Godina hrabrih (prvi deo) | Kolubarske\nFotografije (kolaž) (foto: Đorđe Đoković)\nUzbunjivač iz "Krušika" Aleksandar Obradović, koji je ukazao na zloupotrebe u valjevskoj fabrici, obeležio je 2019. godinu. Pamtićemo njegovu i hrabrost ljudi koji su ga podržali tražeći mesecima "Slobodu za Aleksandra".\nU 2019. godini sigurno je bilo još hrabrih ljudi, čija je hrabrost ostala u senci daleko od očiju javnosti. I oni su obeležili prošlu godinu.\nGodinu iza nas pamtićemo i po posetama predsednika, premijera, ministara i po novim obećanjima... Po talentovanim mladim Valjevcima koji su osvajali nagrade, po tome što je privatizovana Valjevska pivara, a direktor Pivare dobio Svetosavsku nagradu. I u Valjevu organizovani protesti "Jedan od pet miliona"… I u 2019. borili smo se, bezuspešno, protiv aerozagađenja, građani su sačuvali platane u Ulici Vuka Karadžića.\nI u 2019. godini gradsko rukovodstvo se troškarilo, novac za zabave, reprezentacije, samoreklamerstvo... Gradonačelnik plaćao za usluge informisanja suprotno zakonu… Gradonačelnik izostao sa slave Grada, nije bio na uručenju nagrada najboljim đacima, izviždan na Džez festu...\nBilo je snega u maju i preko 20 stepeni u decembru…\nU 2019. godini napustili su nas prijatelji, ljudi koji su ostavili trag ne samo u našim srcima nego i u ovom gradu, ali i u svetu. Ljudi koje ćemo pamtiti, i na koje se valja ugledati; Slobodan Đukić Đule, kolege Zoran Stanojević i Blagoje Đekić, Miroslav Aksentijević.\nDve hiljade skijaša posetilo je stazu Crni vrh od početka ski sezone 29. decembra do danas. Najbolja poseta zabeležena je u subotu 5. januara, kad je u skijanju i snoubordingu uživalo oko 400 ljudi.\nPosle kraćeg bolovanja preminuo je inženjer šumarstva Slobodan Đukić Đule, nekadašnji predsednik Valjevske opštine.\nSneg u Valjevu pada 39 časova. Visina belog pokrivača je 20 centimetra, a temperatura u 10 časova je iznosila -1 stepen. Saobraćaj na valjevskim ulicama odvija se bez većih problema.\nKompanija "BRAUEREI GROUP" doo Beograd kupila Valjevsku pivaru po ceni od 3.523.731 evra. Prema podacima Agencije za privredni registar "BRAUEREI GROUP" doo Beograd je osnovano 6. decembra 2018. godine. Osnivači beogradske firme su Živojin Jovanović, Trlić bb opština Ub, Miloje Blizanjac, takođe Trlić bb opština Ub i Zoran Kostić Brzeće bb opština Brus. Osnivački ulog ovog privrednog društva je 30 hiljada dinara, a svaki od članova je vlasnik jedne trećine.\nIz Valjeva je danas put Beograda na doček predsednika Rusije Vladimira Putina otišlo 14 autobusa u organizaciji SNS, dok su socijalisti za svoje čalnove obezbedili jedan autobus. Danas je tražen autobus više, a Valjevo je ispunilo kvotu od 700 putnika za Beograd.\nOrganizovano put Beograda na doček Putina (Foto: Đorđe Đoković)\nDirektorka "Vidraka" Jelena Kalat godinama nije plaćala kiriju za stan socijalnog stanovanja koji koristi bez ugovora. Dug nije izmirila ni nakon presude Osnovnog suda. Tek posle zahteva Kolubarskih.rs, u kome smo tražili sve vezano za taj stan, uplatila je 250.000 dinara.\nInternacionalni umetnički studio "Radovan Trnavac Mića", ruski umetnici i Humanitarna organizacija "Spomenak" iz Beograda, u zajedničkoj akciji prikupili su 830 hiljada dinara za kupovinu pet aparata koje su poklonili Službi za ginekologiju i akušerstvo Opšte bolnice Valjevo.\nDirektor Valjevske pivare Aleksandar Rajevac dobitnik je Svetosavske nagrade za 2018. godinu. "Zahvaljujući Aleksandru Rajevcu, Valjevska pivara je postala primer društveno odgovornog preduzeća, koje prepoznaje značaj ulaganja u obrazovanje i daje podsticaj i drugim kompanijama", piše u odluci o dodeli Svetosavske nagrade direktoru Valjevske pivare.\nDva automobila, koja koristi gradonačelnik Slobodan Gvozdenović, potrošila su 620.000 dinara goriva za sedam meseci pretežno u "lokalu" i do Beograda. Neverovatno, gradonačelnik je uspeo da potroši 86 litara goriva za 32 pređena kilometra! Neverovatno zvuči i to da je u rezervoar "dacie daster", fabrički deklarisane zapremine od 50 litara, Slobodan Gvozdenović uspevao da natoči 56,8 litara, 57, zatim 58, pa čak i 61,07 litara goriva!?\nOstavka gradonačelnika Valjeva Slobodana Gvozdenovića, koji je i predsednik Gradskog odbora SNS, bila je osnovni zahtev na današnjem protestu u organizaciji Udruženja boraca rata od 1990. godine, koji je održan na Gradskom trgu.\nPrvi protest "Jedan od pet miliona" održan na Desankinom vencu, a potom su građani išli u protestnu šetnju. Glavni zahtevi prvog protestnog skupa u našem gradu biće odlazak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i gradonačelnika Valjeva Slobodana Gvozdenovića.\nKompletna proizvodnja rashladnih uređaja Gorenje biće preseljena iz Velenja u Valjevo do 1. aprila, a u planu je izgradnja nove proizvodne hale na prostoru nekadašnje fabrike Elind, u kojoj će biti zaposleno 1000 radnika, najavljeno je iz kompanije.\nDivčibare su skoro osam časova bile bez struje zbog čega su negodovali gosti kojih ima blizu tri hiljade. Snega ima preko pola metra, rade obe ski staze, saobraćajnice su prohodne, a kontejneri prepuni smeća. Turizam na Divčibarama održava privatna inicijativa...\nPočetak drugog polugodišta u osnovnim i srednjim školama na teritoriji Valjeva zbog gripa odlaže se za 25. februar, odlučilo je Gradsko veće. Predškolskoj ustanovi "Milica Nožica" preporučuje se da održi roditeljski sastanak uz prisustvo pedijatra Doma zdravlja, i upozna ih sa novonastalom situacijom, u vezi zabeleženog porasta obolele dece predškolskog uzrasta.\nDruštvo istraživača "Vladimir Mandić - Manda" osnovano je 16. februara 1969. godine, nakon nekoliko godina neformalnog organizovanja grupe mladih zaljubljenika u prirodu. Obeležen jubilej Društva istraživača.\nValjevska škola flaute ubedljivo je trijumfovala na Međunarodnom susretu flautista "Tahir Kulenović". Apsolutni pobednik festival je Anica Mićić, učenica drugog razreda srednje škole "Živorad Grbić". Na festivalu je nastupilo 127 flautista iz 25 škola iz pet država.\nPlate funkcionera Grada povećane su za oko 30 posto, dok su zaposlenima sa najnižim zaradama plate smanjene. Gradonačelnik zarađuje 125.500, a NK radnici oko 20.000 dinara. Gradonačelnici u drugim gradovima nisu "dobacili" do 100 hiljada dinara.\nFunkcioneri Valjeva (Foto: Đorđe Đoković)\nRekorder po potrošnji goriva, pored gradonačelnikovih automobila, je i "škoda superb", koju najčešće koristi predsednik Skupštine grada Milorad Ilić. Rekordna potrošnja goriva voznog parka Grada bila u septembru u vreme izbora za mesne zajednice. Podatak da je za sedam meseci, od maja do novembra prošle godine, za gorivo potrošeno oko 4,4 miliona dinara, dok je ugovor sa Knez Petrolom sklopljen na 4,8 miliona dinara i to za godinu dana, a krajem godine sa novim dobavljačem potpisan ugovor na još 5,2 miliona dinara, pokazuje enormnu potrošnju goriva.\nSednici Skupštine grada neće prisustvivati odbornici opozicione Demokratske stranke. Oni su na konferfenciji za novinare saopštili da ubuduće neće prisustvovati sednicama niti će učestvovati u radu skupštinskih komisija u kojima su imali svoje predstavnike. Takav stav je zauzet na osnovu odluke Saveza za Srbiju čiji je DS član.\nInicijativa "Da Valjevo prodiše", Vakum i Nacionalna Koalicija za decentralizaciju organizovali su izložbe "Borba za vazduh", otvorena je u Ogradnoj galerija, bivši Dom JNA. Osnovna poruka izložbe na Ogradnoj galeriji jeste da moramo da zaštitimo decu od zagađenog vazduha koji udišemo, kao i da je neopodno da što pre nešto uradimo i rešimo problem aerozagađenja, ne toliko zbog nas starijih, koliko zbog mlađe generacije.\nVlada Republike Srbije je od Vidoja Vujića kupila bivši samački hotel Jablanica za 182,4 miliona dinara ili za 1,5 milion evra. To je četvrta kupovina imovine Vidoja Vujića za poslednjih godinu dana koja je plaćena novcem iz budžeta, a ne koristi se.\nProfesoru Valjevske gimnazje Nataši Kristić ove godine pripala je nagrada Omiljeni profesor Srbije, u čijem je izboru učestvovalo 2.600 učenika srednjih škola iz cele Srbije. Nagrada se dodeljuje na sajmu obrazovanja EDUfair.\nNataša Kristić i gimnazijalci (Foto: Đorđe Đoković)\nNa stazi Crni vrh na Divčibarama završena je ski sezona. Ovo je najuspešnija sezona od kada je Divčibare Ski Resort preuzelo u zakup skijalište od grada Valjeva, trajala je 70 dana, a u odnosu na prethodnu sezonu bilo je za 50 posto više skijaša.\nMinistarstvo kulture i informisanja podržaće projekat da se u zdanju na Desankinom vencu otvori Muzej fantastike, izjavio je u Valjevu ministar Vladan Vukosavljević. U razgovoru sa novinarima istakao je da je zadovoljan načinom na koji se sprovode kulturne aktivnosti u Valjevu.\nDodelom priznanja najuspešnijim pojedincima i kolektivima obeležen je Dan grada 20. mart. "Raduje to što Valjevo ima puno mladih i pametnih ljudi, a neki od njih su danas nagrađeni najvećim priznanjem Grada", rečeno je na svečanoj akademiji povodom Dana grada.\nDan uoči najavljenog dolaska meštana Valjevske Loznice, koji su hteli Gradu da "vrate" nekoliko kilograma blata po kome gaze, dva službenika Gradske uptrave obećala su im novi put i rasvetu, ali pod uslovom da "ne talasaju", u suprotnom nastaviće da gaze blato.\nAmbasador SAD u Beogradu Kajl Skat i gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović položili su cveće na grob dr Semjuela Alberta Kuka. Novinari čekali 42 minuta da gosti i domaćini završe ručak u restoranu prekoputa spomenika.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin položio je zakletvu u valjevskoj kasarni. Polaganju zakletve vojnika na dobrovoljnom služenju vojnog roka, rezervnih oficira i rezervnog sastava, prisustvovali predstavnici države, grada, rodbina, ali ne i novinari.\nZorica Jelača i Marko Aćimović, direktori i vlasnici beogradskih preduzeća i Udruženja građana, za usluge informisanja iz budžeta Valjeva dobili su preko 6,1 milion dinara što je više od polovine ukupnog novca opredeljenog za informisanje. Uprkos tome što je pet udruženja novinara upozorilo Slobodana Gvozdenovića da se usluge informisanja ne kupuju i tome što i Ministarstvo kulture i informisanja smatra da je nezakonita javna nabavka usluga informisanja, Gvozdenović je dodelio ugovor preduzeću Zorice Jelače.\nOvogodišnji SPREG, pod sloganom "Uvek za dobar posao", otvorio je potpredsednik Privrdne komore Srbije Miroljub Aleksić. On je poručio da država treba da ulaže i pomaže domaću proizvodnju. U Omni centru na oko 5.000 kvadratnih metara izložbenog prostora u tri hale i na otvorenom.\nGradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović jedva dobio prelaznu ocenu, dok su naprednjaci i Aleksandar Vučić prošli sa jakom trojkom. Uprkos lošim ocenama naprednjaci "čuvaju" Gvozdenovića, pokušavajući da mu poprave rejting.\nOdlukom Skupštine grada 294 ulice u Valjevu, Jasenici, Popučkama, Bujačiću, Klincima, Petnici, Sedlarima i na Divčibarama su dobile nazive. Mnoge su dobile imena po znamenitim Valjevcima, glumcima, sportistima... Veliki broj je i opisnih imena.\nKolubarske.rs odbile su 60.000 dinara dodeljenih po konkursu za proizvodnju medijskih sadržaja. "Sredstva nisu dovoljna za sufinansiranje realizacije bilo kakvog projekta iz oblasti informisanja, a naročito nisu dovoljna za obuhvatan i složen projekat praćenja javnih nabavki". I portal Vamedia odbio 50.000 dinara dodeljenih po konkursu za proizvodnju medijskih sadržaja.\nOpera "Didona i Enej", koju je Gimnazija Širen iz Pfafenhofena realizovala u saradnji sa valjevskom muzičkom školom, nagrađena je na evropskom takmičenju scenskog stvaralaštva mladih u Lincu. Nagrada za najbolju režiju i za najboljeg muškog glumca.\nSlužbenici Grada, uključujući i funkcionere, ne podnose naloge za službena putovanja jer je mala dnevnica, piše u odgovor na zahtev Kolubarskih.rs da nam se dostave nalozi kako bismo saznali svrhu putovanja na koja se troše milioni.