Slackline & mornarske merdevine & konopac za penjanje - Multikreativni Studio Zoran\nMornarske merdevine svima su znane. Konopac za penjanje, takođe. A za sve one koji se pitaju šta je to sleklajn evo nekih delova sa sajta „Naturala“\nKada su u pitanju mornarske merdevine, konopac za penjanje, doboiti za telo i duh su slične. Za decu koju dođu na ovu radionicu najbitnije da će biti zabavno i da klasičan strah od visine/pada zamene svešću o riziku.\nSubota 16. oktobar u 10h Ada Ciganlija kod „Centara za osobe sa invaliditetom“ (pogledaj fotku). Povratak na isto mesto za sat vremena.\nRadionica je za decu 6+\nRadionicu vode Jovana i Danilo ( i moguće Zoran)


Božidar Mandić: Duh šume mogu da donesem i u visoke institucije - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Božidar Mandić: Duh šume mogu da donesem i u visoke institucije\nUoči hepeninga "Progonjena umetnost" u Parku skulptura MSUB\nAleksandra Ćuk24.10.2020. 16:51\nBožidar Mandić, umetnik, osnivač ekološke komune Porodica bistrih potoka i Spiritus Movens Festivala Šumes, obeležiće 50 godina svog avangardnog delovanja hepeningom „Progonjena umetnost“ danas (subota) od 13 do 15 sati u Parku skulptura Muzeja savremene umetnosti.\nProgram obuhvata izvođenje „Decentrirane beline“, „Umrežavanja“, „Premeštanja vode“, „Politike nevinosti“ i „Umetnosti cepanja drveta“. Mandić će održati i predavanje o pola veka svoga rada od prve izložbe „Jedno veče zvano veče“ iz 1970. godine na Tribini mladih u Novom Sadu, a planiran je i razgovor sa publikom i Arte povera ručak. Nakon toga biće izveden zajednički događaj „Skulptura glasovima“ a čitav hepening „Progonjena umetnost“ zapravo je omaž Đorđu Markoviću Koderu, Ljubomiru Miciću, Ljubiši Jociću i Vladanu Radovanoviću. Umetnicima koji su, kako kaže Božidar Mandić za Danas, „ostali skrajnuti i nedovoljno primećeni“.\n– Ja to doživljavam kao odgovornost i zato ćemo sutra napraviti skulpture životnog karaktera. To znači da ja želim da oživim avangardu – objašnjava Mandić.\n* Kako vas je odredila ta prva izložba, na novosadskoj Tribini mladih?\n– Ona je održana u okviru novosadske avangarde koja je veoma značajna ali nije baš toliko revalorizovana kao što zaslužuje. To su moji koreni i počeci. Na toj izložbi je bilo puno značajnih ljudi – Zvonko Maković, Bogdanka Poznanović, Slobodan Tišma, Miroslav Mandić – elita jugoslovenske kulture je došla da me podrži da nastavim svoj estetski put koji je bio u znaku avangarde. Jer ja sam avangardista, a to znači da pripadam umetnicima koji istražuju, rizikuju, koji se bave eksperimentom pa možda čak i i dalje od njega. Zbog toga moja umetnost nosi moto, to jest, sentencu „Umetnost koja liči na umetnost nije umetnost“. Avangarda je ta koja nije uvek nailazila na razumevanje i utoliko mi je draže što sam jedan od njenih učesnika, što sam izdržao u svojoj doslednoj putanji i borbenosti da je ne napustim, da idem koracima koji su zasnovani na hrabrosti i slobodi. Mislim da upravo takvu filozofiju emitujem iz šume.\n* Da li ta filozofija, koja počiva na načelima humanizma, ekologije i kulture, u aktuelnom trenutku ima poseban značaj?\n– Danas pogotovo kada je bolest zaharala. Porodica bistrih potoka i Božidar Mandić postaju paradigma, rešenje i predlog da se može živeti drugačije, da plemenitost postoji, kao i revolucija radosti i nežnosti, kao poruka da ne treba odustati jer je umetnost u ovom trenutku jedini element društva koji se bori za opstanak. Religija, nauka to neće da čine, ali umetnost mora pogotovo estetikom, mudrošću, poetikom. Ne oružjem, već lepotom koja uvek spasava svet, kao što kaže Dostojevski.\n* Šta smatrate svojim najradikalnijim radom i zašto?\n– To što izlažem kravlju balegu. Reč je o radu Homo Sapiens, napravljenom od kravljeg izmeta tako da podseća na ljudski mozak. To je kritička skulptura koja govori o tome, a to sad stvarno i vidimo, da čovek izgleda nije Homo Sapiens, a da balega jeste, mravi jesu, leptiri jesu. To je rad koji kritikuje savremeno biće čoveka, koji sve više želi da bude neosmišljen rob, koji ne želi kritički da misli 21. vek.\n* Kako gledate na to što se vaš alternativni/avangardni opus izlaže u okrilju institucije kakva je Muzej savremene umetnosti?\n– Ja sam čovek koji pacifikuje nesporazume, a najvažnija priča u mojoj umetnosti je da rehabilitujem pocepani atom, da ga iscelim i vratim u jedno. To je slično i u vezi sa svim ostalim čime se bavim. Ja delujem neinstitucionalno u institucijama. To je holizam, simbioza i bez militarizma vođenje života i stvaralaštva. Zato što u svemu što nas okružuje danas svugde prepoznajemo samo rat. Ključno je šta ja izlažem, a ne gde izlažem. Bitno je da ja donosim novi duh iz šume. Mogu da ga donesem u park, mogu da ga donesem na asfalt, a mogu i u visoke institucije. To je priča o celovitosti i ja to ne osećam kao suprotstavljanje niti tu vidim dihotomičnost. Uz to MSUB upravo treba da bude matična kuća koja se brine o avangardi.\nO monahu prirode\nBožidar Mandić, koga zovu i monahom prirode, rođen je u Novom Sadu 1952. godine. Završio je automehaničarski zanat, igrao fudbal u klubovima FK Vojvodina i Slavija, radio različite fizičke poslove i samostalno se obrazovao. Početkom sedamdesetih godina 20. veka pripadao je avangardnoj sceni koja se okupljala oko Tribine mladih u Novom Sadu. Sa Vladimirom Mandićem, 1970. osnovao je umetničku grupu Smrdljivi Bil i kompanija, koja ubrzo pokreće rad vlastite Likovne akademije u šupi. Učestvuje na grupnim hepeninzima i performansima novosadskog konceptualnog kruga.\nPosle napuštanja umetničke prakse, od sredine 1972. živi u gradskoj komuni Intima u Teslinoj ulici broj 18 u Novom Sadu. Maja meseca 1977. Mandić je osnovao ekološku komunu „Porodica bistrih potoka“ u zaseoku Brezovica, podno planine Rudnik, koja spada u pionirske tačke povratka prirodi. Njena dejstva su alternativna, a dom je otvoren i usmeren ka opstanku. Ona je malo živilište u kojem se neguju elementi duše i ljudskosti. U Porodici bistrih potoka razvija se emocionalnost i zagrljajnost. Tri njena osnovna elementa su: EKOLOGIJA – HUMANIZAM – KULTURA. Mandić je objavio 25 knjiga (poezije, eseja, lirskih zapisa, priča i romana). Realizovao dvadesetak samostalnih izložbi i režirao isto toliko pozorišnih predstava.\nStručno vođenje i razgovori Kroz portret\nStručno vođenje kroz izložbu Refleksije našeg vremena: Akvizicije Muzeja savremene umetnosti 1993-2019 biće održano u ponedeljak, 26. oktobra, u 18 časova. Kroz izložbu će vodi autorke Mišela Blanuša i Svetlana Mitić. Izložba Refleksije našeg vremena: Akvizicije Muzeja savremene umetnosti 1993-2019, obuhvata preko 200 reprezentativnih umetničkih dela koja su u periodu od 1993. godine do danas planski nabavljana za zbirke Muzeja savremene umetnosti. Prateći širok dijapazon različitih jezičkih specifičnosti, ali i raznovrsnih fenomena prisutnih u sferi moderne i savremene umetnosti od početka 20. veka do danas, izložba je koncipirana u trinaest tematsko-problemskih celina dok je četrnaesta, posebna celina Kroz portret, predstavljena u prostoru Galerije-Legata Milice Zorić i Rodoljuba Čolakovića. U ovom prostoru će se u sredu, 28. oktobra, održati ragovor sa umetnicom Anicom Vučetić koji će voditi Miroslav Karić, kustos izložbene postavke Kroz portret.\nZa 55. rođendan – Kako pamtite MSUB?\nMinule sedmice Muzej savremene umetnosti u Beogradu je obeležio 55 godina od svog osnivanja pozivom publici da s Muzejom podele svoja sećanja na njega. Besplatan ulaz je obezbeđen svima koji sa sobom ponesu fotografije, anegdote, pesme i slične uspomene koje ih vezuju za Muzej savremene umetnosti, a isti predmeti će, kako je navedeno, biti istaknuti na panou koji će biti postavljen pored Knjige utisaka u holu Muzeja. U Knjigu utisaka posetioci mogu upisati neku priču o tome na koji način pamte Muzej, kako je neka izložba ostavila poseban utisak na njihov život, ili o prijateljstvima koja su nastala prilikom posete Muzeju.\nbozidar mandicMuzej savremene umetnostiPark skulpturaporodica bistrih potokaBeograd\n2 reagovanja na “Božidar Mandić: Duh šume mogu da donesem i u visoke institucije”\n25. oktobra 2020. u 08.26\nE kad mi automehaničar drži lekcije o kulturi, bolje da se ubijem.\n25. oktobra 2020. u 12.07\nBolje za sve. Šta čekaš?


Trinkijeri: Malo smo "poludeli", izgubili smo GPS u odbrani i napadu - SPORTSKI ŽURNAL\nU JAVORU VEĆ NA MINIMALCU - Lazović: Država će morati da dekretima i raznim odlukama zaštiti sport\nStevanović: Nedostaje mi da se još malo oslobodim\n15 februar, 2020 7\nTeška utakmica, dosta smo se mučili u prvom poluvremenu - izjavio je Novica Veličković\nNa konferenciji za medije održanoj nakon utakmice, trener crno-belih Andrea Trinkijeri je izjavio:\n- Imali smo najteži posao do sada. Juče Borac, nakon 22 sata odmah FMP, a sutra igramo derbi. Danas je bila muška, nervozna, tvrda i utakmica puna tenzije. Želeo bih da čestitam svom timu i igračima, jer su igrali drugo poluvreme kako smo se dogovorili. Najvažnija stvar u svakoj situaciji je da se adaptiraš na to što se dešava. Malo smo 'poludeli', izgubili smo GPS u odbrani i napadu, ali drugih 20 minuta smo se adaptirali, a adaptacija znači da su igrači koji su igrali na jednoj igrali na drugoj poziciji. FMP je bio super protivnik, namučili smo se, sada imamo noćas i sutra ujutru da nađemo energije za veliki derbi - istakao je Trinkijeri.\nKapiten Partizana Novica Veličković je izjavio:\n- Jedna teška utakmica, dosta smo se mučili u prvom poluvremenu gde smo na poluvremenu stručni štab i mi napravili dogovor. Čestitao bih saigračima, Koriju i Birči. Videli ste da je Birčevića noga juče zabolela, Kori je danas je imao stomačnih problema, ali smogli su snage, izašli na teren. Čestitao bih FMP-u na fer i korektnoj borbi. Nema vremena za odmor, sutra je finale - istakao je Veličković.\nlazar matić · 16 februar, 2020 00:34\n- Bravo momci ! Bolji smo, idemo da ih razbijemo !\nTebra · 16 februar, 2020 07:00\nLegendo,bolji ste u kuglanju samo....:D\nTako je · 16 februar, 2020 07:56\nIdemo da razvijemo i FMP "B"\nposmatrac · 16 februar, 2020 00:37\nUzasno ruzna i nekvalitetna utakmica. Od svega ipak najlosija strana ove utakmice je katastrofalno lose sudjenje. Sve je poteklo kako ne treba od jednog grubog faula koji je napravio Velickovic na Pecarskog a ostalo je bez sankcije Velickovicu. Kasnije nista nije licilo na sport a sudije su vise nego ocigledno bile na strani Partizana valjda rezirajuci da finale bude Zvezda- Partizan.\n@posmatrac · 16 februar, 2020 01:34\nNamerni prekrsaji covica, jeremica, udari laktom of strane covicevih placenika u glavu Partizanovih igraca je drugs prica. PA sta vi hocete. Imate 5 kluba ( fmapca, radnickifmp, mega, borac I radnickibg) koji ginu za covica I 55 sudija I opet vam mista me valja.\nstomacni problemi? · 16 februar, 2020 12:10\nNije valjda da su nas ponovo otrovali?\nDule "Grobar" · 17 februar, 2020 20:36\nMomci, svaka vama cast - izdrzali ste sve muski i srpski. Ali, cak i vise od pobede (mozda), vredi samopozdanje koje se dobija ovakvim utakmicama. Veliko srce, a hrabre sreca uvek prati! Napred "Partizan", ovakva borba donosi pobede, sve do plasmana u EVRO ligu! Najgledaniji klub u Evropi, mora igrati EVRO ligu!


