PSŽ uspeo da "otvori" Tuluz, Monako ispustio pobedu zbog crvenog kartona - B92.net\nPSŽ uspeo da "otvori" Tuluz, Monako ispustio pobedu zbog crvenog kartona\nFudbaleri Pari Sen Žermena su uspeli da probiju gustu odbranu Tuluza i da ostvare pobedu u treæem kolu Lige 1.\nSV Izvor: B92 nedelja, 25.08.2019. | 23:32\nSrusi me monako za 350 evra gavran bio gavran ostao\n(Lucidni Decko, 26. avgust 2019 13:53)\nŠupo Mutan hahaaha\n(skoba, 26. avgust 2019 10:32)\nMaksim Šupo-Mutan, jel on bio nekad saigraè sa Æelstremom? Samo pitam ;)\n(Srki, 26. avgust 2019 00:23)\nAhahahaa ovo je neverovatno. Samo kazem.\n(defekt, 26. avgust 2019 10:23)\nMonaco je u sve tri utakmice dobio po crveni karton. Toliko samodestrukcije odavno nije pozala neka ekipa u Evropi. Cele prosle sezone a evo u istom ritmu nastavljaju i u novoj sezoni. Zreli su za drugu ligu, ipak individualni kvalitet ce ih verovatno opet zadržati u ligi iznad nekog Metza, Riemsa i ostalih skromnih ekipa.\n(MidRange, 25. avgust 2019 23:45)\nPartizan nadglasan na Jadranu – podržali ga samo Buduænost i Mornar 244 | Sport\nHrvatski premijer Andrej Plenkoviæ najavio je danas otvaranje granice za turiste iz 10 zemalja, meðu kojima nema Srbije.\nÐokoviæu posle Crne Gore ugrožen i dolazak u Hrvatsku?


Ekskluzivno: Georg fon Hibenet, Podstanar kod Tita i Slobodana Miloševića (1)\nNemački novinar Georg Fon Hibenet (George von Hiibbenet), bio je od 1968. godine dopisnik nemačkog državnog radija Dojčlandfunk (Deutschlandfunk) i Dojče Vele (Deutsche welle) iz Beograda. Bavio se gorućim ekonomskim i političkim problemima u socijalističkoj Jugoslaviji, kasnije u SRJ i Srbiji. Za života je odlikovan Nemačkim ordenom zasluga za narod prvoga reda. Četiri godine pre svoje smrti, počeo je da piše knjigu-testament. Magazin Tabloid dobio je od izvršioca testamenta beogradskog advokata Save Anđelkovića ekskluzivno pravo da objavi feljton u više nastavaka iz ovog obimnog dela. Knjiga obuhvata period od njegovog dolaska u Jugoslaviju, preko perioda vladavine Slobodana Miloševića i njegovog pada, sve do atentata na Zorana Đinđića i Miloševićeve smrti u Hagu. Knjiga je jedinstven dokument, iscrpan i bogat saznanjima o politici, sociologiji, psihologiji masa i vladalaca.\nGeorg fon Hibenet\nGrađanski rat u bivšoj republici Bosni i Hercegovini, vazdušni napadi NATO borbenih aviona na ciljeve na Kosovu, Srbiji i Crnoj Gori krajem devedesetih godina, koji su se desili u završnoj fazi moje aktivnosti inostranog dopisnika na Balkanu, nužno su produžili trajanje mog celokupnog novinarskog rada na ukupno pedeset pet godina. Nikada i nigde gde sam pre toga radio, nisam imao teškoća da shvatim mentalitet ljudi, a kao dopisnik Die Welta (dnevni list Svet), Handelsblatta (Trgovinski list) i Deutschlandfunka (Nemački radio) izveštavao sam iz Moskve, Praga, Varšave, Teherana, Bagdada, Damaska, Bejruta, Kaira, Istambula, Atine, Sofije i Bukurešta. Problemi su počeli tek na Zapadnom Balkanu, kako se danas ovaj region naziva, iako sam u Bonu i Kelnu studirao slavistiku i govorim većinu glavnih slovenskih jezika...\nAli i nakon svog skoro četrdesetogodišnjeg boravka na Balkanu, pre svega u Beogradu, ni danas ne mogu sa sigurnošću da tvrdim „To su Srbi" ili ,,To su Crnogorci" - nezavisno od činjenice da je moja supruga Ksenija Srpkinja, sa „kapljicom" crnogorske krvi. Zato ću se potruditi da razotkrijem neke razloge ili da postavim neka promišljanja koja bi mogla pomoći da se suština Srba i Crnogoraca bolje razume i da se, ako je moguće, odgovori na pitanje zašto su na Balkanu nastranosti tako mnogobrojne i zašto ima tako puno neposlušnosti i toliko puno „eksplozija" u društvenoj svakodnevici i politici, kao i zašto mnogobrojni vodeći kriminalci u svemu tome uzimaju učešća kao ravnopravni partneri političara, i to bez ustezanja i bez ikakvih problema.\nSrbi o politici, Crnogorci o sebi...\nBalkan je veliko groblje različitih vladara i civilizacija, kako je prošlost svoje domovine tačno ocenila poznata srpska književnica Isidora Sekulić, doduše ne ulazeći pri tom u postojeće suprotnosti između Srba i Crnogoraca. Po mom mišljenju, ovo bi trebalo dopuniti: Balkan je, zajedno sa Srbijom, otvoreni grob za „nesvarene" ideologije bivših komunističkih moćnika, kao i novih, sa vlastitim predstavama o demokratiji, koju inače političari definišu po sopstvenoj potrebi.\nTime su Srbi i Crnogorci postavili sebi politički sasvim drugačiji imidž, te većina njih i ne zna da li je lice koje pokazuju njihovo vlastito. Zato je jako teško odgonetnuti, pre svega u politici, šta to oni zapravo predstavljaju a gde počinje slika onoga što oni više nisu ili što su već postali.\nTo posebno dolazi do izražaja kod mnogih starijih politikologa i profesora koji još uvek učestvuju u oblikovanju politike svoje zemlje. Sa spoljne strane, oni se naglašeno izjašnjavaju kao demokrate, razmišljajući istovremeno u kategorijama prošlih režima, iz kojih i danas crpe (ne)stručno znanje za pokretanje demokratskih procesa i tržišne ekonomije.\nI mlađi političari imaju, slično svojim starijim kolegama, selektivnu sposobnost pamćenja, koje biva aktivirano prema potrebi i prema situaciji, a često sasvim parcijalno. Međutim, ovaj „proces nacionalno-ideološkog vrenja" još uvek nije gotov, tim pre što eksponenti organizovanog kriminala i korupcije lakše, a time i brže, nalaze put do vrha političke vlasti nego pošteni građani.\nAko ste stekli pravog prijatelja koji je Srbin, onda će on biti spreman da se za vas žrtvuje do kraja života. Ni siromaštvo ne sprečava Srbe da svog gosta preterano dobro ugoste. Ali ne pokušavajte sa njima da diskutujete o politici ako imate slabe nerve. Srbima, po pravilu, nedostaje fundamentalno znanje o situaciji van zemlje, a zbog svojih emocija često nisu u stanju da argumentiraju objektivno i racionalno.\nNa političko rasuđivanje, kod mnogih od njih, utiču i drugi sadržaji, a ne oni koji bi se obično očekivali. Uopšte govoreći, Srbi tačno znaju šta neće; međutim po pitanju nerešenih problema budućnosti oni su retko kad jedinstveni.\nSvi bi, kako se čini, bili u vrhu, dok stepenovanja naniže uopšte nema. To je stvarni problem zemlje. Ova primedba važi za većinu političara. Kod Crnogoraca, osim toga, u prvom planu stoji neumereno precenjivanje sopstvenog lika. Tu je početak svega onoga čemu Crnogorci u budućnosti streme.\nPrvi demokratski izabrani premijer Srbije Zoran Đinđić, koji je 12. marta 2003. godine ubijen, napisao je neku vrstu apela svojim zemljacima kao podsećanje: ,,Vi svakako morate promeniti svoj mentalitet. Ono što ne razumete nije a priori upereno protiv nas."\nSrbi bi, po mom mišljenju, u okviru promene mentaliteta koju je Đinđić želeo, trebalo da se oslobode svoje fobije o zaveri, koja je sastavni deo njihovog bića. Ali Đinđić je upozorio i na establišmente prethodnih režima Josipa Broza Tita i Slobodana Miloševića, a pre svega na tajnu policiju koja je u velikoj meri doprinela njegovoj smrti: ,,Mi i dalje branimo Titovo nasleđe. Međutim, moraćemo u duhovnom smislu obavezno i ovu odluku da prihvatimo: Tito je gotov!"\nReligiozna, komunistička, etnička, pa čak i atavistička prošlost je, prema tome, danas još uvek izrazito prisutna u svakodnevici, tako da kod mnogih Srba i Crnogoraca potiskuje stvarnu sadašnjost, jer oni kontekste svakodnevne stvarnosti posmatraju kao produkt duhovnog incesta. Podsećanja na staru Srbiju i na staru Crnu Goru, koja su bogata plemenskim ritualima, starom tradicijom i pričama o starim dobrim vremenima i nekada sjajnoj istoriji zemlje, ponovo počinju da se učvršćuju kao stvarnost a ne samo kao mitovi, u vremenu koje je siromašno vizijama budućnosti i predstavom života u skladu sa vremenom. Politička prošlost, sa kojom Srbi lakše izlaze na kraj, većinu mnogo jače vuče nego budućnost.\nKomunističkim vladarima, pre svega samodršcu Slobodanu Miloševiću, pošlo je za rukom da iz čistog nagona za samoodržanjem, pretvori bogatu kulturnu i nacionalnu prošlost Srba u jedno slepo nacionalističko osećanje i tako srpski nacionalizam pretvori u korisno oruđe vlastite politike. „Niko ne sme da vas bije!", uzviknuo je Milošević kosovskim Srbima 1989. godine, u predtaktu svoje totalitarne vlasti, kada im se preporučio kao njihov novi zaštitnik, a oni pošli u zamku njegove nacionalne prevare.