\nPristalice Saveza za Srbiju i građani koji učestvuju u protestima "1 od 5 milona" na veliki opozicioni skup u Beograd zakazan za subotu 13. april iz Valjeva će krenutu organizovano, ali sopstvenim prevozom. Organizatorima valjevskih protesta, koji su nameravali da iznajme autobuse za odlazak građana u Beograd, iz beogradskog saobraćajnog preduzeća "Lasta" na njihov zahtev je odgovoreno: "Za subotu 13.04.2019. godine su nam popunjeni svi kapaciteti i nismo u mogućnosti da realizujemo Vaš zahtev".\nProtest "Svi kao jedan – 1 od 5 miliona" završio se večeras ispred Doma Narodne skupštine. Predstavnici opozicije procenjuju da je bilo oko 35.000 ljudi. Nakon tog skupa Srpska napredna stranka duplirala je kvotu Valjevu za odlazak na miting "Budućnost Srbije" u Beograd, 19. aprila, kako bi se demonstrirala "do sada neviđena podrška građana SNS i Aleksandru Vučiću". Valjevo treba da "obezbedi" 1500 ljudi.\nOd četiri parcele koje je Grad ponudio na prodaju, tri u "Stefilu" i jedna u Donjoj Grabovici kod škole, prodata je za milon dinara samo parcela u Grabovici. Vlast u budžetu od prodaje imovine planira 355 miliona dinara.\nPremijer Srbije Ana Brnabić prisustvovala je uručenju spektrometra Istraživačkoj stanici Petnica. Ona je rekla da je obrazovanje jedan od najvažnijih prioriteta Vlade Srbije. Polaznicima IS Petnica poručila da su "upravo oni ti koji će biti nosioci ekonomskog, društvenog, političkog napretka i razvoja Srbije u budućnosti".\nNastavak radova na izgradnji vodovoda od Valjeva do Brankovine finansiraće država sa 14 miliona dinara. Direktor JKP Vodovod Đorđe Milanović kaže da je nastavak radova na izgradnji vodovoda do Brankovine od izuzetnog značaja za Valjevo.\nGradonačelnik Slobodan Gvozdenović je ljubitelj espresso kafe i bajadera. On je za 155 radnih dana popio 2500 espreso kafa i pojeo 4200 bajadera, što mesečno iznosi oko 30.000 dinara koliko i prosečna plata u privatnom sektoru. Iz budžeta Grada je, za samo šest meseci prošle godine, za usluge reprezentacije, ugostiteljske usluge i poklone potrošeno preko 3,8 miliona dinara. Od tog iznosa, preko dva miliona dinara potrošeno je za hranu i piće, dok je ostatak "otišao" na raznorazne poklone, u većini slučajeva poznat je darodavac, ali ne i primalac poklona.\nDirektor beogradskog preduzeća In Network Solution Zorica Jelača kupila je Radio Valjevo za 400.000 dinara, što je skoro 396.000 dinara manje od procenjene vrednosti tog medija. Jelača je u ovoj godini iz gradske kase dobila 6.240.000 dinara.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, u emisiji "HIT TVIT" na televiziji Pink, o Valjevu govorio samo 28 sekundi. Kratko, ali ne i konkretno. "Najmanje smo uradili u Valjevu i tamo se pokazalo da imamo problema i u našem rukovodstv", rekao je Vučić.\nJaka kiša praćena gradom veličine do zrna kukuruza pogodila je ovog prepodneva Valjevo. Nevreme je trajalo desetak minuta i prema prvim informacijama, relativno "sitan" grad nije napravio veću štetu.\nUprkos kiši i hladnom vremenu ovog prvomajskog dana na Divčibarama je par hiljada gostiju, a oni najodvažniji i verni tradiciji, uglavnom mladi, su kampovali i roštiljali na livadama.\n"Danas, posle 20 godina, sećanje na hrabrost, nesebičnost, patriotizam i junaštvo pilota pukovnika Milenka Pavnovića ne bledi, već samo jača", rekao je na akademiji pod nazivom "Plava linija života", brigadni general Željko Bilić komandanta 204. lovačko-avijacijskog puka .\nMigovi nad Valjevom (Foto: Đorđe Đoković)\nNa Divčibarama pao sneg. Zbog niskih temperatura u Valjevu je uključeno daljinsko grejanje tako da su stanovi, na veliko zadovoljstvo Valjevaca, danas topli. Direktor Toplane Zoran Stepanović kaže da će grejanje biti uključeno sve do 22 časa večeras...\nDiplomirani pravnik Vukajlo Vule Nenadović, ovlašćeno lice za postupanje po zahtevima za pristup informacijama od javnog značaja, je krajem aprila otišao u penziju. Za 13 godina odgovoreno je na 2200 zahteva. "Radujem se odlasku u penziju, ali pomalo i žalim, jer će mi nedostajati ovaj posao, koji sam sa zadovoljstvom radio".\nPredstava "Pseće srce", Gradskog pozorišta "Abrašević" premijerno je izvedena večeras u Centru za kulturu. Predstavu je režirao Miroslav Trifunović, scenografiju dizajnirao Dušan Arsenić, a kostimograf je Branka Šišinački Obradović. Igraju: Branko Antonić, Petar Ninić, Doroteja Vuković, Goranka Kalember Lučić, LJubivoje Marković, Filip Stanić, Jelena Selaković, Božidar Milić, Mira Vuković, Milivoje Milinković, Zoran Pajić...\nPseće srce Gradskog pozorišta Abrašević (Foto: GP Abrašević)\nBokseri valjevskog Metalca su večeras u Nišu postali prvaci Srbije. Ovom pobedom bokseri Metalca su u grad na Kolubari doneli prvu titulu šampiona države.Večerašnji rezultat 16:0 najbolje govori o nadmoći valjevskih boksera i zasluženoj šampionskoj tituli.\nUčenici Valjevske gimnazije osvojili su deset nagrada na republičkom takmičenju "Književna olimpijada". Prvo mesto sa maksimalnih 20 bodova, osvojili su Nemanja Grujičić, Nikola Manojlović i Dinka Radosavljević. Učenici i njihovi profesori Vera Vaš, Milena Milisavljević, Danijela Golubović i Sandra Sofronić nagrađeni su diplomama, knjigama i časopisima.\nAsfalt u Ulici Jakova Nenadovića nije se "pošteno ni osušio", a već su se pojavila brojna oštećenja. Gradsko rukovodstvo dva puta se slikalo na gradilištu, "radimo ljudski, kako se i očekuje od nas, a ne da zamažemo oči narodu".\nObeleženo oštećenje na Ulici Jakova Nenadovića (avgust) (Foto: Đorđe Đoković)\nDruge večeri glavnog programa Džez festa publiku su pozrdavili Aleksandar Gajović državni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja i gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvzdenović, koga je publika izviždala. "Hvala na zvižducima jer i to je deo mog posla", rekao je Gvozdenović.\nSlobodan Gvozdenović na Džez festu (Foto: Kolubarske.rs)\n"Pet dobrih primera rada gradske vlasti u Valjevu", naslov je plaćenog teksta koji je objavljen u Kuriru, u kome je gradonačelnik Slobodan Gvozdenović izneo brojne neistine i obmanuo čitaoce. Zabrinjavajuće je to što je u ovom intervjuu gradonačelnik Slobodan Gvozdenović obmanuo čitaoce, s obzirom na to da je netačno više od polovine onoga što je rekao.\nPlakat za prošlogodišnji "Abro fest", autora Dušana Arsenića osvojio je treću nаgrаdu na Izložbi pozorišnog plakata i grafičkog oblikovanja u okviru "Sterijinog pozorja" u Novom Sadu. Plakat valjevskog dizajnera bio je u konkurenciji 115 radova 45 autora.\nDelegacija ruskog grada Soči boravila je u Valjevu. Gradonačelnici srpskog i ruskog grada su potpisali sporazum o saradnji Valjeva i Sočija. Istakli su saradnju u oblasti turizma, pozivajući građane Srbije, pa i Valjeva, da posete Soči.\nMiroslav Aksentijević je nastradao u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila na auto-putu kod Rume. Miroslav Aksentijević je rođen u Valjevu gde je započeo trenersku karijeru u OK Srbijanka sa kojim je dostigao Prvu ligu tadašnje SR Jugoslavije.\nU malenoj, po prostoru, galeriji "Silos", na kraju, početku, Tešnjara, otvorena je izložba dva slikara i prijatelja, Milomira Romanovića Rome i Ivice Mitića DAK-a. Izložba, pod nazivom "Prijatelj", kako stoji u katalogu, nastala je iz projekta "Kuća u šumi".\nSkupština grada je za šest meseci prošle godine potrošila preko 1,2 miliona dinara za reprezentaciju. Organizovane su zakuske za "uspešan završetak", ali i za još bolji "početak godine". Skoro pola miliona dinara na novogodišnje poklone potrošila je Gradska uprava.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić rekao je da "Valjevo zaslužuje onu pažnju koju Vlada Srbije i pruža našem gradu", i naveo da je Valjevo iz državne kase dobilo 35 miliona dinara. Ružić je pohvalio gradonačelnika Valjeva za koga je rekao da je "veliki kreator i stvaralac".\nOdbornici Skupštine grada odbili su predlog samostalnog odbornika Ljubomira Radovića da se raskine ugovor sa beogradskim preduzećem "In Network Solution" koje je osnivač portala kolubarski.info koji objavljuje uvredljive, paušalne i lažne tekstovi sa skaradnim fotomontažama, a finansira se iz gradske kase.\nValjevski muzej je prošlu godinu završio sa gubitkom od skoro 1,7 miliona dinara. Član Gradskog veća Dejan Bogojević tvrdi da to "nije deficit". On je pohvalio direktorku jer je uspela nešto što njen prethodnik nije, kupila je automobil.\nU Narodnom muzeju u Valjevu je otvorena "PopUp" (pokretna) ambasada Velike Britanije. Ambasador Denis Kif je rekao da je ovo prilka da se građanima Valjeva približi rad Ambasade. "Valjevo je za nas značajan grad. Pre svega imamo istorijske veze i to iz perioda Prvog svetskog rata, kada su ovde radile naše bolničarke", rekao je Kif.\nJelena Nikolić Lekić, Denis Kif i Andreja Nenadović (Foto: Đorđe Đoković)\nSkupština grada je usvojila Odluku o manjim montažnim objektima privremenog karaktera kojom se, kako je obrazloženo, "uvodi red u ovu oblast". Nema više bašti na parking "nišama", na trotoarima da ometaju kretanje pešaka...\nNemački trgovinski lanac Lidl otvoriće maloprodajni objekat u Valjevu na proleće sledeće godine, nezvanično saznaju Kolubarske.rs. Dogovor oko kupovine bivših Divinih magacina već je postignut, Grad je objavio poziv za javnu prezentaciju urbanističkog projekta izgradnje parcele u Pop Lukinoj ulici.\nNajezda komaraca i u Valjevu, a zaprašivanja skoro neće biti s obzirom na to da Grad još uvek nije raspisao javnu nabavku za dezinsekciju i deratizaciju. U Gradskoj upravi bez odgovora na pitanje zbog čega se kasni sa tim poslom i kada će početi zaprašivanje komaraca.\nSlava Valjeva, Duhovski ponedeljak-Druge Trojice obeležena je liturgijom, duhovskom litijom centralnim gradskim ulicama i rezanjem slavskog kolača u crkvi Pokrova presvete Bogorodice. Ove godine bez gradonačelnika i episkopa valjevskog g. Milutina.\nSlava Valjeva (Foto: Đorđe Đoković)\nU okviru programa energetske efikasnosti biće rekonstruisana hala Partizan. Ministarstvo rudarstva i energetike će ovaj projekat, vredan 20 miliona dinara, sufinansirati sa 12 miliona dinara, dok će ostatak novca obezbediti grad Valjevo.\nObjavili smo tekst sa naslovom - Sabrane uvrede Slobodana Gvozdenovića. Gradonačelnik Valjeva je za vreme svoje trogodišnje vladavine, u maniru dobrog naprednjaka, lagao, verbalno napadao, vređao, omalovažavao i proganjao neistomišljenike, ali je i pretio. Na meti su bili tužilac, odbornici, lekari, novinari...\nMlada Valjevka Tamara Jokić je, u okviru proslave dvadeset godina muzičke kuće Casa Limon, pevala u teatru Sarsuela u Madridu uz čuvenu prvu damu fada Marizu. "Velika je čast i radost bila biti na sceni ne samo sa Marizom, već i sa celom bivšom i sadašnjom postavom produkcijske kuće Kasa Limon", kaže Tamara.\nSudeći prema računima za "poslovne ručkove", u Valjevu su često boravili "potencijalni investitori". Najčešće nepoznati, ali ih je bilo iz Kine, Koreje, Japana... Poslovno se ručalo sa saradnicima i u večernjim satima... Članovi Gradskog veća sami sebi su organizovali poslovni ručak, u ponedeljak u radno vreme oko 13 časova, u "Hemingveju", a koštao je 13.580 dinara...\nOsam platana u Ulici Vuka Karadžića biće posečeno zbog "novoprojektovanog rešenja saobraćaja u toj ulici" ili zbog izgradnje parking mesta. "Seča platana ne dolazi u obzir", poručuju građani. Nekada "svaki ćošak novo drvo, danas svaki ćošak parking mesto.\nPoruka valjevskih mališana (Foto: Đorđe Đoković)\nPrijem za 114 vukovaca i 20 đaka generacije valjevskih osnovnih i srednjih škola priređen je danas u Centru za kulturu. Najbolje đake Valjeva pozdravio je i nagrade im uručio član Gradskog veća Miroljub Ivanović.\nSutra, pregled najznačajnijih događaja od jula do 31. decembra.\nSkupština prihvatila Pre 2 sati 44 minuta\nNa prijemu u Gradskoj kući Pre 2 sati 44 minuta\nZa izvanredne rezultate Pre 23 sati 1 minuta