Nelson: Vlasti u BiH imaju premalo interesa za rješavanje problema korupcije - BH Reporter\nNelson: Vlasti u BiH imaju premalo interesa za rješavanje problema korupcije\n“Današnje potpisivanje memoranduma predstavlja značajan korak u borbi pritiv korupcije u BiH.\nKorupcija je rak za demokratiju.\nOna ugrožava građane i blokira evropske težnje Bosne i Hercegovine.\nVlasti u BiH imaju premalo interesa za rješavanje problema korupcije i stoga pozdravljam rješenost v.d. premijera Bašića i njegove vlade o osnivanju novog ureda za borbu protiv korupcije u ZDK.\nKroz našu podršku, kao model, koristi ćemo kao model Ureda za brobu protiv korupcije Kantona Sarajevo, kojeg vodi dr. Erduan Kafedžić.\nPomoć SAD bit že uslovljena političkom podorškom vlade u smislu davanja slobode ovom uredu da učinkovito identificira i spriječi korupciju zajedno s policijom i kantonalnim tužiocima“, poručio je ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini Eric Nelson.\nOn je, u video poruci, emitiranoj povodom potpisivanja odluke o otvaranju Ureda za borbu protiv korupcije Zeničko-dobojskog kantona.\nDogovor o tome potpisali su direktor Ured za međunarodnu borbu protiv narkotika i provedbu zakona pri Ambasadi Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini, Stephen Glaser i vršilac dužnosti premijera Zeničko-dobojskog kantona Mirnes Bašić.\nOni su danas potpisali Memoranduma o razumijevanju, saopćeno je iz ambasade.\n“Današnje potpisivanje Memoranduma o razumijevanju predstavlja značajan korak naprijed u borbi protiv korupcije u BiH.\nOvaj sporazum omogućit će ambasadi da pruži širok spektar pomoći, uključujući mentorstvo u odgovorima na korupciju, tehničku opremu i pomoć u izradi novih zakona i propisa namijenjenih osnaživanju ovog novog Ureda za borbu protiv korupcije.\nKontinuirana politička podrška Vlade Zeničko-dobojskog kantona biće također potrebna kako bi se osiguralo da ovaj novi ured ima slobodu da učinkovito identificira i spriječi korupciju i da, putem integriranog pristupa, radi s policijom i kantonalnim tužiteljima kako bi korumpirane aktere izveo pred lice pravde.\nAmbasada Sjedinjenih Država nastavit će podržavati napore BiH u borbi protiv korupcije, navedeno je u saopćenju.\nPrevious MEHO BETON: VRIJEDILO SE BORITI I POBIJEDITI\nNext Fondaciji za kinematografiju 1,4 miliona KM, za izdavaštvo 550 hiljada KM


