VUČIĆ: Posao u TEKLASU za 250 radnika VEĆ SUTRA - InfoVranjske\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u četvrtak u Vladičinom Hanu da će kompanija “Teklas” već ove nedelje početi da prima nove radnike.\nVučić je između ostalog najavio da će u naredne dve do četiri nedelje “Teklas” zaposliti 250 ljudi, a do marta 600 ljudi.\nUz to, predsednik je ustvrdio da su hanske plate duplirane od kako je došao “Teklas”, te da su one svakako i do sada bile veće od onih u “Geoksu”.\nNeki mediji objavljuju da su plate u “Teklasu” od 50 do 90.000 dinara mesečno, dok su one u “Geoksu”, u najboljem slučaju, iznosile u proseku oko 40.000 dinara.\nOno što je posebno interesantno je predsednikova najava da će “Teklas” preuzeti “Geoksovu” halu u Vranju, ne ulazeći u detalje kako je to zakonski i poslovno moguće.\nInače, turska firma „Teklas Automative“ je proizvodnju u Vladičinom Hanu pokrenuo 2016. godine uz investiciju od 11 miliona evra u posao za 450 radnika.\nTrenutno u ovoj firmi radi oko 1.300 ljudi, dok je Vučić naveo da je trenutni plan da ovde radi 2.500 ljudi.\nASB – SSB\nJoš samo hiljdu\nOvo li je Gonzi u pozadini, on ko junac, ni sam ne zna sta trazi tamo u Han, pa nije se u Han zatvorio Geox nego u Vranje, a sta ce radimo kad se Teklas zatvori, nego u Leskovac idemo posle, pa Nis, pa kod Gonzija u stance na Vracar na kraju. Doktorce lopovce.\nOO TURCII… NE ORITE DRUMOVE NASE..\nA BUKI VELIKI CRNOGORSKI SRBIN SA OTIMACINAMA TUDJEG ZEMLJISTA . GLUMI SRBENDU I VELIKOG CRNOGORCA. A FABRIKE PROPADAJU LJUDI GLADNI. OKANI SE BUKI TIH NAMETNUTIH GLUPOSTI GLEDAJ MALO U BUDUCNOST I ZIVNI MALO SVE TE SELKE ZATUPISE STRANACKE\nGde je mart mesec ,a gde smo mi ?Šta ćemo do marta?Treba i zimu prezimiti nekako!\nOvaj toliko laže da sam ne pamti šta je npr. juče i o čemu pričao. Bitan je rejting, glasovi i vlast. Vlada već 10 godina i pokazao je da ne zna da vlada. Olako obećava, malo šta ispunjava. Prvo gleda svoj klan i sebe, a narod samo pre glasanja. Novac se štampa, poskupljenja svakodnevno. Evro se drži veštački fiksno. Tako jeftin evro mogu da kupuju samo njegovi jer oni imaju dinare, oni rade, uvoze, izvoze robu, drogu, oružje, migrante…\nA kolko pare od Vučka će dobije Teklas za novi radnici? Naravno tu je i Boske da ćapne malo….hahahahaha…\nBivša prijateljica\t06/08/2021\nТако је-идите,кувајте гумена црева,удишите токсична испарења технологије 19.века и ако преживите годину дана без одласка у Санаторијум у Сурдулици,ће живите још годину без астме,сигурно.\nDa je pameti da se ponudi socijalni program radnicima pred penziju u Jumku i Simpu da se zaposle bar delimicno ljudi koji su ostali bez posla. Sta li radi Boske pored predsednika eto ideje kako zaposliti jedan broj tih mladih ljudi.


Galić: BiH ne može da se izbori sa prilivom migranata | BL Portal\nŠef granične policije BiH Zoran Galić, upozorio je da pripadnici te službe ne mogu da se izbore sa “prilivom migranata duž istočne granice zemlje sa Srbijom”.\nOn je rekao da situacija lako može eskalirati i ugroziti ukupnu stabilnost, kako navodi AP, politički krhke nacije.\nGalić za američku agenciju rekao da je obezbjeđivanje čitave granice od 1.600 kilometara, duž poznate migracione rutu u Evropu, poput “Sizifovog posla”. Agencija objašnjava da je to referenca na grčkog mitskog heroja koji je osuđen da vječno gura kamen uzbrdo samo da bi se kamen svaki put kada stigne do vrha otkotrljao dole.\n“U stalnoj smo borbi da odvratimo migrante, ali oni nikada ne odustaju ”, rekao je Galić, napominjući i da njegova služba nema dovoljno ljudstva.\nOpisujući obim problema, Galić je naveo da “ponekad nalaze žene koje su u osmom mjesecu trudnoće, maloljetnu decu i da daju sve od sebe da se moralno odnose prema njima, poštujući sve međunarodne konvencije (o ljudskim pravima)”.\nOd početka godine, u BiH je stiglo više od 13.000 migranata, prema statistikama BiH. Ta zemlja nije u mogućnosti da im obezbjedi odgovarajući smještaj i mnogi su bez pristupa toplim obrocima, tuševima ili odgovarajućoj medicinskoj nezi, na sve veću zabrinutost lokalnih zajednica, prenosi Glas Srpske.\nOduzeli automobil vozaču koji duguje 11.000 KM za kazne\nVideo-snimak unutrašnjosti kasarne Blažuj: Pogledajte gdje su bh. vlasti smjestile migrante\nStižu prve procjene iz Velike Britanije: Ubjedljiva pobjeda Konzervativne partije\nVIDEO – Sufinansiranje stanova za mlade poželjno u svim lokalnim zajednicama\nVIDEO – Da li su nam djeca zaista nepismena i ko je za to kriv?\nVIDEO – Čije su kosti, i iz kog vremena, pronađene u Karanovcu kod Banjaluke?\nRepublika Srpska uvodi doživotnu kaznu zatvora\nAmel Tuka i Larisa Cerić najbolji sportisti Bosne i Hercegovine za 2019


Osvojite ulaznice za otvorenje Festivala novog cirkusa - Xmag - Index.hr\nSedmi Festival novog cirkusa otvorit će se 25. listopada u Zagrebačkom kazalištu mladih i to predstavom "Sur la route..."\nUlaznice 7. Festivala novog cirkusa može se nabaviti u CD-shopu Dancing Bear (Gundulićeva 7, Zagreb) ili putem bankovne uplate\nponedjeljak, 24.10.2011. 12:19


Dobojski Info - DOBOJ: Deseto okupljanje pitomaca nekadašnje Škole rezervnih oficira pješadije (FOTO)\nDOBOJ: Deseto okupljanje pitomaca nekadašnje Škole rezervnih oficira pješadije (FOTO)\nsreda, 03 jul 2019 09:58\nFOTO: Dobojski Info | DOBOJ: Deseto okupljanju pitomaca nekadašnje Škole rezervnih oficira pješadije (FOTO)\nNa ovogodišnjem desetom okupljanju pitomaca nekadašnje Škole rezervnih oficira pješadije u Bileći učestvovali su i nekadašnji pitomci te škole iz Doboja. Trinaest nekadašnjih pitomaca boravili su dva dana u Bileći, učestvovali u obilježavanju Dana ŠROP, ponovno sreli se sa nekadašnjim svojim drugovima iz voda, boravili u kasarni u kojoj su sticali vojna znanja, a zajedno sa ostalim pitomcima bili i gosti na sajmu domaćih proizvoda i stvaralaštva.\nJednom Bilećanac – uvijek Bilećanac pokazalo se i ovog desetog jubilarnog okupljanja, koje je okupilo 600 nekadašnjih pitomaca iz svih bivših Republika. Ova škola bila je ne samo vojna nego i škola života, od dječaka je pravila ljude i pripremala za život. Zato joj se nekadašnji pitomci rado vraćaju.\nOrila se pjesma „Bilećanka“ ulicama Bileće i pistama kasarne koja se u to doba zvala „Moša Pijade“, a posebno na zajedničkoj večeri u popularnom, nekada vojnom objektu „Bećaruša“. Pitomci su se prisjetili vremena provedenog u školi, svojih komandira i svojih drugova, pogledima obgrlili Zlatište, Hadžibegovo brdo i Avtovac – poligone na kojima su učili i vježbali.\nIako su po prvi put i Dobojlije organizovalo učestvovali, dogovorili su se da u Doboju organizuju i Udruženje Bilećanaca, podstaknu i susjedne gradove da organizuju takvo udruženje, te narednih godina organizovanije učestvuju u ovom susretu. Njihov ovogodišnji odlazak u Bileću podržao je i gradonačelnik grada Doboja gospodin Borić Jerinić i Udruženje penzionera Doboj.\nViše iz ove kategorije « OSJEČANI NA PJENU OD BOSNE (FOTO) Čobanska filozofija »