Nova školska godina nosi sa sobom veliki broj nedoumica i promena koje su nove za decu, ali i nastavnike i roditelje.\nNe treba da zaboravimo najvažniji cilj, a to je da dete ostvari uspeh i iskoristi promene na najbolji mogući način.\nUz različite mogućnosti - od svakodnevnog odlaska u školske klupe, pa do učenja od kuće, postoji veliki broj pitanja i nedoumica. U ovakvim okolnostima vrlo je važno da i roditelji i deca ostanu optimistični, kreativni i zainteresovani.\nNe zanemarite glavne ciljeve, učenje i znanje!\nOva školska godina zahtevaće više samostalnosti!\npromene u školi\npomoć detetu sa školom


Sarena strana - datum: 2018-11-07 NEKADAŠNJI UČESNICI PINKOVIH ZVJEZDICA U DUETU\nNove crnogorske muzičke nade Dražen Baković i Sara Asanović snimiće duetsku pjesmu „Ne predaj se”.\nNekadašnji učesnici Pinkovih zvjezdica muzičke novitete podijelili su na društvenim mrežama uz najavu da se radi o emotivnoj numeri za koju je tekst pisao MC Koks Igor Kokotović, a melodiju Sara. Aranžman i produkciju je uradio Saša Gajić, a za prateće vokale je zaslužan Dječji hor Zvjezdice iz Podgorice.\n- Pjesmu nećemo objavljivati dok ne snimimo spot, a za to treba malo vremena. Sve u svemu bićete obaviješteni kada se bude snimao spot. Ne mogu da iščekam kada će pjesma ugleda svjetlost dana i jako sam uzbuđena zbog svega. Jedva čekam da vidim i vaše reakcije kada budete čuli pjesmu - napisala je Sara na fejsbuku.


source.ba | Fudbaleri Željezničara večeras u Talinu otvaraju novu sezonu, svi uvjereni u pobjedu\nFudbaleri Željezničara večeras u Talinu otvaraju novu sezonu, svi uvjereni u pobjedu\nŽeljezničar će novu takmičarsku sezonu započeti utakmicom prvog kola kvalifikacija za Evropsku ligu.\nFudbaleri Željezničara nisu odputovali za Tursku, otkazan let aviona\nVisoka pobjeda Željezničara nad Igmanom\nFudbaleri Željezničara sutra počinju pripreme\nŽeljezničar kreće s pripremama, Amar Osim sutra će zavnično biti predstavljen\nNasuprot sarajevskog tima bit će estonski klub Narva Trans. U žrijebu su igrači Želje imali status nosioca pa su za protivnika dobili tim koji dolazi iz lige koja ima lošiji rejting nego naša.\nMeđutim, jedan od faktora koji ovim ranim fazama evropskih kupova donosi zanimljivost i neizvjesnost je međusobno nepoznavanje timova. To uvijek podrazumijeva nužnost određenog opreza i respekta na onoj strani koja na papiru ima ulogu favorita.\nKlubovi iz Bosne i Hercegovine u prošlosti nisu imali priliku igrati sa predstavnicima Estonije, ali naša liga ima nešto bolji status u odnosu na prvenstvo ove baltičke države. Stoga i očekivanja javnosti i navijača idu u skladu s tim. Prema svemu onome što se zna i očekuje, Željezničaru se daje prednost u predstojećem dvomeču. Ipak, tu ulogu trebau opravdati na terenu.\nTimovi su jedan drugom prilična nepoznanica, ali se mora reći i to da ni navijači Željezničara trenutno ne poznaju svoj tim. U kratkoj ljetnoj pauzi su se desile određene promjene, kako u igračkom kadru, tako i u stručnom štabu, pa će svakako trebati vremena da ekipa počne pokazivati svoje karakteristike. Tri pripremne utakmice nisu ostavile pozitivan dojam. Sada ostaje da se vidi kako će se stvari posložiti u prvoj takmičarskoj utakmici.\nZa razliku od Željezničara, Narva Trans igra u prvenstvu koje se organizuje po sistemu proljeće-jesen. U toku je jednomjesečna pauza. Samim tim, ni Željin protivnik nije u potpunoj takmičarskoj formi. Poslije osamnaest odigranih kola se nalazi na četvrtom mjestu, sa devet bodova manje od lidera prvenstva i omjerom od deset pobjeda, pet remija i tri poraza.\nU Evropsku ligu su se plasirali kao petoplasirani tim prvenstva za 2017. godinu, i to zahvaljujući neobičnom spletu okolnosti. Naime, drugoplasirana Levadia je osvojila kup takmičenje. To je otvorilo put u Evropu četvrtoplasiranoj ekipi, ali pošto je to bio FCI Tallinn koji se između dvije sezone ujednio sa Levadijom, upražnjeno mjesto za evropske kupove je popunila Narva Trans.\nKlub je osnovan 1979. godine u gradu Narvi pod nazivom Avtomobilist, i to pri lokalnom autobuskom prevozniku. Za vrijeme SSSR je igrao u nižim ligama i najveći domet kluba je bilo učešće u republičkom prvenstvu Estonije. Kada je ta sovjetska republika 1991. godine proglasila nezavisnost, klub je promijenio naziv i uključio se u prvenstvo nezavisne Estonije. Sve do danas je neprekidno član najvišeg ranga ligaškog fudbala te zemlje. Nikad nije uspio osvojiti šampionsku titulu, uprkos tome što je uglavnom završavao u gornjem dijelu tabele.\nVisoki plasmani su im donijeli gotovo redovno učestvovanje u evropskim kupovima. Lošiji period je uslijedio u posljednjih nekoliko godina i ovo sada je povratak u Evropu poslije pet sezona pauze. Ovo će biti njihovo osmo učešće u Evropskoj ligi. Treba izdvojiti da su svaki put ispadali na prvoj prepreci. Osim toga, Narva Trans je osam puta igrala i u nekadašnjem Intertoto kupu, ali također bez posebnog uspjeha. Najveći rezultat je bio remi sa Gaziantepsporom već pomalo daleke 1996. godine.\nNa domaćem planu, vrijedi izdvojiti osvojeni Kup Estonije iz 2001. godine. Utakmice domaćih takmičenja igra na vlastitom stadionu koji nosi naziv Kreenholmi, no pošto isti ne ispunjava kriterije za međunarodne utakmice, Želju će dočekati u glavnom gradu Tallinnu na modernoj A. Le Coq Areni. Matični grad Narva se nalazi nešto preko 200 km istočnije, uz samu granicu sa Rusijom.\nTim s klupe vodi ruski trener Adyam Kuzyayev, čiji sin Daler je bio član ruske reprezentacije na ovom Svjetskom prvenstvu. Na golu Narve Trans je standardan Artur Kotenko, ubjedljivo najstariji član tima sa 36 godina. Ostali igrači su ili u srednjim dvadesetim godinama ili još mlađi. Pored golmana Kotenka, samo još Proshin ima više od trideset godina. Sudeći po dosadašnjoj praksi, Kuzyayev očito ima običaj mijenjati formaciju igre. Ono što je izvjesno je da su u defanzivi standardni Tanel Tamberg, Dante Leverock i Igor Ovsjannikov, a izvjesno je da će mjesto u timu imati i Matheus Troche, donedavno mladi reprezentativac Paragvaja i igrač koji je početkom mjeseca stigao u ovaj klub. Stranac je i spomenuti Leverock, povremeni bermudski reprezentativac. Od „pravih“ stranaca, tu je još Bi Sehi Elysée koji ima jedan nastup za reprezentaciju Obale Slonovače.\nRuski igrači se zbog blizine granice gotovo mogu proglasiti i „domaćim“ igračima. U veznom redu se posebno se ističu baš ruski internacionalci Aleksandr Zakarlyuka i Denis Polyakov. Na desnoj strani je Vadim Mihhailov, s tim da je nedavno stigao Albanac Arbën Basha koji se vodi kao desno krilo. Na suprotnoj strani je uglavnom Dmitriy Proshin, također ruski internacionalac. Najistureniji su Eduard Golovljov i Dmitriy Barkov, još jedan Rus u timu, dok vrlo često igra i Viktor Plotnikov. Nekako logično, ova tri igrača su i najbolji strijelci tima. Interesantno je da se po broju postignutih golova ističe spomenuti Leverock koji je sa svojih 195 cm visine veoma opasan u prekidima.\nU timu Željezničara neće biti nekih važnih igrača iz prošle sezone. Novi šef stručnog štaba Slobodan Krčmarević ima određene probleme u sklapanju tima i kako vrijeme bude odmicalo, moguće je da će biti još nekih promjena. Ono što se u ovoj fazi može naslutiti je da će na golu biti Vedran Kjosevski, da bi štoperski par trebali činiti Kemal Osmanković i novajlija Miloš Bakrač, dok bi na bočnim pozicijama trebali biti oporavljeni Siniša Stevanović i još jedan novi igrač Antonio Pavić.\nU veznom redu je najveća konkurencija pa tek ostaje da se vidi za koje igrače će se odlučiti Krčmarević. Od novih imena, tu su na raspolaganju Mladen Veselinović, Filip Arežina i Ivan Ćurjurić. U konkurenciji nije suspendovani Goran Zakarić. Najistureniji igrač će biti Sulejman Krpić.\nUtakmica se igra danas s početkom u 18 sati po srednjoevropskom vremenu.\nStarčević: Agresivnom igrom do povoljnog rezultata protiv Sarajeva\nČelik ne računa na mladog finskog golmana Samu Volontinena - kazao je za Fenu trener Adnan Ornek. Finac je, zanimljivo, bio prvi igrač koji je tokom zime pristupio zeničkom premijerligašu, ali se nije iskazao tokom priprema da bi ušao u smanjenu kvotu stranaca.


Filmski Hitovi: Spoorloos (1988)\nfilmofil 28. новембар 2013. 00:13\nKoliko vidim, remake se nije proslavio, drzacu se originala!!!\nalter ego 28. новембар 2013. 03:24\nDavno sam bio pogledao americku verziju sa Jeff Bridgesom. Upravo sam pogledao ovu holandsku, nisam ni znao da je ovo zapravo originala tog filma...i sta reci.. definitivno bolji je po meni original..radnja filma je odlicna, polako i smisleno nas vodi korak po korak. Ali kraj je kulminacija besa i gorcine, sa pitanjem da li je bilo izbora... ko je gledao americku verziju neka je zaboravi...\nKum 28. новембар 2013. 14:47\nKao prvo,nikako nemojte gledati američku verziju ovog filma već isključivo ovu verziju tj. original. Film sam pogledao pre možda dva-tri meseca i ostavio je neverovatno jeziv utisak na mene. Otmičar je stvarno genijalno smišljen lik. Naježim se svaki put kad pogledam ovu facu što si stavio u naj scenu. E sad, pitanje je zašto je on to uradio?\nU jednom trenutku, dok je razgovarao sa Rexom, Rejmond je rekao da je sociopata. Dakle on ima poremačaj ličnosti, ko zna šta mu se dešavi u glavi i kako on sagledava stvari. Tu ide ona priča kada je kao klinac skočio sa balkona. E onda imamo scenu kada je spasio život detetu. Shvatio je da je uradio dobru stvar, pa isto tako postavlja sebi pitanje da li može da uradi nešto loše, kao kontrast prvom događaju. Da bi dokazao sebi da mu nije bilo suđeno da uradi dobru stvar i spasi dete on će uraditi isto tako i nešto veoma zlo.\nA ovaj kraj je za mene nešto najjezivije što sam mogao da zamislim.\nalter ego 28. новембар 2013. 16:10\nUpravo tako, ja nisam hteo da spojlujem.. Ali onakav kraj film, prosto nisam ocekivao. pogotovu sto sam gledao amer.verziju.. Jezivo i bolesno..\nBU-2 01. децембар 2013. 01:07\nKoncept iz drevne kineske filozofije Jin i Jang nas uci da u svakom dobru ima zrno zla i u svakom zlu zrno dobra. Sta se desi kada kod nekog to zrno zla proklije u istinsko zlo i to sve samosvesno, to jest kada je osoba sposobna realnog sagledavanja sopstvenog cinjenja zla u svakom trenutku! Dobra djela radimo zato sto je to normalno i sto se to ocekuje od nas, ali kada neko radi nesto lose i zlo samo da bi spoznao svoju snagu, volju i hrabrost pri tome, onda to prelazi u pravu pravcatu monstruoznost! Kolike su granice covjekove upornosti i strpljenja i da li one uopste postoje ako trazimo i cekamo nesto do cega nam je toliko stalo? Da li zivot u neizvjesnosti i iscekivanju donosi pakao radoznalosti i vjecito ponavljanje fraze "sta bi bilo, kad bi bilo"? Da li postoji nesto sto dugo prizeljkivanu osvetu moze baciti u zapecak i naciniti je nebitnom? Na sva ova pitanja i jos puno njih pruza odgovore ovaj mracni i pesimisticki, ali izvrsni i inteligentni psiholoski triler!. Film koji je malo poznat sirokoj publici, ali koji i tek kako zavredjuje paznju svojom sjajnom pricom, formom i glumom! OBAVEZNO ODGLEDATI ( vise puta )!!!