Neoliberalni koreni svetske ekonomske krize | Naša Revolucija\nNeoliberalni koreni svetske ekonomske krize\nNSPM - Nebojša Katić\nPrevious Article 20. oktobar 1944 godine , dan kada je oslobođen Beograd\nNext Article Koliko su nas zaista pokrali u poslednjih dvadeset godina?\nDanašnja ekonomska kriza je verovatno najveća koju je svet video, kako po geografskom obuhvatu, tako i po dubini. Polovina gubitaka finansijskog sektora još uvek je skrivena, kriza nije okončana, niti je sačinjen njen završni račun. Kao posledica ogromnih intervencija, budžetski deficiti država drastično su narasli, pa je i budžetska drama Grčke, na primer, samo najava onoga što dolazi. Iako su gotovo sve države pred ozbiljnim iskušenjima, ekonomije istočne Evrope bi mogle biti najteže pogođene u tom dramskom raspletu.\nVidljive posledice današnje krize manje su teške od onih iz 1929. godine. Razlozi su pre svega vezani za drugačiju socijalnu i ekonomsku strukturu modernih država. One su danas finansijski mnogo moćnije nego što su bile pre osamdeset godina, a time je i njihov kapacitet da intervenišu daleko veći. Ekonomska koordinacija između država na globalnoj sceni je znatno bolja nego što je bila nekada, a međunarodne finansijske institucije imaju značajna sredstva kojima mogu pomoći slabim državama. Konačno, ali ne poslednje, u ekonomskim merama je danas sadržano i višedecenijsko iskustvo upravljanja krizama.\nU poslednjih osamdeset godina svet se promenio, ali su neke stvari ostale iste. U temeljima svih ekonomskih kriza, od globalnih poput krize iz 1929. ili 2008. godine, do regionalnih (Latinska Amerika, jugoistočna Azija, istočna Evropa), prepoznaje se ekonomska politika utemeljena na idejama i zabludama sa kraja 18. veka. Te temelje čini verovanje u apsolutnu efikasnost samoregulišućeg laissez-faire tržišta.\nTeško je naći ideju koja u sudaru sa stvarnošću uvek gubi, i koja se uprkos tome, neprekidno održava i iznova pojavljuje u nekoj novoj inkarnaciji. Ako činjenice ne odgovaraju teoriji, tim gore po činjenice – ovaj iskaz koji se pripisuje Hegelu, na najbolji način oslikava modus operandi neoliberalizma, te poslednje laissez-faire inkarnacije.\nJedinstvene definicije neoliberalizma nema. Reč je o skupu ideja koje se kreću od onih koje bih nazvao „neoliberalizam light“, a formuliše ih „Vašingtonski konsenzus“, do nečega što bi se moglo nazvati „hardcore neoliberalizam“, i koji najjasnije oslikavaju ideje Miltona Fridmana, ili još radikalnijeg Grovera Norkvista.\nVašingtonski konsenzus je kovanica koju je 1990. godine uveo ekonomista DŽon Vilijamson, objedinjujući osnovne principe na kojima treba da počiva ekonomska politika latinoameričkih država. (Ista grupa preporuka je kasnije primenjena i na ostatak sveta). U formulisanju ovih principa ključnu ulogu su imali Međunarodni monetarni fond, Svetska banka za obnovu i razvoj i Ministarstvo finansija SAD. Sve tri institucije imaju sedište u Vašingtonu, pa otuda i naziv.\nVašingtonske institucije u deset tačaka preporučuju:\n1. Budžetsku (fiskalnu) disciplinu\n2. Usmeravanje javne potrošnje u oblasti koje daju visoku stopu ekonomskog povraćaja\n3. Poresku reformu kojom se smanjuju poreske stope a proširuje osnov za oporezivanje\n4. Ukidanje ograničenja kod formiranja kamatnih stopa, odnosno njihova liberalizacija\n5. Politiku kompetitivnih deviznih kurseva\n6. Liberalizaciju trgovinskih tokova\n7. Liberalizaciju stranih direktnih ulaganja\n9. Deregulaciju tržišta\n10.Zaštitu privatne svojine\nProblemi vezani za Vašingtonski konsenzus nisu nužno na nivou principa. Neki od njih su prihvatljivi u kontekstu svake odgovorne ekonomske politike, bez obzira na njenu doktrinarnu osnovu. Ekonomske politike zemalja u razvoju koje su bazirale na ovim principima, dale su porazne rezultate. Kao i uvek, đavo je češće u detalju, nego u samom principu. Svejedno, Vašingtonski konsenzus doslovno uzet, samo je mekša, ulepšana, ili sfumato varijanta neoliberalizma.\nS druge strane, za hardcore neoliberale, Vašingtonski konsenzus je preuzak ekonomski, a pogotovo politički okvir. Njihov fokus nije toliko na tržištu čija je uloga nesporna i neprikosnovena – on je daleko više usmeren ka državi, njenom mestu i ulozi. Manje ili više eksplicitno, traži se radikalna reforma države i svođenje njenih funkcija na minimum. U tom kontekstu, moderna neoliberalna država bi trebalo da liči na onu iz 19. veka.\nGrover Norkvist, predsednik udruženja „Amerikanci za poresku reformu“, smatra da državu treba tako smanjiti da ona može stati u kadu – a potom je tu i udaviti. Ovo je kratak, slikovit i efektan iskaz koji najbolje objašnjava suštinu neoliberalne ideje.\nGuru neoliberalizma, ekonomista-nobelovac Milton Fridman, u svojim najpoznatijim ideološkim knjigama kakve su Kapitalizam i sloboda i Slobodan da bira, iskazuje sličan osnovni stav, naravno manje brutalno, i suvišno je reći, veoma vešto argumentovano.\nEkonomska teorija kao podloga neoliberalizma\nNeoliberalizam se oslanja na ekonomsku teoriju koja se najčešće naziva neoklasična ekonomija. Njen najsnažniji centar, njen CeKa ili bar ideološka komisija , nalazi se na čuvenom Čikaškom univerzitetu. Uticaj ove akademske institucije je bez presedana i prevazilazi moć bilo koje slične svetske institucije.\nDo danas je 10 Nobelovih nagrada za ekonomiju dodeljeno profesorima ovog univerziteta, dok je čak 25 ekonomista-nobelovaca u nekoj fazi svoje karijere bilo vezano za Čikaški univerzitet. Poređenja radi, drugi najbolje plasirani univerzitet po broju Nobelovih nagrada za ekonomiju jeste Berkli (Kalifornijski univerzitet) sa ukupno 5 nobelovaca. Slede zatim Kolumbija, Harvard i Prinston sa po 4 Nobelove nagrade.\nNeoklasičnu ekonomiju podupiru tri teorijska stuba:\n· hipoteza o racionalnim očekivanjima,\n· teorija o realnim privrednim ciklusima i\n· teorija o efikasnim finansijskim tržištima.\nHipoteza o racionalnim očekivanjima počiva na predvidivosti budućnosti i na takozvanom ergodičnom aksiomu. Prošlost, sadašnjost i budućnost čine kontinuum, i u svakom preseku vremena ekonomski događaji se ponavljaju na isti ili sličan način. Po ergodičnom aksiomu, statistički uzorci iz prošlosti moraju biti identični statističkim uzorcima iz budućnosti. Nema ničeg novog pod suncem, i sve što će se u budućnosti dogoditi samo je jedan od scenarija koji se već dogodio u prošlosti.\nPraktična primena ovog koncepta podrazumeva da svi učesnici na tržištu uvek imaju sve potrebne informacije na osnovu kojih mogu doneti racionalne odluke o budućnosti. To ne znači da je budućnost determinisana, već da se verovatnoća svakog od mogućih ishoda može izračunati. U ovom univerzumu racionalnosti vreme ne igra nikakvu ulogu, budući da se svi akteri odmah prilagođavaju svakoj novonastaloj situaciji. Efikasnost tržišne ekonomije se upravo bazira na informisanosti i racionalnom ponašanju njenih učesnika. Teorija o realnim privrednim ciklusima u svojoj osnovi ima takozvani Sejov zakon po kome ponuda uvek kreira tražnju. Ponuda i tražnja su zato u ravnoteži, pa nema hiperprodukcije, a time ni privrednih ciklusa. Ako na tržištu dođe do poremećaja ponude, do njenog povećanja ili smanjenja svejedno, ravnoteža će se brzo uspostaviti, jer će se cene i nadnice prilagoditi novoj situaciji. Ovde je ključno da niko ne opstruira ili otežava proces prilagođavanja. U ovom konceptu nema nezaposlenosti, i svako ko želi da radi može naći posao.\nTeorija o efikasnim finansijskim tržištimapočiva na sličnim premisama kao i teorija o racionalnim očekivanjima. Bazni koncept podrazumeva da su cene svih finansijskih instrumenta uvek objektivne i da su sva tržišta uvek u ravnoteži. Cene su odraz svih, i svima dostupnih tržišnih informacija i to objašnjava zbog čega su cene upravo onakve kakve treba da budu.\nTržišni rizici uvek postoje, ali se oni mogu izračunati na isti način na koji se izračunavaju i rizici od poplava, saobraćajnih nesreća ili smrti. Mogućnost kvantifikovanja finansijskih rizika kao i mogućnost zaštite od njih su ključ stabilnosti sistema. Otuda i stav da nema potrebe za bilo kakvim uplitanjem države – finansijsko tržište ima razvijene mehanizme i efikasne instrumente samozaštite i nema potrebe za starateljem. Posledično, u ovakvom univerzumu nema prostora za moralni hazarda.\nOva vrsta teorijskog samopouzdanja ne bi bila moguća bez primene matematike. Moderna ekonomija je već decenijama fascinirana matematikom, posebno teorijom verovatnoće, i snažno se oslanja na matematičko modeliranje. U metodološkom smislu, ekonomija očajnički pokušava da sebe predstavi kao egzaktnu nauku i taj napor je možda najvidljiviji kod pripadnika neoklasične škole. Vera u egzaktnost ekonomije, manje ili više eksplicitna, jedna je od najkrupnijih modernih zabluda.\nImplikacije neoklasične škole na ekonomsku politiku\nNeoklasična škola je izgradila teorijski koherentan sistem koji počiva na pretpostavci da se racionalni ekonomski akteri mogu prilagoditi svakoj situaciji, pod uslovom da ih niko ne ometa. Samo su državno uplitanje, njeni zakoni i regulativa, smetnja tržišnom uspostavljanju ekonomske ravnoteže. Država je ta koja sprečava da se tržišni akteri ponašaju racionalno. Nesputano tržište i njegovi racionalni učesnici bi imali dovoljno znanja, fleksibilnosti i moći da postignu stanje ekonomskog optimuma i pune zaposlenosti, ili da bar dostignu stopu koju Fridman naziva stopom prirodne nezaposlenosti.\nSmetnja savršenom funkcionisanju tržišta su takozvane sticky cene ili nadnice. Reč je o nefleksibilnim cenama i nadnicama koje onemogućavaju da se tržište vrati u ravnotežu i da se ponuda i tražnja ponovo izjednače. Sve ono što omogućava opstanak ovakvih cena nanosi štetu ekonomiji. Otuda neoliberalni povik na sindikate, ili na zakonsku regulativu koja, na primer, fiksira minimalne nadnice i time otežava delovanje tržišta. Na istoj liniji je i zahtev da se tokovi novca i roba liberalizuju, i time ukine smetnja konkurenciji. Proces globalizacije samo je ekstenzija iste ideje.\nSvako državno uplitanje u privredne tokove je uzaludan i jalov posao. Tržišni učesnici munjevito „čitaju“ namere države i tome se prilagođavaju, neutrališući svaku meru koju država pokušava da sprovede.\nKada država povećava budžetsko trošenje da bi se podstakao privredni rast, tržišni akteri će zaključiti da ih sutra čekaju visoki porezi kako bi se pokrio budžetski deficit koji se danas pravi. To će ih navesti da manje troše, čuvajući novac za takvu budućnost. Rast potrošnje izazvan povećanim budžetskim trošenjem države, biće neutralisan padom privatne potrošnje građana.\nU skladu sa teorijom, budžet mora biti uravnotežen, a prihodi moraju pokrivati rashode. Svaki deficit podrazumeva štampanje obveznica i zaduživanje države. Time se država pojavljuje na tržištu novca i kapitala i konkuriše privredi, oduzimajući joj deo sredstva i gušeći je. Kako je privatnik uvek racionalniji od države, sve što država uzima i troši, udaljava sistem od optimuma.\nKada je o monetarnoj politici reč, ona mora biti neutralna i njen jedini zadatak mora biti očuvanje cenovne stabilnosti. Svaka drugačija politika je pogrešna. Povećavanje novca u opticaju kako bi se stimulisala ekonomija rezultiraće neuspehom. Racionalni akteri će požuriti da podignu cene i zaštite svoju poziciju, znajući da to i svi drugi čine. Inflacija će porasti i nikakvog efekta na realne tokove neće biti.\nTrijumf i posrtanje neoliberalizma\nU empirijskoj ravni, neoliberalna vera u moć tržišta je morala odavno biti upokojena. Ako su iskustva Velike svetske ekonomske krize bila zaboravljena, sveža iskustva sa neoliberalnim eksperimentom u državama u razvoju tokom devedesetih morala bi još biti živa. Uprkos iskustvu, uprkos tragičnom posrnuću država istočne Evrope na primer, insistiranje na deregulaciji i sveopštoj liberalizaciji je i dalje snažno. U korak sa tim, pa čak i ispred toga, nastavilo se sve agresivnije potiskivanje države i redefinisanje njene uloge.\nNaravno, ni države nisu bezgrešne i besmisleno ih je glorifikovati. Razlika je samo u tome što se državama greške ne opraštaju, niti se pred njihovim greškama žmuri. Sve što se može kritikovati, može se i popraviti.\nUpravo su ekscesi države, njeno preveliko trošenje, korupcija i povlađivanje interesima moćnih lobija (bili oni poslovni, ili sindikalni), vratili neoliberalizam na scenu tokom sedamdesetih godina prošlog veka. Iste slabosti države se i danas koriste u promociji neoliberalne ideje u istočnoj Evropi.\nDolazak na vlast Margaret Tačer (1979) i Ronalda Regana (1981) – zvaničan početak neoliberalne ere – bio je logičan odgovor na probleme u kojima su se našle pre svega anglosaksonske zemlje. Kada je došlo do velikog skoka inflacije tokom sedamdesetih, kada je nezaposlenost počela da raste a privredni rast da se usporava, preobučena stara ideja bila je jedina „nova“ ideja u ekonomskom intelektualnom teatru.\nEkonomska politika koja je bazirala na neoliberalnim premisama uspela je značajno da obori inflaciju koja je bujala sedamdesetih. Inflacija koja je na svom vrhuncu u pojedinim godinama bila dvocifrena, u periodu posle sedamdesetih, svedena je u okvir koji se kretao u proseku između 2 i 4 odsto godišnje.\nIstovremeno, ta ista politika je suzbila ili slomila snagu sindikalnih pokreta u anglosaksonskom svetu i uvela novi koncept takozvanog fleksibilnog tržišta rada. Po tom konceptu, lako i nekomplikovano otpuštanje radnika je preduslov i za njihovo brzo zapošljavanje. U konačnom ishodu, ovakva politika bi trebalo da smanji stopu nezaposlenosti.\nMoćna propagandna mašina se usijavala od pohvala novoj ekonomskoj politici. Međutim, malo pažljivija analiza bi otkrila pege na neoliberalnom suncu. Glorifikovano fleksibilno tržište rada dalo je lošije rezultate od onih koje su zapadne ekonomije imale u „nefleksibilnom“ periodu od 1950. do 1973. Podaci se razlikuju od zemlje do zemlje, ali je u svim velikim ekonomijama stopa nezaposlenosti mnogo veća od 1980. godine do danas, no što je bila u prethodno pomenutom periodu.\nRaspodela novostvorene vrednosti je drastično pogoršana na štetu najvećeg dela stanovništva. U Americi, u epicentru današnje ekonomske krize, plate zaposlenih u poslednjih četrdesetak godina stagniraju, uprkos velikom rastu produktivnosti. Istovremeno, profiti su toliko porasli da je njihovo učešće u nacionalnom dohotku poslednjih godina na najvišem nivou u poslednjih pedeset godina. Ogroman deo novostvorene vrednosti preliven je ili u profite, ili u plate tankog sloja poslovne elite. Primera radi, u 2005. samo jedan procenat najbogatijih Amerikanaca svojim primanjima učestvuje u nacionalnom dohotku sa 22 procenta. U takovom modelu raspodele, građani su morali intenzivno da se oslanjaju na kredite kako bi u uslovima stagnantnih realnih primanja povećali svoju kupovnu moć. Dužnički balon je naduvavan i morao je pući. Ovaj uzrok finansijske krize danas mnogima izmiče.\nSumrak neoliberalizma je počeo krajem devedesetih godina prošlog veka krizom jugoistočne Azije, najvažnijom od svih ekonomskih kriza, do ove današnje. Dinamičan region u velikom usponu, poveden novim ekonomskim mantrama, doveden je na rub propasti. Kapitalni tokovi su liberalizovani, ali su države u regionu, uprkos odgovornoj budžetskoj politici, izgubile kontrolu nad svojim finansijskim sistemima i jedna za drugom ulazile u valutnu i finansijsku krizu. Golgota kroz koju je jugoistočna Azija prošla krajem devedesetih pretvorena je u otrežnjavajuće iskustvo. Države su promenile ekonomsku politiku, shvatile značaj kapitalne kontrole, važnost suficita tekućeg bilansa i deviznih rezervi izgrađenih na zdravoj osnovi. Ali pre i iznad svega, region je shvatio pogubnost neoliberalnih ideja, za razliku od istočne Evrope, koja do danas kao da ništa nije shvatila.\nSledeći žestok udarac neoliberalnoj ideji stigao je u prvoj polovini 2008. godine, kada je Komisija za rast i razvoj (predsedavao je nobelovac Majkl Spens) saopštila svoje rezultate. Ova komisija je bila osnovana sa ciljem da liderima zemalja u razvoju ponudi preporuke u vezi sa optimalnom i održivom strategijom razvoja.\nKomisija je proučila iskustva i razvojne modele 13 ekonomski najuspešnijih država u poslednjih šest decenija. S izuzetkom Bocvane, Brazila, Malte i Omana, sve ostale zemlje su iz regiona jugoistočne Azije i sa Dalekog istoka. Na bazi njihovih iskustava, formulisane su i preporuke u izveštaju.\nAnaliza je obuhvatila period od 1950. do 2005. godine. Svaka od pomenutih 13 država je uspela da ostvari prosečnu godišnju stopu rasta od 7 odsto u nekom kontinuiranom periodu od najmanje 25 godina. S takvom prosečnom stopom država udvostručuje svoj bruto domaći proizvod svakih deset godina.\nKomisija je zaključila da nema jedinstvenog recepta za razvoj, ali da postoji najmanji zajednički sadržalac ekonomskog uspeha. Svi uspešni modeli baziraju se na integrisanosti u svetsku ekonomiju, imaju veliku pokretljivost radne snage, visoku stopu štednje i investicija i imaju sposobne vlade koje su posvećene ekonomskom rastu.\nKonstatuje se i da zemlje-šampioni nisu previše naklonjene slobodnom tržištu. U sprovođenju razvojne politike, one su često pribegavale potcenjivanju vrednosti domaće valute, selektivnoj kontroli priliva kapitala i politici akumuliranja visokih deviznih rezervi. Ukazuje se i na opasnost od prebrzog otvaranja ekonomije spoljnoj konkurenciji. Daje se i primer zemalja koje su se najpre koncentrisale na supstituciju uvozne robe da bi se tek u sledećem koraku okrenule inotržištima.\nU izveštaju se naglašava da aktivna i pragmatična vlada, koja je spremna da hrabro ali razumno eksperimentiše, ima ključnu ulogu u razvoju ekonomije. Upravo ovakvim naglašavanjem uloge države načinjeno je radikalno odstupanje od ekonomskih doktrina koje su vladale poslednjih decenija. To je možda i ključno mesto izveštaja.\nSuštinski, u nalazu Spensove komisija nema ničeg senzacionalnog. Ona je samo potvrdila ono što je odavno bilo jasno svakome ko je teorijske ekonomske zaključke želeo da izvodi iz empirije, a ne iz metafizike. Autoritet Komisije koja je imala 21 stalnog člana (iz 18 zemalja) i približno 300 uglednih saradnika dao je potreban stručni kredibilitet njenim nalazima. Zahvaljujući tome, londonski Fajnenšel tajms je svoj uvodnik od 22. maja 2008. započeo rečenicom „Vašingtonski konsenzus – stabilizuj, privatizuj i liberalizuj – je mrtav”.\nPo proverenom metodu ubijanja ćutanjem, izveštaj Komisije polako je guran pod tepih. Sva je prilika da bi izveštaj pod tepihom i ostao da sredinom septembra 2008. nije došlo do propasti finansijske kuće Liman braders. Svetska kriza je time zvanično počela, a postulati neoliberalizma su došli pod udar u njenim najjačim centrima, u SAD i Velikoj Britaniji.\nDa je „car go“, više nije moglo biti dileme. Bilo je kristalno jasno da su u samom temelju ekonomske krize upravo neoliberalne zablude i da sistem ne funkcioniše onako kako je to tvrdila neoklasična škola. Nijedan neoliberalni intelektualac sa gramom pameti nije stao u odbranu neodbranjivog sistema.\nŠta se dogodilo, i gde su fundamentalni uzroci krize bilo je tako jasno, da je i Alen Grinspen, presednik Federalnih rezervi SAD (1987–2006), krajem oktobra 2008. najednom progledao. U iskazu pred komisijom američkog Kongresa, Grinspen je priznao da je imao previše vere u moć tržišta i da je otkrio grešku u ideologiji slobodnog tržišta. Čovek koji je dve decenije suvereno vladao svetskom monetarnom politikom žestoko je zakasnio, i njegov iskaz u najboljem slučaju zvuči farsično, a u najgorem cinično.\nUmesto racionalnih i odgovornih tržišnih učesnika, sistem je otkrio neodgovorne kreditore i milione neodgovornih i naivnih dužnika. Sve što se dogodilo, dogodilo se u okviru privatnog sektora. Umesto efikasnih finansijskih tržišta, deregulacija je stvorila moralne hazardere amoralnog kova. Za njih nijedan rizik nije prevelik, ako se može prevaliti na državu. Kao i mnogo puta do sada, pokazalo se da oni sjajno poznaju unutrašnju logiku sistema i da će gubici finansijskog sektora biti socijalizovani i prevaljeni na budžete i poreske obveznike.\nMoć neoliberalne ideje nije ni u njenom kvalitetu, ni u univerzalnosti, već u tome što je u stanju da kontroliše ekonomsku politiku, istovremeno blokirajući svaku kritiku. Snagu joj daju sile koje stoje iza nje, koje je inspirišu, promovišu i podržavaju. Veliki biznis, bio on vezan za finansijski sektor ili farmaceutsku industriju na primer, ima gotovo neograničenu finansijsku moć da politički, intelektualni i medijski prostor oblikuje po svojoj volji. Upravo je veliki biznis inspirator i izvor snage neoliberalizma i ta simbioza efikasno funkcioniše.\nZbog svega toga neoliberalna politika trijumfuje i onda kada je ideja potučena do nogu. Aktuelna kriza nije promenila ravnotežu snaga. Naprotiv. Finansijski sektor, ključni generator krize je spasen, dodatno ukrupnjen i ojačan. Pri tome je demonstrirao zapanjujuću moć – i kada je najslabiji, uspeva da iznudi onakvu ekonomsku politiku, kakva mu odgovara. U tržišnim ekonomijama neoliberalnog tipa svi su jednaki, ali je finansijski sektor „jednakiji“ od drugih.\nSve dok su intervencije države isključivo u monetarnoj sferi, sve dok se novac upumpava u privilegovani finansijski sektor, a upravo se tako danas radi, neoliberali nemaju razloga za brigu. Taj model izlaska iz krize nije kenzijanski kako se često i pogrešno sugerira. On je u skladu sa neoklasičnom školom i Fridman bi ga svesrdno podržao.\nDržave će, naravno, pojačati finansijsku regulativu, banke će tu i tamo biti kažnjene, ali to je kompromis koji će neoliberali prihvatiti bez buke, a potom će ga godinama, tiho, razgrađivati. Kada bi s druge strane, države odlučile da uvedu neku od radikalnih i jedino efikasnih mera, da oporezuju špekulativne transakcije na primer, ili da „usitne“ finansijske institucije, to bi bio nagoveštaj ozbiljnog zaokreta. U konstelaciji snaga kakva je danas, za tako nešto ima malo šanse.\nNeće proći puno vremena, a svet će verovatno dobiti novu, preimenovanu inkarnaciju laissez-faire ideje. Kompromitovani termin „neoliberalizam“ biće zamenjen nekim novim i svežijim, ali će u njega biti upakovane iste ili slične, stare ideje.\nKako se bude odmicalo od krize, isprva tiho, a potom sve glasnije, mogli bi se pojavljivati stručni radovi u kojima će se prvo objasniti da su svi neoliberalni postulati bez mane, ali da su matematički modeli bili nedovoljno razvijeni i zato nepouzdani. Drugi će autori (za očekivati je), dokazivati da je suština krize bila u nedovoljnoj kapitalizaciji banaka i da je podizanjem kapitalnog racija kriza mogla biti izbegnuta. U tom smislu, tvrdiće se da uzroci krize ne leže u logici deregulisane kazino ekonomije i doktrini, već da je greška u tehnici.\nNešto kasnije, mogli bi se pojaviti i radovi u kojima će se država, a ne privatni sektor, direktno optužiti za izazivanje krize. Nekakav razlog će se već naći. Ukratko, mogle bi se pojaviti analize koje će po svojoj suštini bite slične onoj, kakvu je o uzrocima krize iz 1929. godine dao Milton Fridman (sa Anom Švarc) u svom čuvenom delu „Monetarna istorija SAD, 1867–1960“. Po njemu, za Veliku krizu nije bio odgovoran privatni sektor i besomučne, sumanute berzanske špekulacije koje su kulminirale 1929. godine, već je krivica na Centralnoj banci koja nije štampala novac i obezbedila dovoljnu likvidnost sistemu.\nZa sve to vreme, u ekonomskim i intelektualnim nedođijama poput srpske, baklja neoliberalizma će ponosno goreti kao da se ništa nije dogodilo, kao da svet nije došao na ivicu finansijske katastrofe povodeći se za metafizičkim konstruktima (kako bi to Kejns rekao).\nDavidson, Paul (2009), The Keynes Solution: The Path to Global Economic, Prosperity Palgrave Macmillan\nGrey, John (2002), False Dawn: The Delusions of Global Capitalism, Granta Books\nFriedman, Milton (2002), Capitalism and Freedom, Chicago University Press\nFriedman, Milton (1971), A Monetary History of the United States, 1867–1960, Princeton University Press\nFriedman, Milton (1990), Free to Choose: A Personal Statement, Thomson Learning\nKejnz, DŽon Majnard (1987) „Ekonomski eseji“, Matica srpska, Evropski centar za mir, CECOS\nKrugman, Paul, „Who was Milton Friedman“ The New York Review of Books, 15 februar 2007.\nReinhart, C. & Rogoff, K. (2009), „This Time is Different: Eight Centuries of Financial Folly“ Princeton University Press\nSkidelsky, Robert (2009), Keynes: The Return of the Master, Allen Lane.\n IMF Global Financial Stability Report (April 09) – SAD, države evrozone i Velika Britanija intervenisale su sa oko 8.955 mlrd. dolara (po raznim osnovama).\n U svom eseju iz 1926. godine „Kraj laissez-fairea“, DŽon Majnard Kejnz poziva „da se oslobodimo opštih, metafizičkih principa na kojima počiva laissez-faire“.\n U istom značenju se sreću i nazivi klasična ekonomija, teorija o efikasnim tržištima i sl.\n http://nobelprize.org/nobel_prizes/economics/laureates/ i http://www.uchicago.edu/about/accolades/nobel/\n Odličnu, iako kenzijanski obojenu sintezu neoklasične ekonomije dao je Robert Skidelski u knjizi Keynes – The Return of the Master.\n Žan-Batist Sej (1776–1832) jeste francuski liberalni ekonomista.\n Ovaj argument je na liniji takozvanog Rikardovog efekta, ili Rikardovog ekvivalenta.\n Fridman dopušta da u kratkom roku povećano štampanje novca može uticati i na realne tokove.\n Robert Skidelski u knjizi Keynes – The Return of the Master strane 120–121.\n K. F. Scheve & M. J. Slaughter "A New Deal for Globalisation“ - Foreign Affairs jul/avgust 2007\n Izveštaj komisije se može pogledati na sajtu http://www.growthcommission.org/\n Bocuana, Brazil, Kina, Hong Kong, Indonezija, Japan, Republika Koreja, Malezija, Malta, Oman, Singapur, Tajvan i Tajland.\n Potpuno isti stav je godinu dana kasnije izneo i britanski premijer Gordon Braun na Samitu grupe 20 u Londonu (2.4.2009).\n U Srbiji na primer, izveštaj komisije nije imao nikakav odjek.\n Da je kriza neizbežna postalo je jasno već tokom leta 2007. godine.