Dug rđav, ali neizbežan drug?\nNovčanice (evri i dolari)\nKao i svake godine, uoči božićnih i novogodišnjih praznika nastupi potrošačka groznica. Građani troše mnogo više nego tokom godine za poklone, kućne potrepštine, zimovanja.\nNije mali broj onih koji uzimaju kratkoročne pozajmice kod banaka za tu namenu, što uz hipotekarne kredite ili lizinge za automobil samo uvećava njihovu zaduženost. Danas je nemoguće i građanima i firmama da zadovoljavaju svoje potrebe i funkcionišu bez kredita. Međutim, rizik od nemogućnosti njihovog vraćanja uvek postoji, što potvrđuje i nedavna kriza u Sjedinjenim Američkim Državama. Istovremeno, bankama je davanje novca građanima, uz ne tako male kamate, veoma unosan biznis. Koliko smo dužni, da li je dug rđav ali neizbežan drug?\nKada su letos naglo počele da padaju akcije na berzama zbog kreditne krize u Sjedinjenim Američkim Državama, mnogi su se uplašili da može doći do finansijskog sloma poput onog 1929. godine. Američke federalne rezerve i ostale nacionalne banke velikih zemalja su intervenisale, ali se negativni efekti i dalje osećaju i prete SAD da se u sledećoj godini opasno približe recesiji.\nReč je o problemu koji je kumuliran godinama. Naime, u velikoj meri svetska ekonomija zavisi od kredita. Velikim korporacijama je potreban da bi finansirale svakodnevne operacije, građanima da bi rešili stambeno pitanje, kao i za druge potrebe.\nGodinama su, pre svega u SAD, ali i drugim zemljama, kamate bile veoma niske, što je podstaklo milione građana da uzimaju veoma povoljne kredite, stavljajući svoje stanove i kuće kao zalog kod banaka. Banke su davale kredite čak i građanima koji su imali dosije neplatiša. Prema nekim podacima, Amerikanci duguju u proseku i više od 100 hiljada dolara. Masovna kupovina nekretnina u Americi drastično je povisila njihovu cenu. Istovremeno, banke su ove stambene kredite pretvarale u obveznice koje su prodavani novim investitorima. Oni su pak te obveznice „prepakovali“, prodajući ih dalje širom sveta. Svi su bili zadovoljni sve dok veliki broj građana nije mogao više da otplaćuje kredite zbog rasta kamata. Kao posledica, mnoge banke su se našle u situaciji da ne mogu naplatiti dugove, niti prodati kuće dužnika, jer im je u međuvremenu drastično pala cena. Tada je usledio lančani potres na finansijskim tržištima širom sveta.\nTako su pred britanskom bankom Norten Rock osvanuli dugi redovi klijenata nestrpljivih da povuku svoj novac, a džinovska švajcarska banka UBS objavila ogromne gubitke. Analitičar iz Njujorka Džim Evod:\n„Vidite kako se problem na tržištu nekretnina odražava na tržište kredita, u smislu njihove dostupnosti i cene. Strah da bi se američka ekonomija mogla naći na kolenima doveo je do kraja ove igre sa privatnim akcijskim kapitalom, smanjujući drastično nivo finansijskih resursa u SAD.“\nSvetska ekonomija u osnovi funkcioniše na poverenju investitora i dostupnosti kredita. Međutim, njega nema dovoljno, jer su banke, koje su prinuđene da otpisuju milionske dugove, sada mnogo opreznije i nisu spremne da plasiraju novac kao nekada, što je dovelo do krize likvidnosti.\nFederalne rezerve su već upumpale ogromne količine novca, više od 70 milijardi dolara, da bi ublažile potres, a snižena je i kamatna stopa sa 5,25 na 4,25.\nIstovremeno, vodeće centralne banke u svetu udružile su snage, u prvoj koordiniranoj akciji posle terorističkog napada na Sjedinjene Američke Države 11. septembra 2001 godine. Američke Federalne rezerve, Evropska centralna banka (ECB) i centralne banke Kanade, Engleske i Švajcarske objavile su korake koji pogođenim komercijalnim bankama treba da olakšaju pristup gotovini, u nadi da će biti zaustavljena kreditna kriza koja preti da gurne privredu SAD u recesiju i uspori svetski rast.\nKreditna zaduženost građana Srbije u dnu evropske lestvice\nBez obzira što se od 2000. godine godišnji rast kreditne zaduženosti građana Srbije beleži dvocifrenim procentima, oni su još uvek u dnu evropske lestvice, kako po stepenu zaduženosti, tako i po ukupnoj količini pozajmljenog novca. Ono što ih sprečava da se više zadužuju jesu niska primanja, guvernerove mere za obuzdavanje „keš kredita“ i visoke bankarske kamate. Izveštava Nebojša Bugarinović:\nČitavu deceniju trajala je kreditna apstinencija i glad za svežim novcem u Srbiji. Onda su došle demokratske promene, prodavnice su se napunile robom, a stanogradnja je oživela. Gomila stranih banaka i lizing kuća utrkuje se u ponudi usluga i Srbija je počela da liči na druge evropske države. Sa ponekom specifičnošću, kaže urednik časopisa „Bankar“ Milan Ćulibrk:\n„Krediti su zaista postali deo svakodnevice većine građana Srbije, koji uzimaju pozajmice od banaka da bi sastavili kraj s krajem. Međutim, zaduženost građana Srbije još uvek daleko manja od zaduženosti građana razvijenih evropskih zemlja, pa čak i nekih zemalja u okruženju gde je dug građana bankama u proseku nekoliko puta veći nego u Srbiji. Mi smo otprilike na istom nivou zaduženosti kao Crna Gora i Bosna i Hercegovina.“\nRSE: Koliko je to, otprilike, po glavi stanovnika?\n„Ta računica može da zavara, iz prostog razloga što kredit ne koriste svi građani. Otprilike nekih milion građana su trenutno korisnici kredita banaka i svaki od njih je dužan preko hiljadu evra, odnosno nekoliko prosečnih plata.“\nA šta kažu sami građani:\n„Kredit se lako dobija, čak bih rekao previše lako, a banke zaračunavaju zaista zelenašku kamatu. Konkretno fiat punto, koji košta 8.000 evra, sa kamatama izađe na nekih 10.500 evra, a mesečna rata je od 100 do 120 evra, zavisno od načina uplate i dužine otplate. To je za jedan prosečni kragujevački budžet vrlo visoka stavka.“\n„Ne razumem se u to, samo znam da je situacija strašna. Ljudi gladuju, brljaju po kantama.“\n„Dobio sam dugoročni stambeni kredit na 20+5 godina. Mesečna rata je 190 evra. Jedna plata ide za ratu. Nije povoljno, ali se mora.“\n„Bolje je nešto malo uštediti, ako ste u mogućnosti, nego se zaduživati.“\n„Ne mogu da uzmem kredit zato što mi je plata mala, tako da jedva sastavljam kraj s krajem. Neke moje kolegice su uzele kredit, pa jedva sastavljaju kraj s krajem.“\nDa će kreditno tržište u Srbiji tek morati da se razvija najbolje svedoči vrsta kredita za koji se građani najčešće opredeljuju. Milan Ćulibrk:\nU drugim zemljama gotovo i da nema ,keš kredita‘. To je srpski izum, zato su i kamatne stope izuzetno visoke....\n„Ono što je najgore, naši građani veoma često uzimaju kredit i za godišnje odmore. Pri tome su sve doskora uzimali kredite na pet, šest, čak i na 10 godine. Pri tome odu jednom na letovanje na 15 dana i onda to otplaćuju narednih 10 godina, plaćajući pri tome izuzetno visoke kamate koje su važile na ,keš kredite‘. Te kamate su znale da idu i preko 25, pa čak i do 30 posto na godišnjem nivou, što je zaista ogromna kamatna stopa. A najgore je kada se kredit uzme, a da se veoma često ni ne zna za šta će se te pare upotrebiti. U drugim zemljama gotovo i da nema ,keš kredita‘. To je srpski izum, zato su i kamatne stope izuzetno visoke.“\nDirektor sektora izvršnih poslova u Hypo Alpe Adria banci Mirko Španović ističe da je Narodna banka Srbije u 2007. godini vodila izuzetno restriktivnu politiku u odnosu na takozvane „keš kredite“:\n„Gotovinski krediti su u našoj zemlji bili predmet najveće tražnje. Od ukupnog broja od oko milion građana koji su se zadužili u našim bankama, negde oko 62 posto njih je tražilo odnosno uzelo gotovinske kredite. Zadnjim merama Narodne banke je došlo do zaustavljanja rasta u gotovinskim kreditima. A ono u čemu je naša banka postigla posebno značajne rezultate, to su stambeni krediti, gde smo i dalje jedni od najinteresantnijih i najpovoljnijih na tržištu.“\nKolike su kamate za stambene kredite, a kolike za te popularne gotovinske kredite?\n„Gotovinski krediti su potpuno destimulativni. Maksimalni rok koji dozvoljava Narodna banka je dve godine. Znači, kamatne stope se kreću i do preko 20 posto na tržištu. Mi smo nešto povoljniji. Što se tiče stambenih kredita, zavisno od modela i valute u kojoj se uzima, najniže kamatne stope su od pet i po do šest posto u ,švajcarcima‘, pa sve do preko 10 posto gde su klasični komercijalni uslovi za građane koji uzimaju kredite u evrima. Najveće ograničenje su ustvari uslovi pod kojima mogu da dobiju, odnosno visina rate kojom su ograničeni za sve kredite, uključujući i kreditne kartice. Građanin u Srbiji može da se zaduži do 30 posto svojih redovnih mesečnih primanja, a za stambene kredite ta granica je pomerena do 50 posto. Vreme otplate je 20-30 godina. A što se tiče visine kamatne stope, u Srbiji su generalno visoke kamatne. Uzrok za to, po mojoj proceni, leži u tri razloga. Jedan je što su sredstva koja se prelivaju iz inostranstva kao kreditne linije nešto viša za Srbiju zbog procene rizika zemlje koji je još uvek viši nego u zemljama u okruženju. Drugi je što je stopa inflacije u Srbiji u tekućoj godini nešto veća od očekivane i približava se dvocifrenom broju 10. Treći razlog su relativno oštre mere monetarne politike od strane Narodne banke, što značajno otežava i poskupljuje cenu sredstava koju mi plasiramo.“\nPodaci Kreditnog biroa govore da prosečan dug po kreditu s kašnjenjem kod stambenih kredita, a da 230 štediša kasni sa otplatom. To građane Srbije svrstava u red najurednijih platiša, kaže urednik „Bankara“ Milan Ćulibrk:\n„Srbi su odlične platiše, među najboljima na svetu. Samo dva do tri posto kredita odobrenih stanovništvu se neuredno servisira, odnosno postoje kašnjenja duža od tri meseca, što je zaista neuporedivo u odnosu na neke druge zemlje.“\nNa pragu su novogodišnji i božićni praznici, građani opsedaju prodavnice i turističke agencije, pa direktora izvršnih poslova u Hipo banci Mirka Španovića pitamo da li se pojačani promet oseća i u ovoj banci:\n„Mogu da kažem da su pritisak i tražnja stambenih kredita konstantni i stabilni. Ono u čemu smo, posebno u zadnje vreme, imali uspeha i gde osećamo pritisak i potražnju, to je revolving kreditna kartica, gde imamo ubedljivo najnižu kamatnu stopu od 1,25 na mesečnom nivou.“\nMože li se, na kraju, očekivati da u dogledno vreme dijapazon kredita i kamate na njih budu uporedivi sa onima u svetu. Urednik „Bankara“ Milan Ćulibrk:\n„Pre očekujem da će se proširiti lepeza bankarskih proizvoda, koje će oni ponuditi građanima, ali dalje značajnije smanjene kamata u ovom trenutku zaista nije realno očekivati. Čak bi možda moglo doći do povećanja kamatnih stopa. Pre svega mislim na upozorenje Narodne banke da je budžet sve, samo ne restriktivan i da bi Narodna banka u narednom periodu možda mogla da zategne monetarne dizgine kako bi sprečila dalji rast inflacije, a u tom slučaju će poskupeti kamatne stope. Druga stvar, ni politička situacija koja sada postoji ne govori u prilog tome da se smanjuje neizvesnost. A svaka neizvesnost znači i poskupljenje kredita.“\nGrađani BiH u proseku duguju jednogodišnju platu\nGrađani Bosne i Hercegovine su dužni u proseku oko osam hiljada konvertibilnih maraka, što je jednogodišnja plata. Kamate, kao i u drugim zemljama bivše Jugoslavije, više su nego u Evropi i dostižu i do 10 procenata. S obzirom da oko 50 odsto stanovnika živi na granici siromaštva, mnogi uzimaju kredite da bi preživeli. Međutim, mnogi ne mogu da vrate dug, pa uzimaju nove, veće kredite, ulazeći tako u začarani krug stalne zaduženosti. Prilog pripremila Maja Bjelajac:\n...zaduženost po zaposlenom stanovniku Bosne i Hercegovine je čak 8.400 KM ili oko 12 prosječnih plata...\nUkupna kreditna zaduženost građana Bosne i Hercegovine je 5,5 milijardi konvertibilnih maraka. U Centralnoj banci BiH kažu da kreditna zaduženja građana intenzivno rastu u posljednjim godinama, što je posljedica pojačane aktivnosti banaka koje su u ekspanziji na bosanskohercegovačkom tržištu, ali i visoke tražnje građana. Potražnju za kreditima možda najbolje ilustruje podatak da je zaduženost po zaposlenom stanovniku Bosne i Hercegovine čak 8.400 KM ili oko 12 prosječnih plata. Iako su u domaćim bankama zadovoljni naplatom kredita, koja je zvanično oko 98 posto, nema podataka koliko kredita otplaćuju sami klijenti, a koliko opterećenje snose njihovi žiranti.\nBanjalučanka S.M., zaposlena u državnoj firmi, koja želi ostati anonimna, kao žirant je otplaćivala kredite za dvije kolegice. Pristala je da bude žirant prvoj komšinici – trudnici koja ju je molila za pomoć kako bi platila avans za stan, uz uvjeravanja da uskoro treba registrovati firmu. Riječ je o kreditu od 15.000 KM na sedam godina, sa mjesečnom ratom od 320 KM. S.M. priča da kada je došla u banku da potpiše administrativnu zabranu, sačekao ju je sin komšinice i objasnio da zapravo on diže kredit, ali ne za stan, već za kupovinu automobila. Pokušala je odbiti, ali kaže da ju je mladić doslovno odvukao do službenice da potpiše administrativnu zabranu. Nakon pet mjeseci, pozvali su je iz banke, jer klijent nije otplaćivao kredit. S.M. je posjetila prvu komšinicu da je upita zašto njen sin ne otplaćuje rate:\n„Gospođa me je maltene bacila sa balkona, izražavajući ljutnju što ja nju kao napadam i što ja tu postavljam nekakve rokove njenom sinu, sramotim ga i na znam šta sve ne i da izvolim sama plaćati kredit koji sam potpisala. Rekla sam joj: ,Pa zaboga, vi ste uzeli auto‘. Odgovorila mi je: ,Nemamo čime da plaćamo i ne tiče me se.“\nEpilog priče je kao po scenariju holivudskih filmova. U roku od nekoliko mjeseci, prva komšinica izvadila je jastuke koje je nosila ispod odjeće, odlučivši da više ne bude trudnica, i pobjegla s porodicom za Srbiju:\n„Prosto me sramota kakvi su me ljudi izvozali i iskoristili to što sam htjela pomoći.“\nU Centralnoj banci BiH kažu da je godišnja stopa rasta zaduženosti u 2007. godini oko 30 posto, što je znatno više u odnosu na zemlje sa razvijenim ekonomijama, ali približno kao u ostalim tranzicijskim državama.\nIzraženija potražnja za potrošačkim kreditima u CG uoči praznika\nPretpraznično raspoloženje u Crnoj Gori se najočitije manifestuje po potrošačkoj groznici. Povećan obim kupovine, međutim, prema mišljenju stručnjaka, nije uslovljen samo psihološkim i emotivnim razlozima, već i klasičnim ekonomskim pokazateljima, koji govore o izvesnom rastu zarada, velikom prilivu stranog kapitala i mogućnosti zaduživanja kod banaka. Javlja Esad Krcić:\nS obzirom na prethodnu deceniju, nizak životni standard i činjenicu da je većini građana bio ograničen pristup nizu potrošačkih dobara za kojima je postojala potreba odnosno želja, ali ne i mogućnost kupovine, potrošačka groznica je potpuno logična i očekivana i samo je djelimično uslovljena pretprazničnim raspoloženjem. Pravi razlozi za povećanje obima kupovine su manjim dijelom povećanje plata, a više veliki priliv stranog kapitala, prije svega kroz kupoprodaju nekretnina. Jedan od razloga je i mogućnost zaduživanja kod banaka, odnosno uzimanje potrošačkih kredita. Relja Đurović, menadžer za kredite Oportunity banke kaže da je tražnja za potrošačkim kreditima uoči praznika samo dodatno povećana:\n„Obzirom na samo pretpraznično raspoloženje, na veliki broj popusta, sniženja, može se reći da je potražnja za potrošačkim kreditima u ovim danima izraženija nego što je to uobičajeno.“\nRSE: Koliko su građani zaduženi i da li uredno vraćaju pozajmice?\n„Teško vam mogu saopštiti neki opšti podatak. Kad bude osnovan kreditni biro, mislim da će te informacije, u nekom narednom periodu, biti mnogo preciznije. A što se tiče same otplate kredita, u potpunosti smo zadovoljni servisiranjem i otplatom kredita građana.“\nRSE: Zašto građani najčešće traže kredite?\n„Građani se najčešće opredjeljuju za kupovinu vozila, bilo polovnih, bilo novih, za kupovinu tehničke robe, bijele tehnike, računara, računarske opreme. Uglavnom dominira tehnička roba.“\nPrilično se čuju optužbe na račun banaka da zaračunavaju previsoke kamate:\n„Kamatna stopa zavisi od vrste kredita, a na građanima je da odaberu koja varijanta je za njih najbolja.“\nDa li su kamate previsoke ili ne, sasvim je relativno. A banke imaju svoju logiku. O tome svjedoče i sami građani:\n„Baš sam pričao s jednim čovjekom koji radi u banci i pitao ga za te kamate. Rekao mi je da su kamate velike i da nemaju razloga da ih spuštaju, jer je potražnja ogromna – ne mogu obezbijediti toliko para koliko ljudi traže. Dosta ljudi uzima kredite za nekakve potrepštine po kući.“\n„Ljudi uopšte ne razmišljaju koliko će da vraćaju. Bitno je da u tom momentu dobiju pare i gotovo.“\n„Razmišljaju onda kada kredit trebaju da vraćaju.“\n„Uzimaju kredit da bi vratili prethodni kredit.“\n„Ako ne može da vrati, nema novaca, ide u drugu banku, zaduži se kod druge banke, uzme veći kredit da bi vratio onaj prvi, pa se onda zaduži u trećoj banci da bi vratio taj drugi.“\nGrađani su na kraju novembra, prema riječima Nikole Fabrisa, glavnog ekonomiste Centralne banke, dugovali bankama, po osnovu kredita, preko 750 miliona, dok su s druge strane na ime depozita položili preko 970 miliona eura:\n„Znači da je stanovništvo u globalu imalo 219 miliona više položenih sredstava nego što je bio iznos kredita koji je odobrio bankarski sektor. Međutim, to naravno ne znači da ne postoji jedan broj stanovnika koji olako poteže za uzimanjem kredita, ne razmišljajući kako će se to odraziti na njihov budući ekonomski položaj u onom periodu kada dođe vrijeme za otplatu kredita. Jer se danas, po pravilima tržišne ekonomije, kredit ne može otpisati, iako je takva situacija bila svojstvena u periodu od pre više od desetak godina u socijalističkom sistemu.“\nU Hrvatskoj glad građana za kreditima ne jenjava\nProblem zaduživanja hrvatskih građana prisutan je već gotovo deceniju. Hrvatska narodna banka intervenisala je nizom mera da ograniči plasman kredita, ali glad građana za njima ne jenjava. Zapravo, kada se spominje spoljni dug Hrvatske koji preti da ugrozi ekonomsku stabilnost zemlje, obično se zaboravi reći da je njegov rast poslednjih nekoliko godina uzrokovan ne državnim, nego zaduživanjem građana. Čujmo najpre šta kažu građani Zagreba. Prilog pripremio Enis Zebić:\n„Iz kredita u kredit u Privrednoj banci.“\nRSE: A za što?\n„Za svakodnevni život.“\nRSE: I do kad će to trajati?\n„Svaki kredit traje 24 mjeseca.“\nRSE: Da li postoji način da se vi iz tog kruga izvučete?\n„Da se otplati.“\n„Imam kredit u Zagrebačkoj banci. Svaki drugi mjesec mi se događa da zbog tečajne razlike u eurima kasnim s otplatom, pa stižu opomene.“\nHrvatski građani žive na kredit, jer nemaju dovoljno novca za život. Prosječna plaća pokriva tek 75 posto „košarice“ odnosno mjesečnih troškova četveročlane obitelji, upozorava predsjednik Nezavisnih hrvatskih sindikata, Krešimir Sever:\n„I to rješavaju zaduživanjem. Činjenica je da su koncem rujna hrvatski građani bili dužni negdje oko 109 milijardi i 700 milijuna kuna. Ako se gleda struktura duga, pola toga duga je zaduženje po kreditnim karticama, minusima po tekućim računima građana, onda kratkoročnim, nenamjenskim, gotovinskim kreditima. A to su u pravilu zaduživanja za preživljavanje.“\nDanas je zaduživanje zapravo sastavni dio života hrvatske obitelji ...\nPodjednako tako, nema nijednog ozbiljnijeg događaja u obitelji, za koji nije potreban kredit, nastavlja Sever:\n„Bilo da je riječ o svadbi u obitelji, bilo da je riječ o sprovodu u obitelji, bilo da je riječ o rođenju djeteta, krstitkama, krizmi ili bilo čemu drugome, sve to traži nekakvo zaduživanje. Danas je zaduživanje zapravo sastavni dio života hrvatske obitelji.“\nProcjena je da će se u prosincu u Hrvatskoj potrošiti oko 12 milijardi kuna. Za samu blagdansku trpezu potrošit će se oko 1.600 kuna, dio od ovog iznosa su redoviti troškovi, dio uplata raznih zimovanja, a dio darovi.\nSa peglanjem kartica i zaduživanjem počelo se – kada se moglo, kaže jedan od doajena hrvatskog ekonomskog novinarstva, urednik magazina „Lider“, Miodrag Šajatović:\n„To je krenulo kad su se banke konsolidirale, početkom ovog tisućljeća. Nećemo govoriti o teoriji zavjere, ali interes najjačeg svjetskog kapitala je da što više zaduži i ostvari velike profite na područjima gdje još nema velikog zaduženja i to se uredno radi. A naravno zemlje poput Hrvatske, pa i ovih drugih u okruženju, uredno ulijeću u zamke koje im se postavljaju.“\nHrvatska narodna banka nastoji već dulje vrijeme ograničiti rast kredita i zaduživanja građana povećavanjem obavezne rezerve koju komercijalne banke moraju držati u središnjoj banci. To poskupljuje kredite, ali – tko mora – uzima ga, kaže sindikalist Sever:\n„Kredit je sastavni dio života i sve ove mjere kojima se pokušava destimulirati zaduživanje zapravo u konačnici uvijek plaćaju oni koji bez kredita ne mogu, a to su građani.“\nŠajatović je skeptičan oko dosega mjera Hrvatske narodne banke, jer – kaže – oni imaju slobodu kretanja u telefonskoj govornici:\n„I oni pokušavaju u toj svojoj telefonskoj govornici učiniti što je s njihove strane moguće. Međutim, zapravo će se iz novog proračuna buduće vlade vidjeti da li onaj tko može zaista pomoći da se to zakoči – država i vlada – to želi ili ne želi.“\nSvet - građani Češke Republike sve zaduženiji\nI za sam kraj o iskustvu Češke Republike. I njeni građani su svake godine sve zaduženiji, što već iznosi 23 odsto društvenog proizvoda. Tomaš Vlk iz Agencije „Patria“ u Pragu, u intervjuu za Radio Slobodna Evropa kaže:\n„To je sličan nivo kao i u ostalim zemljama u tranziciji, kao što su Mađarska i Poljska, ali je svakako niži nego u zapadnoj Evropi.“\nRSE: Šta najviše podstiče građane da uzimaju kredite?\n„Mislim da je u poslednjih nekoliko godina optimizam zbog privrednog rasta, zatim životnog standarda i istovremeno relativno niske kamatne stope od četiri-pet odsto podstakao građane da se dalje zadužuju. Na to u velikoj meri utiče i činjenica da mnogi uzimaju kredite za rešavanje stambenog pitanja. To pokazuje i podatak da oko 60 odsto duga građana otpada na kredite za nekretnine. Oko 30 odsto kredita se uzima se za različite vidove potrošnju, pre svega kupovinu automobila.“\nRSE: Šta se u budućnosti može očekivati?\n„Sve veća konkurencija među bankama ide u prilog potrošačima, jer se one utrkuju da ih privuku. Istovremeno, Narodna banka je, da bi predupredila rast inflacije, prošlog meseca povećala osnovnu kamatnu stopu, što će svakako uticati i na više kamate na hipoteke, a to će na neki način delimično obeshrabriti građane da se masovno zadužuju. Mislim da će zaduživanje građana rasti, ali ne tako brzo kao do sada.“\nRSE: U kojoj pak meri masovna tražnja kredita omogućava bankama da se ponašaju kao karteli?\n„Mislim da se banke ne ponašaju kao karteli već kao konkurenti koji nastoje da privuku klijente nudeći povoljnije provizije ili čak potpuno besplatno pojedine usluge.“\nRSE: Da li postoji opasnost od „pucanja balona“ kao u Sjedinjenim Američkim Državama?\n„Uvek postoji procenat ljudi koji ne mogu da vrate kredit, ali to nije ni izbliza kao u SAD. Češka ekonomija je prilično snažna i stabilna. Kredite uglavnom uzima bogatiji deo populacije koji može bez problema da ih vraća.“