Ove poslove niko neće da radi u Švajcarskoj - RTV Santos\nOve poslove niko neće da radi u Švajcarskoj\nPrema zvaničnim podacima, Švajcarskoj trenutno nedostaje 42.778 zanatlija, a preduzeća su raspisala ukupno 198.097 slobodnih radnih mesta, podaci su koje je objavio portal „Jobchanel AG“.\nTako elektrotehnička firma iz Vintertura ne može da nađe elektroinstalatere i servisne tehničare. „Tržište je presušilo za ovu vrstu radne snage“, rekao je direktor Stefan Danev. On je kazao da je teško pronaći radnu snagu koja bi dugoročno popunila radno mesto.\nVeć godinama najviše nepopunjenih radnih mesta su zanatske delatnosti. Primera radi, trenutno se traži oko 4.000 elektromontera, 2.260 instalatera, 2.143 stolara, oko 1.500 zidara i molera. Švajcarska trenutno analizira i uzroke nedostatka zanatlija, jer je nejasno da li je za to kriv položaj zanatlija u društvu ili digitalizacija. „Društvu očigledno značaj zanatlija nije dovoljno poznat“, rekao je Kristop Šer, direktor kompanije „Svistek“\nOn ističe da sve češće čuje od preduzeća sa kojima sarađuje da roditelji radije svoju decu šalju na studije, nego na izučavanje zanata. I Kristof Torman, predsednik Centralnog saveta zanatskog obrazovanja Švajcarske, smatra „akademizaciju“ društva važnim uzrokom nedostatka zanatlija danas. „Zanatski poslovi danas imaju i problem zbog digitalizacije. Fokusiranje na računare i robotiku stavlja u drugi plan da iza tog stoji mnogo tehnike i zanatskog znanja“, rekao je Torman.\nMatijas Engel iz Udruženja građevinskih majstora apeluje na švajcarske vlasti da ne šalju „pogrešne signale“, već da je važno da se ne podstiče samo gimnazijsko i univerzitetsko obrazovanje, već isto toliko i zanatsko obrazovanje. Broj radnih mesta za zanatlije je rastao drastično od 2015. kada je nedostatak ovih profila iznosio 23.976. a danas dostigao 42.778.\nPrethodnoSnaja ubila svekrvu\nSledećeKomarci zaraženi virusom Zapadnog Nila u Zrenjaninu, ali ne paničite


Priloška sintagma???\n17.27 ч. 16.05.2022.\nSrpski jezik - Vokabular forum > О српском језику и култури > Школски задаци > Тема: Priloška sintagma???\nАутор Тема: Priloška sintagma??? (Прочитано 28194 пута)\nОдг: Priloška sintagma???\n« Одговор #15 у: 11.05 ч. 20.03.2013. »\nHvala Pedja što si me podsjetio na učiteljicu, još od toga vremena nisam dobio sličan savjet. Nije mi bila namjera da uvrijedim bilo koga, i to sigurno ne možeš naći u mojem pisanju, ne znam šta bih ti drugo rekao u vezi toga.\nOno što sam rekao što nije bilo vezano konkretno za temu treda se odnosilo uopšte na to da imamo pogrešno vidjenje jezika kod nas, kroz pogrešne naočare gledamo jezik koji govorimo. Pogrešna gramatička objašnjenja i uopštavanja koje nalazimo u knjigama i koja se uče po školama i fakultetima su i manji problem u odnosu na ovaj elitistički, kruti stav medju ljudima koji se bave jezikom, pa lupaju ljude pravilima koja često nemaju smisla ni uporišta u stvarnom jeziku koji se govori i piše.\nI onda se onako arogantno ljudima kaže da je to jezik babe Smiljane. Jezik babe Smiljane je nepravilan samo u smislu u kojem aludira na jezik koji nije standardan, dijalekat koji ćemo čuti po selima i čija upotreba postaje nejasna dva sela od Smiljaninog. Kad lingvisti kažu da je "svo" nepravilan oblik ili vam lektor prepravi "svo mlijeko" u "sve mlijeko" oni su ta baba Smiljana a da ne znaju da su, zbog istog ovog razloga što to nije standard nidje osim u njihovim glavama. U tredu o ovoj dilemi "svo" ili "sve" imali smo na pet stranica lingviste koji ubjedjuju čovjeka da je "svo mlijeko" neispravno reći a ispravno je "sve mlijeko". To je bizarno, naročito sa ponudjenom argumentacijom "to je pravilo".\nTu dolazimo na drugi, objektivni dio problema a to su ova gramatička uopštavanja koja su nekonzistentna, ne daju smislen model jezika koji koristimo, a daju gomilu neke budibogsnama terminologije. Osim toga, najviše se polaže na pitanja od sporednog značaja za jezik, a ono što je suština je stavljeno na stranu. Centralno mjesto imaju svršena i nesvršena stanja, meke i tvrde stvari i to, tako da nam gramatike liče na scenario za loš pornić. Trebalo bi da idu sa onim pečatom da nije za mladje od osamnaest, ni za starije od šezdeset. Rezultat takvog podučavanja jezika se vidi i u ovom tredu dje će obrazovani i pametni ljudi ići za nekim naučenim “pravilima“ protiv vlastite jezičke intuicije. Neću da kažem da ništa što se piše u gramatikama nema smisla, ali postoje veliki nedostaci u tim objašnjenjima koji onemogućavaju ljude da sagledaju cjelinu jezika na pravi način.\nOpet velim, to sa gramatikom manje više, ali ne mogu da razumijem da se ljudima uliva nepovjerenje u vlastitu sposobnost da govore svoj maternji jezik, to je štetno i smiješno blesavo. Svi ljudi koji bar ponekad pročitaju neku knjigu, ozbiljan neki tekst, koji pričaju dosta sa ljudima, pišu bar ponekad, gledaju tv i tako, će napraviti minimalni broj grešaka u govoru, koji se mjeri promilima u odnosu na izgovoreno, i nema potrebe da sumnjaju u svoju jezičku intuiciju ili da čekaju bilo koga da im poferma da su u pravu. Lingvistika kao nauka ne postoji da kaže šta je pravilno a šta ne nego da objasni logiku mehanizama koji stoje iza jezika koji govorimo. Zato velim, i ubijedjen sam da je to dobar savjet, čitajte, slušajte i pričajte da biste “uhvatili“ standard jezika bolje i moći ćete slobodno da kažete "Svi smo mi Klajn", ono kao "Svi smo mi Seve".\n« Задњи пут промењено: 11.19 ч. 20.03.2013. од OMali » Сачувана\n« Одговор #16 у: 00.34 ч. 22.03.2013. »\nDivno; očito je trebalo da budem precizniji. Držaću se teme.\nU rečenici je naglo kao zastor priloška sintagma — ukoliko rečenica ima prilošku sintagmu. Ovo je svakako izuzetno neobično rešenje (ne znam da li sintagma uopšte može biti tako nenormalno pokidana). No, pitanje od nas zahteva da nađemo prilošku sintagmu (vi slobodno probajte, pa mi nađite prilošku sintagmu; neće vam uspeti). Dakle, pod pretpostavkom da pitanje ne greši, tj. pod pretpostavkom da u ovoj rečenici ima priloške sintagme, ili u okvirima koje ovo pitanje postavlja — jedino moguće rešenje je da je ta sintagma naglo kao zastor[/u] (što bi inače imalo funkciju adverbijalne odredbe načina). Ako baš moramo naći prilošku sintagmu, to je naglo kao zastor\nUkoliko je, pak, greška u pitanju (kao što bi trebalo da jeste), onda sasvim normalno tumačimo rečenicu (naglo nam je prilog [inače sa funkcijom adverbijalne odredbe načina] koji nije ni u kakvoj sintagmi itd.).\nTo da je donedavno čistog priloška sintagma, naravno, čista je glupost (glavna reč sintagme je čist, pa je ona pridevska [a inače ima funkciju atributa uz nebo]. Da se razumemo, ne lupetam ja ovo nasumice; pošto je ova sintagma napravila cirkus (ne samo na ovom forumu), pokazao sam rečenicu Balši Stipčeviću, asistentu za sintaksu na Filološkom fakultetu, koji se slaže.\nStoga, Žuta gramatiko sive boje, odgovor na vaše pitanje je da donedavno čistog nije priloška sintagma — već pridevska, kao što ste i mislili (potvrđuje asistent za sintaksu). Mislim da ste upoznati s takmičenjima i da vam nije toliko neobično što se provuče greška.\nOMali, na vaše postove neću odgovarati (možda bih da su pristojniji). Usput, baba Smiljana vam poručuje: u vezi s tim, ne u vezi toga.\n« Задњи пут промењено: 00.41 ч. 22.03.2013. од Suomalainen » Сачувана\n« Одговор #17 у: 14.00 ч. 22.03.2013. »\nU ovom dijalektu srpskog jezika koji govorim, a može biti da nije mejnstrim, fraza "naglo kao zastor" nema smisla, pa da sad Vuk Karadžić i Dositej vaskrsnu da me ubjedjuju da ima. "Naglo" i "kao zastor" su adjunkti (ili ako baš moraš izraz taj onda "adverbijali") za način, to su fraze istog nivoa i iste funkcije u rečenici, a različite forme: "naglo " je prilog a "kao zastor" predloška fraza. Obije na isti način kvalifikuju značenje radnje sadržane u glagolskoj frazi "navukoše se". Ne idu i ne mogu ići dvije različite fraze za način zajedno sintaktički, a kad ih povežeš semantički u frazu "naglo kao zastor" nemaju smisla. Prilozi za način kvalifikuju radnju sadržanu u glagolu ili glagolu sa svojim komplementom, to im je funkcija u rečenici. Ako već voliš pravila, eto jedno što sigurno ima smisla.\nRekao sam prije, mudro naravno, da nije Mojsije utefterio na kamenim pločama neka pravila koja ako prekršiš dobiješ ložu u paklu. Ta pravila je propisao odje neki naš jezički guru koji je bio u poziciji da ih propisuje. Na stranu što taj nametnuti jezički ukus u dobrom dijelu slučajeva vuče na rodno selo autora, i jezik koji nikad nije bio standard u srpskom jeziku, veći problem je ta uskoumnost u nametanju pravila uz argumentaciju "ovo je pravilo". Evo da citiram čovjeka pod nikom "Normalno" koji stvarno paše uz njegovu diskusiju u tredu o "sve ili svo", koja može poslužiti kao kontrast takvom shvatanju jezika:\nGovoriti "sve" u slucaju pojedinih imenica nema apsolutno nikakvog smisla osim ako im se ne promeni rod ! (mada bi preciznije bilo reći da ćeš morati da promijeniš rod determinativa "sve" u "svo" da ga prilagodiš rodu imenice, jer je ovo sve, svo..zavisni element u imeničnoj frazi)\nI na kraju ce od cele Srbije ostati samo knjizevnici koji govore pravilno. Odlicna ideja, to ce bas odrzati i jezik, i gramatiku, i pismo. Sad si me samo ubedio da je moja opaska o lingvistima bila sasvim na mestu! I ako je "standardni jezik" jedan za sve, zasto ga uopste menjati? Zasto ne govorimo staroslovenskim? Vidis li kontradikciju u onome sto govoris?\nI cela Srbija moze da govori nepravilno! To nema nikakvog smisla!\nAko novinari, tv voditelji, drzavne institucije, pa i neki pisci (moderni) ne pisu i ne govore pravilno, suludo je to ocekivati od naroda. Zato mislim da srpski jezik mora brze da se menja i da prati govor. Samo to, ne da se prihvata sve zivo, ne da bude kako JA hocu, vec kako se govori! Nadam se da ovim mozemo da zavrsimo diskusiju posto je prilicno besmislena!\nA kao drugo, lakse je prilagoditi pravopis govoru nego naterati 6 i vise miliona ljudi da govori kako treba. Ne znam da li se razumemo.\nI kao prvo i kao drugo razumemo se normalno, normalno da se razumemo. Da citiram i lingvistu i njegovo objašnjenje, kao kontrast ovome:\nČovjek koji je žudio za objašnjenjem:\nHvala na odgovoru, kako god zvučalo, ako je pravilno to je to A zvuči čudno (barem meni) samo zato što sam navikao na 'svo' u pojedinim slučajevima, ipak se mnogo koristi u svakodnevnom govoru.\nAli ako baš treba da se odlučim koji je argument najblesaviji u odbrani ovih rule of thumb pravila u jeziku onda je to ono "da nema pravopisa svako bi pričao kako se njemu svidja i ne bismo znali šta je pravilno a šta ne". Da. A da nema doktora opšte prakse da nam kažu da idemo na nogama mnogi bi išli na rukama. Mislim, nije da ne može da se ide na rukama, može, ali je priroda za taj posao noge predvidjela. Tako i u jeziku niko ne izabere da priča bilo šta nego prirodno pokušava da ga što bolje razumiju sa tim što kaže. Jezik je sredstvo komunikacije a noge su za hodanje. Neću da budem bezobrazan pa da dalje razradjujem ovu tezu već sam izašao na loš glas.\nOno što oću da kažem je da se standard jezika prirodno nameće kroz komunikaciju. Ne nameće se standardni jezik ljudima tako što im se izdeklamuju pravila sa kamenih ploča nego ljudi nameću standardni jezik. Jezik se mijenja, a zemlja se okreće, gledao sam maloprije na brejkinnjuz. Preskriptivisti su davno izgubili taj rat u drugim jezicima, a kod nas se još svrdlaju ove iste stvari. A izgubili su zbog ovih razloga koje je čovjek naveo, što se taj pristup sukobljava sa svim što znamo o tome kako se jezik mijenjao istorijski, i što se često ta pravila sudaraju sa osnovnom logikom kao u ovom sve-svo primjeru.\nMože to da nam se svidja ili ne ali svi zajedno kreiramo standard jezika koji govorimo, standard jezika nije stvar pojedinačne odluke. Kad drugarica sa estrade kaže nešto kao:\nJa se negde osećam ispunjenom.\nja shvatim riječ "negde" kao ovo što ti zoveš adverbijalna odredba mjesta predikata i ispadne smiješno, ali šta da se radi, ta riječ je i u drugom smislu u opticaju. Volim ili ne volim, nemam pravo da druge terorišem svojim ličnim preferencijama. O tome govore autori Cambridge Grammara na sedmoj stranici knjige pod a) Taste tyranny, a ja ću to prekucati u posebnom tredu http://www.vokabular.org/forum/index.php?topic=7788.new#new i nadam se da će to podstaći ljude da o jeziku razmišljaju na drugačiji način. Ta promjena je neophodna, ovakvo podučavanje jezika ne vodi ničemu.\nDa ne vodi ničemu dokazi su na svakom koraku u ovom tredu, počevši od pitanja sa testa dje se traži od učenika srednje škole da identifikuju "prilošku sintagmu" u rečenici. Šta to uopšte znači ja ne shvatam, identifikovanje imenica, priloga i drugih formi riječi u rečenici. Koja je svrha da pitaš učenika u trećem razredu šta je prilog? I kako će da zna kako da identifikuje prilog osim da napamet uči instrukcije iz naših gramatika za svaku riječ pojedinačno. U ovoj žutoj gramatici vele da su "blizu" i "van" prilozi a "u" i "na" su predlozi, o tome sam isto pisao. U frazi "u kući" nemamo prilog, ali ima u "van kuće". Do moga i takva objašnjenja. Što je važnije, ako je data rečenica da se analizira, ono što bi trebalo da bude pitanje je da se identifikuje dio rečenice, a ne forma neka bilo dje u rečenici, besmisleno je takvo pitanje za taj nivo u školovanju, i to nije analiza rečenice. Razlog što se ovakva pitanja pojavljuju na testovima je ono što sam rekao prije u ovom tredu, ne znamo šta su osnovni pojmovi u sintaksi. Šta je konstituent u rečenici, koje forme su tipično koji konstituenti, koje ostale funkcije bilo koja pojedinačna forma može imati, šta je imenica, šta je predikat itd. Ako to ne znaš i ako to ne znaju oni koji nas uče jezik, bolje to da kažem radi drugih koji će da čitaju ovo o čemu pričamo, a ako to povrijedi nečiju sujetu šta da radimo, meni nije namjera bila da te uvrijedim. I za ovo pitanje ću otvoriti poseban tred http://www.vokabular.org/forum/index.php?topic=7790.0;topicseen sa citatom iz teksta jednog od vodećih engleskih lingvista koji govori o ovom istom problemu u engleskom jeziku.\nRekao sam već u prethodnom postu da nisam siguran, ali da je po mom mišljenju ovo "donedavno", poseban element u imeničnoj frazi koji kvalifikuje "čisto nebo". Ne znam jesam li u pravu, moguće da ću kad nadjem vremena obratiti nekom malo umnijem, (nisam rekao maloumnijem) stručnjaku za pomoć u vezi ovoga. U primjeru sa rečenicom dje imenična fraza "velika ljubav" ima značenje "djevojka" ovakva dilema naravno ne postoji, prilog "donedavno" kvalifikuje imeničnu frazu a ne pridjev "velika".\nUsput, baba Smiljana vam poručuje: u vezi s tim, ne u vezi toga.\nBaba Smiljana strikes again Podsjetio si me na onaj vic još iz socsamoupravljanja kad je siromašni radnik pitao direktora je li ispravno što direktor ima tri stana a on živi u šupu. Direktor mu je odgovorio u tvom stilu: Nije to ispravno, ispravno je "u šupI". Enivej, interesantno je zaista da sam na Guglu dobio 495 rezultata za "u vezi toga", a 494 za "u vezi s tim". I šta ćemo sad, mrtva trka, pola naroda nepismeno a pola pismeno. Onda sam pogledao za "u vezi vašeg" i "u vezi s vašim", tu je 505 prema 383, tu je još više poražavajući ovaj odnos u korist nepismenih. Ako možeš da objasniš što ne valja ovaj genitiv, bilo bi dobro radi ove gomile koja živi u lingvističkom grijehu, ako ne, ostavi kontakt telefon babe Smiljane da nam objasni, i popa da nas okadi.\nŠto bi bilo bolje je da ti profesori i asistenti za sintaksu i ostale poreske obaveze za koje smatraš da drže ključeve ispravnosti našeg jezika, kao pozvani da presude u ovakvim sporovima uzmu učešće na ovakvim mjestima i pomognu očuvanju toga standarda govora za koji vele da je ispravan, i malo poduče i mene i sve druge pravilima jezika koji govorimo. Ne ide da učimo ovako, reko mi Balša, reko mi Klajn, reko mi jedan što je pričao sa jednim što je pročitao to u Praktičnoj ženi u rubrici Vi mislite Saveta zna.\n« Задњи пут промењено: 17.26 ч. 22.03.2013. од OMali » Сачувана