Izveštaj policijske Uprave Subotica (06.08.) | (Vesti - 06. 08. 2012) Subotica.com\nIzveštaj policijske Uprave Subotica (06.08.)\n06.08.2012. u 00:00h\nU periodu od 30. jula do 5. avgusta 2012. godine na području Policijske uprave u Subotici dogodilo se 13 saobraćajnih nesreća. U osam saobraćajnih nesreća jedna osoba je poginula, četiri osobe su zadobile teške telesne povrede i četiri su lakše povređene, dok je u pet saobraćajnih nesreća pričinjena samo materijalna šteta.\nU toku prethodne nedelje sprovedena je akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju usmerena na vožnju pod dejstvom alkohola. Podneto je osam zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i izdato je 13 naloga za uplatu novčanih kazni.\nZbog vožnje pod uticajem alkohola iz saobraćaja je isključeno osam vozača. Kontrolisano je ukupno 160 vozila. Takođe, saobraćajna policija je u saradnji sa Komunalnom inspekcijom i Komunalnom policijom sprovela akciju u kojoj je specijalnim vozilom ‘’pauk’’ uklonjeno 19 vozila zbog nepropisnog parkiranja.\nPU Subotica Policijska uprava Subotica saobraćajna policija vatrogasci izveštaj policije\npre 2 časova i 44 minuta


Leo Pet Shop - Leo Shop Novo\nU saradnji sa galerijom slika Beli Anđeo u mogućnosti smo da Vam ponudimo izradu portreta Vaših kućnih ljubimaca. Portrete izrađuju naši poznati slikari, članovi udruženja slikara galerije slika Beli Anđeo u tehnici "ulje na platnu".\nPotrebno je samo da nam donesete predložak (fotografiju) Vašeg kućnog ljubimca i izaberete jedan od formata (veličinu) portreta koju želite.\nSve informacije možete dobiti pozivom na naše kontakt telefone ili na e-mail.\nNovo u ponudi u TR Leo Shop-u.\nGreenfields Snuff Out\nEliminator mirisa koji uništave neprijatne mirise iz posipa za Vaše mačke.\nSadrži prirodne korisne bakterije i enzime. Oni se aktiviraju kada Vaša mačka koristi posip.\nPomoćno sredstvo za obuku pasa i mačaka.\nSprej razvijen da Vam pomogne u obuci ljubimaca da ne grizu, glođu ili grebu nameštaj i ostalo pokućstvo. Idealan za obuku štenaca ili mačića koji su tek dovedeni u stan.\nMože se koristiti za sprečavanje pasa i mačaka u vršenju nužde na neželjenim mestima.\nSezona krpelja je počela.\nPeriod najjače aktivnosti krpelja već je počeo u Srbiji i trajaće do kasne jeseni.\n"Svaki ubod krpelja ne znači obavezno i nastanak infekcije, jer nisu svi zaraženi. Na području glavnog grada, procenat zaraženih krpelja kreće se poslednjih godina oko 25 odsto", izjavila je za Tanjug specijalista epidemiologije u Savetovalištu za lajmsku bolest u Gradskom zavodu za javno zdravlje Beograda dr Nevenka Pavlović.\n- Krpelji najčešće vrebaju iz šipražja i visoke trave pa je neophodno da redovno održavate dvorište u kom pas boravi. Pokosite travnjak i očistite kućicu pre početka sezone. Usisajte temeljno sve sobe, a posebno obratite pažnju na mesta gde Vaš pas provodi najviše vremena.\n- Okupajte psa i dobro ga osušite, a zatim mu nanesite neki od preparata protiv buva i krpelja (ogrlica protiv buva i krpelja, ampule ili prašak).\n- Kad se vratite kući iz šetnje detaljno pregledajte psa, a naročito obratite pažnju na delove oko vrata, ušiju i svuda gde je dlaka gušća.\nVažno je brzo reagovati i krpelja izvaditi čim ga primetite na psu. Koristite rukavice kao zaštitu.\nUhvatite telo krpelja pincetom i okrećite pincetu suprotno od kazaljke na satu tik uz kožu.\nVodite računa da ralica odnosno deo usne krpelja ne ostane u koži. Nakon vađenja mesto ujeda dezinfikujte sa alkoholom.\nGde kupiti preparate protiv buva i krpelja?\nLEO PET SHOP u ponudi ima ogrlice i ampule protiv buva i krpelja koje su proizvedene isključivo na biljnoj bazi, bez hemijskih supstanci.\nGde kupiti pincetu za krpelje?\nLEO PET SHOP u ponudi ima plastične pincete za krpelje, na kojima je obeležen pravac u kome je pincetu potrebno okretati prilikom skidanja krpelja.\nTR Leo Pet Shop - Transporter je PRODAT !!!\nTRANSPORTER JE PRODAT !!!\nTrixie GULLIVER 2\nIdealna prilika da po povoljnoj ceni kupite\ntransporter Gulliver 2 renomiranog nemačkog proizvođača opreme Trixie.\nPoseduje ručku za nošenje, prilagođen je postavljanju sigurnosnog pojasa u automobilu, obezbeđuje dobru cirkulaciju vazduha. Na gornjoj strani podizanjem prednjeg poklopca može se prići ljubimcu bez otvaranja prednjih vratašca a drugi poklopac sluzi za odlaganje sitnije opreme ili hrane.\nTrixie transporteri su sertifikovani od strane aviokompanija za prevoz ljubimaca.\nIzrađen je od visokokvalitetne gumirane plastike tako da je veoma otporan na udarce.\nCena: PRODATO !!!\nTR Leo Pet Shop je u svoju ponudu uvrstio i hranu za pse i mačke italijanske kompanije Morando.\nO Morando proizvodima koji su na akcijskoj prodaji pročitajte opširnije...\nKompanija Morando, osnovana je krajem 1940 godine. Bila je to prva kompanija koja je prizvodila hranu za kućne ljubimce u Italiji. Morando ima dve potpuno automatizovane fabrike: jedna je za proizvodnju mokre hrane (sa godišnjim kapacitetom od 96.000 tona) i jednu za proizvodnju suve hrane (sa godišnjim kapacitetom od 75.000 tona).\nProfessional linija je specijalno kreirana da zadovolji potrebe zahtevnih i probirljivih kupaca.\nOva linija je ekstremno kvalitetan proizvod u elegantnom pakovanju.\nU ponudi je zaista širok asortiman koji je u stanju da zadovolji posebne zahteve vašeg ljubimca koji se odnose na izbor ukusa i uhranjenosti.\nSvaka fabrika ima svoje odeljenje za istraživanje i razvoj. Izvoz čini 20 posto od ukupnog obima prodaje kompanije Morando. Morando programi Miglior Cane (psi) i Miglior Gatto (mačke) su Vaš pravi izbor. Morando bira snabdevače prema visokim standardima, testira sve sastojke pre proizvodnje, koristi meso isključivo zdravih životinja, a kontrola se sprovodi u svim fazama proizvodnje.\nTR Leo Pet Shop\nDušana Vukasovića 74 v.\nTR Leo Shop Novo\nTR Leo Shop Rasprodaja


Greške koje žene najčešće prave | VIP SCENA\nPronalazak ljubavnog partnera i nije baš jednostavna stvar. Iako to možda ne mislimo, često je problem upravo u nama, jer zbog lažnih uvjerenja ne uspjevamo da pronađemo tu posebnu osobu.\nAko se pitate zašto ne možete da pronađete srodnu dušu, posljednja stvar koju bi trebalo da uradite je da odustanete i da se odreknete nade. Pokušajte da sagledete greške koje pravite i da poradite na njima.\n1. Upoređujete se sa drugim ženama\nPoređenje je jedna od najgorih stvari koje možete da uradite sebi, jer se obično završi omalovažavanjem sopstvenog izgleda i vrijednosti.\nNije važno da li ste bolji ili lošiji od druge osobe, negativna energija i ljubomora su osjećanja koja ne bi trebalo da budite u sebi.\nPokušajte da na ljepši način gledate svijet oko sebe i fokusirajte se samo na dobre stvari. Stanite ispred ogledala i ispričajte sve svoje vrline koje vas krase, a onda ćete moći da to isto primjenite u životu sa drugim ljudima.\n2. Zacrtali ste tip muškarca\nŽelite da pronađete partnera koji je najbolji u svemu. Nažalost, za to postoji mala mogućnost. U glavi možda imate sliku savršenog muškarca i ne želite ništa drugačije od toga.\nProbajte da proširite svoje vidike, jer se ljubav vašeg života nalazi upravo ispred vas.\nUmjesto da se fokusirate na fizički izgled, obratite pažnju na nečije osobine. Ono što osoba nosi u sebi je važnije od svih fizičkih atributa.3.\n3. Mislite da je prekasno za sve\nUkoliko ubjedite sebe da ste propustili životnu šansu, doći ćete u situaciji da prestanete da se nadate. To je velika greška, jer odustajete prije nego što ste nešto započeli.\nZaboravite na stare navike i razmišljajte pozitivno. Vjerujete u sebe i u činjenicu da na svijetu postoji osoba koja čeka samo na vas.\nLjubav ne može da se isplanira, ona se jednostavno dogodi. I dok čekate „onog pravog“, pokušajte ostvarite bolju i ljepšu vezu sa sobom.\nljubav i veze, ljubavni partneri, pravi muskarac, zene, zenske greske\nPrevPrethodna vestŽene su bile okrutnije u zločinima\nSeldeća vestDNEVNI HOROSKOP ZA 24. JUN 2021Следећи


HSC 51 I One World-One Love-One Heart I Dolina Prinčeva - Costa Principi Polufinalno Veče Festivala\nby Lunke on 18.04.11 20:39\nPolufinalno Veče 51. po redu Helijskog Festivala Muzike\nCosta Principi-mesto održavanja festivala\nVoditeljski tandem večeras Bethany Joy Galeotti i Channing Tatum\nRe: HSC 51 I One World-One Love-One Heart I Dolina Prinčeva - Costa Principi Polufinalno Veče Festivala\nby Lunke on 18.04.11 20:56\nDobro veče Helio,dobro došli na polufinalno veče 51. po redu Muzičkog Festivala Helie.\nNalazimo se u poznatom letovalištu Costa principi,gde se po prvi put održava ovakva manifestacija.Slobodno možemo reći da je jedna era HSC-a upravo okončana,a sa ovom krećemo u novu,nadamo se isto toliko uzbudljivu i dinamičnu kao do sad.\nOne World,One Love,One Heart slogan je ovogodišnjeg HSC-a,i želimo da čitava Helia pokaže složnost i solidarnost u najbitnijim trenutcima.Ovaj HSC će proći u znaku Japana koji je svi već znamo pogodjen najvećom katastrofom još od drugog svetskog rata i Helia im ovom prilikom šalje punu podršku da prevaziđu krizu u kojoj se trenutno nalaze.\nHSC se priključuje humanitarnoj akciji „1000 ždralova za Japan“ na kojoj će sve zemlje učesnice praviti ove papirne životinje na gradskom trgu Coste Principi,i skupljati novac kao pomoć Helijskih zemalja ovom narodu.\nZaista lep gest čitave Helie i verujem da ćemo poslati fenomenalnu sliku iz Coste Principi.\nNo sad je vreme da se okrenemo večerašnjem polufinalu.Večeras u Teatru Princess predstaviće nam se 24 polufinalista od kojih će 11 postati i učesnici velikog finala koje nas očekuje.Dakle borba za finale će biti i više nego uzbudljiva.\nKao što je već svima poznato Prinčevi su uspeli da odbrane trofej i trijumfuju drugi put uzastopno,treći put u istoriji i četvrti put dovedu HSC u našu zemlju.Ovog puta zaluge idu Sergeyu Lazarevu koji je sa pesmom Instantly uspeo da trijumfuje ispred Horehronie i BBRNB i mi mu ovom prilikom srdačno zahvaljujemo.\nA pre nego što krenemo\nsa večerašnjim repertoarom,predstavljamo vam damu čija se pesma nalazi u samim vrhovima svih Svetskih top lista....samo za vas JLO i pesma „On The Floor“\nZadnja promjena: Lunke; 19.04.11 1:28; ukupno mijenjano 1 put.\nby Lunke on 18.04.11 21:27\nPa krenimo polako sa večerašnjim učesnicima.Čast da otvori 51. HSC pripala je Verbeniji sa zanimljivom pesmom "Korijen iz dva",a potom sledi i ostalih 7 kompozicija....uživajte\nby Lunke on 18.04.11 21:40\nSledi deo predvidjen za naše večerašnje goste i za kratki muzički predah.Kao i obično i večeras smo vam spremili izvaredne goste.Prva za večeras je dama koja je uspela pobediti na nedavno održanom specijalnom HSC-u u kategoriji My Choice...pozdravite velikim aplauzom Beyonce i njen hit "Halo".\nFantastičan nastup Beyonce,hvala ti što si nam ulepšala ovo veče...\nČast mi je da najavim sledećeg muzičkog gosta.U pitanju je Craig David,koji je u dva navrata predstavljao Dolinu Prinčeva i njegov hit "Hot Stuff"\nBravo Craig,bravo...Poslednji u ovom prvom predahu nastupiće grupa Linkin Park i pesma koja je predstavljala Prinčeve na HSC-u,na žalost bez uspeha,ali pesma je ostala zasigurno veliki hit...samo za vas "Leave Out All The Rest"\nby Lunke on 18.04.11 21:57\nSledi nastavak takičarskog dela.Nakon odslušanih prvih 8 kompozicija sledi još toliko,a prvi na repertoaru je Trau.\nby Lunke on 18.04.11 22:09\nNovi muzički predah nam predstoji.Veliki aplauz za ovaj fenomenalni duet Marija Šerifović i Aca Lukas,pevaju nam "Ludu Glavu Balkansku"\nOdlično odradjeno,a kako ne bi bilo kad dva velikana pevaju pesmu...\nPoslednja od gošći za večeras je Nina koja će ove godine predstavljati Srbiju na najboljoj pesmi Evrope.Pozdravite velikim aplauzom Ninu i njenu čarobnu pesmu.\nby Lunke on 18.04.11 22:12\nOstalo je još da čujemo poslednjih 8 pesama večeras.Uživaćemo uz pesme koje nam dolaze iz Tonnerre-a,Rasmusa i ostalih preostalih zemalja\nby Lunke on 18.04.11 22:14\nTo bi bilo sve za večeras dragi gledaoci,nadamo se da ste uživali u pesmama koje smo čuli večeras.Od 24 samo će njih 11 naći svoju kartu za finale i pridružiti se velikoj petorci koja je već tamo.\nGlasate sistemom ESC 1-2-3-4-5-6-7-8-10-12 Lunketu na pp,a rok za glasanje je sreda 20.04.2011 u 19:30...Pozdravljamo vas do tada,a glasanje može da počne saddddddddddd.....