DUGO SU BILI ZAJEDNO Milan Stanković: Rada Manojlović nije normalna\nKao jedne od prvih Zvezda Granda, Milan Stanković i Rada Manojlović su uplovili u emotivnu vezu, koja je pre nekoliko godina završena, ali oni su ostali u dobrim odnosima.\nNATAŠA BEKVALAC OTKRILA RAZLOG RAZVODA Evo zašto sam rešila da stavim tačku na brak sa Ljubom\nVest o razvodu Nataše Bekvalac i Ljube Jovanovića posle dve godine braka kao bomba je odjeknula u javnosti, a pevačica je sada rešila da stavi tačku na sva nagađanja o njihovom odnosu.\nSTARA KUĆA MU JE BILA PRETESNA Tajson se seli u vilu od 900 kvadrata\nPenzionisani bokser Majk Tajson odlučio je da kuću od 140 kvadrata zameni nešto konfornijom vilom koja zauzima neverovatnih 900 kvadratnih metara, prenose američki tabloidi.\nVečeras se vraća "Igra prestola": Šta nas čeka u novoj sezoni\nBiće nasilja i seksa i zmajeva u izobilju, obećavaju milionima gledalaca producenti izuzetno popularne serije “Igra prestola” čija četvrta sezona počinje večeras.\nSkandalozna izjava hrvatske odbornice: Opanci grupe "Let3" podsećaju na istočne susede\nKristina Grubec, odbornica Konzervativne partije, izazvala je opšte zaprepašćenje kada je u direktnom radijskom prenosu izrazila oštar protest zbog najavljenog koncerta grupe "Let 3" za Dan grada Siska.\nĐule u emisiji „Jelen Top 10“\nI večerašnja emisija “Jelen Top 10” na TVB92 posvećena je domaćoj muzičkoj sceni, a pored aktuelnih singlova na listi i reportaže sa beogradskog koncerta grupe „Jinx“, gledaoci će videti goste - Sergeja Trifunovića i bend „Van Gog“.\nGola Anja Rubik u "Magazinu 25"\nPrvi broj magazina "25", koji uređuje manekenka Anja Rubik, izazvao je burne reakcije javnosti zbog njenih golišavih fotografija. Međutim, lepotica je isti trend nastavila i u drugom broju. Supruga srpskog manekena Saše Kneževića ponovo je pozirala bez odeće, a tekstovi u magazinu slave žensku lepotu i seksualnost.