Насловна > О часопису > Уређивачка политика\nФокус и област дјеловања\nEMC Review, Časopis za Ekonomiju i Tržišne komunikacije objavljuje originalne naučne radove, pregledne i stručne radove, naučne polemike, kritike i osvrte. Svojim tematskim obuhvatom naučnih saznanja, sa primjenom u privredi i ekonomiji, časopis odražava multidisciplinarnost studija na Univerzitetu Apeiron. Cilj je da se u časopisu objavljuju radovi iz oblasti globalne ekonomije, ekonomije regiona, ekonomske politike, tržišta i konkurencije, potrošača, medija i poslovne komunikacije, novih tehnologija, menadžmenta, marketinga sa fokusom na region Jugoistočne Evrope Časopis izlazi dva puta godišnje, u junu i decembru. Radovi se dostavljaju na jezicima naroda BiH, latinici, ili engleskom jeziku, isključivo elektronski, na mail redakcije, i to: redakcija@emc-review.com do kraja aprila za junski, i kraja septembra, za decembarski broj. Zajedno sa radom treba dostaviti adresu za slanje autorskog primjerak časopisa nakon objavljivanja. Autor po potrebi može zahtevati izdavanje potvrde u vidu dokaza da će rad biti objavljen nakon recenzije.\nRedakcija će rukopis dostaviti recenzentima kompetentnim za odgovarajuću oblast. Recenzentima se ne otkriva identitet autora, kao i obrnuto. Tokom cijele godine časopis je otvoren za saradnju sa svim zainteresovanim domaćim i inostranim autorima.\nNa osnovu recenzija, uredništvo donosi odluku o objavljivanju rada i o tome obaveštava autora u roku od 3 mjeseca od prijema rada. Radovi treba da budu pripremljeni u skladu sa Uputstvima za autore za EMC Review.\nОтворено за пријаве Каталогизовано Рецензијски поступак


Pozajmice osnivača, pozajmice između povezanih lica je predmet analize ne samo po transfernim cenama. Ove transakcije posmatraju se i iz ugla Zakona o PDV, poreza na imovinu, poreza na dohodak građana i poreza na dobit preduzeća.\nUgovor o zajmu regulisan je odredbama čl. 557. do 566. Zakona o obligacionim odnosima „Sl. list SFRJ“, br. 29/78, 39/85, 45/89 – odluka USJ i 57/89, „Sl. list SRJ“, br. 31/93, „Sl. list SCG“, br. 1/2003 – Ustavna povelja i „Sl. glasnik RS“, br. 18/2020).\nZajam je ugovor kojim se jedno lice, zajmodavac, obavezuje da drugom licu, zajmoprimcu preda u svojinu određeni iznos novca ili određenu količinu zamenjivih stvari, a zajmoprimac se obavezuje da mu vrati posle izvesnog vremena isti iznos novca, ili istu količinu stvari iste vrste i kvaliteta.\nKada se radi o ugovoru o zajmu u kojem su jedna strana ili obe ugovorne strane pravna lica ili preduzetnici, obavezan je ugovor u pisanoj formi.\nKamata može i ne mora biti ugovorena, a ako je ugovorena, može se navesti u ugovoru metod obračuna, početak obračuna, eventualni grejs period, način isplate kamate i drugo.\nBitno je istaći da nije moguće ugovoriti obračun kamate komfornim metodom (kamata na kamatu), već to mogu ugovarati samo banke, jer se tako obračunava kamata na kredite, a njih mogu odobravati samo banke, koje su registrovane za tu delatnost i imaju odobrenje za rad Narodne banke Srbije.


Pogled.ba • Broj beskućnika u BiH i dalje raste, a ponestaje prostora u prihvatnim centrima\n26.10.2019 18:50 | Objavio: D.G. | Teme BiH | 0\nbeskućnici u bih nedostatak smještaja\n"Svi koji dolaze, stižu u zapuštenom stanju. Neki su promrzli, a svi su neuredni, neokupani... Prije nekoliko dana nam je došao čovjek koji je živio sam, dugo se o njemu nitko nije brinuo. Okupali smo ga, nahranili i pobrinuli se za njega. Preminuo je dan kasnije zbog posljedica nebrige i zapuštenosti", govore za Klix.ba\nŠto se tiče migranata i stranih državljana, iz svih prihvatnih centara koje smo kontaktirali obavijestili su nas da ih ne primaju te da i one koji zalutaju kod njih tražeći pomoć preusmjere na pravu adresu, piše Klix.ba.\n0.4823 | 3.37MB


Biden: Rusija će “useliti” u Ukrajinu | Starmo\nNaslovnica Život Biden: Rusija će “useliti” u Ukrajinu\nBiden: Rusija će “useliti” u Ukrajinu\nWashington — Predsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden naveo je predviđanja o ruskom napadu na Ukrajinu, ali je rekao da predsjednik Vladimir Putin vjerovatno nije odlučio i da će se suočiti s teškim ekonomskim posljedicama ako se takva ofanziva dogodi, prenosi redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\n“Nisam siguran da je siguran šta će učiniti. Pretpostavljam da će se useliti. Mora nešto da učiniti”, rekao je Biden na opsežnoj konferenciji za novinare 19. januara povodom obilježavanja svoje prve godine na mjestu predsjednika.\nBiden je rekao da bi napad na Ukrajinu bio “katastrofa za Rusiju”, nanijevši ogroman ljudski, ekonomski i politički danak Moskvi.\n“Naši saveznici i partneri spremni su da nametnu ozbiljne troškove i značajnu štetu Rusiji i ruskoj ekonomiji”, rekao je, uključujući sankcije energetskom sektoru i onemogućavajući ruskim bankama poslovanje u američkim dolarima, svjetskoj rezervnoj valuti.\nIako je ruska vojska moćnija od ukrajinske, Biden je sugerisao da bi gubitak života za Ruse bio “težak”.\nRusija je okupila oko 100.000 vojnika na okupiranom Krimu i blizu ukrajinskih granica, dižući zvona za uzbunu u zapadnim prijestonicama zbog sumnji da Moskva priprema dalje vojne akcije protiv Ukrajine, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nZelenski: Rusi su “potpuno uništili regiju Donbasa”…


Terrasit insulation | Made in BiH - Pronađite najbolje poslovne partnere iz Bosne i Hercegovine\nOsnovne djelatnosti kompanije Terrasit Insulation su proizvodnja plastičnih masa, hidroizolacionih i termoizolacionih materijala, proizvodnja fasadnih komponenti i distribucija izolacionog materijala. Kompanija uspješno sarađuje sa domaćim i stranim strateškim kupcima, poslovnim saradnicima i klijentima. S kupcima su tokom niza godina izgradili dugoročni partnerski odnos, koji se temelji na osiguravanju cjelovite opskrbe i stalnog praćenja njihovih potreba i potreba tržišta.\nZajedno sa svojim partnerima kompanija Terrasit Insulation neprestano pronalazi cjelovita rješenja na tržištu i industriji izolacija, kako bi u potpunosti zadovoljila potrebe kupaca.\nZaposleni u kompaniji s entuzijazmom i ponosom predstavljaju Terrasit Insulation, približavajući proizvode kupcima i njihovim potrebama. Proizvodi kompanije osiguravaju stalnost kvalitete u skladu sa svim važećim propisima. Kupci uvijek mogu očekivati korisne savjete osoblja, širok asortiman proizvoda, ljubazno i uvijek dostupno prodajno osoblje, te fleksibilnu logistiku.\nTerrasit nudi široki spektar kvalitetnih proizvoda:\nTermoizolacije u građevinarstvu\nEPS (ekspandirani samougasivi polistiren) ambalaža\nPrednosti EPS-a su: jednostavna ugradnja, jednostavnost obrade, otpornost na vodu, odlična toplinska i akustička izolacija, ekološki prihvatljive ploče, zaštita od ekstremne hladnoće, topline i vlage, i dug životni vijek.\nTvrtka Terrasit Insulation je u skladu sa ovim potrebama tržišta proizvela najkvalitetnije izolacione proizvode za krovove, fasade, stropove, zidove, temelje, pregradne zidove, te izolaciju za podno i zidno grijanje.\nMisija tvrtke je ostati u vrhu proizvođača izolacionih materijala, ulagati u ekološku proizvodnju vlastitih brandova, i tako potvrditi visoki kvalitet i praktičnost širokog kataloga proizvoda.\nVizija kompanije je ostati vodeći ponudilac proizvodnog programa toplinskih izolacija, podnog grijanja i ambalaže na tržištima srednje i jugoistočne Evrope.


Jeremić: Srbija će predsedavati UN na fer način - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Jeremić: Srbija će predsedavati UN na fer način Printajte Veličina slova - + 23.07.2012 Šef srpske diplomatije Vuk Jeremić rekao je u ponedeljak da će Srbija predsedavati Generalnom skupštinom UN na fer način, poštujući pravila koja nisu naročito povoljna za secesionističke teritorije poput Kosova.\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma iz Brisela Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3184)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1146)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1075)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1055) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (851) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (799) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (783)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (724) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (651)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (647)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (88)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (25)Sveti Njegoš po Amfilohiju (23)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (9)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Brutalno ubojstvo u Londonu Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Kada se pomene školica dojenja šta vam prvo padne na pamet? | Dečji sajt\nKada se pomene školica dojenja šta vam prvo padne na pamet?\nNajverovatnije pred sobom imate sliku grupe trudnica koja pokušava da nauči najbolje što može sve detalje vezane za dojenje svoje bebe koju sa nestrpljenjem očekuje. Da.\nNisu samo trudnice osobe koje bi trebale da se pripreme za dojenje. Jako važna karika u dojenju su i njihovi partneri odnosno budući očevi ali i osobe od poverenja koje će najviše vremena provesti sa majkom i bebom u najintenzivnijem i najzahtevnijem periodu nakon porođaja.\nDojenje zna biti prepuno izazova, a kada se nalazimo u takvoj situaciji bez prave podrške nema uspeha.\nBez obzira da li se radi o budućem tati ili o budućoj baki, tetki... ko god da je osoba koja će se naći pri ruci porođenoj majci, jako je važno da se i ta osoba pripremi za dojenje i sve njegove izazove.\nO čemu se to uči u Školici dojenja?\nZa vreme školice dojenja priča se o raznim aspektima dojenja ali najviše o samoj praksi koja je pred majkom. Kako da nauči pravilno da postavi bebu na dojku, šta da očekuje u prvim danima i nedeljama, kako da zna da li je beba posisala dovoljno mleka, kako da zna da je sve u redu, kako da reši probleme ako na njih naiđe... a sve to se lakše pamti udvoje. Ono što trudnica ne zapamti zapamtiće budući tata ili baka.\nZa sve vas koji se dvoumite oko toga da li vaš suprug da učestvuje u Školici dojenja da ne bi postavio neko glupo pitanje: „Ne postoje glupa pitanja, samo glupi odgovori.“ U kvalitetnoj Školici dojenja svako pitanje je važno, svako pitanje će dobiti svoj odgovor i svi će iz Školice dojenja izaći sa mnogo više znanja nego što su došli.\nVelik je i nezamenljiv ovaj vid podrške od kog najčešće zavisi da li će dojenje biti uspešno ili ne. Baš iz tog razloga imate mogućnost da se prijavite za Školicu dojenja koja se organizuje na Kopaoniku. Vikend za buduće roditelje u okviru kog će biti u prilici da se na adekvatan način pripreme za najzdraviji način ishrane svog deteta.\nfoto: telegraf.rs, dailymail.co.uk