Poseta ministra omladine i sporta Republike Srbije Vanje Udovičića Banjaluci | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Poseta ministra omladine i sporta Republike Srbije Vanje Udovičića Banjaluci\nPoseta ministra omladine i sporta Republike Srbije Vanje Udovičića Banjaluci\nMinistar omladine i sporta Republike Srbije Vanja Udovičić posetio je Banja Luku, dana 12.11.2020. godine i, tom prilikom se sastao sa srpskim članom Predsedništva BiH Miloradom Dodikom i ministarkom za porodicu, omladinu i sport R. Srpske Sonjom Davidović, povodom nastavka bogate saradnje kroz niz zajedničkih projekata iz oblasti omladine i sporta.\nNakon sastanka, ministar Udovičić je izjavio da će Srbija i Srpska nastaviti da sa uzajamnom podrškom i zajedničkim prevazilaženjem izazova. “Nastojaćemo da ojačamo i produbimo saradnju u sistemu sporta i omladine u budućnosti, čime ćemo još više učvrstiti neraskidivu vezu između R. Srbije i R. Srpske”, zaključio je Udovičić.\nPo završetku sastanaka, ministar Udovičić je sa ministarkom Davidović posetio novootvoreni “Nacionalni teniski centar Teniskog saveza Republike Srpske” i razgovarao sa predstavnicima Teniskog saveza Republike Srpske.\nPosetio je i Fakultet fizičkog vaspitanja i sporta, gde je održao sastanak sa rektorom Univerziteta u Banjaluci Radoslavom Gajaninom. Sastanku je prisustvovala i konzul-žeran Vesna Marinković.


Program za proizvodnju ~ Belatrix d.o.o. / Programski paketi / Strana - Belatrix d.o.o.\nProgram za proizvodnju služi za praćenje procesa proizvodnje od ulaza sirovina i repromaterijala do izlaza gotovih proizvoda. Praćenje procesa proizvodnje odvija se kroz dve celine Sirovine i Proizvodi. Program omogućava vođenje stanja zaliha, automatska knjiženja u finansijsko knjigovodstvo.\nKroz program je omogućeno vođenje neograničenog broja magacina kako sirovina i repromaterijala tako i gotovih proizvoda\nEvidentiranje nastalih poslovnih promena u prometu sirovina, repromaterijala i poluproizvoda evidentira se kroz sledeće opcije:\nUlaz (prijem) sirovina i repromaterijala vrši se kroz opciju prijemnice. Prijemnicom se formiraju prosečne cene sirovina i repromaterijala na zalihama. Prilikom izrade prijemnice program automatski vrši raspodelu zavisnih troškova nabavke po artiklu srazmerno količini i ceni istog.\nAko koristite naš program za veleprodaju a na stanju u veleprodaji imate neki artikal koji vam treba za proizvodnju ovom opcijom preuzimate iste i prenosite ih u proizvodnju čime smanjujete zalihe u veleprodaji a povećavate u sirovinama.\nRadni nalog - poluproizvodi\nUkoliko vaš proces proizvodnje zahteva izradu poluproizvoda koji će se kasnije koristiti za proizvodnju gotovih proizvoda nastale promene evidentiraju se u ovoj opciji. Utoršak sirovina i repromaterijala može se preuzimati automatski na osnovu nomenklature ili ručnim unosom.\nZa evidentiranje utroška sirovina i repromaterija koji nisu vezani za radne naloge kao na pr. servisiranje gotovih proizvoda u garantnom roku i sl. koristi se opcija trebovanja. Kroz ovu opciju skidaju se sirovine i poluproizvodi sa stanja zaliha.\nObrade popisa redovnih i vanrednih, kao i sva ostala robna knjiženja sa i bez obračuna PDV-a rade se kroz ovu opciju programa. Prilikom obrade popisa program sam obračunava dozvoljeni kalo, manjak i višak robe na zalihama.\nEvidentiranje nastalih poslovnih promena u prometu gotovih proizvoda evidentira se kroz sledeće opcije:\nOpcija programa radni nalog obezbeđuje praćenje ciklusa proizvodnje od utroška sirovina, repromaterijala i poluproizvoda da ulaza gotovih proizvoda u magacin. Utoršak sirovina, repromaterijala i poluproizvoda može se preuzimati automatski na osnovu nomenklature ili ručnim unosom.\nRačuni - otpremnice\nProgram za proizvodnju omogućava izdavanje računa - otpremnica kako za kupce sa domaćeg tržišta tako i za ino-kupce. Prilikom izrade računa automatski se povlaće rabati iz rabatne skale dodeljeni kupcu kao i procenti akcijskih popusta za artikle na akciji. Ukoliko je program za proizvodnju u kompletu sa programom za knjigovodstvo u samom računu postoji i valutna kartica kupca tako i da operater koji obrađuje račun može prilikom izrade istog da proveri finansijsko stanje kupca i signalizira velika a ne naplaćena potraživanja.\nUkoliko u sastavu firme imate proizvodnju i maloprodajne objekte izdavanje robe maloprodajnim objektima vrši se otpremnicama maloprodaji. Prilikom izrade otpremnice maloprodaji automatski se povlači cena robe u prodavnici kojij se vrši isporuka tako da se automatski formira i maloprodajna kalkulacija čime se omogućava puštanje robe u promet odmah po prijemu robe.\nZa prenos robe iz magacina u magacin koriste se interne otpremnice-prijemnice. Ukoliko su magacini povezani na server putem interneta formirana otpremnica automatski se preuzima u prijemnicu čime se štedi na vremenu i smanjuje mogućnost grešaka. Ovako formirani dokumenti automatski se knjiže u finansijsko knjigovodstvo.\nAvansni računi - predračuni\nOpcija avansni računi – predračuni omogućava izdavanje predračuna. Ukoliko kupac izvrši uplatu i preuzme robu evidentirani prodračun se automtski prenosi u račune-otpremnice, a ukoliko izvrši uplatu a ne preuzme robu u poreskom periodu automatski se prenosi u avansne račune.\nOva opcija ima za cilj da vam omogući svođenje grešaka između fakturisanja i isporuke robe na minimum. Naime nakon formiranja računa-otpremnice isti se prosleđuje ovoj opciji koja omogućava magacionerima da bar-kod čitačima vrše evidentiranje spakovane robe. Po završetku pakovanja vrši se usaglašavanje fakturisane i odvojene robe a po potrebi se količine u računu-otpremnici automatski menjaju na spakovane (odvojene) količine.


Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore | Istražujem za M(e)NE I EU!\nIstraživčko novinarstvo ekološke teme\nZaposli se i ispričaj priču\nIstražujem za M(e)NE I EU!\nŽene za izbor(e), žene za demokratiju\nNaš PLAC (PLAniranje Cementiranja)\nZa Bezbjedno i Zdravo Radno Okruzenje!\nMedia investigations: Stop 2 READ\nCivilno društvo za dobru upravu: Da služi i zasluži!\nJačanje vladavine prava i borba protiv korupcije i organizovanog kriminala\nIstraživanja i debate/ Investigations and Debates\nKako se troši nas budžet? – (Ne) Javna potrošnja u Crnoj Gori\nŽenska prava i rad u Crnoj Gori\nTrgovina ljudima- Ima li nade za žrtve?\nProfesionalni mediji za istraživanje zasnovano na dokazima\nMisli lokalno – djeluj lokalno\n05 Mar CIN-CG/BIRN: CRNA GORA NA METI SAJBER ŠPIJUNA I KRIMINALACA: Iz Rusije sa virusom\nPosted at 09:00h in Društvo, Istražujem za M(e)NE I EU! by Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nIzgledalo je to kao uobičajena elektronska razmjena pisama između crnogorskog Ministarstva odbrane i NATO-a, ali nije bila. Mejl sa naslovom „Dokument o tajnom sastanku NATO-a“ (“NATO_secretary_meeting.doc”) stigao je u Ministarstvo odbrane u januaru 2017. godine. U sebi je nosio takozvani maliciozni virus koji se bez znanja...\n20 Feb CIN-CG/BIRN: SVE JE VIŠE ONIH KOJI ODLAZE U SAD DA RADE NA POLJIMA KANABISA: Kalifornijska „zlatna groznica“ trese Crnu Goru\nPosted at 09:04h in Društvo, Istražujem za M(e)NE I EU! by Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nIgor je bio odličan student Medicinskog fakulteta, ali i pored toga što je uspješno specijalizirao akušerstvo, koje je deficitarno u njegovom rodnom gradu na sjeveru Crne Gore, nije mogao da se stalno zaposli u bolnici. Prema njegovim riječima, to je zato što u državi vlada partijsko zapošljavanje, koje podrazumijeva i da se „animiraju članovi šire porodice da glasaju na izborima“, ako se želi dobiti ili zadržati posao.\n09 Feb CIN-CG/BIRN: KREDIT ABU DABI FONDA STAO NA POLA PUTA: Od velike pompe do velike tajne\nPosted at 09:15h in Društvo, Istražujem za M(e)NE I EU! by Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nBiznismen Dragan Burić, uprkos odličnom engleskom, već dugo ima problema da objasni svojim američkim partnerima i prijateljima zašto projekat, u koji je u Crnoj Gori uložio 13 miliona eura, sve do nedavno nije mogao da pokrene zbog –struje. Iako je projekat izgradnje štala i mljekare predviđao...\n02 Feb PODVODNA BLAGA CRNE GORE POKRADENA I UNIŠTENA: Istorija na dnu Jadrana čeka zaštitu\nPosted at 20:51h in Društvo, Istražujem za M(e)NE I EU! by Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nAustrougarska krstarica Zenta, prvi brod potopljen u Prvom svjetskom ratu, ležala je skoro cio vijek mirno sa više od pola svoje posade koja je potonula sa njom, na dnu Jadrana u blizini Petrovca. Kada je isplovila iz Tivta u pratnji razarača Ulan, na zadatak pomorske blokade...\n20 Nov ULCINJ: Pred vratima izbori i tužioci\nPosted at 23:55h in Društvo, Istražujem za M(e)NE I EU! by Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nDok se dva lidera, bivši i sadašnji gradonačelnik, bore za glasove ulcinjskih Albanaca, obojicu istražuje Specijalno tužilaštvo za organizovani kriminal i korupciju. Bivši gradonačelnik Ulcinja, lider Demokratske partije (DP) Fatmir Đeka mogao bi ponovo sjesti u istu fotelju, ako pobijedi na lokalnim izborima, koji se očekuju...\n18 Oct NOVI MEDIJSKI BLOK: Rusiji sa ljubavlju\nSamo ove godine u Podgorici je pokrenuto najmanje pet proruski orijentisanih veb-sajtova, od kojih posljednji Ujedinjenje, iako je zemlja pristupila NATO-u u junu. Možda Rusija ulaže značajna sredstva u armiju „botova“ i hakera da bi uticala na izbore od Amerike do Njemačke, ali u Crnoj Gori...\n28 Sep Gdje su nestale crnogorske djevojčice?\nGenetsko testiranje zbog biranja pola je zabranjeno, ali se ipak dešava, jer crnogorske žene ne odolijevaju pritisku sredine da rode sina, abortiraju djevojčicu. Za neke privatne klinike u Srbiji to je profitabilan posao. Amela živi na sjeveru Crne Gore, u Bijelom Polju, i majka je troje...