Na biračkom spisku u Srebrenici stotine osoba starijih od 95 godina!? - Kozarac.ba\nNa biračkom spisku u Srebrenici stotine osoba starijih od 95 godina!?\nPet srebreničkih udruženja jučer je Tužilaštvu BiH podnijelo krivičnu prijavu protiv Centralne izborne komisije (CIK) BiH, odnosno njenih članova, zbog višestrukog kršenja zakona tokom izbornog procesa u Srebrenici.\nDa je riječ o teškom kršenju zakona, potvrđuje neažurnost biračkog spiska, za šta su, navodi Esad Hrvačić, jedan od advokata koji zastupa srebrenička udruženja, direktno odgovorni članovi CIK-a.\nOn iznosi podatak da je na biračkom spisku za Srebrenicu prepoznato više od 500 osoba rođenih između 1920. i 1940., među kojima je stotine onih koji su stariji od 95 godina. Hrvačić kaže da sve ove osobe, prema podacima koje imaju, borave van BiH. On upozorava da CIK nije ni pokušao utvrditi jesu li ti ljudi živi, što, kako kaže, govori o njihovom monstruoznom propustu. Pojašnjava da je jedan od osnova za podnošenje krivične prijave i Pravilnik koji je u aprilu ove godine donio CIK, a na osnovu kojeg je odbijeno prebrojavanje oko 2.000 glasačkih listića.\n– Zakon tačno kaže da je važeći glasački listić iz inostranstva onaj na kojem postoji žig da je poslat prije dana održavanja izbora, odnosno prije 2. oktobra, a članovi CIK-a mimo zakona su odredili da neće biti uzet u razmatranje onaj glasački listić koji stigne dva dana nakon izbora. Imamo dokaze da pojedinim osobama uopće nisu stigli glasački materijali, kao i dokaze da su pojedinim osobama, iako je CIK imao njihove tačne adrese, materijali slani na pogrešne adrese…\nSve je ovo, s nizom drugih dokaza dostavljeno Tužilaštvu BiH sa zahtjevom da Tužilaštvo od Suda BiH zatraži izdavanje privremene mjere obustave objave rezultata izbora u Srebrenici dok se ne okonča postupak i dokaže postoji li krivična odgovornost za djela koja smo naveli u prijavi – kazao nam je advokat Hrvačić.\nTužilaštvu BiH, navodi Hrvačić, dostavljeni su dokazi i o svim neprimjerenim istupima Mladena Grujičića, kandidata stranaka srpskog bloka za načelnika Srebrenice, kao što su negiranje genocida, širenje međunacionalne i vjerske mržnje, podržavanje ratnih zločinaca, što je CIK morao sankcionirati. Smatra da su propusti CIK-a, kada su u pitanju izbori u Srebrenici, direktno utjecali na rezultate izbora.\nDolazili iz Srbije\nKako saznajemo, CIK je još ranije upoznat sa zloupotrebama vezanim uz izdavanje državljanstava RS za oko 1.700 osoba, što je svojevremeno bilo i predmet istrage Tužilaštva BiH. Radi se o osobama koje su se, nakon što su Mladićeve trupe zauzele Srebrenicu, doselile u ovaj grad iz raznih krajeva BiH i Hrvatske, a gdje su izvadile državljanstva RS i lične dokumente.\nNakon što je počeo povratak Bošnjaka u Srebrenicu, većina njih odselila se u Srbiju, ali su sve do 2007. dolazili i vadili lične karte u Srebrenici. Najveći broj tih osoba, tvrde upućeni, još se nalazi na biračkom spisku za Srebrenicu.\nTužilaštvo ima obavezu da provjeri sve sumnje\n– CIK je morao izvršiti uvid u regularnost biračkog spiska. Ako u CIK-u misle da je njihova obaveza samo da primaju plaće, a ne da rade ono što im zakon nalaže, onda je njihovo postojanje zaista upitno. Tužilaštvo ima obavezu da provjeri sve naše sumnje, a one su apsolutno potkrijepljene dokazima. Mi nećemo odustati, neko mora odgovarati zbog kršenja zakona – upozorava Hrvačić.


Bliži se mala matura! Šta je novo ove godine? | Srednje škole\nMlekarska škola iz Pirota sarađivaće sa školama iz Finske 24/02\nSaveti za uspešno školovanje 13/10\nOtvoren osmi po redu Naučni klub u Srbiji 26/05\nTAGS: datum polaganjamala maturauslovi polaganja


MTS iskustva - nikad više! | SN\nMTS iskustva – nikad više!\nAutor: Stefan Marjanov Objavljeno: 13.09.2019 Ažurirano 06.08.2020\nNakon više godina prešao sam na MTS postpaid jer su imali povoljne pakete i kvalitetnu mrežu. Imali su dobar korisnički centar, sve se rešavalo brzo i bez imalo muke. Sve je to tako bilo do pre možda godinu dana, i do danas situacija je postajala sve gora i gora.\nMTS se pogoršao po pitanju svih usluga koje nude: fiksna telefonija, mobilni postpaid, internet, TV, paketi… Imao sam iskustva sa svim tim oblastima i nemam nimalo prijatna iskustva.\nKao što sam napisao pre nekoliko godina sam prešao u MTS jer su imali super ponudu: 50% popusta na pretplatu ako ne uzmem telefon. Super, ko je lud da uzima telefon kod mobilnog operatera? Ja nisam pa mi je ova opcija bila odlična. Uzeo sam taj paket i kupio telefon odvojeno, uštedeo oko 25.000 dinara i bio sam zadovoljan.\nNakon par godina popust su smanjili na 40%, pa su uveli naknadu za zaštitu od prekoračenja interneta, da bi na kraju smanjili popust na 25%! Naravno čim mi je istekao ugovor raskinuo sam ga i prešao kod drugog operatera.\nInače fun fact: ako ne raskinete ugovor vi lično, nakon što vam istekne ugovorna obaveza, nastavićete da plaćate postpaid ali po punoj ceni. Čitajte ugovor pre potpisivanja.\nOvo poskupljenje je bila samo kap koja je prelila čašu, hteo sam već duže vreme da promenim operatera. Naime, imao sam konstantno problema sa „mrtvim zonama“ u kojima nisam imao ni 2G signal: nisam mogao na net, da pozivam niti da šaljem poruke.\nPisao sam im bezbroj puta, slao dokaze o jačini signala u tim zonama, a oni su svaki put odbili žalbu sa obrazloženjem da su oni u obavezi samo da pruže maksimum koliko mogu i da ne garantuju da će korisnik uvek imati signal svuda. Pa tražim na teritoriji Srbije i to u najvećim gradovima u njoj, ne na granici ili negde u polju.\nDakle: korisnički servis nula, kvalitet signala opada, cene rastu, promocije sve lošije.\nNakon što sam se preselio želeo sam da uvedem ADSL internet i tom prilikom zvao MTS da mi puste signal za fiksnu liniju (u zgradi postoji infrastruktura i neki već imaju fiksni).\nPodneo sam zahtev i čekao dva puna meseca! Ja radim preko interneta i ne mogu dozvoliti da nemam pristup internetu duže od sat vremena, a ne 2 meseca. Srećom pa sam imao besplatne gigabajte koje sam delio sa telefona na računar.\nPoslao sam 3 žalbe, zvao bezbroj puta korisnički servis, pokušavao da ih nateram da dođu na sve moguće načine – ništa!\nTek nakon 2 meseca zovu me da pitaju: „Vi ste hteli da uvedete fiksni? Pošto meni stoji tamo u računaru, nije mi razduženo.“ – kako su to tako rekli opušteno, kao da nigde ne žure. Pa ako ti stoji u računaru 2 meseca pogledaj u to majku mu!\nNeverovatno koliko su neodgovorni i koliko ih nije briga za korisnike. Pa oni trebaju nas da jure da nam prodaju uslugu a ne mi njih. Bezobrazluk!\nSada su izmislili neke nove Box pakete i dosađuju sa njima na svakom ćošku ovog sveta i interneta. Nisam to hteo da uzmem naravno, ali sam imao prilike da prisustvujem mukama ljudi koji jesu.\nNaime, promocija „Box 3“ nudi 6 meseci po 1 dinar i u paketu se dobija Net, Fiksni i TV.\nSituacija ide ovako: MTS navlači ljude da uzmu neki od Box paketa. Ljudi koje poznajem pristali su jer im je odgovarala cena i nisu znali koliko je MTS loša kompanija i da su prevaranti.\nPostavili su opremu, ljudi potpisali ugovor, ovi sve povezali i rekli da će pustiti signal uskoro. To uskoro se odužilo na dva meseca, i još uvek traje!\nZvali su ih non-stop, govorili da nemaju signal još uvek i pitali kada će biti pušten. Iz MTS-a su svaki put govorili da će proveriti.\nLjudi otišli u poslovnicu da vrate opremu i raskinu ugovor jer nisu imali usluge dva meseca.\nIz MTS-a su odgovorili da bi cena za raskidanje ugovora bila 75.000 dinara, tj. morali bi da plate sve mesece iz ugovora unapred.\nTakođe rekli su im da je signal pušten nakon mesec dana od potpisivanja ugovora i da su trebali da kažu korisničkom servisu da imaju smetnje a ne da im signal nije pušten. Pazi ti tu logiku: pa kako neko može znati da li je signal pušten ili nije kada ga NEMA?! Kako prijaviti smetnje za nešto što ni ne postoji? Lično sam proverio i video da nije bilo signala uopšte. Dakle, ne da su bile smetnje već nije bilo ničega, kao da sam izvukao iz utičnice kabel.\nZatim su rekli da će poslati nekon da proveri lično šta se dešava, a i da im je mesec dana ugovorne obaveze prošlo već. Sreća pa je prvih 6 meseci dinar inače bi ljudi platili 2.900 din za uslugu koju nisu imali uopšte.\nVideo sam na internetu da se mnogi žale na isti problem, recimo u ovom Facebook statusu. Evo samo neki od komentara na tom statusu (u slučaju da ga uklone):\nOvaj status sam napisao da bih upozorio potencijalne buduće korisnike: ne uzimajte nikakve usluge kod MTS-a! Skupi su, neozbiljni i neprofesionalni, signal im je loš, korisnička podrška još lošija. Sreća pa u Srbiji postoji dosta operatera koji nude sve šta i oni, imate opcija dosta pa izaberite bilo koga drugog. Nisu ni drugi ništa bolji ali iz dugogodišnjeg iskustva mogu reći da je MTS najgori od svih njih.\nPročitaj još: SBB iskustva, Orion iskustva.\nJASMINA ILIĆ kaže pre 2 meseca\nMTS postoji, ne da pruža usluge, nego da sprovodi strategiju prevere.\nPrvo ti dodju na noge, uđu u kuću, zaslede, navuku te , zarobe te minimum dve godine , onda te maltretiraju lošom uslugom, dodatnim troškovima, kamatama po minutima, očekuju da uživaš u lošoj usluzi, da si strpljiv kada uopšte nemaš uslugu ( wifi i TV). To što nisi imao uslugu ne znači da nećeš plaćati, nešto malo će umanjiti ako si zvao minimum 5 puta i odslušao marketinško ispiranje mozga i posebno podneo zahtev za umanjenje računa. Onoi ne plaćaju kamatu ali korisniku obračunavaju po ne znam kojim stopama.\nAko se žališ oni te ubeđuju da si ti to hteo, da je sve pisalo , ne u Ugovoru nego na Sajtu , pravilnik …I to je laž\nUžas, kakvi manipulatori, perfidni nasilnici.Teško za poverovati.\nZabraniti rad. Tužba!\nAko ima „grupa“ oštećenih i izmaltretiranih pridružujem se!\nMirko kaže pre 2 meseca\nNažalost imam m:za uslugu mobilni net s od 5GB. Hteo sam za 150 din/mes više da obnovim ugovor na novih 2 godine pošto je stari istekao i nemaju ga više u ponudi. Uz to ide mi-fi za 1 din. Međutim taj uređaj se reklamira na sajtu, a nema ga. Mogu kupiti za 50 din/mes mi-fi koji imaju na stanju. Ali pošto nisam hteo, rečeno mi je da zovem redovno call centar i čekam kad će uređaj biti u ponudi, a za to vreme plaćam uslugu 250 din/mes više jer je ta cena bez ugovorne obaveze. Na kraju rešim da odjavim uslugu, ali tada nastaje problem. Iako nisam vezan ugovorom obavezom, službenica tvrdi da sam u obavezi da najavim raskid ugovora koji se automatski produžava i da čekam dan dva da me pozove neko i odobri da uslugu odjavim. Prošlo je 4 dana i niko ne zove. Odlazim ponovo u drugu poslovnicu gde mi ne dozvoljavaju da odjavim uslugu do daljnjeg, tj. dok mi se ne javi neko i odobri da odjavim uslugu. Ne znam ni kome da se žalim. Napismeno ništa ne daju, iako sam tražio. Sve tvrdnje iznose usmeno. Tako da sa njima od sada pa na dalje samo ono što mi je apsolutno neophodno.\nVladana kaže pre 3 meseca\nLjudi evo unazad od juna meseca mučimo muku sa protok interneta u MTSu. Imamo 2 TV+jedan gratis koji obračunavaju, fiksni telefon, i internet 20. Međutim to je užas, oko 4 000d mesečno. WiFi je loš! Nema ga ni na 10m od rutera. TV malo, pomalo pa nema signal, ali oni uporno dodaju kanale. Zvala sam CALL centar, uvek mi se jave, pisala mejlove, uvek sam dobila odgovor, da će pogledati: poprave na 3-4 dana i opet ista priča! Pritom ovaj Iris TV, koji ne daj Bože da isključiš odmah moraš da se ponovo loguješ, pa da čekaš pa da restartuješ… Ali najveći užas je INTERNET. ljudi, budite pametni: ne uzimajte.\nLuka kaže pre 4 meseca\nCall centar niko se ne javlja za pravna lica iako nas preusmere sa broja za fizicka, i zovem opet i ne javljaju se jer verovatno spavaju i lade jaja, tako da ako vam nesto hitno treba da ne zove niko za dzabe da ih probudi slucajno jer operateri spavaju i boli ih uvo da pomognu.\nJo kaže pre 5 meseci\nMTS? E to tek ne volem. Lopovi.\nLuka Avramovic mrzi mts kaže pre 5 meseci\nNe uzimajte mts internet je kancer dobicete rak mozga znaci net je uzasan puca svakih 1h !!\nSasa kaže pre 5 meseci\nCetiri dana nemam internet, fiksni, tv, zvao sam pet puta, raskinucu ugovor, bude li penala, oni ce meni sudskim putem platiti penale, izgleda da neko namerno ubistava MTS da bi ga prodali…\nZORAN ŽUPAC kaže pre 5 meseci\nPRE EST DANA PORUČIO SAM KAO KORISNIK MTS DVA TELEFONA- NISAM IH JOŠ DOBIO. ZAMISLITE KOLIKO JE TO OZBILJNA FIRMA! NISAM NEGDE U ZABITI, VEĆ U CENTRALNOJ SRBIJI. KADA SAM OD RODJAKA NEDAVNO PORUČIO TELEFON IZ AMERIKE, STIGAO MI JE ZA DEST DANA.\nAna kaže pre 6 meseci\nU avgustu potpisan ugovor, ceo box je predtajao sa radom 4 puta do sada, a slag na tortu je sto nam od juce od 17h ne radi ni Tv, ni net ni fiksni. Pokusala sam prevremeni raskid ugovora, ako ne odobre “ceracemo se”. Nemam u planu ni onaj 1 dinar da im platim\nKsenija kaže pre 6 meseci\nPre mesec dana uplatila 300din prepaid. Dobila poruku od mts da taj kredit vazi 90 dana. I sad odjednom nema kredita vise, a nije bilo skoro uopste poziva. To nam je rezervni broj. Zovem korinkorisnicki servis da pitam kako se proverava kredit -jok, ne razgovaraju sa onim ko nema kredita. Bas lepo, stavicu vip karticu u taj mobilni. Ima i vip svoje mane, ali bar im je prepaid ok.\nMilica kaže pre 6 meseci\nTraze mi 53,000din za prevremeni raskid ugovora.\nA ljudi moji ugovor istekao u Aprilu i ja isla da kazem da saradnju nastavljamo bez ugovorne obaveze, i posle tri meseca otisla da raskinem saradnju, a oni meni penal, na osnovu kakvog ugovora, ako ga nisam obnovila. Ne saradjujte sa njima. I jos mi napisali ako nastavim saradnju, ne moram da platim 53,000\nJasna kaže pre 7 meseci\nNÈ UZIMAJTE MTS USLUGE. DVE GODINE IH ZOVEM DA IZADJU U SUSRET DA POPRAVE NET I TV KANALE. MOBILNI PODACI SLABI. KVALITET MREZE UZASAN\nPrethodno Naredno Stranica 5 od 6