Novorođenče bacila u poljski toalet: Novi detalji užasa kod Kikinde, porodica odmah reagovala\nMlada žena Danijela B. (28) danas se porodila kod kuće u Mokrinu kod Kikinde, ali je tek rođenog dečaka ubacila u poljski toalet. To su primetili članovi porodice i pozvali Hitnu službu pa su vrlo brzo majka i novorođenče kolima saniteta stigli u… »\nDetalji užasa u Mokrinu: Novorođenče bačeno u poljski wc primetili članovi porodice danijela (28) još imala posteljicu u…\nDanijela B. (28) danas se porodila kod kuće u Mokrinu kod Kikinde, ali je tek rođenog dečaka ubacila u poljski toalet. To su primetili članovi porodice i pozvali Hitnu službu, pa su vrlo brzo majka i novorođenče kolima saniteta stigli u Opštu… »\nLekari se bore za život novorođenčeta, a evo šta je s majkom\nDanijela se porodila kod kuće, pa bacila bebu u poljski toalet. Danijela B. (28) iz Mokrina kod Kikinde, porodila se kod kuće, a potom se u kikindsku bolnicu pojavila sa novrođenčetom koje je imalo vidne povrede po glavi i telu. Danijela je nakon… »\nNovi detalji užasa kod Kikinde: Danijela se porodila kod kuće, ali je tek rođenog dečaka ubacila u poljski toalet\nIstraga u toku. Mlada žena Danijela B. (28) danas se porodila kod kuće u Mokrinu kod Kikinde, ali je tek rođenog dečaka ubacila u poljski toalet. To su primetili članovi porodice i pozvali Hitnu službu pa su vrlo brzo majka i novorođenče kolima… »\nTinejdžerka iz Mokrina teže povređena: Auto sleteo s puta pa se zakucao u betonski stub i drvo\nMOKRIN - Maloletna B.K. (17) iz Mokrina, zadobila je teške telesne povrede u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila u ponedeljak uveče, oko 22.15 sati, u tom selu kod Kikinde. Kako je Kuriru potvrđeno u kikindskoj policiji, ona je hitno prebačena u… »\nAutomobil sleteo sa puta i udario u drvo, povređena maloletnica\nU saobraćajnoj nezgodi koja se juče dogodila oko 22 sata u selu Mokrin, 17-godišnja B.K. iz tog mesta kod Kikinde, zadobila je teške telesne povrede. Maloletnica je hitno prebačena u novosadsku bolnicu na lečenje, potvrđeno je za „Alo!“ u… »\nSleteli s puta i udarili u drvo: Tinejdžerka povređena u udesu kod Kikinde, lakše povrede zadobili njeni roditelji\nU Mokrinu kod Kikinde sinoć, oko 22.00 sata, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je teže telesne povrede zadobila maloletna devojčica B. K. (17). Zbog težine povreda ona je prebačena na dalje lečenje na kliniku u Novi Sad, ali se za sada ne zna… »\nTinejdžerka teško povređena u udesu kod Kikinde\nU saobraćajnoj nesrećni koja se dogodila sinoć kod Kikinde teško je povređena tinejdžerka B. K. (17). Tragedija se dogodila kod Mokrina, a maloletna B. K. je hospitalizovana u kliniku u Novi Sad. U nesreći su lakše povređeni njena majka V. K… »\nPravda pre 2 satajoš 13 povezanih


Anti-spam, 30.06.2014, 09:18 AM\nMnogi koji rade u sektoru informatičke bezbednosti verovatno su bili iznenađeni zbog emaila koji su dobili od Microsofta u kome ih kompanija obaveštava da više neće slati automatizovanu elektronsku poštu o bezbednosnim problemima i ažuriranjima za Windows i drugi softver koji proizvodi Microsoft.\nJoš veće iznenađenje je razlog zbog koga od Microsofta više neće stizati ovakvi razlozi - zakon protiv spama.\nU emailu nema malicioznog linka, niti fajla u prilogu. Nije prevara, niti šala u pitanju. Email je pravi.\nObustavljanje ovakve usluge koja je bila od koristi mnogima rezultat je stupanja na snagu novog kanadskog anti-spam zakona od 1. jula.\nNovi kanadski zakon, koji će biti jedan od najrestriktivnijih anti-spam zakona u svetu, će tražiti od onih koji šalju email biltene da dobiju izričitu suglasnost pretplatnika za dobijanje ovakvih obaveštenja, umesto da se prepostavlja da su preplatnici zainteresovani zato što je prilikom instaliranja softvera već bila označena opcija za dobijanje email obaveštenja. Kazne za prekršaje koje su predviđene ovim zakonom kreću se i do 10 miliona dolara.\nTakve emailove i od drugih servisa dobili su i korisnici izvan Kanade, sa zahtevom da potvrde svoju pretplatu, jer mnogi servisi nemaju podatke o lokaciji svojih pretplatnika.\nKanadske vlasti dale su servisima koji šalju email obaveštenja rok od tri godine tokom kojeg treba da se postaraju da njihovi postojeći pretplatnici izraze svoj pristanak za dobijanje ovakvih emailova.\nIpak, Microsoft nema mnogo razloga za brigu. Kanadski zakon predviđa i neke izuzetke, uključujući i onaj da se zakon neće primenjivati kada emailovi sadrže isključivo upozorenja ili obaveštenja o bezbednosti ili bezbednosti proizvoda ili servisa koje je primalac emaila koristio, koristi ili koje je kupio.\nMicrosoft je u email obaveštenjima pozvao zainteresovane da se prijave na RSS feedove ili da prate Twitter nalog Microsoft Security Response Center.


Prva Srpska Televizija :: Putovanja :: U najlepšim evropskim gradovima NIKAKO ne smete da...\n04. 02. 2018. 11:40 >> 09:54\nU najlepšim evropskim gradovima NIKAKO ne smete da...\nPrvo se upoznajte sa odredištem pa se tek onda uputite na željenu destinaciju. U suprotnom, možete da napravite ozbiljne greške!\nU Beču se ne kupuje flaširana voda, već se pije voda iz slavine. Prave Bečlije su uzdržani i kulturni ljudi i ne treba se smeškati damama u bundama, niti započinjati razgovor sa muškarcima u odelima. U Beču samo turisti nose helanke, šortseve i patike. Ovde je kafa uz dnevne novine ritual, a u gradskom prevozu se ne treba švercovati, jer su kontrolori nemilosrdni, a mnogi od njih govore srpski.\nPrvo pravilo je da ne treba bacati novčiće u sve fontane. Ali je još važnije ne čekati u redu za Koloseum, jer se ulazi sa istom kartom koja se kupi na ulazu u Forum ili u Muzej. Ulaz u Vatikan je besplatan poslednje nedelje u mesecu, a Panteon je uvek džabe. Na ulici treba izbegavati susrete sa nasrtljivim prevarantima koji vam daju neki sitan poklon, a onda jure za vama da ih za to častite.\nKatedrala Sagrada familija je daleko interesantnija spolja. Unutra je gradilište za koje treba platiti 12 evra. Koliko god da je turista gladan ne treba da jede u Rambli, već u Gotskom kvartu. Španci, u principu, ne govore engleski. U Barseloni ne treba očekivati flamenko i veselu atmosferu, jer Katalonija nije Španija.\nU Parizu je nemoguće videti sve, a maksimum može da se postigne preciznim planiranjem i korišćenjem metroa. Pariz je skup, pa nikada ne treba jesti na Monmartru, u poznatim avenijama ili na fensi mestima. Najbolja i najjeftinija hrana je na železničkim stanicama, koje su prava umetnička dela. Čekati u redu za Ajfelov toranj je "bačen" dan, a kome je baš stalo, neka se popne uz 328 stepenika do prvog nivoa, jer je odatle pogled lep i liftom se silazi dole. Mudri turisti ne ulaze u velike radnje, koliko god bile privlačne. Jelisejskim poljima se samo prolazi, jer postoje samo zbog Amerikanaca.\nBez razmišljanja treba doplatiti hotel u centru. Ne treba šopingovati na Venceslav trgu. Ne treba piti kafu u "Starbaksu", niti jesti brzu hranu, jer češki restorani imaju veoma pristupačne cene. Na Karlov most se ne ide tokom dana nego rano ujutru ili predveče. Ne treba očekivati mnogo od Zlatnog sata, jer je precenjen kao atrakcija. Ne treba nervirati gardiste u Hradčanima, jer imaju kratak fitilj. U Pragu se treba slojevito oblačiti i nositi šal u bilo koje doba godine.


Radio Tivat | Kašćelan ponovo prvak\n09 окт Kašćelan ponovo prvak\nPosted at 10:03h in Sport, Vijesti\tby\tBiljana Nokovic\nPobjedom u Dubrovniku, na posljednjoj brdskoj auto trci ove sezone, Kotoranin Nemanja Dona Kašćelan osvojio je novu titulu prvaka u okviru Prvenstva crnogorskih auto moto klubova na brdskim stazama.\nKašćelan, takmičar AMSK „Blažo Smiljanić – Kotor“, bio je najbolji u svojoj klasi a trijumfovao je i u generalnom plasmanu.\nProšlogodišnji osvajač zlatne kcige i sportista grada Kotora, nakon svih šest pobjeda u ovogodišnjoj takmčarskoj sezoni, oprobao se i na evropskom šampionatu održanom u Buzetu u Hrvatskoj, gdje je, među najboljim vozačima Evrope, osvojio treće mjesto.\nKašćelan je kazo da je zadovoljan svojim ukupnim rezultatom u ovogodišnjoj sezoni i naglasio da auto sport iziskuje velike troškove, te da vjeruje da bi uz podršku grada Kotora i države mogao postići još bolje rezultate na evropskim takmičenjima.


Deo centra Kikinde bez grejanja: Ekipe “Toplane” na terenu, radijatori topli tokom popodnevnih časova · gradski.online\nDeo centra Kikinde bez grejanja: Ekipe “Toplane” na terenu, radijatori topli tokom popodnevnih časova\nKIKINDA- Zbog sanacije havarije na delu toplovodne mreže u ulici Nemanjina, od devet časova daljinskog grejanja nemaju potrošači stambenog bloka Galadska, u ulici Đoke Radaka 2-8, ali i u ulici, u kojoj su radnici “Toplane” već na terenu.\nIz lokalnog dstributera toplotne energije najavljuju da će radove okončati tokom popodnevnih časova, kad se očekuje i normalizacija grejanja. Od početka grejne sezone, ovo je četvrta havarija na vrelovodu. Pored dela mreže u ulici Miloša Velikog, od glavne kotlarnice do ulice Miloša Ostojina, ovaj deo toplovoda najpodložniji je kvarovima.\nIz “Toplane” podsećaju korisnike da će od februara centralno grejanje pojeftiniti, u proseku, osam odsto. Korekcija usluga vezana je za smanjenje osnovnog energeta koje “Srbijagas” isporučuje “Toplani”. Građani će tokom grejne sezone za stambeni prostor plaćati 162,92 dinara. Van grejne sezone izdvajaće 40,73 dinara po kvadratnom metru.\nOni koji koriste poslovni prostor, tokom pola godine grejne sezone plaćaće 203,65 dinara. Van grejne sezone izdvajaće 50,9 dinara. Za one građane kojima se grejanje obračunava po utrošku nova cena je 6,45 po kilovat času, a za poslovni prostor iznosiće 8,06 dinara po kilovat času.\nPrethodnoTrke neosedlanih konja u Mokrinu ipak održane, kažu spontano: Pobedu odneli Srđan i kobila Zora\nSledećeBezbednije do granice i noću: Biciklistička staza do Nakova dobija led rasvetu i video nadzor


Zarif upozorio Trampa na izraelsku "zamku"\nZarif upozorio Trampa na izraelsku „zamku“\nTanjug 2. januara 2021. 20:35\nTEHERAN – Iranski ministar spoljnih poslova Mohamad Džavad Zarif pozvao je danas američkog predsednika Donalda Trampa da ne bude „zarobljen“ navodnim izraelskim planom da izazove rat napadima na američke snage u Iraku koji bi bili pripisani Iranu, javlja Rojters.\n„Nova obaveštajna služba iz Iraka ukazuje na to da izraelski agenti-provokatori planiraju napade na Amerikance – stavljajući odlazećeg Trampa u lažni slučaj casus belli“, rekao je Zarif u tvitu objavljenom na godišnjicu američkog ubistva visokog iranskog generala Kasema Sulejmanija udarom drona u Iraku.\nOn je upozorio Trampa da „pazi na zamku“, jer će „svaki vatromet rikošetirati“, napisao je Zarif.