\nTajne službe i demokratsko nadmetanje\nBez moćnika koji su Srbijom i Crnom Gorom do sada vladali, na osnovu jakog ili manje jakog autoriteta, u ovoj zemlji ništa ne može da funkcioniše - tako misli većina ovdašnjih Ijudi. Ali nedostaju ličnosti koje bi bile u stanju da ličnim autoritetom, opštom prihvaćenošću i odlučnošću oblikuju politiku zemlje, a da, pri tom, ne postanu korumpirani. Demokratski orijentisane vlade postaju iz godine u godinu sve slabije, jer same imaju, što je posledica ovog stanja, velikih poteškoća da zrače poverenjem i da se politički drže iznad vode.\nMeđutim, s druge strane, zahtev za više demokratije neretko se meša sa anarhijom. Haos počinje da se širi. Pokušaji da se uvede više pravnog poretka, obzira i tolerancije prema sugrađanima u svakodnevici često prouzrukuju ljutnju, jer svaki Srbin hoće da bude srećan na svoj način. A upravo za ovu „malu" toleranciju i obzir koji su za život u jednoj zajednici, bilo to u gradu na ulici, ili u stambenoj zgradi sa više stanara preko potrebni - nema nimalo smisla.\nVišenacionalna država Jugoslavija nastala je 1918. kao monarhija Srba, Hrvata i Slovenaca, i ova prva Jugoslavija prestala je da postoji u novembru 1944. godine, ako izuzmemo nacional-socijalističku ustašku državu - državu Hrvata - koju su stvorili Adolf Hitler i Benito Musolini.\nDruga Jugoslavija, Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija (SFRJ) proklamovana je tačno dve godine nakon pobede partizanskog maršala Josipa Broza Tita nad Italijanima i Nemcima, ali nju sada ne predstavljaju kao ranije tri, već šest nacija, i to sa posebnim republikama Srba, Hrvata, Slovenaca, Bošnjaka, Makedonaca i Crnogoraca, pri čemu su kosovski Albanci i mnogobrojne etničke manjine iz Vojvodine, pre svega mađarska, unutar svojih autonomija postale dva dalja državna elementa Titove Jugoslavije. Nemce, koji su generacijama živeli u Vojvodini, proterali su nakon kraja rata komunisti. Oni, međutim, nisu dozvolili ni Srbima, koje su tokom Drugog svetskog rata sa Kosova proterali Nemci i Italijani, da se posle rata vrate u svoju domovinu.\nKomunisti su započeli ova etnička proterivanja na Balkanu sa namerom da obrazuju etnički čiste i nacionalno zatvorene i male, ali zato često privredno spolja zavisne male države. Novoj višenacionalnoj državi Jugoslaviji Tito je hteo da priključi i Albaniju i da na taj način reši problem Kosova. Ovaj plan je propao zbog protivljenja tadašnje obe komunističke velike sile, Sovjetskog Saveza i Kine.\nDanas Evropska unija i SAD očigledno pokušavaju da ga dovrše, doduše pod jednim drugim političkim predznakom. I ono što se dešava od 1990. godine, u oblasti bivše višenacionalne države Jugoslavije, tj. i u današnjoj Srbiji, trebalo bi tumačiti kao predigru za novi pokušaj velikih sila da u svojoj borbi za prevlast na Balkanu osvoje Beograd kao svog partnera. Podržavanje nacionalizma na Zapadnom Balkanu delotvorno je sredstvo. Istovremeno se lakomisleno kocka sa nečim što je u prošlim vekovima služilo kao napredak čovečanstva: nasilno kloniranje etnički malih samostalnih država koje se sada preferira, i koje, naime, ugrožava zajednički život u miru multietničkih grupacija.\nTito je prvi teoretski pustio iz boce vekovima nagomilavani nacionalni duh srednjih i manjih naroda ili plemena uz pomoć konstrukcije jedne višenacionalne Jugoslavije. To je, spolja gledano, izgledalo napredno i demokratski, međutim ni Titu nije uspelo da obuzda nacionalnog duh i stavi ga u službu civilizatorskog napretka, a to pokazuje istorija Jugoslavije.\nNakon Titove smrti u proleće 1980. godine i druga Jugoslavija počela je da se postepeno raspada, jer su ovaj momenat republičke komunističke vođe uspele da iskoriste za svoje regionalno i nacionalno motivisano osvajanje vlasti, zahvaljujući inače latentno prisutnom nacionalizmu pojedinih naroda, koje je Tito, uz pomoć Uprave za državnu bezbednost, umeo vešto i rigorozno da potiskuje. Pri tom, stalno naglašavana želja kako je krajnje vreme da se savezne republike demokratizuju, bila je samo u tu svrhu podmetnuta laž.\nRaspad komunizma u istočnoj i južnoj Evropi, krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina prošlog veka, dao im je poseban podsticaj da dalje cepaju federativnu Jugoslaviju u regionalne nacionalne mini-države. Stvarno kloniranje malih država na Balkanu dobilo je poseban impuls kada su SAD, nakon raspada Sovjetskog Saveza, došle do ubeđenja da Jugoslavija kao partner sada nema nikakvu posebnu političku i vojnu vrednost za Vašington.\nOvakav stav takođe je imao učešće prilikom raspada komunističke vlasti u Evropi. Jugoslavija je praktično prestala da postoji krajem 1991. godine, kada je u decembru SR Nemačka priznala Hrvatsku i Sloveniju kao nezavisne i suverene države.\nAli još pre toga se raspala centralno organizovana služba državne bezbednosti, čime je nestala i poslednja karika autoritarne kontrole SFRJ. To je, takođe, bio i trenutak rođenja organizovanog kriminala, mnogobrojnih moćnih mafija i oligarha. Potpomognuti tajnim službama koje su se iznova pozicionirale u novonastalim malim državama, počeli su da se nadmeću sa demokratskom opozicijom, kako bi zajedno sa njom ili same došle na vlast.\nRusija, ekonomska imperija\nTreća i poslednja Jugoslavija, Savezna Republika Jugoslavija, nastala je u proleće 1992. godine na državnom prostoru Srbije i Crne Gore. SRJ - ostatak Jugoslavije - bila je tvorevina samodršca Slobodana Miloševića; doduše ne sasvim bez protivljenja Crnogoraca, pre svega-zbog njibove sujete kako ne bi ostali potisnuti u nacionalnoj i internacionalnoj politici. Treća Jugoslavija - ostatak Jugoslavije u vidu Srbije i Crne Gore (SCG) - raspala se u proleće 2006. Nakon plebiscita od 21. marta 2006. godine, Crna Gora se odvojila od Srbije kao nezavisna i suverena država.\nDalje kloniranje malih država na bivšoj državnoj oblasti Jugoslavije je nastavljeno nakon proglašenja nezavisnosti i suverenosti autonomne srpske pokrajine Kosovo (sa nepuna dva miliona stanovnika) od strane kosovskih Albanaca, a njena državna struktura je skoro završena. Da Kosovo nije u šakama najrazličitijih albanskih mafija, koje su istovremeno i nosioci međunarodnih terorističkih struktura, njegovo unutrašnje obrazovanje države napredovalo bi mnogo brže. Neposredno nakon toga, kosovsku nezavisnost priznale su SAD i većina zemalja Evropske unije, ali odlučujuća činjenica za to jeste ona koja se gotovo i ne pominje: na teritoriji nove države Kosova, u blizini grada Uroševca, nedaleko od granice sa Albanijom, nalazi se jedna od najvećih američkih vojnih baza na Balkanu koja se stalno širi.\nBondsteel je sagrađen na zemljištu od preko 770 hektara kao središte vojnih integracija zemalja članica NATO-a u ovom regionu, odnosno i Turske i Albanije, Crne Gore, a jednoga dana i Srbije. Do sada je u ovaj objekat investirano preko 500 milijardi dolara.\nPodizanje jednog geostrateški tako važnog vojnog oslonca kao što je Bondsteel na Kosovu, podiže na pravo mesto važnost priznanja Kosova kao jedne, praktično u svakom smislu od strane NATO-a kontrolisane države kosovskih Albanaca, istovremeno nezavisne od Srbije, tim pre što je u međuvremenu Albanija postala član NATO-a.\nTime se već sada Bondsteel izdigao po stepenu svoje strateške važnosti, jer ovaj vojni oslonac SAD-a ima direktan pristup Jadranu, odnosno Sredozemnom moru. Zapadni Balkan time stoji na početku nove političke, privredne i vojne važnosti prema Rusiji i Bliskom istoku, ako se Bondsteel dovede u vezu sa planiranim raketnim štitom SAD-a u Poljskoj i Češkoj, a takođe i kao platforma za akcije NATO-a.\nU poslednje vreme Rusija, naprotiv, pokušava da ostvari svoje političke ciljeve uz pomoć kapitala i privredne moći u energetskom sektoru, a ne vojnim pretnjama. Srbija i Kosovo su prvi naredni region na Zapadnom Balkanu gde počinje da se ocrtava konfrontacija temeljno različitih koncepcija, s jedne strane vojne velike sile SAD, i sa druge, ništa manje naoružane - giganta prirodnim resursima- Rusije, u borbi oko povoljne početne pozicije za svoje poslovne interese u Evropi. Budući ratovi vodiće se, prema mišljenju Rusije, na polju ekonomije a ne vojske. Dok Brisel pokazuje sve manje interesa za prijem Srbije u EU i već hoće da navede nove uslove nakon ispunjenja postojećih, Rusija beleži uspehe vredne pažnje. Moskva je 24. decembra 2008. godine otkupila 51% državnog petrohemijskog koncerna NlS-a.