POTPUNI PREOKRET U BRITANIJI: Pola miliona Britanaca maršira protiv Brexita! | Slobodna Bosna\n'Bez obzira na to jeste li glasali za izlazak ili za ostanak, niko nije glasao jer želi da ovoj zemlji bude još gore... A kako vrijeme odmiče, čini se da će Brexit pogoršati situaciju u Britaniji'...\nNa ulicama Londona okupile su se hiljade ljudi koji se protive Brexitu i traže novi referendum. Prema informacijama kampanje Glas naroda koja je organizirala protest, okupljene predvode mladi glasači, a na ulice je izašlo oko 500.000 ljudi koji su krenuli prema parlamentu, piše BBC.\n- Haos i zbunjenost koji smo opet ove sedmice vidjeli oko pregovora o BREXIT-u otkrivaju da bi čak i najbolje moguće postignut sporazum o izlasku iz Evropske unije bio loš za Britaniju... Glasači neće oprostiti ni zaboraviti ako zakonodavci dopuste loš BREXIT i nastave s izlaskom iz EU a da ljudima nisu dali mogućnost da njihova riječ bude zadnja - izjavio je.\n- Bez obzira na to jeste li glasali za izlazak ili za ostanak, nitko nije glasao jer želi da ovoj zemlji bude još gore, ili da izazove nezaposlenost, ostavi negativne posljedice na zdravstveni sistem, da loše utiče na budućnost miliona mladih ljudi ili izazove veće podjele u društvu - ističu organizatori protesta.


Zašto si me ostavila? | Mozaik | DW | 11.10.2009\nZašto si me ostavila?\nPoslednjih godina u nemačkoj filmskoj industriji kao da se pojavio novi žanr. Reč je o ostvarenjima koja se bave fenomenom terora iz sedamdesetih.\nScena iz filma "Doći će dan"\nRadnja filma „Doći će dan“ rediteljke Suzane Šnajder se ne događa u prošlosti nego u današnje vreme u Francuskoj. Tamo živi bivša teroristkinja Judit koju igra poznata nemačka glumica Iris Berben. Jednog dana se ponovo vraća njena zaboravljena prošlost u liku njene odrasle ćerke Alis. Ona posećuje svoju majku koja ju je pre mnogo godina dala na usvajanje.\nTeroristkinja ras č istila sa prošlošću\nKako si me pronašla?\nVidela sam sliku iz novina?\nZašto nisi odmah rekla ko si?\nNi ti ne kažeš nikome ko si ili? Da li ovde neko zna ko si ti?\nU Alzasu u Francuskoj blizu nemačke granice živi Judit na jednom seoskom imanju sa mužem i decom. Bivša teroristkinja je raščistila sa svojom prošlošću. Bar ona tako misli. Pre 30 godina dala je svoju ćerku na usvajanje. Dete u ilegali nije bilo moguće odgajati a ona se odlučila za borbu. Za Iris Berben ovo je paradna uloga. Utoliko pre što je karijera ove 59-godišnje glumice i počela sa sličnom ulogom u „Palikući“, Klausa Lemkea. To je bio prvi film koji je se bavio temom terorizma.\nPoznata nemačka glumica Iris Berben u filmu igra bivšu teroristkinju\nGlumica organizovala demonstracije\n„To je i moja prošlost jer sam onomad u Hamburgu dve godine bila u Nemačkom Socijalističkom savezu s tudenata . Organizovala sam demonstracije, zauzima la kuće desno orijentisane izdavačke kuć e Špringer i uništavala sve što je došlo da naših ruku. Bila sam simpatizerka sa politi čkim instik tom ali bez stava, sa nejasnim namerama.“\nIris Berben na nemačkoj umetničkoj sceni gotovo da predstavlja jedinstveni izuzetak. Skoro četrdeset godina uspešno igra u svim žanrovima, takozvanoj ozbiljnoj produkciji i komercijalnim ostvarenjima. Devedesetih je postigla veliki uspeh kao komesarka Roza Rot. Nasuprot tome, najnoviji film gotovo da se može nazvati kamernim ostvarenjem. Reč je o ličnom obračunu majke i ćerke koji je u najintezivnijim trenucima sveden na verbalnu razmenu optužbi.\nI š ta sad očekuješ od mene?\nŠta zna či niš ta?\nOd tebe ne očekujem niš ta.\nZašto si onda došla?\nPitaš zašto sam došla !?\nU redu, pitaj, pitaj me, pitaj! Zašto si me dala? Kako si mogla to da uradiš? To želiš da znaš, zar ne!?\nFilm "Doći će dan": koliko daleko sme pojedinac da sledi svoje ideale\nFilm „Doći će dan“ nije snimljen niti iz ugla majke niti ćerke. Reč je i ličnoj povređenosti i pitanju kako se protagonisti nose sa njima. Rediteljka Suzane Šnajder je napravila uzbudljiv film, mada treba reći da kraj deluje pomalo iskonstruisano. Protagonistkinje se bore sa neverovatnom snagom. Naravno, film ostavlja dovoljno mesta da se i sami gledaoci zapitaju kako bi oni reagovali kada bi se našli u sličnoj situaciji? Koliko daleko sme pojedinac da prati svoje ideale? Upravo to je razlog zbog kojeg je scenario za ovaj film uzbudio glumicu Iris Berben?\n„Mislim da kompleksnost 68-me nikako ne može da se obja sni rečju terorizam, a to čini veliki broj konzervativnih ljudi. Čovek mora d a zapita kako je došlo do toga, do te ideje? Upravo ta komp leksnost daje moguć nost za jedan sasvim novi prilaz toj temi, i to preko jedne sasvim privatne i lične prič e“.\nŠta treba da radim? Kaži? Ne veruješ da mi je žao, da mi je zaista žao?\nSvega što se sa tobom dogodilo. Svega mi je žao!! Bili smo kao uspaljene životinje. Niko danas ne može ni da pretpostavi kako je to bilo! Niko to ne može ni da pretpostavi!\nZašto nisi izašla iz svega toga! ?\nAutor: B. Sobola/Ž.Bašić-Savić


Gigatron - TV STAR Set-top Box T2 516 HD USB PVR - Set Top Box - Set Top Box\nOpis: Glavni čip:...\nTV STAR - Set Top Box - TV STAR Set-top Box T2 516 HD USB PVR - Veliki izbor Set Top Box digitalnih risivera po povoljnim cenama. Online prodaja, šok cene, kupovina na rate bez kamete, popusti, ušteda.\nSet top box je lagan, koristim ga samo zbog usb-a tako da ne znam kako radi kada se poveže na TV za gledanje Tv programa.\nPuno filmova neće da pusti nakon 38 minuta preko usb-a. Do tada sve radi kako treba ali nakon toga samo ugasi film.\nPotpuno zadovoljava potrebe jednog penzionera za koga je kupljen.\nNe postoje pošto i dalje, posle skoro 2 godine uređaj radi.\nImam stari beko tv iz 2004 god,da li moze da podrzava ovaj uredjaj,i sta je potrebno od opreme ako moze,\_hvala unapred\nPoštovani, u koliko TV ima HDMI ili SCART konektor, onda može.\ngde kupiti i sta ima od kablova uz njega\nPoštovani, ispod slika proizvoda imate spisak lokacija u kojima je proizvod dostupan, pozovite naš Haloshop na 0800/30-40-50 ili putem email adrese prodaja@gigatronshop.rs i kolege će Vam rezervisati u željenoj radnji a u pakovanju se nalazi kabl za napajanje.\nMemorijska kartica SANDISK SD 8GB Ultra SDHC UHS-I Class 10 - SDSDUN-008G-G46 Secure Digital High Capacity (SDHC), 8GB, UHS U1\nLaptop HP 15-bs046nm - 2KG96EA Intel® Core™ i3 6006U 2.0GHz, 15.6", 256GB SSD, 4GB\nMP cena: 67.820 RSD\nIgra PS4 Grand Theft Auto V - GTA V PS4, Akciona avantura\nSONY bežične slušalice WI-C400 (Plave) - WIC400L.CE7 Bubice, Stereo, 9mm, Neodimijum


Tužilaštvo: Zbog sumnje na nelegalnu gradnju priveden Danilo Bašić, bivši predsednik opštine Palilula | Blok vesti\nBivši predsednik opštine Palilula Danilo Bašić priveden je danas radi saslušanja, potvrđeno je Insajderu u Prvom osnovnom tužilaštvu.\nIz tužilaštva navode da je Bašić zadržan u policiji zbog sumnje da je izvršio krivično delo građenje bez građevinske dozvole.\nPo nalogu tužilaštva, Bašiću i još dvojici uhapšenih određeno je policijsko zadržavanje do 48 sati u kom roku će biti ispitani u tužilaštvu, nakon čega će biti doneta odluka o daljem postupanju.\nPrevious articleLOGIČAN EPILOG: Kokeza uklonjen iz Odbora UEFA\nNext articleNEĆE SE ZALETATI: LJubinko Drulović dobro poznaje selektora Portugalije


Budimo aktivni: Evropska sedmica sporta u BiH - EU Info Centar\nBudimo aktivni: Evropska sedmica sporta u BiH\nEvropska sedmica sporta se obilježava širom Bosne i Hercegovine u cilju promocije sporta i fizičke aktivnosti. Ova inicijativa Evropske komisije započeta je prije pet godina, kao odgovor na smanjenje fizičke aktivnosti građana širom Evrope.\nU cilju promocije brojnih prednosti sporta i aktivnog života, Info centar Evropske unije u Bosni i Hercegovini je organizovao “Evropski dan sporta” u Banjaluci u kojem je učestvovalo više od 400 učenika iz 14 škola banjalučke regije. Učenici su imali priliku učestvovati u raznim individualnim i grupnim sportskim aktivnostima te su najbolji osvojili medalje i trofeje.\nUčenike je pozdravila Alexandra Wagner, šefica regionalnog ureda Delegacije Evropske unije u Banjaluci: “Znam da je većina vas navikla da budete aktivni, igrate se i bavite sportom, ali, kada odrastemo, skloni smo nažalost da budemo neaktivni. Zbog toga smo cijelu jednu sedmicu posvetili promovisanju sporta i vođenju aktivnog života! Bez obzira na to ko smo i čime se bavimo, čak i najmanje povećanje redovne fizičke aktivnosti može uveliko utjecati na naše dugoročno zdravlje.”\nUzimajući u obzir da nivo fizičke aktivnosti stagnira, pa čak i opada u nekim evropskim zemljama, Evropska sedmica sporta nastoji popularizirati aktivno bavljenje sportom i tako unaprijediti kvalitet života građana širom Evrope. Inicijativa raste iz godine u godinu te je 2018. godine okupila preko 12 miliona učesnika na događajima širom kontinenta, a predviđa se da će 2019. također biti rekordna godina. “Evropska unija smatra da sport igra ključnu ulogu, ne samo po pitanju zdravlja i kondicije pojedinca, nego i u oblikovanju našeg šireg evropskog društva. Putem sportskih aktivnosti želimo da promovišemo zdrav način života i socijalnu koheziju za vas – mlade ljude širom Evrope,” dodala je Wagner.\nEvropska sedmica sporta se obilježava u Bosni i Hercegovini već drugu godinu zaredom, uz Ministarstvo civilnih poslova Bosne i Hercegovine i nadležna entitetska ministarstva kao koordinatore aktivnosti- pridružujući se više od 42 države u kojima se inicijativa realizuje uz zajednički slogan – Budimo aktivni!\nZa više informacija o Evropskoj sedmici sporta molimo pogledajte:https://ec.europa.eu/sport/week_en