Facebook i Instagram će omogućiti korisnicima da sakriju broj lajkova - BiH Vijesti\nNaslovnica ZANIMLJIVOSTI Facebook i Instagram će omogućiti korisnicima da sakriju broj lajkova\nKorisnici Instagrama moći će sakriti broj lajkova na svim postovima na svome zidu i na vlastitim postovima. Obje opcije bit će dostupne na Facebooku “u nekoliko idućih sedmica”, priopćio je Instagram u srijedu.\nU razgovoru sa novinarima, šef Instagrama Adam Mosseri rekao je da je cilj dati ljudima kontrolu nad njihovim iskustvima na aplikaciji.\nInstagram je nedavno provodio testiranja tako što je malom broju globalnih korisnika dao mogućnost biranja između pokazivanja broja lajkova i sakrivanja istih. Kompanija je rekla da je to nekim korisnicima bilo korisno, dok je druge živciralo što su izgubili metriku.\nInstagram se suočio sa neugodnom situacijom zbog svojih planova da napravi verziju aplikacije za djecu do 13 godina i narodni tužioci iz 44 američke savezne države pozvali su Facebook da odustane od toga plana.\nPrethodni članakTurković, Cikotić i Podžić glasali protiv prijedloga Ministarstva civilnih poslova da bh. dijaspora u BiH može ući sa negativnim antigenskim testovima\nNaredni članakGrađani KS će dobit digitalne certifikate o vakcinaciji


RSE: Aplikacija FBI-ja kao klopka za kriminalce širom sveta - Autonomija\nRSE: Aplikacija FBI-ja kao klopka za kriminalce širom sveta\nSkoro tri godine policijske službe praktično su bile u džepu ljudi za koje se sumnja da su neki od najvećih svetskih kriminalaca, preko posebnih mobilnih telefona kupljenih na crnom tržištu\nDok je operacija pod vođstvom FBI-ja iskoristila inovativnu strategiju za hvatanje kriminalaca, ona je takođe i novi momenat o raspravi kako balansirati bezbednosti i privatnost na tehnološkim platformama, preneo je danas Radio slobodna Evropa (RSE) pisanje svetskih medija.\nMeđunarodna koalicija policijskih službi objavila je da je uhvatila ljude za koje se sumnja da su umešani u kriminalne radnje širom sveta pošto su ih naveli da koriste telefone s aplikacijom za šifrovanu razmenu poruka pod kontrolom FBI-ja.\nOdvažan poduhvat – predvođen FBI-jem, australijskom policijom i mnoštvom evropskih policijskih službi – dao je zvaničnicima uvid u razgovore na kriminalnim mrežama, dok su se planirane isporuke droge, kovane zavere i pljačke i sklapani ugovori za ubistva, ukazuje američki list, dodajući da su policijske službe, pored hapšenja više od 800 ljudi, došle do novog razumevanja kako funkcionišu moderne kriminalne mreže.\nAplikaciju poput neke vrste ilegalnog Votsapa koristili su kriminalci koji su komunicirali na 45 jezika, kažu zvaničnici, dok dokumenti koje je sudu podneo FBI navode da su među zemljama s najviše korisnika Nemačka, Holandija, Španija, Australija i Srbija.\nAnom uređaji su mobilni telefoni kojima su skinute sve uobičajene funkcije – jedina funkcionalna aplikacija bila je maskirana u digitron: posle unosa koda, korisnici su mogli da šalju poruke i fotografije zaštićene enkripcijom.\nZa tri godine, prema podacima Europola, više od 300 kriminalnih organizacija u preko 100 zemalja kupilo je više od 12.000 Anom uređaja.\nUređaji su naplaćivani kao super bezbedni s vrlo ciljanim tržištem ograničenim na organizovane kriminalne grupe. Vlasti su pri tome, kako navodi BBC, iskoristile i aktuelni trend u Silicijumskoj dolini – naplaćivale su mesečnu pretplatu.\nGlobalna operacija naglašava pojačani međunarodni odgovor na globalnu trgovinu drogama poslednjih godina, ali, ističe Volstrit džurnal (The Wall Street Journal), operacija takođe predstavlja poslednji razvoj u globalnoj debati kako balansirati bezbednosti i privatnost na tehnološkim platformama.\nbezbednost, FBI, mobilni telefoni, organizovani kriminal, privatnost\nKsenija Petovar: Zagubljena etika struke\nNacionalistička FB grupa objavila lažnu vest o smrti Fate Orlović\nApel poznatih ličnosti da G7 obezbedi vakcine siromašnim zemljama


Južno-Bački, RS/ 2 nedelja staro/ 3 pregleda\n/ 3 nedelja staro/ 19 pregleda\nZdravo, ukoliko su Vam neophodni časovi iz fizike (osnovna škola), ili matematike i hemije (gradivo i osnovne i srednje škole), možete mi se javiti. Spremanje za kontrolne i pismene zadatke, popravljanje ocena, spremanje male mature. Popravni ispiti tokom leta ili učenje unapred. Dolazim na adresu ili Vi dolazite kod m...\nBeograd, Grad Beograd/ 4 nedelja staro/ 22 pregleda\nNovi Sad, Južno-Bački/ 1 mesec staro/ 16 pregleda\nNovi Sad, Južno-Bački/ 1 mesec staro/ 31 pregleda\n/ 1 mesec staro/ 59 pregleda


Novogodišnji turnir u malom fudbalu 2018\nDatum kreiranja četvrtak, 04 januar 2018 06:37\nU Hali sportova i ove godine se održava Novogodišnji turnir u malom fudbalu. I ove godine prijavlojeno preko 100 ekipa u nekoliko kategorija. Prvi turnir održan je 1975.godine.\nNovogodišnji turnir u malom fudbalu "Valjevo 2018" trajaće do 15.01.2018. god u organizaciji Fudbalskog saveza Grada Valjevo pod pokroviteljstvom Grada Valjeva.Takmičenje se odvija u deset kategorija , a utakmice se igraju tokom celog dana.\nRaspored utakmica za četvrtak 4.januar je sledeći:


Životna strategija | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Novac i karijera » Životna strategija\nI šta sam naučio? Puno toga. No, većina stvari se prilično teško primenjuje u praksi jer zahteva fanatičnu posvećenost koju većina “normalnih” ljudi nema (osim ako nisu frikovi produktivnosti koji obično veći deo dana provode u osvajanju tržišta i jahanju lestvice menadžmenta u velikoj firmi). No, svakako da implementacija i najmanjih saveta koje autori daju poboljšava ličnu efikasnost i olakšava ostvarivanje zacrtnih ciljeva.\nOvde ću izložiti u par crta ono što od pročitane literature smatram najvažnijim i najkorisnijim za pojedince koji žele “nešto više od života”. Verujem da će mi i samom koristiti da idejno razmotrim koncept ličnog usavršavanja i ostvarivanja uspeha kako bih “razbistrio” neke stvari olakšao sebi primenu datih principa.\n1. Počnite od kraja\nParafrazirao sam jednog od najboljih autora na teme lične i korporativne efikasnosti i efektivnosti, pokojnog Stivena Kavija (Steven Covey) koji je na sličan način (“Begin with the end in mind”) definisao prvu i najvažniju od njegovih sedam navika uspešnih ljudi.\nŠta ovo znači? Jednostavno rečeno – ako negde krećete, trebalo bi da znate kuda ste se tačno zaputili, gde želite da stignete. Ovo se u rečniku preduzeća zove vizijom i, šire, misijom. Kavi je bio uverenja da svaki pojedinac treba da ima sopstvenu izjavu o misiji, temeljenu na ličnim vrednostima, koja bi mu služila kao kompas prilikom donošenja odluka u životu. Kao najbolji način da se dođe do jasno formulisane misije, Stiven Kavi savetuje da se napiše govor za sopstvenu sahranu, odnosno ono što bi čovek želeo da čuje o sebi od drugih, kada dođe taj neumitni čas.\nTakvo suočavanje sa samim sobom pružiće lucidan uvid u najintimnije želje i vrednosti koje gajimo u sebi, na temelju kojih može da se gradi uspešno i usmereno postavljanje životnih ciljeva.\nUvek me zapanji uviđanje (bazirano prvenstveno na sopstvenom primeru) u kolikoj meri “običan” čovek ne planira svoje svakodnevne aktivnosti, da ne govorimo o dugoročnim životnim ciljevima. Ponovo ću ovde ostaviti po strani ljude koji su “drilovani” za to kroz posao ili naročitu edukaciju. Džek Kenfild, autor bestselera “Principi uspeha”, iznosi procenu da u Americi svoje ciljeve aktivno planira manje od deset posto ljudi, a to je upravo broj onih koji rukovode drugima i imaju zavidne društvene položaje i imovinu.\nTipičan čovek eventualno planira godišnji odmor ili šta treba da kupi u mega marketu – naročito kada se bliže praznici. Za sve ostalo tu su prinudni mehanizmi poput radnog vremena, urgentih računa ili kazni za plaćanje, obaveznog školovanja, preporuka lekara, histerisanja žene itd.\nAko zaista želite da ostvarite neki od svojih snova, nešto za šta duboko verujete sa ste preodređeni – isplanirajte to tako što ćete mentalnu sliku željenog cilja pretočiti u konkretne korake i podkorake koje treba ostvariti kako bi se do njega došlo. Definisane korake umetnite u svoj mesečni i nedeljni rapored obaveza.\nZa praksu vizualizacije vam ne treba od prababe nasleđena vidovitost niti naročita obuka psihologa/trenera. Svakako da je ova sposobnost jednim delom urođena i predstavlja odliku onih ljudi koje često nazivamo vizionarima, ali postoje načini da se ona ličnim trudom i vežbom usvoji. Kada god za to imate vremena, pokušajte da živopisno zamislite sebe u ulozi kojoj stremite. Neki autori savetuju i da počnemo da se ponašamo na takav način kao da smo već postali ono čemu težimo. Sjedinjavajući se na ovaj način sa projekcijom željenog cilja, do njega ćemo i doći.\n4. Određujte prioritete\nZapravo, nije toliko ni teško “nabacati” na papir sve zadatke i planove koje imamo, ali realizovati svaki od njih – da li imamo dovoljno energije i vremena za to? Ono što odvaja efikasne ljude od ostatka stada nije samo dobra organizacija u sprovođenju aktivnosti, nego i uspešno određivanje prioriteta među tim aktivnostima. Prednost svakako treba da imaju zadaci i obaveze čije će ostvarivanje za posledicu imati dugoročni boljitak na ličnom, poslovnom ili porodičnom planu.\nProces određivanja prioriteta može biti bolan, jer ćete morati da se odreknete nekih banalnih aktivnosti koje su prešle u naviku ili obaveza koje ste preuzeli zbog drugih. Naučite da kažete “ne” sebi i drugima. Tokom vremena, kako budete ovladavali veštinom planiranja i organizovanja, prioritet neće više imati urgentne nego istinski važne stvari.\nPod odmorom ćemo šire podrazumevati kako fizički odmor, tako i mentalnu/duhovnu relaksaciju, pa i rekreaciju. Da bismo svoje stvaralačke i životne potencijale očuvali na visokom nivou, potrebno je “osluškujemo” svoje telo i održavamo “higijenu” uma i duše. Telu je pre svega potreban kvalitetan san, kao i odgovarajuća hrana i fizička aktivnost. U današnjem, informacijama pretrpanom dobu, podjednako je važno da imamo trenutke mira i tišine, gde ćemo biti u mogućnosti da se “rasteretimo” – bilo kroz neki hobi, meditaciju ili jednostavno boravak u prirodi. Nije iznenađujuće što u teoriji i praksi organizacije “menadžment vremena” sve više biva zamenjen “menadžmentom energije”.\n2 komentara na “Životna strategija”\nPingback: Životna strategija - Web-novine.com | Web-novine.com\nMarkophysio on Oct 02, 2013 at 6:51 am :\nOdlican tekst! Oni koji cvrsto veruju da mogu da pokrenu sebe uz ove savete su na pola puta!\nLeave a Reply to Markophysio Cancel reply


Otkrijte ekskluzivnu seriju NIVEA Retro krema!\n5 Varijante proizvoda\nPruža intenzivnu negu\nDve varijante retro pakovanja iz ograničene serije\nPre više od 100 godina na tržištu se pojavila plava NIVEA krema, kreirana da pruži ljudima negu koja im je potrebna za lepu kožu. Hranljiva formula sa Euceritom i jedinstvenim mirisom, koja hidrira i neguje kožu, menjala je svoj izgled kroz vreme i različita pakovanja NIVEA kreme. Svaka ambalaža bila je inspirisana trendovima i navikama društva iz tog vremena. Ali bez obzira na pakovanje, NIVEA krema je uvek imala istu ulogu: da pruži negu celoj porodici i da uvek bude pri ruci kada je koži potrebna hidratacija.\nOgraničena serija NIVEA Retro krema zaista je posebna, jer izgleda isto kao što je izgledala pre nekoliko desetina godina. Ono što je ostalo nepromenjeno je njen jedinstveni miris, svilenkasta tekstura i delikatna formulacija koja nastavlja da pruža negu porodicama širom sveta.\nBroj artikla 80103 (801030910047)\nObožavam je! Podseća me na detinjstvo... :)\nUključeni: Water, Paraffinum Liquidum, Cera Microcristallina, Glycerin, Lanolin Alcohol (Eucerit®), Paraffin, Panthenol, Magnesium Sulfate, Decyl Oleate, Octyldodecanol, Aluminum Stearates, Citric Acid, Magnesium Stearate, Limonene, Geraniol, Hydroxycitronellal, Linalool, Citronellol, Benzyl Benzoate, Cinnamyl Alcohol, Parfum


Konstrakta o glavnoj poruci njene pesme! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nKonstrakta o glavnoj poruci njene pesme!\nKonstrakta o glavnoj poruci njene pesme! Srpska predstavnica na pesmi "Evrovizije" u Torinu, kaže da ju je interesovanje za njenu pesmu "In corpore sano" iznenadilo, a progovorila je i o milionskim pregledima njenog nastupa.\n20:02 23. MAR 2022.\n- Pa dobro, nekako je veliki, a da brojim nisam ni počela, bilo mi je jasno na početku kuda će to voditi. Tako da ja zapravo ne gledam, povremeno mi jave prijatelji, kao pet, šest, deset - otkrila je Ana Đurić Konstrakta, te dodala i da joj to prija.\n- Sviđa mi se to što se pesma nekako raspršila na sve strane. Kako u Srbiji, tako i okolo sve više, tako da, to je lepo iskreno, da su ljudi prepoznali temu i tu univerzalnu temu, to mi se sviđa, zadovoljna sam - priznala je. Kada je u pitanju glavna poruka koju pesma "In corpore sano" nosi, Konstrakta kaže:\n- Pa nema glavne poruke, pesma je slojevita, nešto u šta ne volim da ulazim i objašnjavam. Stvarno ima sto tema i svako pronađe nešto što njemu negde odgovara, a ono što ostaje na kraju je da zveči i šta ćemo sad - pojasnila je.\nNa pitanje da li misli da će ta poruka dopreti i do ljudi koji ne žive na našim prostorima, kaže:\n- Pa sudeći po reakcijama koje stoje na Jutjubu, ide neka malo zabuna na početku, ali mislim da pesma uvuče, postane jasna ta repeticija, postoji linija teksta, pokušaćemo to na Evroviziji da iskomuniciramo, pitanje je teksta.\nKonstrakta je otkrila i koji su joj sledeći planovi, ali i da li je otkrila koja je tajna kose Megan Markl.\n- Priprema za Evroviziju, a tajna je šampon, voda, četka, to je to - poručila je ona, prenosi "Dnevnik.hr".\nKonstraktapesmaglavna porukaIn corpore sanomuzika