Štab RS za vanredne situacije propisao nove vanredne mjere protiv epidemije - Sve o Srpskoj\nŠtab RS za vanredne situacije propisao nove vanredne mjere protiv epidemije\nDO 30. MARTA SE ZABRANJUJU SVA OKUPLJANJA I RAD SVIH UGOSTITELJSKIH OBJEKATA\nPrehrambene prodavnice biće otvorene samo do 18 sati, a dragstori i prodaja hljeba do 22.00\nIspred blagajni razmak između kupaca mora biti najmanje 1 m\nU domovima zdravlja prednost će imati osobe koje mogu biti zaražene virusom korona\na) Do 30. marta 2020. godine u Republici Srpskoj zabranjuje/u se:\n– dostava životnih namirnica je dozvoljena od 07:00 do 18:00 časova za one subjekte koji su registrovani za obavljanje te đelatnosti uz maksimalne mjere higijene i sigurnosti koje će kontrolisati kontrolni organi,\n3. Inspekcijski nadžor nad sprovođenjem ovog zaključka sprovodi Republička uprava za inspekcijske poslove putem nadležnih inspektora i inspektora u sastavu jedinica lokalne samouprave i Komunalna policija.\n6. Naredba o obaveznom sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona (COVID-19) u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 14/20), Naredba o obaveznom sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona (COVID-19) u jedinicama lokalne samouprave u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 23/20), Naredba o obaveznom sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona (COVID-19) u zdravstvenim ustanovama i ustanovama socijalne zaštite u Republici Srpskoj (COVID-19) („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 23/20), Naredba o obaveznom sprovođenju mjera za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona (COVID-19) Republičke uprave za inspekcijske poslove u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 24/20), Naredba o obaveznom obustavljanju programa za đecu u godini pred polazak u školu radi preventivnog đelovanja i sprečavanja pojave širenja novog virusa korona (COVID-19) broj 07.32/052-2094-1/20 od 10.03.2020. godine, Naredba o obaveznom obustavljanju rada u đačkim domovima radi preventivnog djelovanja i sprečavanja pojave širenja novog virusa korona (COVID-19) broj 07.32/052-2094-1/20 od 16.03.2020. godine, Naredba o obaveznom obustavljanju vaspitno – obrazovnog rada u osnovnim i srednjim školama radi preventivnog đelovanja i sprečavanja pojave širenja novog virusa korona (COVID-19) broj 07.32/052-2094/20 od 10.03.2020. godine, Naredba 19.02/616-7/20 od 10.03.2020. godine o radu visokoškolskih ustanova i ustanova studentskog standarda i Naredba o obaveznoj kontroli lica kojima je određena kućna izolacija zbog novog virusa korona (COVID-19) u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 24/20) primjenjuju se i nakon stupanja na snagu ovog Zaključka.


FOTO+VIDEO / Levski sa minimalnih 1:0 savladao Sarajevo - Klix.ba\n/Levski sa minimalnih 1:0 savladao Sarajevo\n19.7.2012. u 20:49\nU okviru drugog pretkola Evropske lige večeras je u Sofiji odigrana utakmica između bugarskog predstavnika Levskog i ekipe Fudbalskog kluba Sarajevo. Slavili su Bugari sa minimalnih 1:0.\nPrvo poluvrijeme završeno je bez pogodaka i ozbiljnijih prilika. Već u drugoj minuti igrač domaćih Gadzheia zaradio je žuti karton. U 28. minuti “požutio” je i Huseinović. Pred kraj prvog poluvremena Bugari su zaigrali ofanzivnije, međutim, Adilović se odlično snašao odbranivši slobodan udarac Bugara u 35. minuti te pokušaj Angelova da Levski preuzme vodstvo dvije minute kasnije.\nSarajevo je u 39. minuti imalo sjajnu priliku kada je Husejnović šutirao, ali je golman Levskog odbranio njegov udarac.\nU nastavku utakmice, tačnije u 48. minuti, Sarajevo je imalo najbolju priliku do tada da pređe u vodstvo. Husejnović je sjajnim dodavanjem uposlio Beloševića koji je šutirao u okvir gola, međutim golman Iliev je odbranio.\nDrugo poluvrijeme donijelo je dosta ofanzivniju igru u kojoj je Sarajevo stvorilo dobre prilike. Međutim, 72. minuta je bila ključna za Levski koji je u drugom poluvremenu stvorio prvu pravu priluku i došao do vodstva preko Raykova.\nSarajevo je i u nastavku imalo dobru igru. Devet minuta nakon što su Bugari poveli tim sa Koševa je imao dobru priliku da izjednači, međutim, lopta je završila u korneru.\nU posljednjoj minuti nadoknade Suljić je još jednom pokušao izjednačiti, ali lopta je završila iznad gola. Konačan rezultat Levski – Sarajevo 1:0.\nRevanš susret igra se 26. jula na Koševu.\nVettel: Ne volim vidjeti Webbera ispred sebe, a ni on mene!\n19.07.2012. u 21:38\n19.07.2012. u 20:00


Crédit Agricole Srbija | Dozvoljeni minus Crédit Agricole banke od sada moguće dobiti on-line\nDozvoljeni minus Crédit Agricole banke od sada moguće dobiti on-line\nBeograd 09.02.2020. Za Dozvoljeni minus klijenti Crédit Agricole banke moćiće od sad on – line da apliciraju ili ga produže, bez obaveze odlaska u filijalu, putem računara ili mobilnog telefona za manje od 15 minuta. Jednostavna, brza i sigurna procedura moguća je zahvaljujući novoj digitalnoj platformi Banke.\nUzimajući u obzir potrebe klijenata kao i trenutnu situaciju, Crédit Agricole banka fokusirala se na to da omogući da što više proizvoda i usluga budu klijentima na raspolaganju bez obaveze odlaska u filijalu. Dozvoljeni minus na klik je potpuno on-line proces. Omogućava klijentima da dobiju odobrenje u rekordnom roku, a jedini uslov za klijente koji su već koristili Dozvoljeni minus je da su, u trenutku apliciranja, dotadašnje obaveze po Dozvoljenom minusu izmirene.\nCrédit Agricole banka već duže vremena radi na razvoju novih digitalnih rešenja koje su klijenti ocenili kao veoma korisne. Zbog toga je razvijena nova digitalna platforma koja je omogućila ove jednostavne, bezbedne i brze procedure za Keš na klik, potpuno on-line keš kredit zahvaljujući kome klijenti dobijaju novac na svom računu za manje od 15 minuta, a sada i Dozvoljeni minus na klik.\nCrédit Agricole banka nastaviće da radi na razvoju novih digitalnih rešenja koje su klijenti ocenili kao veoma korisne.


14/06/2018 | 13:53 | Izvor: SRNA\n14:14 > Brnabić: Moramo još da radimo da bismo bili u Uniji\n13:42 > Njemački mediji: Šta je 5.000 kosovskih vojnika u odnosu na srpsku armiju?\n12:34 > Nova provokacija Zapada, Vojska SAD otima i Vranje!?\n11:16 > Sporazum o Kosovu i Metohiji da uključi i Republiku Srpsku


UNS :: Region :: Stanković: Ovo je van svake pameti, mržnja na svakom koraku / print=true\nNaslovna | Aktuelno | Region | Stanković: Ovo je van svake pameti, mržnja na svakom koraku\nStanković: Ovo je van svake pameti, mržnja na svakom koraku\n"Ovo što se događa u Hrvatskoj je van svake pameti, mržnja je na svakom koraku. Mi nismo odgajani da psujemo mater ikome, a to je danas ko dobar dan. Mislim da to država mora zabraniti", rekao je u večerašnjem Pressingu na N1 Aleksandar Stanković povodom sve većeg govora mržnje u medijima.


Jedinica pored plaže, 39 Tiki koliba, privatna plaža i bazen - Airbnb\nJedinica pored plaže, 39 Tiki koliba, privatna plaža i bazen\nDetalji o jedinici 39: jedinica na drugom spratu, kada sa tušem, dva bračna kreveta, maksimalna popunjenost 4 gosta, nema lifta u objektu i nije prilagođen posebnim potrebama.\nDobro došli u kontinentalno prenoćište u Ki Koloni Biču na Floridi, poznatom kao „dragulj Florida Kisa“.„ Naš stan za nepušače je potpuno opremljen i opremljen kako bi zadovoljio vaše potrebe za odmorom. Udaljeni ste samo nekoliko minuta od plovidbe, ribolova, ronjenja sa maskom i disaljkom samo od koralnog grebena Severne Amerike. Naš tropski raj savršen je za miran/romantičan odmor ili zabavan odmor sa porodicom i/ili prijateljima.\nNaš objekat na obali mora uključuje privatni grejani bazen i privatno utočište na plaži na Atlantskom okeanu.\nKondominijumi za goste su samo nekoliko koraka udaljeni od osvežavajućeg plivanja u grejanom bazenu ili okeanu. Ponesite sopstveni ili iznajmite lokalni kajak ili dasku za veslanje koja se može pokrenuti direktno sa naše plaže.\nNaše stambene jedinice kontinentalnog prenoćišta uključuju potpuno opremljene kuhinje, bezbedan WI-FI, kablovsku televiziju, tiki kolibe na plaži sa plinskim roštiljem. Mašine za pranje novca i sušenje veša za goste dostupne su na desnoj strani zgrade pre ulaska u povetarac sa parkinga.\nGradska uprava Ki Kolonija Biča je tropsko ostrvo koje se nalazi u srcu Floride Kiz, smeštenom između Keja Largo i Ki Vest. Vozite se 45 milja do Ki Vest i provedite dan u kupovini i obedovanju, posetite mnoge poznate pabove, istorijske znamenitosti i posmatrajte zalazak sunca sa trga Mallory.\nSadržaji u gradu Ki Koloni Biču obuhvataju nekoliko restorana, prodavnica odeće i poklona, marinu sa ribolovnim charterima, izlete sa ronjenjem, iznajmljivanje brodova, teren za golf sa 9 rupa, dečje igralište, ukiseljenje ili boćalište i tenis. Uživajte u spektakularnom floridskom zalasku sunca u Sanset parku, odmah iza ugla kontinentalnog prenoćišta.\nŠta možete da uradite za svakoga! Dođite, opustite se i uživajte u predivnom okruženju, lokalnoj kulturi, svežim morskim plodovima, lokacijama na tropskim ostrvima i vremenu.\nVolim plažu! Opustite se na našoj privatnoj plaži na Atlantskom okeanu ili se provozajte do plaže Sombrero udaljene oko 8 kilometara ili plaže Bahia Honda koja je udaljena oko 10 milja od Maratona (koji se nalazi odmah preko čuvenog mosta 7 milja na levoj strani Atlantika) i nazovite jednu od najlepših plaža u Sjedinjenim Američkim Državama.\nČekaju vas avanture sa divljim životinjama na Floridi, na samo 7 milja od našeg prelepog grada! Istraživački centar za delfine, susreti sa akvarijumima na Floridi, viseća ležaljka i bolnica Kornjače.\nDođite da budete naš gost u našim stambenim jedinicama u privatnom vlasništvu, opustite se ispod palme i uživajte u svemu što ključevi nude.\nNadam se da ću vas uskoro ugostiti!!!


Amerikanka Gifre apelovala na Britance da je podrže\nTanjug 2. decembra 2019. 19:58\nLONDON – Amerikanka Virdžinija Gifre koja tvrdi da je bila dok je bila maloletna prisiljena na seksualne odnose s britanskim princom Endruom apelovala je na Britance da stanu na njenu stranu, rekavši da ona samo govori istinu.\nKako prenosi Rojters, Gifreova je rekla da je bila žrtva trgovine ljudima koju je organizovao pokojni američki finansijer Džefri Epstajn i da je bila primorana da ima seksualne odnose s njegovim prijateljima, uključujući i britanskog princa kada je imala 17 godina.\nAgencije podseća da princ Endru, međutim, to kategorički negira.\nU intervjuu koji će biti emitovan kasnije danas na BBC TV, Virdžinija Gifre je odbacila njegove navode i iznela detalje o putovanju u London 2001. godine, kada je, kako je rekla, Epstajn poveo da upozna princa.\n„On zna šta se dogodilo. Ja znam šta se dogodilo i samo jedno od nas govori istinu, a znam da sam to ja“, rekla je Gifreova za BBC Panoramu u odlomcima koje je emiter objavio.\n„Molim ljude u Velikoj Britaniji da stanu uz mene i pomognu mi da vodim ovu borbu, da ovo ne prihvate kao da je uredu“, rekla je Gifreova.\nOna je dodala da to nije neka sumorna priča o seksu, već o trgovini ljudima i zlostavljanju.\nEndru (59), drugi sin kraljice Elizabete, negira optužbe da je imao bilo kakvu vezu sa Givreovom, koja je prethodno bila imenovana kao Virdžinija Roberts.\nKao odgovor na izvode iz njenog intervjua, portparolka Bakingemske palate je rekla da se izričito negira da je vojvoda od Jorka imao bilo kakav oblik seksualnog kontakta ili vezu s Virdžinijom Roberts.\n„Bilo koja tvrdnja o suprotnom je lažna i bez osnova“, istakla je ona.\nAmerički naučnik krajem 2019. predvideo koronavirus – prema…\nFrancuska: Porast antisemitskih dela od 27 odsto


Waldorf Weekender – automobili iz 50-ih\nMuzički Festival Walldorf Weekender, laiku bi se mogao najlakše opisati kao “EXIT” iz 1956. - Ova fešta Rokabilija i srodnih retro muzičkih žanrova, pažnju ljubitelja automobila, privlači pratećim programom “Rust & Chrome” izložbom starovremenskih vozila\nZa kompletan doživljaj\nVeć sedamnaest godina unazad, tokom četiri majska dana, gradić Walldorf u Nemačkoj, ugošćava ljude željne nostalgije za pedesetim godinama. Dolaze iz cele Evrope, neretko automobilima iz tog perioda. Za mnoge od njih nema veće radosti nego da okupiraju parking ispred koncertne hale i na njemu naprave oazu koja isključuje sve što se modi, automobilima i muzici dogodilo nakon 1964.\nUz žive nastupe bendova koji neguju starinski zvuk, u manjoj hali DJ-i puštaju muziku sa originalnih singlica, a mp3 i slični formati treitiraju se kao nužno zlo. Pojedini jahači ploča, toliko su stilski dosledni, da umesto stereo slušalica, koriste, slušalicu vintidž bakelitnog telefona.\nTu je i bazar, koji omogućava posetiocima da se snabdeju svime što je potrebno za njihov retro amerikanizovani životni stil, od odeće, ploča, asesoara... Svoje mesto pronašao je i Rokabili vinar, sa nektarom formulisanim po ukusu fanova Elvisa.\nI naravno automobili\nPedesete godine, barem u Americi, donele su mnoge zanimljive trendove, adekvatno zastupljene u Walldorfu. Ne manjka drumskih lađa “repaša”. Dobrodošli su i automobili iz 40-ih. Oni su ili zastupljeni u fabričkom stanju ili namerno izoženi patini, da izgledaju kao polovnjaci koje je neko kupio 1955.\nOčigledno Nemačka ima liberalan pravilnik za registraciju vozila\nAlo Mr. DJ\nNajzastupljeniji model uopšte, je Chevrolet Bel Air, kojeg mnogi smatraju tipičnijim za pedesete, za razliku od kičeraja ružičastih Cadillaca. Ekipa iz Švajcarske dovezla se u Edselu iz 1958. Kad se sabere potrošnja ovog prikazanog automobila, njih je vikend u Walldorfu izašao koliko i „Last minute“ paket aranžman na Kubi. To se zove posvećenost!\nPolovina dvadesetog veka dovela je do afirmacije Hot Rod kulture, pa ovde ne manjka klasičnih „rodova“ a poglede privlače i unikatni „rat-rodovi“. Očigledno Nemačka ima liberalan pravilnik za registraciju vozila. Samo tako se može objasniti tablica na automobilu sa motorom Corvettea, na nepoznatoj šasiji, sa školjkom Forda iz tridesetih, bez stakala i oblogama vrata od starih tablica. Nek je sa srećom svakome ko ovo umetničko delo na točkovima pokuša da registruje u zemlji Srbiji!\nFotografije. Vrele Gume\nUvek se odusevim kada uzivo vidim Edsel.\nEdsel sa slike trabao bi da se pojavi u rubrici Oldtimer u nekoj od narednih emisija. Zaista je neverovatno udoban, motor prede, gospodski ubrzava. Privatni utisak: samo ga je loša karma sprečila da zaživi punim mu namenjenim potencijalom.\nTo ce mi biti drago da vidim.\nEdsel je zaista impresivan automobil, to toliko kao sam auta vec zbog cele njegove istorije. Jos je ovo na slici Pacer, koji je bio jedan od osnovnih modela. Ja sam imao prilike da uzivo vidim Citation, koji je imao ogroman 410cid (6.7L) motor, sto je 1958 godine bio jedan od najvecih motora na Americkom trzistu.\nIma vise razloga zasto je Edsel propao. Od imena, pogresne pozicije na trzistu, pogresnog reklamiranja, ali ja licno mislim da je najveci problem bila recesija iz 1958 godine.


