesti zanimljivosti drama ishrana magacin vina business o3one sava centar moda bioskopi madlenianum ziva muzika internacionalna kuhinja iphone novi sad showbusiness rostilj mobilni telefoni automobili komedija hitech google zdrava hrana hi tech farma galerija 73 koncert dunav novi beograd zurka ada ciganlija sex premijera muzicka vest skc facebook automobil italijanska kuhinja


Veracomp i Symantec potpisali ugovor o saradnji! - Veracomp - we inspire IT\nVeracomp i Symantec potpisali ugovor o saradnji!\nNakon dugogodišnje uspešne saradnje sa kompanijom Blue Coat koja je sredinom 2016. godine akvizirana od strane kompanije Symantec, zadovoljstvo nam je da objavimo da je kompanija Veracomp potpisala ugovor sa kompanijom Symantec za teritoriju Srbije, kao i regije (Crna Gora, Makedonija, Slovenija, BiH, Hrvatska, Albania).\nIzuzetno nam je drago da je Symantec prepoznao kompaniju Veracomp kao kompetentnog i fokusiranog distributera, na temelju čega partnerima u Adriatic regiji možemo da ponudimo celokupan Symantec portvolio vrhunskih i dokazanih proizvoda iz segmenta sigurnosti.\nS više od deset godina iskustva u radu s Blue Coat rešenjima, tržištu nudimo podršku u vidu tehničkih i prodajnih stručnjaka, uključujući dostupnost demo opreme, best practice saveta, presales aktivnosti i pružanje L1 i L2 podrške za bivše Blue Coat proizvode uz planirano širenje ekspertize i na ostatak portfolia.\nUkoliko želite da saznate više o Symantec liniji proizvoda, kontaktirajte nas putem formulara.


Predstavnički dom PFBiH prihvatio Nacrt zakona o pravima demobilisanih boraca | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 28.2.2019. u 15:49\nTokom dosadašnje rasprave, rekao je poslanik Saveza za bolju budućnost (SBB) BiH Munib Jusufović, nije nikoga primijetio da je protiv donošenja zakona o pravima demobilisanih boraca.\n– To je ono što je dobro i upozorio bih da se ne zloupotrebljava boračka populacija – dodao je Jusufović.\nPoslanik Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) BiH Mladen Bošković ukazao je da je Vlada FBiH rekla da je neprovodiv zakon koji su predložili poslanici Kluba Demokratske fronte-Građanskog saveza.\n– Možda neko tvrdi drugačije. Mislim da boračka populacija treba dobiti svoja prava odnosno zakon koji mora biti ustavan i provodiv – rekao je Bošković.\nOsvrčući se na činjenicu, koja se često spominjala tokom rasprave, da je nemoguće uraditi kategorizaciju na boračku i neboračku populaciju poslanik DF-GS Hajrudin Žilić naglasio je da je to moguće na način da se uzmu u obzir boračke evidencije koje postoje.\nSmatra da intencija svakog zakona treba biti da se riješe statusna pitanja na koja se zakon odnosi.\n– Uputili smo zakon po skraćenom postupku poštujući dignitet zastupnika koji su sjedili ovdje u prošlom sazivu. Ono što su uradile naše kolege u prošlom sazivu za nas je prihvatljivo i zato smo taj tekst zakona predložili po skraćenom postupku – dodao je Žilić.\nPrije glasanja poslanika, za skupštinskom govornicom, obratili su se i predstavnici ovih boraca apelujući da Federalni parlament donese zakon o pravima demobilisanih boraca i članovima njihovih porodica. (Fena)\nKljučne riječi: demobilisani borci, nacrt, Predstavnički dom PFBiH, zakon


Preminuo profesor dr Milorad Mitković | Belle Amie\nPreminuo 41 pacijent, virus registrovan kod još 3.625 ljudi\nPreminuo profesor dr Milorad Mitković\n09:17, 08. 04. 2021 Igor Spasić Hronika, Niš, Vest dana 0\nU 71.godini juče je preminuo akademik prof.dr Milorad Mitković,čuveni srpski ortopedski hirurg i profesor hirurgije na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Nišu i dugogodišnji direktor Ortopedsko-traumatološke klinike Кliničkog centra Niš i redovni član Srpske akademije nauka i umetnosti.\nAkademik Mitković je jedan od najpoznatijih ortopeda na prostorima Srbije, Balkana i šire koji je svojim patentima, priznatim svuda u svetu, doprineo revolucionarnom napretku u zbrinjavanju osoba sa otvorenim i drugim složenim i komplikovanim prelomima ekstremiteta .