Rad u vatrogasnoj službi je vrlo odgovoran posao koji podrazumeva hitno reagovanje u vanrednim situacijama kao što su požari, poplave, saobraćajne nesreće ili zemljotresi.\nS obzirom na opasnost i odgovornost koju vatrogasac mora da preuzme u svom poslu, potrebno je da prođe profesionalnu obuku na kojoj će steći sve neophodne veštine za obavljanje ovog posla.\nDa biste stekli zvanje, potrebno je da steknete uvid u to kako možete postati vatrogasac i, što je najvažnije, koje uslove morate da ispunite.\nNa putu da postanete vrhunski vatrogasac, važno je da znate:\nšta je tačno posao vatrogasca;\nkako izgleda obuka;\nkoji su uslovi da biste postali vatrogasac;\nkoje veštine poseduje vatrogasac.\nŠta je tačno posao vatrogasca?\nUloga vatrogasca je višestruka jer obavlja više poslova, i to radi zaštite ljudi i imovine. Iako mnogi posao vatrogasca vezuju samo za gašenje vatre, on se odnosi i na ostale segmente hitnih slučajeva i vanrednih situacija kao što je spasavanje lica i imovine za vreme elementarnih nepogoda i prirodnih katastrofa.\nDa bi vatrogasci uspešno i efikasno delovali, moraju biti profesionalno obučeni i u najkraćem roku potpuno opremljeni za izlaženje na teren. Ovo je izuzetno odgovaran posao, koji zahteva hrabre i mentalno spremne pojedince zbog česte izloženosti riziku i opasnostima.\nVatrogasci uče da obavljaju razne dužnosti, koriste opremu na adekvatan način, spasavaju zarobljene žrtve, a po potrebi pružaju i hitnu medicinsku pomoć. Kako bi bili spremni za sve rizične situacije, moraju se stručno usavršavati, biti u toku sa novim metodama rada i modernizacijom opreme.\nNajbitnije dužnosti vatrogasca se odnose na:\nspasavanje povređenih i pružanje prve pomoći;\nučestvovanje u aktivnostima obuke, časovima spasavanja i demonstracijama;\nodržavanje vatrogasnih aparata;\nPosao vatrogasca može biti veoma zahtevan i stresan, ali je ujedno i plemenit, jer je zadovoljstvo koje osećate kada nekome spasite život neprocenjivo.\nKako izgleda obuka?\nPre svega, obuka je namenjena svima onima koji imaju bar obrazovanje srednje škole, a žele da steknu sertifikat za obavljanje ovog posla. Svaki polaznik mora da ima teorijsku i praktičnu obuku. Podrazumeva učenje opštih procedura za gašenje požara, preventivnih mera, tj. zaštite od požara, i obuku za korišćenje vatrogasne opreme.\nVatrogasci će tokom obuke naučiti i kako da obavljaju adekvatnu intervenciju u slučaju saobraćajnih nesreća, poplava i zemljotresa i savladaće znanje koje se odnosi na pružanje prve pomoći.\nU okviru obuke polaznik uči kako da koristi vatrogasne aparate, ali i kako se koristi vatrogasno vozilo. Intervencija predstavlja najvažniji deo obuke, na kojoj učite kako izgleda pravilan način ulaska u objekat zahvaćen požarom i proces spasavanja ljudi. Predavači polaznike uče kako da reaguju u ovakvim situacijama, kako da se prilagode i kada da preuzmu rizik.\nSa administrativnog gledišta, pripravnički staž traje devet meseci, u sklopu kojeg je šest meseci predodređeno za probni rad u vatrogasnoj jedinici, a tri meseca za organizovanu stručnu obuku. Nakon završene obuke polaže se stručni državni ispit, pa se polaznik raspoređuje u svoju matičnu jedinicu, gde se zasniva radni odnos.\nKoji su vam uslovi potrebni da biste postali vatrogasac?\nDa biste postali vatrogasac, porebno je i da ispunite određene uslove koji vas čine kvalifikovanim za ovaj posao. Pripadnici vatrogasne službe moraju da ispune sve propise iz Zakona o policiji (Službeni glasnik Republike Srbije), da imaju najmanje 18 godina, a ne više od 27 i da poseduju sertifikat tehničara hitne medicinske pomoći (EMT).\nDrugi bitni uslovi za sticanje zvanja vatrogasca su:\nda kandidat nema dvojno državljanstvo;\nda je kandidat odslužio vojnu obavezu;\nda kandidat nije krivično osuđivan na bezuslovnu kaznu zatvora dužu od 3 meseca;\nda kandidat ispunjava psihofizičke uslove za rad u policiji.\nDa biste se bavili vatrogasnom strukom i profesionalno obavljali svoje zadatke, morate biti maksimalno disciplinovani, u odličnoj fizičkoj formi i da uspešno savladavate stresne situacije.\nU zavisnosti od stepena stručnosti i vaših zaduženja, možete postati vatrogasac za 3–4 meseca, a ukoliko želite naprednu obuku i postanete vatrogasni bolničar, potrebno je i nekoliko godina.\nKoje veštine poseduje vatrogasac?\nNezavisno od obuke, svako ko želi da postane vatrogasac, mora da poseduje određene veštine i prirodne sklonosti za obavljanje ovog posla. Osim urođenih sposobnosti i jakog mentalnog sklopa, neophodno je steći veštine i znanja koji se mogu usvojiti u okviru specijalnih obuka i kurseva.\nVeštine koje morate da posedujete su:\nodlična fizička kondicija;\npsihička i mentalna spremnost;\nsposobnost za rad u timu;\nVatrogasac mora da bude potpuno emotivno stabilna ličnost, da ima odlično razvijene motoričke sposobnosti i bude prilagodljiv različitim stresnim situacijama.\nPrijavite se za obuku i postanite vrhunski vatrogasac!\nNa sajtu kursevi.com možete pronaći osnovne informacije o vatrogasnoj struci, a ukoliko ste zainteresovani, možete pohađati kurs na kojem ćete steći sve veštine kako biste postali profesionalni vatrogasac.


Kako da izmenim vidžete na naslovnoj strani sajta? – Mozzart HELP\nKako da izmenim vidžete na naslovnoj strani sajta?\nNakon uspešnog logovanja na svoj nalog na sajtu mozzartbet.com, potrebno je da kliknete na polje “Moj račun” koja se nalazi ispod vašeg korisničkog imena. Zatim idite na podmeni i odaberite opciju WIDGETS DASHBOARD.\nUkoliko želite da promenite raspored widgets-a potrebno je da kliknete na polje UPRAVLJAJTE WIDGETIMA.\nRasporedite widgets-e kako vama najviše odgovara i sačuvajte promene.\nsajt upravljanje widgets


Hrvatska: Sve više "skinheda" - Stormfront\nHrvatska: Sve više "skinheda"\n05-07-2005, 01:37 PM #1\n7. maj 2005. | 13:30 | Izvor: Beta\nZagreb -- Pokret "Krv i čast", iza kojeg stoje "skinhedi" u Hrvatskoj je sve brojniji, piše "Vjesnik".\n"Pokret ima članove u Rijeci, Zagrebu i Puli, a u osnivanju su 'filijale' u Osijeku i Dubrovniku. Subkulturni pokret 'skinheda' u Hrvatskoj razvio se poslednjih godina do neslućenih razmera, a nekad sporadični slučajevi nasilja postali su svakodnevica hrvatskih gradova", piše list.\nJavnost je bila šokirana kada je u Puli nekoliko "skinheda" prošle godine nožem izbolo 20-godišnjeg mladića. U Puli i ostalim gradovima "skinhedi", kao i drugde u svetu gde ih ima, napadaju pripadnike nacionalnih manjina.\n"Krv i čast" je organizacija koja se predstavlja kao nacionalistička i patriotska omladina Hrvatske, koja za cilj ima buđenje nacionalnog ponosa i promociju panevropskog modernog nacionalizma i vrednosti kulturne i istorijske baštine i tradicije. Pripadnici grupe kažu da su patriote, nacionalsocijalisti desničarskog pokreta otpora, a vole da naglase da je u Hrvatskoj stasala treća generacija "skinheda".\n05-10-2005, 02:27 PM #2\nRe: Hrvatska: Sve više "skinheda"\nnesto ne verujem da su bas toliko NS koliko se predstavljaju...koliko ja znam vecina skinheda su ustase ili su u fazonu NS i vole sve arijevce ali mrze Srbe (???).glupo ali istinito.pravim NS svaka cast naravno ali verujem da pravih ima vrlo,vrlo malo.vecina su i u 2005. godini unazadjena stoka!\n05-18-2005, 08:05 AM #3\nKo na brdu ak` i malo stoji,(SRBI)\nVise vidi neg` onaj pod brdom.(USTASE)\nHrvatski preduslov za ikakvo nacionalno razmisljanje je mrznja prema Srbima i tu prestaje svaka iluzija o saradnji bilo kog tipa s istima.\nPROCVETALA BELA LALA J... Z... PARANGALA!(RUZNO AL` SE LEPO RIMUJE)\n05-18-2005, 01:09 PM #4\nruzno, ruzno, ali i istinito!\na covek lepo dosao da se grobari i torcida dogovore o zajednickoj akciji protivu cigana.\n05-18-2005, 07:32 PM #5\nА после тога мора да му је дошло из дупета у главу.\nSve više žena na visokim političkim funkcijama širom sveta SSER Женски кутак 1 11-21-2006 10:12 AM\nEvropljanke sve više prelaze u islam! Bad skin Општа дискусија 27 01-24-2006 04:42 PM


blato - Sputnjik Srbija\n„Premijer uvukao zemlju u blato“: Evropa otvorila oči za kolosalnu korupciju u Bugarskoj\nIspostavilo se da je slogan vladajuće stranke GERB u Bugarskoj u vezi sa usvajanjem evra „Evropa nas čuje“ – proročanski, smatra autorka lista „Duma“ Rostislava Ivanova, koja kaže da je Evropa u najnovijoj rezoluciji o vladavini zakona u zemlji pokazala da je zaista čula Sofiju i „otvorila oči za kolosalnu korupciju u Bugarskoj“.\nKolumbija: Bujica blata usmrtila više od 250 ljudi (video)\nViše od 254 ljudi je poginulo, 400 ranjeno, dok se 220 vodi kao nestalo nakon bujice blata koja je juče pogodila kolumbijski grad Mokou.\nŠta uradi, crno dete\nPogledajte kako su ovi mališani našli način da se lepo zabave.\nNovi način skijanja na vodi\nPočeci skijanja na vodi vezani su za domoroce u Malineziji, koji su se stojeći ili ležeći na daskama puštali da ih nosi struja na na vrhovima talasa.


PROJEKAT BROJ 22.\nNaziv proizvoda : SUNCOBRAN\n8. Potrebno proizvoda po domacinstvu 2\n10. Godišnja potreba na tržištu Srbije. 1.000.000 kom.