\nOvaj monopol Rusija planira odgovarajuće da nadoknadi izgradnjom gasovoda i podzemnog skladišta zemnog gasa. Gasovod Južni tok trebalo bi od Novorosijska, ispod Crnog mora, preko Bugarske i Srbije da dođe do Evrope, a da zaobiđe Ukrajinu kao tranzitnu zemlju. Moskva tvrdi da trenutna svetska finansijska kriza neće imati negativan uticaj na ostvarenje ovog projekta, nego će ga, naprotiv, ubrzati.\nKremlj je time na Balkan stupio obema nogama kroz polje sirovina, i zato uopšte nije zainteresovan da zaoštrava krizu na Kosovu. Politički konflikt sa Zapadom oko Kosova smanjio bi ruske šanse da uz srpsku pomoć ojača svoju poziciju na tržištu energije u Evropskoj uniji. Ali privredni problemi koji su počeli neposredno nakon ruskog povratka na Balkan kao svetske sile u sirovinama, mogu da se dožive čak i kao strateška reakcija SAD-a na to.\nRusko-ukrajinski spor oko prekida i nastavka ruskih isporuka gasa ka Evropi, početkom januara 2009, nije bila interna rasprava o komercijalnim uslovima između ruskog dostavljača „Gasproma" i njegovog ukrajinskog tranzitnog partnera „Naftagasa", već pre izgovor.\nI Zapad planira južni gasovod „Nabuko". Ovaj bi trebalo da, s druge strane, počne u Turskoj i izbegne i Bugarsku i Srbiju.\nTraganje za odgovorom na delikatno pitanje\nU velikoj meri do sada nepromenjena pretnja starom status Jugoslavije jeste samo još druga srpska Autonomna pokrajina Vojvodina. Ali i ona će, pre ili kasnije, u modifikovanoj formi pratiti NATO planove, uz čiju pomoć i podršku nastavljaju da se kloniraju etnički čiste nacionalne male države na Balkanu. Vojvodina će, u ovom ili onom obliku, doći na red, jer sa svojim mnogobrojnim manjinama ona ogleda mnogonacionalnu državu Jugoslaviju u malom. I ovde je snažno podržavani nacionalizam iz inostranstva bio pred srpskim vratima najjači politički eksploziv, etnički motivisan, za trenutne državne strukture u Srbiji.\nVojvodina se pokazuje tvrdoglavom i zahteva promenu Ustava: „Više od autonomije, manje od države".\nRaspaljeni nacionalizam pruža predsedniku Borisu Tadiću uvek nove izazove. Njegov koalicioni partner u srpskoj vladi Nenad Čanak, iz Lige socijaldemokrata Vojvodine, bacio je predsedniku države rukavicu u lice, u vidu sledećih zamerki: „Milošević je okupirao Vojvodinu i bacio nas u zatvor. Ni dan-danas još nismo slobodni. Sada smo samo dobili bolju hranu." Eto to je trenutno stabilna proevropska vlada u Srbiji.\nSledeće skladište eksploziva ove vrste je i u Sandžaku, u južnom delu Srbije, između Kosova, Makedonije i Crne Gore, gde su, pre svega, naseljeni Muslimani bosanskog i srpskog porekla. Jedni se, po tumačenju svoje vere, orijentišu prema Beogradu, a drugi ka Sarajevu. Ovi poslednji već nagoveštavaju da bi i oni imali pravo da zahtevaju svoju političku autonomiju i bliže veze sa Bosnom. Sličnih političkih zahteva, koji su religiozno i etnički potkrepljeni - a i SAD ih podržava - bilo je i neposredno pred pad samodršca Slobodana Miloševića.\nMeđutim, postojanju već kloniranih malih država na Zapadnom Balkanu postavljene su vremenske i teritorijalne granice, iako još nisu ni postale gotova i neopoziva realnost. Nova nacionalna ekspanzija već se najavljuje, tim pre što se natalitet kosovskih Albanaca ubraja u najveći u Evropi. Kosovska nezavisnost kao državna tvorevina ugrožava, sa ovog aspekta, i državnu egzistenciju mini-država Crne Gore i Makedonije u njihovom današnjem političkom obliku. Na taj način, jaka albanska manjina u Makedoniji i Crnoj Gori dobila je dodatni nacionalni, a time i politički podsticaj, te sada zahteva nove ustave sa više konfederalnijim sadržajem. Iz senke se već naziru konture jedne nove državne tvorevine na Zapadnom Balkanu - Velike Albanije.\nNa kraju, još se ne zna kako novi predsednik SAD-a Barak Obama zamišlja buduće NATO zadatke. Još uvek postoji ideja bivšeg stručnjaka za bezbednost njegove partije, Zbignjeva Bžežinskog: Rusija, višenacionalna država, trebalo bi da se razbije i klonira u bezbroj malih država, slično Balkanu. Ove planove nagoveštavaju pomenuti događaji u Ukrajini i Gruziji, kao i na Kosovu.\nCrna Gora će u mojim zapisima biti pominjana samo u kontekstu njenog indirektnog uticaja na srpsku politiku i direktno u vezi sa mrežom mafija obeju republika. Pri tom se, pre svega, misli na dugogodišnjeg crnogorskog šefa vlade, države i onda opet vlade, Mila Đukanovića. U svom samovlašću, koje traje gotovo 20 godina, pretvorio je Crnu Goru u svoju privatnu državu, koja od početka može da zahvali za svoje materijalno i političko postojanje međunarodnim kontroverznim biznismenima i organizovanom kriminalu.\nZato je Milo Đukanović, u ovo turbulentno vreme, bio primoran da kao perpetuum mobile bude na čelu države, ili kao predsednik vlade, ili kao predsednik države Crne Gore, jer u protivnom ne bi imao imunitet pred međunarodnim sudovima. Njegovo hapšenje u inostranstvu bilo bi sasvim izvesno.\nMilioner i izvorni Crnogorac, Milo Đukanović, uspeo je da na prevremenim izborima 29. marta 2009. godine pobedi, i time produži svoj mandat kao predsednik vlade, i svoj imunitet, za još četiri godine. Opozicija u Crnoj Gori ovaj produžetak Đukanovićeve vlasti naziva demokratura.\nĐukanović je, osim toga, bio i prijatelj svog tadašnjeg kolege po funkciji u Srbiji, Zorana Đinđića, a njihov zajednički prijatelj je„kralj cigareta" na Balkanu, Stanko Subotić Cane. Jedan od mentora tajnih službi, Crnogorac iz dijaspore, Vladimir Beba Popović, takođe spada u ovaj krug izuzetnih.\nKako je Đinđić bio jedan od najvažnijih političara pri rušenju komunističkog samodršca Miloševića, on zasigurno stoji u središtu moje čitave knjige. U ovom kontekstu važno je spoznati da je organizovani kriminal direktno imao učešća i u rušenju Miloševića 5. oktobra 2000. godine, kao i u atentatu na Đinđića 12. marta 2003. Ali ko je stajao iza kumova srpske mafije? I inostrane tajne službe su u opticaju. Na ovo delikatno pitanje i ja pokušavam da dam odgovor.\nOsim toga, moji zapisi i sećanja usmereni su i na predstavljanje onih epizoda koje sam lično doživeo i koje su, sa moje tačke gledišta, interesantne, a tiču se dolaska na vlast „porodice", kako se tada u narodu nazivao bračni par Slobodan Milošević i Mira Marković. Pre svega, moja sećanja obuhvataju njihov uspon na lestvicama vlasti, zatim godine apsolutnog „porodičnog" samovlašća, a na kraju još i period njihovog pada i smrt Slobodana Miloševića u zatvoru Haškog tribunala; drugim rečima razdoblje od 1990. sve do marta 2006. godine, kao i još dve godine nakon toga.\nZa ovo vreme izgradnje moći zasnovane na ličnim motivima i političke propasti „porodice", organizovani kriminal dostigao je nezamislive razmere bogatstva, uticaja, ubistava, kao i sistematskog umrežavanja sa državnim organima, što je mene posebno interesovalo. Početkom 2007. godine unutrašnjopolitička kriza u Srbiji počela je da se ocrtava mnogo konkretnije. Ona je svoj pravi vrhunac dostigla nakon priznavanja srpske pokrajine Kosovo kao nezavisne države od strane SAD-a i većine zemalja Evropske unije 17. februara 2008.\nRazmere ove krize najjasnije se ogledaju u rezultatima prevremenih parlamentarnih izbora 11. maja 2008. Nedvosmisleno prozapadne i demokratske, ali ,,do smrti" zavađene partije DS i DSS zajedno su mogle da obrazuju većinu koja bi bila sposobna da vlada, međutim na osnovu uzajamne „neizlečive alergičnosti" partijskih vođa Borisa Tadića iz DS-a i dr Vojislava Koštunice iz DSS-a oni su izgubili dominirajući uticaj na zajedničko obrazovanje demokratske politike u Srbiji, koju su držali u rukama od rušenja Slobodana Miloševića 5. oktobra 2000. sve do proleća 2008. godine.\nI tako su od kasnog leta 2008. godine najbliži saradnici Slobodana Miloševića ponovo došli na vlast kao partneri demokrata.\nSrpski predsednik i šef Demokratske stranke Boris Tadić omogućio im je povratak na vlast i aktivno učešće u politici, zahvaljujući njegovom neobičnom saučešću u političkoj sudbini Miloševićevih drugova, koji su odatle, pre toga, najureni.\nTadić je objasnio svoj poziv Miloševićevim drugovima da učestvuju u vlasti otprilike na sledeći način: demokrate još nisu uspele da prebole nasilnu smrt svog vođe Zorana Đinđića, a socijalisti, Miloševićevi drugovi, pate još uvek zbog smrti Slobodana Miloševića. „Zajednički bol" Tadićevih demokrata i Miloševićevih drugova mogao bi, prema Tadićevom mišljenju, obrazovati solidne temelje za „zajedničku politiku". Ovo je postignuto na osnovu jedne deklaracije o pomirenju Tadićevih demokrata i Miloševićevih drugova. Druge političke partije su to ignorisale...