Objavljen rat YouTubeu - Vijesti - Gamers.ba\nOnline (188) Pozdrav, dobrodošli na Gamers!\nObjavljen rat YouTubeu 05AUG\nIzvor : blic.ba Kategorija: Drugo\tTV mreža Mediaset u vlasništvu italijaskog milijardera Silvija Berlusconija i njegove porodice najavila je da će podići tužbu protiv YouTubea i njihovog vlasnika Googlea zbog "nelegalne distribucije i komercijalne upotrebe njihovih audio i video snimaka".\n"Informacije koje smo otkrili o količini ilegalnih snimaka na stranici govore da su naša tri TV kanala izgubila 315.627 dana emitovanja programa," stoji u izjavi italijanske mreže.\nKontraverzni medijski mogul Berlusconi, čija se imovina procjenjuje na oko 6,4 milijardi eura, nada se da će Mediaset dobiti kompenzaciju za negativne efekte koje je prouzrokovalo YouTubeovo prikazivanje.\nKompanija Google kupila je YouTube 2006. godine i već se suočava sa mogućom milijardu dolara "teškom" kaznom u slučaju kršenja autorskih prava koji je protiv njih pokrenuo Viacom, vlasnik MTV-a i Paramount Picturesa.\nOvaj mjesec desio se novi slučaj, cijeli film "Sex and the City" pojavio se na YouTubeu. Komentari na Objavljen rat YouTubeu hahaha xd cuj RAT svashta .. vlexownahpownah 26.10.09 u 23:08 nek to rijese tucom xd kome bolje sljive rode tom pare idu Superhik 09.08.08 u 01:44 trebaju Bersluskoniju pare da vodi Milan..\nkoliko sam cuo oce da dovede neka zvucna imena promjena11 07.08.08 u 16:03 Meni je poprilicno glupo optuzivanje youtube-a, jer oni sigurno nisu uploadovali te snimke, nego neki korisnici .. a kako je nemoguce pregledati hiljade videa koji se uploaduju svaki sat, mislim da je optuzba besmislena...\nTo je isto kao kad bi neko tuzio gamers.ba, jer je neki levat davao linkove za warez, iako je to u pravilima strogo zabranjeno..\nCloudStrife 07.08.08 u 09:53 Â¸hihi neka neka ^^\ncRAY53r 07.08.08 u 03:34 Imate redtube.com ako vm ode youtube DeweYCoD2 06.08.08 u 17:44 ma haj' da malo ustedim na limitu skichaa 06.08.08 u 15:53 Youtube je extra al ipak sve vise i vise tone ......\nneyLonNnn 06.08.08 u 14:34 njima je 500mil. eura ko nama 30feninga\nSeXeLzE 06.08.08 u 14:07 aj da ugase youtube pa da skrenem -.- Pisem peticiju xD\nBigMazi 06.08.08 u 01:11 ma trebali su vlasnici samo reci KISS MY ASS i sve bi bilo u redu FrenkY0 06.08.08 u 00:14 treba ih tuziti levati nam limit pojdose XD hahahaha\nLavShinoda 05.08.08 u 22:12 Daj$ ba kakav Berluskoni On moze SIPU TUKI I nishta vishe krivo mu... youtube posjeduje google a google oce svi da sruse zato shto je naj!!!! YOUTUBE WILL NOT FALLLL\nKurToNinHo 05.08.08 u 22:02 samo 500 mil sica xD\nLw 05.08.08 u 20:57 oj, ode li utube, sta cu onda ?\nRaptiLe 05.08.08 u 20:05 nemogu oni stavljat tudje materijale na svoj napovski sajt...mozemo mi debili kacit svoje gluposti itd...al ovo...prevrsili su svaku mjeru... R.I.P. youtube gab0 05.08.08 u 19:50 nedo im bog da zatvore youtube botovi hgamersMighty 05.08.08 u 18:55 nestaje im para pa hoce da uzmu od youtube-a xD\nne moze na guzove nista da je 100 puta milijarder Aquarius 05.08.08 u 18:40 Ma de kakve su to glupost...\nYouTube sve vise i vise pada, citao sam :\nDeweYCoD2 05.08.08 u 18:08 Youtube je dobra stvar ... al nemaju nikakva ogranicenja ... ulpoadas sta hoces .... x puta sam gledao pornice ... jedino uklone video ako se neko pozali ... :/\nadisonE 05.08.08 u 18:04 bilo u novinama dok sam bio na moru , ovo je kopirana vjest.\nKRYSTAL 05.08.08 u 17:50 hahhaah 500 mil. eu visiON 05.08.08 u 17:50 nek se pobiju najbolje\nZookey 05.08.08 u 17:24 lol vala svasta wiawoOw 05.08.08 u 17:13 Prethodne vijestiRSS\nAUG\tTotalno Pomracenje sunca\nJUL\tFMBosnia.com ponovo OnLin...\nJUL\tNovi Windows stiže za 18...\nJUL\tVirus Napada MP3\nJUL\tUbisoft krade RELOADED-ov...\nJUL\tFMBosnia.com prestaje s r...\nJUL\tSuradnja između WCG i RO...\nJUL\tLara Croft Underworld\nJUL\tRusi žele domenu na ćir...\nJUL\tNovi prigovori EU prema I...\nJUL\tRazgovarate li sa biljkam...\nJUL\tC64 sintisajzer\nJUL\tKožna tastatura\nJUL\tMoždana muzika\nJUL\tSvjetsko trziste racunara...\nJUL\tProvajderi, Google vas po...\nJUL\tOS na svake dvije godine?\nJUL\tDrogiranje pomoću Intern...\nJUL\tLopove, ptičica !\nJUL\tWarhammer 40.000 - Dawn o...\nJUL\tProsirenje tehnologije\nJUL\tPrince of Persia\nJUL\tGood old games\nJUL\tMicrosoft TV\nJUL\tGoogle\_'s Lively\nJUL\tAge of Conan: Hyborian Ad...\nJUL\tKorisnici Firefoxa najsig...\nJUN\tLan Party Orahovica 2008\nJUN\tGuerillaMethod eSports 20\nJUN\tCoD4 Antwerp\nJUN\tOdabran selektor BiH na h...\nJUN\tPenumbra: Requiem\nJUN\tMafia 2\nJUN\tResident Evil za PC?\nJUN\tEURO 2008 @ BIHNET\nJUN\tČitač misli 29\nMAY\tSpread Firefox - Download...\nMAY\tZagušenje Interneta do 2...\nMAY\tSK Gaming i adidas predst...\nMAY\tAge of Conan osvjezenje\nMAY\tTop 5 16\nMAY\tGTA 4 na broju 1. prodani...\nMAY\tGran Turismo 5 Prologue 14\nMAY\tKralj spama konacno kaznj...\nMAY\tNPD's Top 10!\nMAY\tAssassin's Creed - novi p...\nMAY\tCarom3d ESL Nations Cup P...\nMAY\tPomozimo Harisu 09\nMAY\tTastature SU PRLJAVE ?!


EVROPSKA LIGA Uoči uzvratne utakmice trećeg pretkola Evropske lige protiv Ludogoreca\nFoto: Blaž Slišković ( Arhiv)\nBlaž Slišković izjavio je kako se četvrti put vraća u Zrinjski jer se osjeća dužnim pomoći klubu kojeg voli.\nNa konferenciji za novinare uoči uzvratne utakmice trećeg pretkola Evropske lige protiv bugarskog Ludogoreca, Slišković je kazao kako atmosfera među "Plemićima" u ovom trenutku nije na nivou pobjedničke ekipe iz proteklih godina.\nPovrede i ritam od dvije utakmice sedmično na početku sezone ostavile su traga na igračima Zrinjskog, kazao je Slišković, dodavši kako je evidentan i pad motiva kod nekih igrača koji su proteklih sezona bile udarne igle šampionske momčadi.\nTrener Zrinjskog naveo je primjer Slobodana Jakovljeveća, Nemanje Bilbije i Miloša Filipovića koji su protekle sezone, prema njegovim riječima, bili najbolji igrači Premijer lige BiH na svojim pozicijama, no nisu uspjeli naći novi angažman i napraviti iskorak u svojim karijerama, što se odrazilo i na njihove izvedbe u novoj sezoni. Slišković je kazao kako ne žali što je prije dva mjeseca odlučio napustit klupu Zrinjskog te da je za njega lično to bila dobra odluka.\n- Nakon dosta razmišljanja odlučio sam prihvatiti ponudu kluba i vratiti se u ovom teškom trenutku. Smatram kako je moja obaveza vratiti se, jer ja najbolje poznajem ove momke, poznajem njihovu dušu i karakter, i što im u ovom trenutku nedostaje da se izvuku iz ove situacije. Vjerujem da u što kraćem roku mogu vratiti situaciju na onakvu kakva je bila prije dva-tri mjeseca kada je Zrinjski osvojio naslov prvaka - poručio je.\nDodao je kako se nada da će uspjeti vratiti Zrinjski na pobjedničke staze do reprezentativne pauze u septembru, a u slučaju da u tome ne uspije, najavio je kako će se još jednom povući.\nSlišković se na klupu Zrinjskog vratio svega tri dana prije uzvrata protiv Ludogoreca i pred njim je zadatak vratiti vjeru u momčad i pokušati napraviti podvig protiv bugarskog prvaka koji brani prednost 1:0 iz prvog susreta.\nTo neće biti nimalo lak zadatak jer je Ludogorec, prema Sliškovićevim riječima, u posljednjih desetak godina postao značajan faktor ne samo na Balkanu već i Evropi.\nIpak, trener Zrinjskog vjeruje kako to nije nemoguć zadatak te da uz maksimalan angažman Zrinjski može preskočiti još jednu evropsku prepreku i plasirati se u plej-of rudnu Evropske lige.\nUtakmica Zrinjski – Ludogorec igra se u četvrtak od 20 sati, na stadionu Pecara u Širokom Brijegu, jer Stadion pod Bijelim Brijegom ne ispunjava UEFA-ine norme za ovu fazu takmičenja.\nBlaž Slišković Zrinjski Evropska liga\nBlaž Slišković više nije trener Zrinjskog\nSlišković: Pred Zrinjskim su tri ključna kola\nZarađivala sam 4.000 eura za pola sata: Muž je htio da budem domaćica, a ja sam uradila sve suprotno\nRiješite se ovih predmeta\nDžejla Korajlić: Lagala bih kada bih rekla da ne očekujem titulu\nVeliki i emotivan povratak: Nakon 960 dana Marej osvojio turnir i u suzama ga proslavio\nEvo kada ne treba koristiti maslinovo ulje\nZAUSTAVITI ZLOČINE NAD DJECOM\nLANA, TIJANA, ALEKSA... - ubistva koja mijenjaju zakone


borac - Vicevi - Politicari - 1086 - Fun.noizz.rs\nŠetao se Tito posle rata i ugleda seljaka kako ore sa volovima i sa drvenim plugovima. Pa naredi njegovima da tom coveku kupe traktor sa svim mogućim priključcima, a kako je to seljak čuo on kaže:\n- Pa gospodine, kome da ja zahvalim za taj lepi dar\n- Onome za koga si se borio u ratu.\n- Joj, izvini Dražo nisam te prepoznao.


Pretežno sunčano, tokom noći naoblačenje, u Zaječaru 21°C\nRepublički hidrometeorološki zavod Srbije saopštio je da se u celoj zemlji očekuje sunčano i toplo vreme, a u toku noći postepeno naoblačenje.\nU Srbiji se danas očekuje pretežno sunčano i toplo, a u toku noći postepeno naoblačenje. Vetar slab i umeren, na jugu Banata i u donjem Podunavlju povremeno i jak, istočni i jugoistočni. Najniža temperatura od 4°C do 11°C, a najviša od 20°C do 24°C.\nU Zaječaru sunčano i toplo. Vetar slab i umeren, severozapadni. Najniža temperatura 8°C, a najviša dnevna temperatura oko 21°C.\nNarednih dana u severozapadnim, zapadnim i jugozapadnim, a posle podne i u ostalim krajevima naoblačenje s kišom, padom temperature i pojačanim severozapadnim vetrom. Ponegde pljuskovi sa grmnljavinom, uglavnom na jugu. U planinskim predelima sneg.\nBiometeorološka prognoza za ponedeljak 12. april 2021.\nProhodnost puteva je dobra, a prijatne dnevne temperature, suvi kolovozi, dobra vidljivost vozačima olakšavaju vožnju i čine je bezbednijom.\nUmeren broj vozila prisutan je na auto-putevima pa se na naplatnim rampama prolazi bez zadržavanja, a slično je na magistralnim i regionalnim pravcima na kojima je, takođe, prohodnost dobra i na kojima nema vanrednih i posebnih obustava, sem na onim mestima gde su zbog radova predviđene izmene.\nPrema informacijama Uprave granične policije, dobijenim u 05.15 časova, zadržavanja teretnih vozila na izlazu iz zemlje na našim graničnim prelazima: GP Kelebija 60 minuta; GP Batrovci 120 minuta.