Niški Portal | Jelena i Jovana za jaču Naisu!\nsubota 16-01-2021 06:14\nJelena i Jovana za jaču Naisu!\nIzvor: Niški portal | 16-Jan-2020 | 08:47\nŽenski rukometni klub „Naisa“ pojačan ulazi u nastavak sezone. Iz ekipe Zaječara stigle su dve kvalitetne levoruke igračice koje će pojačati desnu stranu Naise-Jelena Terzić (25), koja igra na poziciji desnog beka i Jovana Bogojević (25), čija je primarna pozicija-desno krilo.\nI Jelena i Jovana su povremene reprezentativke Srbije, na širem su spisku selektora, a bile su u izabranom timu Srbije na Mediteranskim igrama 2018.godine u Španiji.\nU prethodnoj sezoni nastupale su za ekipu Zaječara, u kojoj su bili vodeći igrači, dok su pre toga sa ekipom Jagodine osvojile šampionsku titulu.\nJelena Terzić rođena je u Gornjem Milanovcu 30.11.1994.godine. Prve rukometne korake načinila je u RK Milenijum, da bi kasnije nastupala za ekipu Sloge iz Petrovca na Mlavi, od kada je saigračica vršnjakinje Jovane Bogojević. Visoka je 177cm. Jelena je bek-šuter, dobro se snalazi i u ulozi organizatora, a odlikuje je i čvrsta igra u odbrani. Za ekipu Naise nastupaće u dresu sa brojem 9.\nJovana Bogojević, rođena je u Požarevcu 30.08.1994.godine. Rukometnu karijeru započela je u rodnom Požarevcu, da bi talenat kasnije nadgrađivala u Slogi iz Petrovca na Mlavi. Nakon toga, sa Jelenom Terzić u ekipi, osvaja titulu prvaka sa Jagodinom. Visoka je 170 cm,a odlikuju je snaga i brzina. Jovana je odabrala da u Naisi igra u dresu sa brojem 33.\nPrilikom dolaska u Niš izjavile su da su im se visoke ambicije poklopile sa Naisinim u čijem će dresu nastupati do kraja sezone.\nŠef Stručnog štaba Naise Svetislav Jovanović ističe da se radi o kvalitetnim rukometašicama koje bi trebalo da pojačaju konkurenciju i popune deficitarne pozicije.\n-Jelena i Jovana se polako uklapaju u naš sistem rada. Sigurno je da u nastavak prvenstva ulazimo jači-kratko saopštava Jovanović.\nZbog obaveza u Čelendž kupu Naisa će prvu utakmicu u nastavku prvenstva (koje počinje 1.februara) odigrati već 25.januara, a ambicije u ovoj takmičarskoj sezoni su najviše moguće – šampionske...\nA Jelena i Jovana znaju kako se titule osvajaju...


UNS :: Vesti :: „Milenijum tim“ tužio više medija, traže najmanje 800.000 evra odštete za povredu ugleda\nNaslovna | Aktuelno | Vesti | „Milenijum tim“ tužio više medija, traže najmanje 800.000 evra odštete za povredu ugleda\n„Ne možemo biti odgovorni za prenošenje tuđih izjava, mi smo odgovorni za fer izveštavanje - da su poslali odgovor, mi bismo ga sigurno objavili. Ali oni ga nisu poslali. Imate milijardu različitih izjava subjekata na političkoj sceni, mi objavljujemo i informacije koje o drugima iznose, na primer, ministri”, navodi Ćosić.


Obavljanje kućnih poslova može da podrazumeva: održavanje higijene kreveta i postelje, peglanje, usisavanje, brisanje prašine i podova, nabavka i priprema hrane, plaćanje računa, pratnja do doktora, odlazak po recepte i propisane lekove..\nTu smo da Vam damo sve neophodne informacije, da Vam pomognemo oko odabira - vodeći računa o kompletnoj dokumentaciji negovateljice ili medicinske sestre, njenom iskustvu, stručnosti i preporukama, kao i Vašim zahtevima. Na kraju, u skladu sa svim Vašim potrebama i zahtevima, kao Klijenta, naš profesionalni tim uz svoje najstrožije kriterijume izvršiće selekciju i poslaće Vam na razgovor nekoliko izvršioca istog profila i stručnosti, da biste Vi, imali pravo izbora i da biste odabrali najkompetentniju osobu, koja će Vam po temperamentu ili nekim drugim parametrima najviše odgovarati.\nSvaka negovateljica je obučena da pruža posebnu brigu o starijim osobama ili osobama sa određenim stepenom invaliditeta. Svaka negovateljica ima znanje i iskustvo u radu sa ovakvim osobama.\nNjihova primarna odgovornost je da se brinu za lične potrebe osobe koju čuvaju.\n„Royal Care“ osoblje nudi odličnu alternativu institucionalizovane nege. Naš program za negu straijih osoba i osoba sa invaliditetom omogućava ovim osobama da ostanu u svojim domovima omogućavajući im optimalno individualnu zaštitu.\nSvi naši kandidati ispunjavaju naše stroge kriterijume, a jedan od njih je da moraju da imaju nekoliko godina iskustva u vođenju brige o starim osobama i osobama sa invaliditetom. Većina naših negovateljica biće vam na raspolaganju 5 radnih dana, 24 sata, a po potrebi i vikendom.\nUsluge / Video nadzor