\nMeci još uvek lete\nNa ocenu svih tih događaja koje sam lično i direktno imao prilike da iskusim tokom godina transformacije moći na Balkanu kao „podstanar u socijalizmu", izvršila je uticaj i izvesna lična komponenta koju sam doživljavao i kao običan građanin, a ne samo „politizovani" dopisnik iz inostranstva. Svakodnevica koju sam lično proživljavao, oslanjala se na iskustvo koje drugi dopisnici i doplomate nisu imali. Jednostavno sam imao više pristupa stvarnom običnom životu, a shodno tome i izvornom narodnom mišljenju. Vrhunac organizovanog kriminala išao je, ruku pod ruku, sa razvijanjem „porodične" moći, a prosečni građanin je o tome znao više nego što su se masovni mediji usuđivali da prenesu.\nPostalo je jasno: tajna državna bezbednost Slobodana Miloševića nastavila je time tradiciju svoje prethodnice, Udbe Josipa Broza Tita, jer je svuda imala prste gde bi nastajali novi centri moći ili gde se još uvek uspostavljaju. Tajna služba, a sada BIA, nezavisno od čestih promena imena, još od osnivanja pod partizanskim maršalom Josipom Brozom Titom, u svom personalnom jezgru ostala je neizmenjena.\nI kako izgleda, upravo je tajna služba otvorila poslednja vrata ka atentatu ubicama Zorana Đinđića. S druge strane, političke partije još nisu dostigle poželjni prag tolerancije i odgovornosti. Službe u vladi, mesta u parlamentu i mesta u svim drugim državnim institucijama pretežno se doživljavaju kao lični plen koji bi što pre trebalo raspodeliti, a manje kao baza za izgradnju opšteg dobra. To je jače od zakona.\nProces za ubistvo Đinđića je u najvažnijim iskazima svedoka montiran na upadljiv način. Najvažniji iskazi su isfiltrirani uskom mrežom pravosuđa i države. Đinđićev „tehnički ubica" jeste poznat, ali ne i njegov nalogodavac. Međutim, suviše je opasno iznositi pretpostavke o tome. Meci još uvek lete.\nZa atentatore ne postoji očigledno ništa sigurnije od mrtvih svedoka. Ovde se sistematski voda muti i danas na poseban način. A u njoj se otkrivaju samo male ribe, uglavnom mrtve, ali ne i krokodili.\nBiznismen i milijarder, Srbin, Stanko Subotić Cane sam je ponovo oživeo svoju prošlost. On je 28. aprila 2008. upao u lnterpolovu mrežu u Moskvi. Specijalno tužilaštvo u Srbiji ga doživljava kao glavnog organizatora najveće švercerske mreže za cigarete na Balkanu. To se može videti iz međunarodne poternice koja je za njim raspisana. Većina događaja opisanih u njoj desila se pre deset i više godina. Subotić je, međutim, ponovo na slobodi zbog zastarelosti krivičnog dela. A prema srpskim zakonima, ta dela bi već mogla da budu zastarela.\nSrpski zamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova, drug iz SPS-a Ivica Dačić, sastavio je za posao policije novu belu knjigu organizovanog kriminala u Srbiji. Mnogih imena kao eksponenata organizovanog kriminala, koja su uneta od strane prethodnog srpskog ministra unutrašnjih poslova Dušana Mihajlovića, neposredno nakon atentata na Đinđića, tu više nema. Mnogi od njih su, na osnovu zastarelosti njihovih kriminalnih dela, već priznati građani.\nNužno sam posvetio više pažnje i političkom usponu Zorana Đinđića i atentatu na njega. Samo sa ovog aspekta je razumljiv dalji raspad Srbije koji se već nazire, a u kojoj bezbrojni lični savetnici političara pripadaju kumovskim klanovima i u kojoj korupcija vlada umesto zakona. Socijalne napetosti rastu sve više. One dodatno opterećuju unutrašnjopolitičku atmosferu. U političkoj svakodnevici to je realnost, te gotovo da i ne postoji distanca od prošlosti. Interno još dominira previše nerešenih problema i bezakonja na svim nivoima. Sudovi su neka vrsta ispovednika. Oni, po pravilu, poštuju sasvim drugi zakon: ravnotežu protivzakonitih interesa i dela aktivnih rukovodećih političara iz većine partija - ništa ne sme da se izvede iz balansa. Mogućnost međusobne ucene je, naime, stvarni nesrećni faktor stabilizacije u politici, kao i u javnom životu.\nSrbi i Crnogorci očigledno se kao susedi najbolje razumeju prilikom sahrane svojih bližnjih. To je, u izvesnom smislu, morbidno. U kojoj meri ovaj atavistički stav kod Srba i Crnogoraca i dan-danas utiče na svakodnevicu vidi se, između ostalog, i po tome što mnogi od njih dnevne novine, poput Engleza, otvaraju i čitaju od poslednje strane, ali ne zbog sportskih vesti ili berzanskih izveštaja, kako to rade Anglosaksonci, već da bi pročitali čitulje.\nU sećanju je ponašanje oko 60.000 Srba, krajem građanskog rata u Bosni i Hercegovini, kada su prognani iz Sarajeva, gde su živeli generacijama, iskopali svoje mrtve i poneli ih sa sobom, bežeći u neizvesnu budućnost.\nJedna vrsta duhovnog ideološkog incesta onih koji učestvuju u političkom i društvenom životu, a koja danas biva pojačana atavističkim razumevanjem kumovskih i drugih plemenskih odnosa, pogoduje u svakom slučaju težnji da se izvuče korist, a šteti prevazilaženju prošlosti. Istovremeno, ovo duhovno rodoskrnavljenje zaklanja pogled u budućnost, budući da do današnjeg dana nije došlo do politički obrazloženog udaljavanja glavnih nosilaca bivšeg komunističkog režima iz javnog života, kao što je na primer bila denacifikacija posle propasti Hitlerovog režima u Nemačkoj. Brojni političari, koji se danas prikazuju u inostranstvu kao demokrate, ne dozvoljavaju da se izađe iz ovog duhovnog i moralnog geta. I posledice ovog moralnog incesta koji ili potencira uživanje u uspomenama na prošle dane sreće, ili pak inspiriše rovarenje po negativnoj prošlosti drugih Ijudi, jesu u svakodnevici često brutalnije i nemoralnije nego „osveta" srpskih seljaka koji, kako narod kaže, ništa više ne želi nego da komšiji crkne krava.\nOvaj moralni incest nekada vladajuće klase, koja je i dan-danas prisutna u vrhu politike, proizvodi korupciju, kao i nepotizam u zemlji, ali i sprečava unutrašnje pročišćenje društva, naročito kada su u igri kumovske veze. Po pravilu, kumu se oprašta sve što je uradio, bez obzira koliko njegova politička prošlost bila amoralna, pod uslovom da se nije ogrešio o nepisane zakone kumstva.\nVećina Srba - kao i druge nacionalnosti u granicama ranije Jugoslavije - emocionalno još nisu u mogućnosti da čoveka koji politički drugačije misli ne vide drugačije sem kao neprijatelja. Time se delimično može objasniti srpska nepostojanost na putu prema demokratiji. Politička moć za njih još uvek znači borbu intrigama do samouništenja, a ne borbu argumenata, za njih nisu važne moralne nedoumice i griža savesti. Svako sredstvo je dobro, pa i dogovori i savezi sa ideološki suprotnim, kao i međunarodno-pravno sumnjivim političarima i grupacijama. U kolikoj meri taj duhovni incest obeležava težnju Srba za vlašću najbolje se vidi iz izbornog rezultata od 11. maja 2008. godine.\nOd poslednjih parlamentarnih izbora 11. maja 2008, Srbija liči, na unutrašnjopolitičkom planu, na Nemačku nakon raspada Vajmarske republike. Srbijom se danas ne može upravljati kao ni onda Nemačkom.\nGeorg von Hiibbenet (George von Hiibbenet) rođen je u Varšavi 7. novembra, 1925. godine. Kao mladić, bez roditelja, deportovan je u Nemačku, u kojoj je imao tešku mladost. Bez ikoga od rodbine, sam i siromašan, obezbeđivao je svoj opstanak radeći razne poslove: od naplaćivanja stanarine do fizičkog rada na građevini. Studirao je slavistiku i ekonomiju. Prvi posao dobio je kao mlad novinar u listu „Deutsche Zeitung" u vreme Konrada Adenauera. Sposobnosti za novinarski posao preporučile su ga za dopisnika tih novina iz Moskve. Posle jednog „nepodobnog" izveštaja morao je da napusti SSSR i postao dopisnik sa Bliskog istoka. Odatle je 1968. godine premešten u Beograd, kao dopisnik nemačkog državnog radija „Deutschlandfunk". Na tom mestu je ostao do penzionisanja. Kratko vreme izveštavao je za "Deutsche welle", koji je napustio usled neslaganja sa njihovom kadrovskom politikom. Vreme do svoje smrti, a to je tri do četiri godine, posvetio je svojoj knjizi - testamentu. Bavio se gorućim ekonomskim i političkim problemima u SFRJ, a kasnije u SRJ i u Srbiji. Sve informacije o tim osetljivim pitanjima crpeo je i proveravao čitajući mnoge listove i kroz razgovore sa ljudima, kojima je mogao da veruje: bilo novinarima, bilo onima iz političkih krugova.