INTERESANTNI DOGAĐAJI Uz prigodne programe i dobru atmosferu\nDijaspora obilježila Dan nezavisnosti BiH u Njemačkoj\n- Obilježavanjem 1. marta, Dana nezavisnosti BiH, u Štutgartu je održano u organizaciji Konzulata BiH i džemata Islamske zajednice u tom njemačkom gradu. Prisustvovali su generalni konzul za Njemačku Began Muhić i muftija za zapadnu Evropu dr. Osman ef. Kozlić. Pokrovitelj manifestacije je Grad Sarajevo - rekao je publicista i koordinator obilježavanja Dana nezavisnosti BiH u dijaspori Adis Tanović.\nNaglasio je dobru posjećenost od bh. građana koji žive u Njemačkoj na do sada održanim manifestacijama te očekivanja dijaspore da i u buduće budu organizirani slični programi, kako bi se i na taj način održavala veza sa BiH, razmjenjivale informacije značajne za različite segmente života, rada i obrazovanja. Na manifestacijama je upriličena i promocija novog izdanja Turističkog vodiča Sarajevo, koje je izašlo pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i sporta Kantona Sarajevo, te izložba fotografija "Kulturno-historijsko naslijeđe Sarajeva" pod pokroviteljstvom Gradske uprave Sarajeva.\nTanović naglašava da je interesiranje na manifestacijama za Turistički vodič veliko, prije svega zbog priče i fotografija Trebevićke žičare, ali i zbog toga što predstavlja glavni grad Bosne i Hercegovine kao jedinstven simbol multikulturalnosti u svijetu.\nPredstavljanje Sarajeva u mnogim državama\n- Sarajevo je jedinstveno mjesto u svijetu, gdje se susreću različite kulture i civilizacije i upravo takav grad naši ljudi u dijaspori žele da predstave, prezentiraju i da poklone svojim prijateljima Nijemcima izdanje Turističkog vodiča, koji ih svojim sadržajem čini ponosnim - pojašnjava Tanović i dodaje da je ta publikacija pravi način da se BiH predstavi u Evropi, ovog puta u povodu Dana nezavisnosti.\nPredstoji sutra manifestacija u Esbjergu, u srijedu u Aalborgu, u četvrtak u Randersku, petak u Odenseu, subotu u Motali i Orebru u Bosanskoj kući, i u nedjelju u Štokholmu. Planirane su svečanosti i u Malmeu, Kopenhagenu, Štokholmu, Motali, Helsinborgu, Visbadenu...\nProgram obilježavanja Dana nezavisnosti BiH biti će realiziran u tridesetak gradova\nU Gradskoj vijećnici u Manhajmu bit će svečano obilježen Dan nezavisnosti BiH, uz prisustvo brojnih uspješnih Bošnjaka, gradonačelnika i predstavnika Gradske uprave Manhajma. U Orebru će 7. marta na manifestaciji povodom Dana nezavisnosti biti svečano otvorena Bosanska kuća, koja će biti najveći bošnjački i islamski centar u Skandinaviji. Također. i u Ženevi i Cirihu su planirane slične manifestacije.\n- Jednomjesečni program obilježavanja Dana nezavisnosti BiH, koji će biti realiziran u tridesetak gradova EU završava manifestacijama u Penzbergu i Rozenhajmu u Njemačkoj - kaže Tanović.\nPartner projekta i pokrovitelj programa je Gradska uprava Sarajeva, a te manifestacije su prilika da Grad Sarajevo predstavi brojne uspješno realizirane i nadolazeće projekte, radi što bolje promocije grada. Partneri projekta su brojna udruženja i organizacije, koja također daju doprinos u očuvanju bosanskog jezika i identiteta.\nNjemačka Dan nezavisnosti BiH Manifestacije\nAdvokat Rašidović za "Avaz": Ovaj njemački zakon dobar za pojedinca, a loš za državu BiH


Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine Vas poziva na radionicu „Kako pripremiti uspješan projektni prijedlog za EU fondove“ koja se planira održati 03.03. i 04.03.2021. godine u prostorijama Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine, u Sarajevu. ...\nDaria Mrsic - 17/02/2021 - 14:07\nRegional English Language Office Belgrade is sending a cohort of English teachers to the virtual TESOL 2021 Convention & English Language Expo, March 24 to 27, 2021. If you are a teacher from RELO Belgrade region* and would like to attend TESOL, ple ...\nDaria Mrsic - 05/02/2021 - 10:07\nNSS EPALE Nederland (1030) Apply NSS EPALE Nederland filter\nKarine Nicolay (793) Apply Karine Nicolay filter\nJumbo KLERCQ (60) Apply Jumbo KLERCQ filter


Ponosno autentični i fokusirani na druge, sa jasnom vizijom budućnosti. Hrabri smo da uradimo i inoviramo, brzi smo, fleksibilni i neustrašivi i ostavljamo pečat. U Knjazu težimo da budemo prvi u klasi – najbolji, sa funkcionalnom i profesionalnom ekspertizom. Mi smo porodica i prijatelji, vrednujemo zabavu i pozitivan stav.\nRadimo ono šta mislimo da je ispravno. Trudimo se da posao gledamo iz više uglova i poštujemo različitosti. Fokusirani smo na druge: kolegu, kupca, potrošača, lokalnu zajednicu. Imamo sposobnost da anticipiramo buduće izazove i shodno tome organizujemo aktivnosti.\nRadimo ono u šta verujemo da je ispravno. Transparenti smo i slobodni smo da budemo „svoji“. Uspostavljamo atmosferu poverenja, poštujemo različitosti i ne robujemo predrasudama i klišeima.\nFokusirani smo na druge kolege / saradnike / kupce i brinemo o njihovim potrebama. Proaktivno sarađujemo na rešavanju izazova i spremni smo da posao gledamo i iz „tuđih cipela“, vodeći se činjenicama i empatijom.\nSpremni smo da objasnimo širu sliku, anticipiramo buduće izazove i shodno tome organizujemo aktivnosti. Planiramo dugoročno, i pravimo ravnotežu između kratkoročnih rezultata i dugoročnih zahteva.\nHrabri smo da uradimo nešto drugačije i neočekivano. Inovativni smo, dok nove ideje brzo i neustrašivo transformišemo u akciju. Fleksibilni smo, agilni i spremni da promenimo pristup. Pravimo razliku, rezultatima, kreativnošću, posvećenošću i energijom sa kojom pristupamo poslu. Težimo da ostavimo pečat i živimo život organizacije.\nNe plašimo se da promenimo pravila igre i nađemo nove, neočekivane načine suočavanja sa izazovima. Ohrabrujemo inovativnost i promene koje donose vrednost.\nBrzo i lako transformišemo ideje u akciju. Prilagođavamo se promenama sa optimizmom i nikada se ne povlačimo pred preprekama, već ih gledamo kao nove prilike.\nPokazujemo strast, ponos i entuzijazam prilikom obavljanja posla i iskreno verujemo u ono šta radimo. Živimo život organizacije i težimo da ostavimo pečat u kompaniji, na tržištu, ličnoj profesiji.\nTakmičarski smo orjentisani, imamo visoke ciljeve, i odlučnost da ih postignemo kako bismo bili prvi u klasi. U oblastima u kojima radimo smo funkcionalni eksperti i kontinuirano se usavršavamo. Negujemo pozitivan stav, osmeh, humor i podržavamo jedni druge.\nPostavljamo najviša očekivanja za sebe i druge poredeći se sa tržišnim liderima. Nikada ne odustajemo i težimo da kontinuirano tokom vremena budemo prvi u klasi.\nKontinuirano se usavršavamo i pratimo trendove u svojoj oblasti rada. Razmenjujemo ideje sa saradnicima i tražimo prilike da steknemo nova znanja.\nPrepoznajemo vrednost koju svaka osoba donosi i spremni smo da javno pohvalimo uspeh. Negujemo pozitivan stav i humor.\nKnjazov kodeks – kodeks poslovne etike\nKodeks poslovne etike kompanije Knjaz Miloš zbraja sve dobre prakse na kojima se temelji duga i izvanredna tradicija naše kompanije. To su domaćinski pristup i integritet u ophođenju prema resursima, partnerima i lokalnoj zajednici i poštovanje potrošača kojima uvek obezbeđujemo proizvode vrhunskog kvaliteta. Reputacija kompanije Knjaz Miloš bazirana je prvenstveno na napicima koji su deo života ogromnog broja ljudi, a danas se na tržištu svakako izjednačava sa skupom iskustava koja svi naši saradnici, partneri i potrošači imaju u svakodnevnom kontaktu sa nama. Poštovanjem ovog Kodeksa staramo se da to iskustvo bude u skladu najvišim etičkim i profesionalnim standardima. Negujući ovakvu poslovnu etiku, obezbeđujemo da Knjaz Miloš ostane među najuglednijim, najodgovornijim i najuspešnijim kompanijama u regionu i da se i ubuduće ističe kao primer i orijentir svim poslovnim subjektima na našem tržištu – kako se uzornim poslovanjem gradi uspeh na duge staze.\nKodeks poslovne etike Kodeks dobavljača kompanije


Blogovanje - Part 3\nPostovi po Kategoriji: Blogovanje\nSaznajte najnovije vesti u vezi sa pisanjem blogova, kako da napišete dobar sadržaj za sajt ili blog i kako da se dobro rangirate na Guglu.\nKako napisati dobar članak za blog\n30 маја, 2018\nU zavisnosti od toga da li pišete svoj lični blog ili vas je klijent angažovao u sklopu kampanje marketinga sadržajem, razlikovaće se i vaš pristup pisanju. Osim toga, na odabir tema i stil mogu uticati i oblast u okviru koje pišete, ciljna grupa, optimizacija za internet pretraživače putem ključnih reči i još mnogo toga.\nBlogovanje pročitajte više\nPopArt Studio na GRIDu: Dan otvorenih vrata 2018. godine\nPopArt Studio je 16. maja 2018. godine imao čast da gostuje na Danu otvorenih vrata za veb dizajn firme Departmana za grafičko inženjerstvo i dizajn Fakulteta tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu.\nUX Dizajn: Kako zadržati posetioce na web sajtu\nKao korisniku interneta sigurno vam se do sada više (i previše?!) puta desilo da sa jedne stranice odlutate na drugu, prateći link za linkom, šetajući tako po najudaljenijim bulevarima i zavirujući u najuže sokake na internetu ne biste li nešto interesantno pronašli, zaboravljajući pritom odakle ste krenuli i zbog čega.\nKako izbeći česte blogerske greške\n12 септембра, 2017\nImati blog na sajtu najbolji je način da ciljano povećate prirodni (tzv. organski) saobraćaj i posetiocima pružite koristan sadržaj. Posle nekog vremena, ako blog ne ispuni vaša očekivanja, može doći do nezadovoljstva i razočarenja. Predupredite to na vreme!\nDa li pišemo za veb ili za web?\nKako se piše: veb ili web? Website, web site, web sajt, websajt, veb sajt ili vebsajt? Email, e-mail, emajl, e-majl, e-mejl, i-mejl, imejl ili nešto sedmo? Online, onlajn ili „na mreži”? Kakav je jezik ispravan na vebu?\nPopart Studio na DIDSu 2017\nDIDS je akronim za Dan internet domena Srbije, konferenciju koja se tradicionalno održava u Beogradu od 2011. godine. Blogersko odeljenje PopArt Studija našlo se među pozvanima na ovaj događaj u vidu zvaničnih blogera, te u nastavku možete saznati šta je na nas ostavilo poseban utisak na ovogodišnjoj manifestaciji.\n6 popularnih dodataka za WordPress\nVeć je dosta bilo reči o tome kako je WordPress jedna od najboljih (ako ne i najbolja) platforma za upravljanje sadržajem na vebu. Međutim, kao i sve druge platforme, u zavisnosti od potreba klijenta a i naših samih potreba, uz WordPress se koriste i određeni dodaci koji poboljšavaju njegov rad i nude nove opcije.\nDruga strana Olimpijskih igara: šta ostane posle\nModerne letnje Olimpijske igre su počele u Riju prošlog petka. Takmičenja su već u punom jeku a neke zemlje su već obezbedile i prve medalje. Međutim, šta se desi s Olimpijskim selom kada ga napuste takmičari i čitava njihova svojta?\nTipografski rečnik (srpsko-engleski)\n21 јула, 2016\nTipografija je oblast kojom se ne bavi samo štamparska industrija, nego i grafički i veb dizajn. Ako ste početnik u dizajnu ili vas ta oblast zanima iz puke znatiželje, potrebno je krenuti od samih osnova i upoznati se s najvažnijim vokabularom koji se svakodnevno koristi.\n28 априла, 2016\nKao što se često u onlajn zajednici dešava – pojave se neka iznenađenja (popularno nazvana Easter eggs – najčešće u igricama ili na internet forumima), i ovog Uskrsa smo rešili da vam damo mali podsticaj ovim fantastičnim idejama za šaranje uskršnjih jaja.\nArt pročitajte više


Početna Proizvodi Knjige Publicistika CRNJANSKI, MEGALOPOLIS\nKnjiga Crnjanski, Megalopolis nastala je na osnovu proširene i izmenjene verzije doktorske disertacije, pod nazivom Slike evropskih metropola u prozi Miloša Crnjanskog, u kojoj se nalaze analize slika Beča, Pariza, Budimpešte, Berlina, Madrida, Stokholma, Rima i Londona, onako kako ih je Crnjanski video u svojoj prozi. Njima je dodata, razume se, i analiza slike Beograda iz piščeve poslednje pesme. Međutim, u ovoj knjizi te analize su kontekstualizovane na drugačiji način nego u disertaciji: one se čitaju kao anticipacija i polemika sa tzv. urbanim diskursom, koji nastaje nakon smrti Crnjanskog. Osnovni zadatak urbanog diskursa jeste da obezbedi ideološke pretpostavke za nesmetani dotok populacije iz svetske provincije u Megalopolis, tačnije rečeno, u mrežu velikih gradova civilizacije Zapada. Taj zadatak urbani diskurs izvodi putem direktne ili indirektne afirmacije Megalopolisa u odnosu na nacionalnu državu. Susret Crnjanskog sa evropskim metropolama lagano se pretvara u suočavanje sa Megalopolisom, što inicira značajne promene u opusu pisca: između ostalih, čilenje sumatraističke energije. Rezultat tih promena je i ova knjiga koja se iz doktorske disertacije preobrazila u šifrovano uputstvo za preživljavanje u dobu Megalopolisa.