/ Izaberi grad / Konferencija u Bihaću prilika za razmjenu ideja koje mogu ubrzati put BiH ka EU\nmojusk.ba18.05.2017. u 01:54\nBosna i Hercegovina nije srpska, niti hrvatska, niti bošnjačka, ona pripada svima te, stoga, svi moraju biti ravnopravni, a političari u BiH to moraju shvatiti da bi građanima pružili bolju budućnost, kazala je danas bivša poslanica u Evropskom parlamentu i dugogodišnja predsjednica Komisije za jugoistočnu Evropu u Evropskom parlamentu Doris Pack.\nStoga će, kako je rekla, međunarodna konferencija o temi “BiH: Korak do statusa zemlje kandidata – Možemo li ubrzati proces?” biti odlična prilika za razmjene ideja i prijedloga koji će pomoći BiH da ubrza svoj put ka Evropskoj uniji (EU).\nKako je najavljeno na današnjoj press-konferenciji u Sarajevu, ovu trodnevnu međunarodnu konferenciju koja će biti održana u Bihaću od 19. do 21. maja organizira Panevropska unija BiH.\nTokom konferencije više od stotinu sudionika govorit će o trenutnoj situaciji u BiH, regiji i cijeloj Evropi, integracionim izazovima te ispunjavanju uvjeta za kandidatski status BiH.\nPack je istakla činjenicu da BiH još nije članica EU mogu promijeniti samo bosanskohercegovački političari, jer se unutrašnji problemi mogu rješavati samo unutar zemlje.\n– Tri naroda u BiH moraju zajednički raditi na tom problemu kako bi BiH pristupila EU – naglasila je.\nČlanica Predsjedništva Panevropske unije BiH Jasmina Pašalić kazala je nešto više o Panevropskoj uniji BiH te podsjetila da je formirana 1994. godine.\nOd tada pa do danas, kako je istakla, ova organizacija usmjerava svoje aktivnosti ka promociji BiH u međunarodnim okvirima kao evropske zemlje koja, ipak, nije institucionalno vezana za EU.\nTakođer je istakla da je Panevropska unije dala značajan doprinos reformama i promjeni političke atmosfere u BiH, koji se ogleda kroz upućivanje apela državnim institucijama da brže donose i usvajaju reforme neophodne za ulazak BiH u EU te stvaranja osnove za BiH kao funkcionalne i efikasne države.\nKazala je da svaka godišnja konferencija završi donošenjem deklaracije koja uvijek identificira nešto novo, odnosno potrebe BiH za promjenama da bi što brže i efikasnije krenula ka statusu zemlje kandidata.\nDirektor predstavništva Fondacije “Konrad Adenauer” u Sarajevu, glavnog partnera konferencije, Karsten Dummel konstatovao je da je potrebno imati političku volju da bi se “izravnao put BiH ka EU”.\n– Nekada je ta politička volja jača izvana, nego unutar zemlje. Zbog toga je naš zadatak ujediniti sve pozitivne snage i ići naprijed – zaključio je.\nSavjetnik predsjednika Panevropske unije BiH Haris Ćutahija najavio je da će tokom konferencije u Bihaću biti održana tri panela te da će neki od govornika biti i predsjednik Međunarodne panevropske unije Alain Terrenoire, potpredsjednici Federacije BiH (FBiH) Melika Mahmutbegović i Milan Dunović, šef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Lars-Gunnar Wigemark te zastupnik u Evropskom parlamentu Tonino Picula.


Anketa: Građani Srbije prepoznaju EU kao najvećeg donatora, većina za članstvo - Naslovi.net\nAnketa: Građani Srbije prepoznaju EU kao najvećeg donatora, većina za članstvo\nVećina građana Srbije je za pridruživanje Evropskoj uniji (EU) i vide EU kao vodećeg donatora, trgovinskog i investicionog partnera, pokazala je anketa koju je sprovela Ninamedia za Delegaciju EU u Srbiji.\nNa pitanje kako bi glasali, ako bi se danas organizovao referendum o pristupanju Srbije EU, 52,3 odsto ispitanika reklo je "za" dok se 32, 6 odsto izjasnilo "protiv". Da ne bi glasali reklo je 8,4 odsto ispitanika, njih 6,2 odsto nije sigurno a 0,5 odsto odbilo je da odgovori.\nGrađani Srbije vide EU kao ključnog ekonomskog i političkog partnera (kada su u pitanju trgovina i investicije – 42,7 odsto građana navodi EU ), a više od 50 odsto građana smatra da će oni lično kao i država Srbija ulaskom u EU ostvariti više prednosti nego nedostataka.\nViše od 40 odsto ispitanika zna da je EU najveći donator u Srbiji, daleko ispred bilo koje druge zemlje ili organizacije. Pri tome, većina građana Srbije prepoznaje da je EU najvažniji trgovinski i investicioni partner Srbije, mnogo ispred drugih zemalja (Kina, Rusija, SAD, itd).\nUkupno 58 odsto građana podržava dijalog Beograda i Prištine uz posredovanje EU. Istovremeno, građani veruju da je proces normalizacije najvažniji uslov za Srbiju da bi se pridružila EU, za kojim sledi borba protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nGrađani bi želeli da budu bolje informisani o EU i procesu evrointegracija Srbije. Njih 55 odsto smatra da su Vlada Srbije i Ministarstvo za evropske integracije primarno odgovorni za komunikaciju o efektima pristupanja Srbije EU.\nEvropska UnijaReferendumEUSrbija i EU


Јовановић: Циљ промена на боље у сектору МСП\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nJovanović: Cilj promena na bolje u sektoru MSP\nVlada Srbije usvojila je Strategiju za podršku razvoja malih i srednjih preduzeća, preduzetništva i konkurentnosti za narednih pet godina. Pomoćnica ministra privrede Katarina Jovanović kaže za RTS da je najvažnije poboljšati uslove poslovnog okruženja i obezbediti nove načine finansiranja malih i srednjih preduzetnika.\nKatarina Jovanović kaže da je strategija dala okvir za period do 2020. godine, a konkretne mere kojima će se doći do boljeg stanja preciziraće se svake godine na osnovu akcionih planova.\n„Nerealno je očekivati da će u prvim godinama biti ostvaren maksimalni rezultat. U prvim godinama intenzivno će se raditi na stvaranju boljih uslova koji će kasnije doneti efekte“, istakla je pomoćnica ministra privrede gostujući u Dnevniku RTS-a.\nPrema njenim rečima, strategija za podršku razvoja malih i srednjih preduzeća zasniva se na šest stubova, a prvi je poboljšanje poslovnog okruženja.\n„Veća pažnja je na procedurama, jer one nisu često prepreka, koliko je prepreka sama njihova implementacija“, ističe Jovanovićeva.\nDodaje da se strategijom predviđa veća transparentnost u obavljanju administrativnih postupaka, a jedna od mera je da institucije koje pružaju usluge malim i srednjim preduzećima na svom sajtu prikažu usluge koje pružaju.\nDrugi stub strategije, dodaje pomoćnica ministra privrede, jeste finansiranje.\n„Mala i srednja preduzeća bila su okrenuta kreditima. Radiće se da se otklone faktori koji čine da ti krediti budu skuplji“, objašnjava Jovanovićeva.\nKada je reč o novim tržištima, koja treba osvojiti, pomoćnica ministra privrede ističe da je nemogućnost povezivanja sa drugim tržištima i preduzećima najveći problem za mala i srednja preduzeća.\n„Radi se na tome da se podigne spremnost malih i srednjih preduzeća da traže nova tržišta. Važno je da se pruži podrška da izađu na nova tršišta i da se povežu sa većim preduzećima“, naglašava Jovanovićeva.\nRezultati primene će se, kako kaže, meriti na osnovu indikatora, odnosno kvantitativnih vrednosti koji postoje za svaki od šest stubova strategije.\nJovanovićeva dodaje da je jedna od najvažnijih stvari nije samo otvaranje novih radnih mesta, već i prevođenje u legalnu sferu onih koji rade u sivoj ekonomiji.\nMala i srednja preduzeća čine 99,8 odsto od ukupnog broja pravnih lica u Srbiji.\nVlada Srbije usvojila je na jučerašnjoj sednici Strategiju za podršku razvoja malih i srednjih preduzeća, preduzetništva i konkurentnosti u narednih pet godina.\nStrategija definiše jedinstvenu javnu politiku Vlade Srbije kako bi se ojačala mikro, mala i srednja preduzeća i preduzetništvo da odgovore na pritisak konkurencije na zajedničkom tržištu EU, a to se prvenstveno odnosi na unapređivanje poslovnog okruženja, pristup izvorima finansiranja i razvoj procesa obrazovanja.\nPočetna»Vesti»Jovanović: Cilj promena na bolje u sektoru MSP


VIDEO NADZOR AHD DVR HD - 5 MEGAPIKSELA + HARD DISK 500GB** POSMATRANJE U REALNOM VREMENU** - BalkanExpres-Online Prodaja\nPOŠTOVANI I DRAGI KUPCI! KUPOVINOM KOD NAS video nadzor ahd dvr hd –MOŽETE APSOLUTNO BITI SIGURNI DA ĆETE DOBITI ONO STO STE NARUČILI U NOVOM STANJU, TAKODJE ĆETE IMATI NAŠE PODATKE NA OTPREMNICI I NI U KOM SLUČAJU NE MOZETE BITI PREVARENI!! NAŠ MOTO JE, VELIKO POŠTOVANJE PREMA KUPCU!\nVideo nadzor AHD DVR HD sa 4 kamere, 5MP, 20 led dioda.U pakovanju takođe dobijate hard disk od 500gb- Poseduje e-cloud tehnologiju za jednostavno povezivanje na internet i praćenje preko mobilnog telefona, tableta , računara , bez dodatnih troškva. Pomoću ovog sistema dobijate visoko kvalitetan video nadzor putem digitalnih kamera HD rezolucije. Mogućnost praćenja na vašem mobilnom telefonu (Android ili IOS ) ili računaru, u realnom vremenu, bez ograničenja u dometu.\nOdržavanje doma ili poslovnog prostora je važan posao. Vi zaslužujete najbolje kada čuvate sebe i vašu porodicu, poručite u 4-kanalni CCTV bezbednostni sistem. Ovaj sjajan komplet predstavlja ozbiljnu nadogradnju sigurnosti u kući ili na poslu. 4-kanalni Video nadzor AHD DVR HD sa 4 kamere ima HD digitalni video snimač sa višestrukim odnosima prikaza tako da je vaša slika jasna i oštra. Kamera takođe radi sa vašim mobilnim uređajem omogućavajući UŽIVO pregled. Sistem je veoma jednostavan za instalaciju. Plug and Play koji čini podešavanje jednostavnim, brzim i pouzdanim. Bez obzira na vašu oblast, neverovatne kamere mogu biti postavljene u zatvorenom ili otvorenom prostoru, vodootporne su i imaju noćni vid kako bi mogle držati stražu tako da i vi nemorate na brinete. Poručite odmah!\n– Rezolucija: AHD 5Mpix\n– Optika: 3,6mm\n– Ugao gledanja: 90 stepeni\n– Napajanje: DC12V/1A\n– IP66 standard je namenjene za spoljnu i unutrasnju upotrebu\nKarakteristike DVR uredjaja:\n– H.264 video kompresija\n– Brzina snimanja fps: 30fps po svakoj kameri, nema seckanja slike\n– Video ulazi: 4CH BNC\n– Video izlazi: BNC, 1 VGA, 1 HDMI\n– Audio ulaz: 4 CHINCK ulaza, za svaku kameru posebno\n– Audio izlaz: RCA 1CH\n– Podrška SATA HDD\n– Podrška USB backup,\n– TCP / IP prenos PTZ kontrola vremenskih zapisa,\n– Detekcija pokreta\n– Remote Internet / LAN


Advokat Beograd - Saobraćajni prestupi i prekršaji\nADVOKAT ZA SAOBRAĆAJNE PREKRŠAJE / PRESTUPE BEOGRAD\n25 априла, 2019 Advokat Knezevic Uncategorized @sr 0 comments\nAdvokata i odbranu za saobraćajne prekršaje tražite, naravno, kada se prekršaj već dogodio. Najbolje je da odmah na početku postupka angažujete branioca, jer su šanse za odbranu svakako veće.\nU oblasti prekršajnog prava najviše su zastupljeni saobraćajni prekršaji kada zastupanje klijenata vrše advokati koji se bave saobraćajnim prekršajima. Dakle, s obzirom da od svih prekršaja, najviše ima saobraćajnih prekršaja, time se i advokati logično dosta bave saobraćajnim prekršajima i prestupima. Većina nas zna da su prekršajne kazne prilično rigorozne, te pored zatvorskih i jakih novčanih kazni, ono što često boli i plaši vozače jeste oduzimanje vozačke dozvole.\nNajbrojniji među prekršajnim predmetima su saobraćajni prestupi.\nApsolutna zastarelost prekršajnog postupka nastupa kada od momenta kada je napravljen prekršaj prođe dve godine, a sudija ne donese pravosnažnu presudu. Prekršajni sudovi su pretrpani saobraćajnim prekršajima i, bez obzira na to što sudija za prekršaje povede postupak, mnogi od tih predmeta se ne završe u roku od dve godine.\nRok za relativnu zastarelost je godinu dana, ali pošto svaka radnja državnog organa prekida postupak i vraća rok zastarelosti na početak, ova vrsta zastarelosti se skoro nikad ne događa.\nZastarevanje izvršenja kazne i zaštitne mere počinje od dana pravnosnažnosti presude kojom je izrečena kazna odnosno zaštitna mera. Zastarevanje izvršenja kazne i zaštitne mere ne teče za vreme za koje se izvršenje ne može preduzeti po zakonu.\nZastarevanje se prekida svakom procesnom radnjom nadležnog organa koja se preduzima radi izvršenja kazne, odnosno zaštitne mere. Posle svakog prekida zastarevanje počinje ponovo da teče.