Prva provera Vujinog "Želje"\nSa Metaloplastikom na startu plej-ofa\n"Želja" eliminisan iz Kupa\nJunački otpor bez nagrade\n"Želja" dočekuje balkanskog velikana\nNIŠKI RUKOMETAŠI U SREDU GOSTUJU METALOPLASTICI\nPočetna / Vesti / Prva provera Vujinog "Želje"\nutorak, avgust 07, 2018\nMnogo je simbolike u prvoj kontrolnoj utakmici rukometaša Železničara u sklopu priprema za novu sezonu, koju će u sredu odigrati protiv Metaloplastike u Šapcu. Nišlije se vraćaju u dvoranu u kojoj su odigrale i prethodni meč, poslednji u sklopu plej-ofa Superlige za minulu sezonu, kada su za jedan gol, za bukvalno deset centimetara, ostale bez duple krune, ali se njihov novi trener Veselin Vujović vraća na mesto svojih najvećih uspeha. Nastupiće u gradu i protiv kluba gde je i postao jedan od najboljih rukometaša sveta svih vremena, kao član generacije čuvenih „vanzemaljaca“.\n-Često sam prisutan u Šapcu, gostovao sam tamo i sa Zagrebom ne tako davno, tako da ova utakmica nije spektakularna sa aspekta nekog mog povratka u „Zorku“. To je, pre svega, jedna lepa prilika da vidimo šta smo i koliko uradili u dosadašnjem toku priprema-ističe Vujović.\nMetaloplastiku je ovog leta, umesto Vladana Jordovića, preuzeo Đorđe Teodorović, povratnik posle gotovo dvodecenijskog igra;kog, trenerskog i funkcionerskog staža u Norveškoj. Na raspolaganju ima vrlo perspektivnu ekipu, kojoj poseban ton daju četvorica reprezentativaca Srbije sa nedavno održanog Evropskog juniorskog prvenstva u Sloveniji. Na drugoj strani, Veselin Vujović će takođe premijerno izvesti drastično promnejen sastav u odnosu na prethodnu sezonu, bez devetorice standardnih igrača, ali sa isto toliko novajlija.\n-Da ne izbacujem sad onu toliko ofucanu trenersku frazu da je rezultat nebitan. Naravno da je bitan u smislu da ćemo pokušati da odigramo što bolje i pobedimo, ali mene zaista ne bi zabrinuo ni eventualni poraz. Naprotiv, više se plašim naše ubedljive pobede, koja nikoga ne bi trebalo da zavara, jer smo tek na početku nekog zacrtanog puta. A naravno da nam rezultat nije toliko bitan da bi me sprečio da šansu ukažem svim rukometašima, jer ovakve utakmice upravo tome i služe-dodao je popularni Vuja.


Sva lica Lare Kroft | Tech | Gaming\nSva lica Lare Kroft | Smartlife RS\nSva lica Lare Kroft 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n02.02.2014. / 13:00\nU godini kojoj Lara Kroft slavi punoletstvo predstavljamo vam sva njena lica koja su se menjala sa napratkom kompjuterske grafike i igara.\nTomb Raider doneo je ne samo novu perspektivu igranja sa pogledom iz trećeg lica, nego po prvi put i ženu u glavnoj ulozi kompjuterske/konzolne igre. Lara Kroft je prvo trebalo da se zove Laura, ali kako je to Amerikancima bilo teško za izgovor (prema testovima probne publike) tvorci su je "preimenovali" u Laru. Što se nas tiče - pogodak!\nLara za 2014. godinu\nLara Kroft 1996. i danas\nKo je veća faca: Lara ili Indi?\nLara Kroft je najpoznatiji lik kompjuterskih igara i poznaju je svi, čak i oni koji ne igraju igre. Po Larinom liku i Tomb Raider serijalu nastao je i Tomb Raider strip, tematski zabavni parkovi širom sveta, kao i Tomb Raider filmovi. Drugi film iz franšize nije bio uspešan, ali je prvi Tomb Raider film i dalje najuspešniji film u istoriji Holivuda u kojem je glavnu ulogu glumila žena.\nLaru Kroft su tokom godina "oživele" mnoge poznate devojke, a svakako je to najbolje odradila Anđelina Džoli, koja Lari može da zahvali i dobar deo popularnosti.\nGejmerska heroina poznata je zbog svojih atletskih sposobnosti, aristokratskog porekla, a posebno po svojoj lepoti, zanosnom telu i kratkim šortsićima, koji su svi zajedno evoluirali od kockastih, ka savršeno oblikovanim, kako je evoluirala i grafika.\nPa dobro, pogledajmo kako se Lara Kroft menjala u proteklih 18 godina.\nRođenje Lare Kroft 1996. godine prošlo je veoma dobro. Igra je bila među najboljim te godine, a igrači su dobili ono što je falilo svima - snažan ženski lik, koji nije isprazan i marginalan ni u kojem smislu.\nLarine avanture se nastavljaju u Tomb Raider II i Tomb Raider III igrama. Britanka putuje po raznim delovima sveta i otkriva najmračnij tajne, koje igrače dodatno vezuju za lik. Iako su dvojka i trojka bile vrlo slične originalu donele su nove mogućnosti i zanimljiviji pristup rešavanju zagonetki.\nTomb Raider IV: The Last Revelation morao je da donese svežinu igri i to je i uradio. Lara je izgledala bolje, bila je manje kockasta, a prvi deo igre prikazao nam je 16-godišnju avanturistkinju, koja je u nekoliko nivoa demonstrirala kako je sve počelo. Putovanje u Egipat zauvek je promenilo Larinu sudbinu, koja je, zahvaljujući mentoru Vorneru Von Kroju ostala zatrpana u ruševinama najveće piramide. Mnogi su mislili da je kraj... Međuscene, koje su objašnjavale priču igre bile su za to vreme "vrh" gejming ponude.\nTomb Raider Chronicles, koji se pojavio nakon The Last Revelation doneo je moderniji izgled Lare, tesni crni triko od lateksa, tamne naočare, najmoderniju opremu, uključujući bežične predajnike, telefone, slušalice i ponovo je Lara bila na vrhu.\nLara se 2003. godine vraća pod nerazjašnjenim okolnostima pravo u Pariz, u nastavku The Angel of Darkness. Heroina je u međuvremenu, iz samo scenaristima poznatih razloga, postala darkerka, umesto dva nosila je samo jedan pištolj, borila se protiv poludelog doktora Bušara, deo igre prelazili smo kao muški lik, a cela igra patila je od bagova, loše optimizacije frejmrejta, besmislenih misija i potpuno promašene teme. Pamtimo recenziju GameR magazina, koji je u to vreme izlazio u našoj zemlji, u čijem zaključku je stajalo "Uporno serviranje smeća". Baš takva je bila ova igra - užasna!\nNakon igre koja je razočarala i fanove i kritiku stiže konačno prava avantura koju Lara Kroft zaslužuje. Imala je sve - solidnu priču, moderne lokacije, bavila se istraživačkim misijama i mozgalicama, a sadržala je i lokacije u dalekom Peruu i nekoliko sjajnih "bos" završnica. Lara je dobila neviđena grafička unapređenja, ali ja za igranje sa svim unapređenjima bilo potrebno imati prilično jaku mašinu. Lara je postala čvršća i više se borila protiv ljudi, nego natprirodnih i neobjašnjivih sila (iako je bilo i toga u Tomb Raider: Legend igri iz 2006. godine).\nZa desetogodišnjicu izlaska prve igre Lara Kroft je dobila sjajnu, unapređenu verziju prve igre, koja je još više "podgrejala" igračku zajednicu. Pogodak - Tomb Raider: Anniversary!\nLarina avantura za PS3 i Xbox 360 obećavala je puno, ali nije sve ispunila. Igra Tomb Raider: Underworld još jednom suočava gospođicu kroft sa drevnim tajnama na Tajlandu i drugim delovima sveta, koje je Lara otkrivala zahvaljujući dnevniku svog oca. Amanda, iz Tomb Raider: Legend nastavka bila je jedna od glavnih zloća, a saznali smo i kako je Lara izgubila majku. Igra je imala dosta sitnijih bagova, a upravljanje nije bilo najsrećnije sređeno.\nTomb Raider: The Guardian of Light je potpuno drugačija avantura Lare Kroft, u kojoj je izvođenje u fazonu platformskih naslova apsolutno "zateklo" sve fanove, a onda ih i oduševilo. Igra je zbog toga doživela portovanje na mobilne platforme iOS i Android, a zahvaljujući dobrom uspehu igru smo mogli besplatno i legalno igrati na Core Online gejmerskom portalu.\nTomb Raider doživljava svoj preporod. Konačno! Poslednja igra prema rečima mnogih je i najbolja u poslednjih 10 godina! IGN joj je dao 9.5, GameSpot 9, a i drugi portali nisu štedeli ocene blizu 10. Tomb Raider je u mnogim izborima igre godine završio u Top 5.\nRedizajn Lare Kroft i njene avanture iz 2013. godine za Xbox One i PlayStation 4. Igra izgleda bolje, pokreti su fluidniji, Lara je lepša, a lokacije bolje iscrtane i potpuno redizajnirane. Sve o ovoj igri napisali smo OVDE.\nPotražite nas i na Facebooku, gde možete videti dodatne slike i detalje iz Tomb Raidera.\nlara kroft tomb raider Igre Konzole Kompjuteri