Koalicioni kapaciteti | PCNEN\nObjavljeno: 06.12.2021, 19:19h\nPoslije trideset godina, najzad su završeni jedni izbori, istina lokalni, bez tenzija i većih incidenata. To je jedan od pokazatelja ljekovitosti promjene vlasti, ali i da gubljenjem nade poslije iskustva sa novom vlašću u proteklih godinu dana građani na izbore ne izlaze sa prijašnjom ostrašćenošću i žarom.\nIzbori u tri crnogorske opštine su jasno pokazali ono što se pretpostavljalo, da DPS više nema ama baš nikakve šanse da se sa svojim tradicionalnim koalicionim partnerima vrati i sa njima vrši vlast na državnom nivou, ma šta bivša opozicija a sadašnja vlast radila i uradila, što je dobro, ali može biti i potencijalno opasno po crnogorsko društvo.\nDPS je zbirno u ove tri opštine osvojio ukupno preko 40% glasova. Naizgled impresivan rezultat. Međutim, ako se uzme u obzir da je DPS na dosadašnjim izborima u tim opštinama imao apsolutnu vlast, koju je u Petnjici i na Cetinju osvajao bez ikakvih poteškoća, onda se može zaključiti da je u stvari doživio pravi sunovrat. Izborni rezultat pokazuje i da bi sada, ako bi izbori bili održani na državnom nivou, onda bi DPS-ov maksimum bio oko 30% ili nešto malo više, što je daleko od procenta potrebnog za formiranje vlasti na državnom nivou sa svojim dosadašnjim koalicionim partnerima. Zaključak je jednostavan: bez šireg koalicionog kapaciteta, DPS-ova budućnost je da bude nova vječita „jedina prava opozicija“.\nIznenađenja na ovim izborima skoro da nije bilo, osim što se i kod nas polako pokazuje trend koji je zahvatio Hrvatsku, donekle i BiH, da tradicionalne političke partije lagano gube podršku. Tako je najveće izneneđenje na cetinjskim izborima rezultat SDP-a i grupe građana koji su osvojili čak osam mandata, a Stara garda LSCG-a, takođe grupa građana, tri mandata. Na prošlim izborima je SDP sam osvojio tri, a Stara garda LSCG dva mandata. I u Mojkovcu je grupa građana koja je nastupila pod imenom „Ne damo Mojkovac“ osvojila dva mandata.\nAko na Cetinju SDP i grupa građana naprave koaliciju sa dosadašnjom opozicijom i pošalju DPS tamo gdje mu je mjesto – u opozicione klupe, onda je to šansa za povratak SDP-a na scenu. Ali i za neku novu politiku u Crnoj Gori. Ovo pod uslovom da kao stožer nove vlasti pokažu da se neće ponašati kao stara i nova vlast, mislim prije svega na partijsko zauzimanje funkcija, namještenja i zapošljavanja u lokalnim javnim preduzećima.\nU Mojkovcu je pobijedila bivša opozicija, a najviše mandata je osvojila koalicija „Za budućnost Crne Gore“(DF), koji su zabilježili najznačajaniji rast u odnosu na lokalne izbore iz 2017. godine. Demokrate su pale jedan mandat, a za toliko je porasla URA. Istina, ovi podaci bivše opozicije a sadašnje vlasti izgledaju potpuno drugačije ako bi se uporedili sa podacima sa državnih izbora prošle godine, jer bi oni pokazali slobodan pad DF-a i blagi rast Demokrata. Ali, državni izbori su održani pod nekom vrstom vanrednih okolnosti i DF je tada imao otvorenu podršku crkve koju sada nema. Ona je sada prikriveno na strani Demokrata, stoga poređenje između dva kruga lokalnih izbora pruža mnogo realniji uvid.\nDF, čije su pristalice slavile pobjedu uz skandiranje Ratku Mladiću, odmah je, nakon prvih nezvaničnih rezultata izbora i bez ikakvih pregovora i dogovora, objelodanio da će gradonačelnik Mojkovca biti iz njihovih redova. Demokrate su od državnih izbora skrenule u desno – gdje teško mogu parirati DF-u. Da su zajedno sa URA-om gradili mostove saradnje i razumjevanja – umjesto svađa i međusobnih optuživanja, za što podjednako krivim i URA-u i Demokrate – mogli su zajednički biti stožer vlasti u Mojkovcu, ali i cijeloj Crnoj Gori. Ovako, društvo srlja u dalje podjele i antagonizme koje nameće DF, a glavne vrijednosti koje mu se nude su: sa jedne strane DPS-ov pljačkaško-koruptivni „patriotizam“, a sa druge teški nacionalizam, šovinizam, revizionizam, skopčan sa najrigidnijim desnim populizmom.\nLokalni izbori su bjelodano pokazali DPS-u da pod hitno mora da se oslobodi svojih najkompromitovanijih kadrova tipa Ivanovića, Boškovića, Gvozdenovića, Veljovića, Lazovića (bio on formalno član DPS-a ili ne), a prije svih njih Đukanovića. U suprotnom, koalicioni kapacitet će mu ostati isti, a to znači da više nikad neće biti dio vlasti na državnom nivou, niti u velikoj većini opština u Crnoj Gori, bez obzira što će vjerovatno i dalje imati najbolji pojedinačni rezultat. Da li DPS ima snage da se distancira i oslobodi od Đukanovića i ekipe, pokazaće bliska budućnost. Bolje je imati upola slabiji rezultat na izborima a širi koalcioni kapacitet, nego najbolji a bez njega. Tragična spoznaja je da ovako rigidan, nacionalistički, šovinistički i anaticivilizacijski Demokratski front ima bolji koalicioni kapacitet od „proevropskog i građanskog DPS-a“, kako sebe predstavlja.\nI Demokrate mogu izvući pouku iz prethodnih izbora. Na Cetinju i u Mojkovcu imali su pad za dva, odnosno jedan mandat, a dio javnosti – u koju spadam i ja – misli da sve više gube građanski identitet koji su mukotrpno gradili. Ozbiljne partije poslije izbora moraju analazirati rezultate i izvući pouke. Crna Gora je sita politike DPS-a i satelita mu koju personifikuje Đukanović, ali politika čiji je vrijdonosni simbol Ratko Mladić može biti još pogubnija za nju.


SAM :: SAM Radni doručak :: Održivi razvoj : Odgovornost prema zaposlenima- primer kompanija Hemofarm, Delta holding i Ikea\nNaslovna :: Aktivnosti :: Profesionalni razvoj :: SAM Radni doručak :: Održivi razvoj : Odgovornost prema zaposlenima- primer kompanija Hemofarm, Delta holding i Ikea\nOdrživi razvoj : Odgovornost prema zaposlenima- primer kompanija Hemofarm, Delta holding i Ikea\nOdgovornost prema zaposlenima kroz konkretne primere iz prakse u oblasti postavljanja i građenja odnosa u svojim kompanijama, predstavile su kompanije Hemofarm, Delta Holding i IKEA na drugom radnom doručku pod temom “Održivi razvoj” koju je SAM pokrenuo u cilju promovisanja i pokretanja svesti u oblasti društvene odgovornosti.\nSvoje bogato iskustvo podelili su Dušan Stojaković, menadžer za održivi razvoj, Hemofarm, Tijana Koprivica, Chief Business Sustainability Offices, Delta Holding i Jovana Mehandžić Đurđić, Sustainability Manager SEE, IKEA.\nDušan Stojaković naglasio je da su za kompaniju Hemofarm, najvažniji resurs upravo ljudi i predstavio glavne ciljeve među kojima su kvalitetno obrazovanje i edukacija zaposlenih, rodna ravnopravnost gde se insistira na izjednačavanju zarade žena i muškaraca, dostojanstven rad i ekonomski rast kao i smanjenje nejednakosti. Ostvarivanje ovih ciljeva glavni su faktora napretka kompanije Hemofarm. Takođe, svaki pravac definisan je direktnim smernicama koje treba ispuniti kako bi se realizovali ciljevi.\nKompanija Delta Holding svakog novog zaposlenog upoznaje sa etičkim principima poslovanja. Negovanje rodne ravnopravnosti najbolje se iskazuje u odnosu žena i muškaraca u top menadžmentu gde je 56% žena. Zapošljavanje mladih bez prethodnog radnog iskustva, podržavanje inkluzije osoba sa invaliditetom, kao edukovanje i zapošljavanje mladih iz socijalno ugroženih grupa, deo je poslovanja ove kompanije. U okviru “Fond za budućnost” od 2006. do 2017. program je završilo 264 mladih. Osluškujući potrebe zaposlenih, Delta Holding je pokrenuo Tangram klub u kome zaposleni mogu da se relaksiraju i razonode. Negujući društveno odgovorno ponašanje, Delta Holding svoje zaposlene uključuje u niz volonterskih akcija među kojima su učešće na maratonu u svrhu pomoći deci leptirima, sređivanje niza zajedničkih površina i parkova za najmlađe, učešće u akciji “Samo ne autom”, i mn.dr.\n“Kada se radi o pristupu ljudima i zaposlenima, ljudi su za nas najveći resurs i ono što kompaniju IKEA čini bogatom. Vizija kompanije IKEA u Jugoistočnoj Evropi je da stvorimo bolji svakodnevni život za sve naše zaposlene. Praktično, to znači da mi verujemo u mnoge različite talente naših kolega, njihovu ambiciju da rade najbolje što umeju, njihovu radoznalost i volju da se nose sa novim situacijama, uče i doprinesu. To je osnov našeg rasta, zapravo.” – izjavila je Jovana Mehandžić Đurđić, Sustainability Manager SEE, IKEA i nastavila: “Svako od zaposlenih u kompanijji IKEA ima priliku da se razvija i raste i istražuje razne poslove u okviru kompanije – IKEA pruža velike mogućnosti za vertikalnu i horizontalnu mobilnost, i u komaniji IKEA svako dobija šansu da se razvija i napreduje. U kulturi i vrednostima kompanije IKEA utkana je želja za isprobavanjem novih stvari, za zajedničkim učenjem i stalnim otkrivanjem novih načina na koje možemo da budemo bolji za naše kupce. Jedinstvenost je dobrodošla u kompaniji IKEA – naša radna sredina otvorena je i inkluzivna, i jedinstvenost svakog od nas čini kompaniju bogatijom. Naš cilj je da svakodnevno poboljšavamo kompaniju IKEA kao radno mesto, da inspirišemo i pružamo šanse, i za to iznalazimo načine zajedno sa našim kolegama putem zajedničkog stvaranja budućnosti u otvorenoj sredini punoj međusobnog poverenja gde se svako oseća dobrodošlim da doprinese našem zajedničkom kompanijskom rastu. Ove i sledeće godine, na primer, poseban akcenat stavljamo na rodnu ravnopravnost – globalno, IKEA ima 48% žena na rukovodećim pozicijama, a cilj je da do 2020. imamo 50%. U Srbiji, koja je mlada IKEA organizacija, od samog početka smo proaktivno radili imajući u vidu ovaj cilj, tako da imamo rodno ujednačen tim, a osigurali smo i da žene i muškarci budu podjednako plaćeni za isti rad, što je važan aspekt jednakosti polova. Naredne mesece posvetićemo podizanju svesti o razlicitosti i važnosti različitosti za svakog od nas pojedinačno, za društvo, ali i za biznis. U ovom smislu, merimo napredak svake godine kroz interna istraživanja, u kome je u poslednjem čak 98% naši zaposlenih smatralo da žene i muškarci u kompaniji IKEA imaju podjednake šanse za razvoj karijere. Kroz sve to, i još niz mera i aktivnosti, trudimo se da naše zaposlene što više inspirišemo i učinimo da njihovo radno mesto bude sredina gde će se osećati slobodnim da budu ono što jesu, da rastu i napreduju, jer to je dobro za njih, za društvo, i za kompaniju IKEA.\nOdrživi razvoj: Odgovornost prema zaposlenima


Press Online :: Tenis :: Jankovićeva bez finala Rolan Garosa\nJankovićeva bez finala Rolan Garosa\nSrpska teniserka Jelena Janković nije uspela da se plasira u finale Otvorenog prvenstva Francuske, pošto je danas izgubila od sedme teniserke sveta Australijanke Samante Stosur sa 0:2 u setovima (1:6, 2:6)\nStosur je na putu do finala, između ostalih, pobedila i prvu teniserku sveta Serenu Vilijams, kao i četvorostruku pobednicu Rolan Garosa Žistin Enan.\nStosur je u prvom setu potpuno dominirala, napravila je dva brejka uz 12 "vinera", dok četvrta teniserka sveta nije imala nijedan direktno osvojeni poen i nijednu priliku za brejk.\nJankovićeva je bolje počela drugi set, napravila je brejk u drugom gemu i povela sa 2:0. Australijanka je, međutim, odmah vratila brejk, a to u narednom gemu nije pošlo za rukom četvrtoj teniserki sveta, koja je u nekoliko navrata propustila da uveća vođstvo na 3:1. Stosur je, zatim, ponovo oduzela servis protivnici i u narednom gemu, zahvaljujući dobrim servisima, povela sa 4:2. Austrlijanka je nastavila dobro da igra i pogađa linije, iskoristila je nešto slabije servise Jankovićeve i ponovo joj oduzela servis, da bi u osmom gemu sigurnim servisima iskoristila prvu meč loptu i za sat vremena izborila finale.\nStosur će u finalu protiv Italijanke Frančeske Skijavone, kojoj je danas Jelena Dementijeva predala meč, posle gubitka prvog seta u tajbrejku.\nStosur i Skijavone su do sada igrale pet puta, a Australijanka je ostvarila četiri pobede, u poslednja četiri duela.