Одбио да стреља Србе па завршио у логору “Силос” | Јадовно 1941.\nOdbio da strelja Srbe pa završio u logoru “Silos”\nDatum objave: sreda, 21 decembra, 2011\nKonjičanin Sakib Balić (42), koji je u proteklom ratu bio pripadnik Hrvatskih odbrambenih snaga (HOS), tvrdi da je odbio naređenje da strelja sve srpske civile u selu Ferhatlije kod Pazarića, te da je zbog toga nekoliko meseci zajedno sa svojim saborcima boravio u zatvorima i logorima Armije BiH.\nBalić tvrdi da je bio zatvoren u “Silosu”, “Čelebićima” i OŠ u Konjicu. Kaže da su ga mučili elektrošokovima i da je bila spremna njegova likvidacija.\nPrema svedočenjima Balića i meštana Srba iz ovog sela, koje su posetile “Nezavisne”, zločin u selu Ferhatlije desio se u leto 1992. kada je ubijen meštanin Špiro Bratić a njegova sestra Velinka više puta izbodena nožem, od čega je i preminula.\nBalić tvrdi da se u ovom selu desilo i nekoliko silovanja Srpkinja: “Bio sam u HOS-u od početka rata u Hrvatskoj i kada se počelo pucati u BiH, poslali su nas kao ispomoć. Noć pre napada i ‘čišćenja’ Ferhatlija otišao sam u kuću u kojoj su bili žene i deca i kazao Srbima: ‘Ljudi, sklonite se. Ubiće vas ustaše i muslimani.’ Upozorio sam ih jer je naređenje bilo da svi srpski civili budu poubijani”, kazao je Balić, a već dan nakon njegovog upozorenja u Ferhatlije je poslana jedinica HOS-a sa kojom je bio i on.\nKrenuli smo u akciju, a pre toga sam se napio. Mislio sam neće nikoga biti u selu jer sam ih upozorio. Dođemo na put i izleti čovek i pita: ‘Šta vi radite u mojoj ulici?’ Njega je tad ubio jedan bojovnik, a sestru mu je jedan pripadnik HOS-a izbo nožem.\nTu su nas odmah uhapsili iz Vojne policije 9. brdske brigade Armije BiH kojom je komandovao Nezir Kadić. Mi iz HOS-a sve vreme bili smo pod komandom 9. brdske brigade i Armije BiH. Očigledno je bila nameštaljka da nam se osvete što nismo izvršili streljanja…Zatvoreni smo samo jer nismo želeli da počinimo zločin. Zločina je bilo, ali neka odgovaraju oni koji su krivi”, kaže Balić, istakavši da o svojim saznanjima nije razgovarao sa istražiteljima, ali da se ne krije i da ga mogu kontaktirati.\nU Ferhatlijama kod Pazarića retki su meštani Srbi koji i dalje žive tu, i nerado govore o zločinima. Pre rata su živeli Srbi i Bošnjaci.\n“Sve se raselilo, uglavnom u Ameriku. Ja nigde nisam ni išao. Imam čist obraz. Ja sam da se sazna istina i to sam rekao i inspektorima SIPA. Ima sada puno laži. Ja sam bio u ‘Silosu’. Međutim, prvi ću svedočiti za jednog od uhapšenih da mi je valjao”, kazao je meštanin Ferhatlija, koji nije želeo da mu se objavi ime.\nNermin Mangić Manga, jedan od ratnih čelnika Vojne policije u Konjicu, ističe da će nakon hapšenja čelnika civilne i vojne vlasti u Hadžićima mnoga dešavanja početi da se otkrivaju.\n“Čim SIPA počne ozbiljno da radi svoj posao odmah se mnogi uspaniče i tresu od straha. Sakib Balić je jedan od njih. U Ferhatlijama su se desila ubistva i silovanja… Pripadnici HOS-a su zbog toga bili hapšeni. Balić tvrdi da ih je spasio a vidite da su ljudi ubijeni, a žene silovane. Ima nekih svedoka iz HOS-a koji Balića direktno optužuju za zločin. Neka zvanični organi rade svoj posao i svako neka odgovara za ono šta je uradio”, kazao je Mangić.


Crna Gora učestvuje na Eurosongu 2016. - Vijesti.me\nJAVNI SERVIS DONIO ODLUKU\nNa prošlom izdanju takmičenja pjevao je Nenad Knežević Knez\nFoto: Reuters Autor: Jovana Majić\nCrna Gora će ipak imati predstavnika na sljedećem Eurosongu, koji će biti održan u maju 2016. godine u Stokholmu, odlučio je RTCG, potvrdio je "Vijestima" šef crnogorske evrovizijske delegacije Sabrija Vulić.\nNakon poništenja glasova iz Crne Gore, koje se dogodilo u finalu ovogodišnjeg Eurosonga, zbog navodnih nepravilnosti koje su se ogledale u sličnom glasanju članova žirija, RTCG je odugovlačio sa potvrdom učešća.\nUslov za učešće je bila odluka Evropske unije emitera o tome da li je zaista bilo nepravilnosti tokom glasanja žirija iz Crne Gore.\nNaime, Javni servis Crne Gore nakon ovogodišnjeg Eurosonga uložio je žalbu zbog poništenja glasanja, a odluku o tome trebalo je da donese Referentna grupa ovog takmičenja 17. septembra, što se nije dogodilo.\nŠef delegacije Crne Gore za Eurosong Sabrija Vulić za Vijesti je mogao samo da potvrdi da "nikakvu odluku EBU-a nijesmo dobili", a za sva ostala pitanja uputio je na direktora RTCG Rada Vojvodića, koji se Vijestima nije javljao na telefonske pozive.\nIako je rok za podnošenje prijava istekao 15. septembra, RTCG nije zakasnila sa potvrdom učešća, jer je potencijalnim učesnicima dat dodatni rok za prijavu do 10. oktobra da se izjasne da li ostaju ili napuštaju takmičenje.\nNakon poništenja glasanja, direktor RTCG Rade Vojvodić isticao je da neće odustati od toga da dobije odluku EBU-a i izvinjenje zbog načinjene štete.\n"Tražimo što hitniji odgovor od zvaničnika ESC kao i izvinjenje zbog neprijatnosti koje je doživjela naša zemlja i njeni predstavnici na Eurosongu, članovi žirija kao i naša kuća", govorio je tada Vojvodić.\nCrna Gora je 36. zemlja koja je potvrdila učešće na sljedećem Eurosongu. Na prošlom izdanju takmičenja pjevao je Nenad Knežević Knez koji je osvojio 13. mjesto.\nTreba napustiti to takmičenje kao što je to uradila Turska... inače zadnjih desetak godina pobjeđuju samo gejevi uključujući i Šerifovićku... Otišlo se i korak dalje i došlo se do žene sa bradom...\nhal 3 godine i 1 mjesec\nI da ne ucestvuju - nikakve stete!\nDzoKomunjara 3 godine i 1 mjesec\nKvalitet muzike 0\ngradjanin 3 godine i 1 mjesec\nA da li je gospodin Vojvodic izjavio da ce ove godine da posalje svog sina na Eurosong??? Mali je propjevao, a steta bi bila da ga tajo ne posalje na Eurosong, uz pratnju cika Sabrije, da javni servis odvoji 100 000 za njihovu ekskurziju, narod naravno nece moci da bira svog predstavnika, jer tu je cika Rade, da nam ga on odabere :)


Pribojka Vernesa Berbo održala koncert u Ambasadi Nemačke u Beogradu - Општина Прибој\nPribojka Vernesa Berbo održala koncert u Ambasadi Nemačke u Beogradu\nDatum kreiranja četvrtak, 15 novembar 2018 13:00 | |\nU Ambasadi Nemačke, svoj koncert održala je glumica, scenarista i veliki zabavljač, Pribojka Vernesa Berbo. Koncert je bio povod i za priču o životu, emigraciji, fenomenu rata i zločina, koje ona inače obrađuje u pozorišnim predstavama, ali i za posetu Pribojaca ovom nesvakidašnjem događaju u jednoj ambasadi.\nKoncert je bio angažovan povodom stupanja na dužnost novog ambasadora Nemačke u Srbiji, Tomasa Šiba. Vernesa je potekla iz Priboja, a sada je veoma angažovana i poznata glumica u Nemačkoj. Trenutno je angažovana u pozorištu „Maksim Gorki“ u Berlinu i „Thalia Theatru“ u Hamburgu.\nRodila se i odrastala u Priboju, gde je počela da se bavi glumom. Pozorišnu akademiju završila je u Sarajevu, iz kog je za vreme opsade, tokom rata u Bosni, otišla u Berlin. Ostvarila je zapažene uloge i na filmu, peva u muzičkoj grupi „Vernesa B.& Balkan Boys“, povremeno piše, ali je najprisutnija u angažovanom teatru, u predstavama koje se bave razotkrivanjem mehanizma i uslova ratnih zločina, doživljajima žrtve, profilima počinilaca.\nKoncertu su prisustvovale mnoge javne ličnosti, među kojima se izdvaja i operska diva Jadranka Jovanović, a podrška je stigla i u prisustvu Pribojaca, u čije ime je na koncertu bio član Opštinskog veća opštine Priboj, Miralem Gogalić.


Zdravo. Bi ve zamolil/a da mi kazhete za moji ljubavan zivot narednih period . Hvala\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 23:45:40\nDraga Bojana , sve vase ljubavi su sudbinske i mimo vase kontrole. U zivotu vam sleduju dve duze veze ili 2 braka. To nekako sve vucete sa majcine strane. Uglavnom ste vi izabrani. Kad sumljate u emocije vi se sami povlacite. Od septembra oktobra imali ste sansu da upoznate mladjeg muskarca. Februar opasan za prekid. Nervoza i kroz kucu. SRECNO!\nPostovani, Molim Vas, da mi odgovorite, da li cu imati dece i kada?\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 23:45:38\nPoštovana, Vi imate veoma povoljne aspekte za trudnoću u narednom periodu! Ukoliko budete aktivno sa svojim partnerom radili na tome da ostanete u drugom stanju, uspeh možete da očekujete najkasnije u fazi od aprila do septembra 2016. godine. Tada imate najpovoljnije aspekte. Preporuka je da do aprila pripremite svoje telo za moguću trudnoću i da se pozabavite svojim zdravljem, životnim navikama, pravilnijom ishranom itd, kao i da se posavetujete sa svojim lekarom oko toga da li su neophodne neke kontrole pre nego što zatrudnite. Imaćete dete ne brinite! Srdačan pozdrav!\nInteresuje me dali cu ponovo biti sa covjekom ciji je datum rodjenja 03.07.65, i sta nas ocekuje u buducnosti? Hvala\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 23:39:11\nPostovanje, za sada nemojte ocekivati nesto vise od ovog coveka i savetuje se da sacekate jer mozete opet biti zajedno ali ako budete igrali po njegovim pravilima. Morate da se cuvate nekih tajni vezano za vas dom i porodicu jer to ovde igra vaznu ulogu. Srdacan pozdrav.\nda li cu imati novca u zivotu\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 22:25:55\nPostovani, vreme pred Vama, pogotovo sledeca godina, je period jako velikih odluka. Ono sto budete resili i smernice koje budete sebi zacrtali u sledecih nekoliko meseci, sve to ce u velikoj meri trasirati Vas put u buducnosti. Birajte ali ne predugo, kad se odlucite, tog smera se i drzite. Da li cete imati srece, pitanje je Vase skroz na mestu. Reci cu Vam, da hocete, ali uz jedan jako veliki uslov. Ne smete se nikada osvrtati na ono sto je bilo, sto i zasto se desavalo. To se pogotovo odnosi na poraze kojih ce biti. Ali, svaki vas poraz oplemenjuje i nadahnjuje za nove pobede. Vi jeste rodjeni pobednik iako vam nista nije dato i iako cete se i te kako morati potruditi. U mladosti cete svaki Vas korak placati znojem i suzama ali kasnije, pogotovo nakon 28. ce biti mnogo lakse. Da, imacete para, vise nego dovoljno, i to iskljucivo preko licnog rada.\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 22:03:08\nPoštovana, najkasnije za godinu dana biste trebali da budete u emotivnoj vezi koja vodi ka braku. Imate veoma povoljne aspekte za novo poznanstvo sudbinskog karaktera tokom cele 2016. godine. Što se tiče polja potomstva, veoma je pozitivno naglašeno, pogotovo polje prvog deteta. Moguće je da ćete se u nekim malo kasnijim godinama odlučiti i za drugo. Tokom 2017. godine vam stoji brak i zajednički život sa voljenom osobom. Srdačan pozdrav!\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 22:01:36\nPostovani Aco, sve zavisi od vas, koliko cete se zaista potruditi da bi ste sebi obezbedili bolju egzistenciju. Ne mogu reci da cete imati mnogo novca, ali svakako onoliko koliko vam je potrebno za solidan zivot. I sami znate da sve dobijate sa odredjenim zakasnjenjem, nekada izgubite nadu, sumnjajuci da ce se neke stvari uopste ostvariti. Stoga nemojte gubiti veru, ali istrajte u svojim namerama do kraja, ma koliko Vam cilj bio dalek i nedostizan.\nDa li cu uskoro pronaci dobro placen posao?\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 21:52:20\nPostovanje, juni mesec naredne godine ce Vam biti dobro aspektovan po tom pitanju, ali je najbolje resenje da sacekate 2017 godinu koja ce Vam biti mnogo bolja. Bolja je u smislu da ce nekako sve to ici lako i samo ce se namestati. Budite uporni oko cilja koji imate i verujte u sebe i ne bi trebalo da bude problema. Svako dobro.\nPostovani, vratio sam se iz Inostranstva za Srbiju zbog posla , cesto sam u jednom gradu na severu a cesto i Nemackoj, putujem. KOliko je to dobro za moj posao , novac ? Razveo sam se pre 3 godine i skoro ovde upoznao jednu devojku rodjena je 13.01.1978 ujutru oko 6-7 u N.Sadu . Skoro da sam zaljubljen ali ne bi da rizikujem vise . Da li je bila ozbiljan veza ? Mozda da odem ponovo u Ameriku ? Hvala Vam Puno .\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 20:30:09\nPostovani, ukoliko idete za Ameriku to ce biti druga polovine godine 2016. Radicete i tamo i ovde jer imate mogucnosti i ovde da radite i zaradite. Sto se tice ljubavi, devojka sa kojom zelite da ostanete je dobra i vredna. Nije lose da pokusate da udjete u vezu sa njom ili ostanete ako ste zapoceli romansu. Vama stoji brak u naredne dve godine. Slobodno se prepustite emocijama, ne razmisljajte o tome da li je ili nije neko za Vas. Ako ste opusteni sve cete postici.\nPostovanje , Molim odgovor Da li moja veza sa osobom rodjenom 15 Marta 1974 ima buducnost?Konkretno, Zanima me brak, da li ce biti, i kada cu biti sa njom ? Hvala\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 20:06:31\nPoštovanje, po uporednim aspektima koje imate sa njom je naglašeno da emocija ima, ljubav između vas dvoje postoji i svakako je obostrana. Ipak, po aspektima koji su jako naglašeni postoje naznake za to da vam se često u odnos može mešati i neka treća osoba. Niste naveli da li je ova veza javna ili tajna, što je ključan podatak u ovom slučaju. Imate zajedničku budućnost u smislu da vam ne vidim prekid veze u skorije vreme ali ne mogu da tvrdim de će doći do braka u narednih godinu dana jer za to nema trenutno dovoljno pokazatelja. Srdačan pozdrav!\nPostovani, zanima me buducnost veze sa osobom rodjena je 26.07.1971., Pozdrav\nOdgovor: Vreme: 2015-12-23 20:01:31\nPostovanje, ovo je tezak spoj dvoje ljudi. Medju vama dvoma ima te neke hemije koja je mnogo jaka, ali je polje komunikacije izuzetno otezano. Jednostavno ima mnogo inata. Najvise joj smeta Vas nacin ponasanja ka njoj. Ako je veza tajnog karaktera onda cete moci da trajete neko vreme, ali ako je plan da imate ozbiljnu vezu sa njom onda je po Vas najbolje resenje da krenete dalje. Zao mi je, ali je tako kako je. Svako dobro.


Uhapšen osumnjičeni za pucnjavu u Prijedoru | Crna hronika\nUhapšen osumnjičeni za pucnjavu u Prijedoru | MONDOBA\nUhapšen osumnjičeni za pucnjavu u Prijedoru 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n09.03.2021. / 10:57 10:59\nAutor MONDO/B.S. 09.03.2021. / 10:57 10:59\nBanjalučka policija uhapsila je Renata Marjanovića koji je tokom vikenda pucao na kafić u Prijedoru\nMarjanović je uhapšen na osnovu potrage koju je za njim raspisala PU Prijedor zbog počinjenog krivičnog djela izazivanje opšte opasnosti.\nOsumnjičeni je predat policijskim službenicima PU Prijedor na njihovo dalje postupanje.