Brušenje betona - Dijamant rez\nBeton kao izuzetno čvrst materijal ima široku primenu u građevini, a zbog svojih dokazanih kvaliteta postaje sve popularniji i širi svoj spektar mogućnosti primene. Ovaj materijal napravljen ljudskom rukom najrasprostranjeniji je materijal, odnosno najviše je korišćen od svih ostalih veštačkih materijala na svetu – za pravljenje puteva, mostova, zgrada, nezamenljiv je kao temelj, odnosno podloga za podove, ali postaje sve popularniji kao pod sam po sebi. Ovo je poznato kada su veliki objekti u pitanju.\nBeton je najbolji izbor za pod kada se radi o prostranim fabričkim halama, magacinima, proizvodnim i industrijskim objektima, zato što podna površina u tim slučajevima po pravilu trpi veliko opterećenje i izložena je agresivnim uticajima proizvodnog procesa. Stoga je beton, s obzirom na njegovu izdržljivost i čvrstinu, idealno podno rešenje za industrijske sredine. Međutim, njegova primena postaje sve veća, te je beton dobio svoje mesto i u stambenim i poslovnim objektima, javnim institucijama, radnjama, buticima, i tome slično.\nMožda Vam u prvi mah ovo deluje čudno s obzirom da je prva asocijacija na beton hladnoća, zatim da je to materijal koji se koristi za grube radove, te da nije pogodan za Vaš stambeni prostor. Međutim, izvanredna svojstva betona nas sve demantuju i dokazuju zašto su dobar izbor i za naše domove, ukoliko se odlučimo za podno grejanje. Pre svega, pomenuto je da beton odlikuje visok nivo izdržljivosti (otuda činjenica da se od ovog materijala prave putevi, što samo po sebi dokazuje njegovu iznimnu čvrstinu).\nPod sačinjen od betona garantuje dugovečnost i to po stotinu godina i više, te Vas neće opteretiti dodatnim troškovima, već biste njime ostvarili dugotrajno rešenje za pod u svom domu. Pored ekonomičnosti i dugovečnosti, betonski pod će Vas rasteretiti i suvišne brige o održavanju, s obzirom da se veoma lako održava i neguje, ne propada, otporan je na mehanička oštećenja, nije sklon habanju, prljanju i flekama koje je teško odstraniti.\nBetonski pod je doživeo svoj procvat sa pojavom trendova u modernoj arhitekturi, naročito sa razvojem popularnosti industrijskog dizajna. U domovima uređenim u ovom autentičnom stilu mogu se videti betonski podovi kao dizajnersko rešenje, savršeno uklopljeni uz ostatak ambijenta i pomenuti stil uređenja.\nMeđutim, da bi betonski pod zaista izgledao savršeno u kući, drugim stambenim objektima, poslovnim objektima, javnim ustanovama, postoje procedure i radovi koji se izvode da bi se postigao maksimalno lep i prijatan izgled prikladan za ove objekte. Beton je, između ostalog, podloga za bilo koju podnu površnu, i kao takav, zahteva obradu određenim postupcima i odgovarajućim mašinama.\nTi postupci se odnose na brušenje betona, iliti ravnanje betonskih površina, kao i na freziranje betona.\nBrušenje betonskih podova, kao i betonske podloge za drugu vrstu poda je postupak kojim se odstranjuje gornji sloj betonskog poda, odnosno postupak kojim se eliminišu sve neravnine i postiže maksimalna glatkoća. Betonska površina se ovim postupkom fino zaglađuje čime se priprema za izradu drugog površinskog sloja (ovo važi u slučaju izrade podova, pošto se postupak brušenja betona ne odnosi isključivo na izradu podova u objektima, već i na trotoare, betonske ploče, dvorišta, prilazne puteve, i tome slično).\nPostupak brušenja betona se vrši specijalnom mašinom za brušenje i poliranje, odnosno dijamantskim alatom koji centrifugalno pokreće dijamantske pločice. Tim alatom moraju rukovati veliki profesionalci sa iskustvom, kako bi se uklonili svi nedostaci i betonska površina bila savršeno ravna. Brušenje betonskih podova, kao i poliranje, a uz to i premazivanje raznim sredstvima i aditivima vrši se do savršenog izgleda i visokog sjaja, u slučaju da klijent želi da beton ostane podna površina u stambenom, poslovnom i drugim objektima tog tipa. Alatima sa dijamtskim vrhovima, koji se koriste u finalnoj obradi, pod se može izbrusiti u raznim bojama i nijansama odsjaja, čime betonski pod zaista postaje lepo i vizuelno zanimljivo podno rešenje.\nBrušenje betona može biti suvo i mokro, međutim, mokri sistem brušenja je daleko bolji i bezbedniji, s obzirom da kod suvog dolazi do prašine i plinova koji su štetni po zdravlje. Kod mokrog brušenja prisutna je voda, tako da se radovi izvode na bezbedan i siguran način, bez prašine i nereda.\nbrušenje betona, brušenje betonskih podova, frezoranje betona, poliranje betona\nPrevPreviousO radnim mašinama\nNextBušenje betona prilagođeno Vašim potrebamaСледећи


Večernje novosti\t09.02.2010 13:21\nRadnici ove farme kažu da je ovakva slika postala svakodnevica nakon što je pre tri godine Dragoslav Marković privatizovao ovu ekonomiju. Uslovi su se tada pogoršali za radnike, ali i za stoku.\nSlika štala u kojima se muzu krave, kao i prostor za teljenje krava dan posle televizijskog priloga nije izgledala ni delimično loše kao na video-snimku, koji je objavljen na televizijama. Stoka deluje čisto i nije neuhranjena, dok je prostor gde se muzu relativno čist.\nS druge strane, radnici ove farme Gruja Šajić, Slađan Jovanović i Zvonko Cvetković, suspendovani s posla prošle nedelje, tvrde da su životinje zanemarene, jer radnici odlaze zbog nepovoljnih uslova za rad. Njihovu priču u petak je potvrdilo još petoro radnika ove farme, koji takođe očekuju suspenziju.\n- Za vikend su doveli nekoliko radnika iz druge firme da brzo odnesu leševe životinja i očiste štale - priča Šajić. - Životinje umiru od gladi. Gledali smo kako u toru jagnjad sisaju uginulu ovcu. Hrane na farmi ima, ali nema ko da je da životinjama. Za poslednjih deset dana, sedmoro zaposlenih dalo je otkaz. Plate kasne po nekoliko meseci i sve su manje, radimo dvokratno po 12 sati, i mahom ručno. Radnik je ranije prosečno muzao po 60 krava dnevno, a sada su obim posla povećali na 160.\nU Veterinarskoj ambulanti “Minić”, koja brine o životinjama na ovoj farmi, kažu da uslovi za stoku u AD “Vojvodina” nisu dobri kao pre petnaestak godina, ali ističu da jeziv prizor sa video-snimka ranije nisu viđali.\nIpak, jezivi snimci uginulih krava na privatizovanoj farmi u Starčevu, pored kojih žive krave šetaju, više su nego uznemirile javnost. Najuže rukovodstvo firme, međutim, ogradilo se od tvrdnji radnika da su krave na ovoj farmi neuhranjene i da gladuju.\n1. Ova privatizacija je sprovedena kad je na celu agencije za privatizaciju bio veliki ekonomista ,a sad predsednik vlade Cvetkovic.\n1.1. Da,a savetnik mu bio Vlahovic.\n2. Poznajem prilike u PA i znam da Markovicu niko nista ne moze,moze da otpusta kad i koliko god hoce,jer je on uporedo glavni finansijer DS i G17+


22 replies | 2159 view(s)\n276 replies | 26259 view(s)\nJa nisam za to da se zakljucava jos 20 igraca po timu. Ako bi se pravila liga koja nema veze sa PSML ligom, tj ako neki novi menadzer dodje i ne mora da gleda i ligu rezervnih timova kad sastavlja tim onda bih i igrao. Ili ako bi se pravilo da je povezano onda da ako neki drugi menadzer hoce nekog od igraca koji je u rezervnoj ligi za svoj prvi...\nJe.bote zivot. Ti bre dete zivis u nekom paralelnom univerzumu. Od starta spominjes neku nepravdu na tobom. Toliko ti je jadnom stalo do pravde i postenja, slusaj druze, da jeste, pa ti bi odmah prvi ponudio saletu da igrate novi mec. Ima ona jedna stara ko o cemu ...\nHvala na druzenju i dovidenja. Sent from my iPad using Tapatalk\nDa se ne ljubimo :) Sportski pozdrav\nNe znam koliko bi vremena trebalo da se to implementira na sajtu. Ako vecina ne bi htela, onda nema ni poente. Mozda neki online turnir da organizujemo sa klasama 2 repke ili klubove


Početak/Društvo/Niška Banja dobila turističku tablu sa QR kodovima\nNiške Vesti10. septembra 2017.\nTurističko-informativna tabla postavljena je u okviru projekta „Staze zdravlja i susreta – promocija turizma u regionu“.\nNiška Banja QR kod šetalište Tabla


Grad sprema pakete pomoći za penzionere sa primanjima manjim od 30.000 - www.lobi-info.rs\nMarija K. 19. marta 2020., 16:12 5.5k Views\nU vanrednom stanju, čija je jedna od mera da naši najstariji sugrađani, stariji od 65 godina ne smeju da izlaze iz kuća kako bi se zaštitili od korona virusa, naša je obaveza da vodimo računa o njima. Sada je vreme da mislimo na njih, kao što su oni nekada mislili na nas koje su čuvali, obrazovali i gradili zemlju – rekao je Vesić.\nOn je dodao da je Grad, zajedno sa Privrednom komorom Srbije i brojnim privrednicima, obezbedio hranu i sredstva za higijenu za 173.000 paketa.\nSvaki paket sadržaće brašno, ulje, šećer, supu, kafu, čaj, keks, sapun, deterdžent i toaletni papir. Paketi će se pakovati u „Štark areni“ koja je prethodna dva dana potpuno dezinfikovana i pripremljena za ovaj posao.\nPaketi će iz „Štark arene“ biti distribuirani centrima za socijalni rad u gradskim opštinama Grada Beograda, koji će uz pomoć volontera dostavljati pakete penzionerima sa primanjima manjim od 30.000 dinara.\nPodsećamo da u svim gradskim opštinama Beograda već nekoliko dana rade volonterski centri za pomoć našim najstarijim sugrađanima, u kojima volontira skoro hiljadu građana.\nVolonterski centar opštine Palilula možete kontaktirati na sledeće brojeve telefona 011/3348-784, 2694-429; 3348-784; 3243-118; 3349-336; 3240-049; 3232-578; 3236-510; 6352-000; 2694-429; 3236-501; 3236-223.\nPrethodna objava Sinoć u 20 časova i na levoj obali se aplaudiralo medicinarima Srbije\nSledeća objava Večeras autobusi na 30 i 60 minuta, posle 20 časova u bus samo sa dozvolom\nUmesto proširenja Zrenjaninca dobijamo autoput do Zrenjanina\nVečeras autobusi na 30 i 60 minuta, posle 20 časova u bus samo sa dozvolom


KROZ PROZOR: Ruskinje pobegle iz bolnice, a sumnja se da imaju koronavirus | Svet\nKROZ PROZOR: Ruskinje pobegle iz bolnice, a sumnja se da imaju koronavirus | Mondo Portal\nKROZ PROZOR: Ruskinje pobegle iz bolnice, a sumnja se da imaju koronavirus 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.02.2020. / 13:19 13:28\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 12.02.2020. / 13:19 13:28\nJedna od njih je iskočila kroz prozor, dok je druga uspela da pobegne pošto je onesposobila elektronsku bravu.\nOne su se, takođe, žalile na lošu saradnju sa lekarima, preneo je "AP", napominjući da se ruski zdravstveni zvaničnici ovim povodom nisu oglašavali.\nU pitanju su Ruskinje koje su boravile u tropskom kineskom regionu Hajnan, popularnom među ruskim turistima.\nŽena čije ime na instagramu glasi GuzelNeder, na toj društvenoj mreži napisala je da se njen sin po povratku iz Kine razboleo.\nOn je primljen u bolnicu gde su rezultati testa na koronavirus odlagani, a dečaku je u međuvremenu bilo bolje.\nŽena je nakon nekoliko dana otkrila da je trudna, nakon čega su ona i sin iz karantina pobegli kroz prozor.\nOna tvrdi da medicinsko osoblje nije nosilo odgovarajuću zaštitnu opremu.\nNju je policija navodno ispitivala kod kuće, ali nisu podnete nikakve optužbe.\nDruga žena, Ala Ijina, napisala je u postu na Instagramu kako je počelo da je boli grlo nekoliko dana nakon što se iz Hajnana vratila u Sankt Peterburg.\nIako je test na virus bio negativan, rečeno joj je da mora da ostane u karantinu dve nedelje.\nNezadovoljna time, ona je onesposobila elektronsku bravu na svojoj sobi i pobegla.\nkoronavirus Rusija bolnica begstvo\n12.02.2020. / 14:35\nKo zna sta sve rade tim jadnim ljudima koji verovatno ni nemaju taj virus.Nije ni cudno sto svi pokusavaju da pobegnu.Sumnja se,pa se sumnja svako ko je dosao iz Kine sumnja se da ima virus a od milijardu i trista miliona ljudi u Kini koliko je to zarazeno,ono svaki milioniti.Napravili su cirkus a kako vidim vec polako poceli da spustaju loptu kao sto sam i rekao za mesec dana ni reci o ovome.\n@Back in Black Pitaj one kojima su bližnji umrli od virusa kako im se sviđa cirkus.\n12.02.2020. / 16:17\n@Sava Pitao sam ih kazu tezak cirkus.