Sudska Praksa online | ODLUKA USTAVNOG SUDA - Broj IUo-1579/2010 - UTVRĐIVANJE nesaglasnosti sa Ustavom i zakonom odredbe člana 7. st. 2. do 4, člana 8. stav 1. i stav 2. u delu koji glasi: "pravilnikom Parking servisa" i člana 12. Odluke o regulisanju stacionarnog saobraćaja u\nODLUKA USTAVNOG SUDA - Broj IUo-1579/2010 - UTVRĐIVANJE nesaglasnosti sa Ustavom i zakonom odredbe člana 7. st. 2. do 4, člana 8. stav 1. i stav 2. u delu koji glasi: "pravilnikom Parking servisa" i člana 12. Odluke o regulisanju stacionarnog saobraćaja u Svilajncu ("Opštinski službeni glasnik", broj 3/07)


Posljednje istraživanje javnog mnjenja koje je radio “Damar” je pokazalo da glasači koalicije "Za budućnost Crne Gore" čiji je nosilac bio Krivokapić, dominantno podržavaju formiranje ekspertske vlade, a da je drugo najbolje rješenje vlada sastavljena od eksperata, ali i političara.\nMedojević je prije nekoliko dana postavio praktično ultimatum, da neće podržati vladu ukoliko ne dobije mjesto potpredsednika vlade kojim bi koordinisao bezbjednost i reforme.\nKrivokapić pozivao Vučića da posjeti Crnu Goru\nKrivokapić: Nema kohabitacije sa kriminalom i korupcijom


“Promicatelj evropskih vrijednosti” u svom elementu: Građanska BiH znači islamska država – Senzor.ba\n“Promicatelj evropskih vrijednosti” u svom elementu: Građanska BiH znači islamska država\nNa ove navode o islamskoj državi ranije je reagovao je Bakir Izetbegović, član Predsjedništva BiH iz reda Bošnjaka. On je u nedjelju gostujući na HRT-u rekao:\n– Neko je gore u Briselu proširio tu priču, jednu glupost, da mi težimo nekakvoj islamskoj državi u BiH. To je trebalo potkopati našu poziciju. Onda je to, nažalost, gospodin Čović ponovio tamo – da je problem u BiH krajnja bošnjačka desnica koja pravi probleme i koja želi islamsku republiku u BiH. To je Dragan Čović ponovio u Briselu pred Josephom Daulom. Tada sam rekao: “Želite li da se ovaj sastanak nastavi ili da izađem sa sastanka? Da kažem novinarima sada šta ste ovdje kazali? Nemojte to više nikada ponoviti predamnom. To su besmislice!”. To jeste teška manipulacija i besmislica koja treba da podrije bošnjačku poziciju, poziciju jednog naroda koji je zaista dobronamjeran, koji želi mir na Balkanu. Narod koji je pretrpio toliko udaraca i napravio toliko kompromisa. To nije fer i pametno da kaže neko očekuje strateško partnerstvo i saradnju Hrvata i Bošnjaka. Hrvati i Bošnjaci u BiH još uvijek žive izmješano. Šezdeset posto hrvatskog korpusa živi izmješano s Bošnjacima. I manipulacije ne mogu voditi tome da se relaksiraju odnosi, da se naprave iskoraci jednih prema drugima – ispričao je Izetbegović.\nNa Čovićeve besmislice reagovali su mnogi među kojima je i Miro Lazović koji je poručio da je od promjena koje je Čović zagovarao jedino vidljiva promjena toka rijeke Radobolje koja teče oko Čovićeve vile.\nNema sumnje da priča koju potencira Dragan Čović, “promicatelj evropskih vrijednosti” je sve samo ne istina. Očit je pokušaj prikrivanja vlastitog kriminala, jer odlazak sa vlasti znači i dostupnost i podložnost zakonima BiH.\n"Ceo svet se urotio protiv Srba"


Direktor bjelopoljske bolnice podnio ostavku | Info | Društvo\nDirektor bjelopoljske bolnice podnio ostavku 2 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDirektor bjelopoljske bolnice podnio ostavku\n17.11.2014. / 16:13\nAutor mondo.me 17.11.2014. / 16:13\nDirektor Opšte bolnice u Bijelom Polju Tomislav Jeremić podnio je ostavku iz, kako je saopštio moralnih razloga.\nOsnovno tužilaštvo u Bijelom Polju pokrenulo je istragu zbog infekcije pet beba u Opštoj bolnici u Bijelom Polju, od kojih je jedna umrla u Kliničkom centru Crne Gore. Od četiri bebe na liječenju, žiot jedne je ugrožen, saopštili su ljekari Kliničkog centra Crne Gore.\nNadležni odbor Skupštine Crne Gore je zbog infekcije beba zatražio "kontrolno saslušanje" ministra zdravlja Miodraga Radunovića.\nJedna beba i dalje kritično\nPočela ekshumacija bebe\nRadunović je u nedjelju smijenio dvoje rukovodilaca Opšte bolnice u Bijelom Polju i najavio razmatranje odgovornosti direktora te bolnice, Tomislava Jeremića.\nPovodom infekcije beba u Bijelom Polju, u Podgorici je danas održan protest čiji su učesnici zatražili da sanitarna inspekcija provjeri sva porodilišta u Crnoj Gori i ocijeni higijensko-tehničke uslove u njima, kao i da se utvrdi krivična odgovornost za sve propuste.\nJedan od zahtjeva učesnika protesta je da minister zdravlja Miodrag Radunović, "iz moralnih razloga" podnese ostavku.\n17.11.2014. / 18:09\nostavka iz bilo kog razloga pa makar bila i moralna nikom nista ne znaci, jer se taj koji je podnio ostavku obìcno premjesti na jos bolje mjesto i za bolju platu,a sigurno nece poci na biro rada. Zato necemo rotiranja vec suspendovanja sa posla tj. otkaze i krivicne odgovornosti!\n17.11.2014. / 16:29\npo cijeloj crnoj gori nek zarede bog zna sta ce nac....\nEVO KOLIKO PARTIZAN PLAĆA EVROLIGAŠKU POZIVNICU! Mijailović detaljno o p...


Oglasi - Page 4\nNaslov: Re: Oglasi Ned 8 Mar - 0:55\nMa nas privlace ustvari neobicni oglasi.Ustvari sve sto je neko napravio,naravno samo da gledamo i da razglabamo.Konkretno ja ne bih mogao da stanem u nesto takvo/zbog dimenzija/ali volimo da gledamo.Stacemo kad smo taki naopaki\nNaslov: Re: Oglasi Ned 8 Mar - 1:31\nneka je onda jos u supi, jos narednih 10-ak godina\nNaslov: Re: Oglasi Ned 8 Mar - 9:31\nPa dobro onda,evo ja krecem sa instalacijom poliester kita Volge (sport verzija)\nNaslov: Re: Oglasi Ned 8 Mar - 14:31\nne gde da stoji, za deset godina ce to biti, Old-timer rucne izrade jedinstven u svetu i kostace 100000 evri...\nelem, pronadjem oglas u novinama, Old-timer rucne izrade jedinstven u svetu, pozovem cisto da vidim sta je, pomislih mozda je neki morgan zalutao u srbiju... kad tam cigo, doobar dan, pitam jel vi....\n-pa sta je to...?\n-to ti je ko stari ferari\n-a od cega je napravljeno, od ceka je donji postroj...?\n-to je covek na caprija stavio plastiku i dole je capri a gore stari ferari\n-jel sve u ispravnom stanju...?\n-onaj capri malo limariski malo mehanicki, ali ferari nista nema da se dira\n-a cena ?\nposle toga je slusao vozic u tunelu... tu tu tu tu\nNaslov: Re: Oglasi Ned 8 Mar - 17:31\nSto pa Volga je super.A jos SPORT.Ludilo\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 3:29\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 8:48\nVideo sam je u gradu. Lepo je ofarbana i sve to ali ove Golfove štopaljke i točak na zadnjoj haubi su stvarno pokvarili sve. Šteta...\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 8:50\novo je ruzno kako ima tako glupih ljudi\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 10:02\ntocak mi ne smeta uopste ... ali shtopaljke su zlo ..\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 15:33\novo izgleda gore nego ona moja lampa sto je namontirah\nUstvari,u istom su rangu\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 17:30\nPolako, još nisi odabrao točak za pozadi....\na zamisli nosač tog točka, pa zadnji branik....\nNaslov: Re: Oglasi Ned 15 Mar - 17:46\nNego,dobra ti slika sa avatara,mislim ta nova\nNaslov: Re: Oglasi Pon 16 Mar - 0:09\nSta fali tocku pozadi?Moze to i lepo da izgleda...\nNaslov: Re: Oglasi Pon 16 Mar - 1:28\nnaravno, na tako nešto sam i mislio, uvek ima materijala za razmišljanje...\nslika je sa skupa iz Mladenovca....stara slika, stari bus....čist rat-look, nije da ja tako hoću nego on to sam...\nNaslov: Re: Oglasi Pon 16 Mar - 21:55\nsuvise je lepa bubina hauba da se krije iza tocka...\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 7:18\nŠto se izgleda tiče ne bih komentarisao, ali šta je sa funkcionalnošću? Točak je težak pa hauba ne može sama da stoji otvorena osim ako se ne ugradi nešto drugo umesto originalne opruge...\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 16:50\nMozda nesto zanimljivo...\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 17:53\nzanimljivo je ali koja je cena???\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 18:31\nEvo neke od cena...\nVW Variant 1500 (1965), oldtajmer, ispravan, registrovan do 5.2009, 800 EUR. 011/261-0140\nVW Buba 1.2 (1967), registrovana do 2.2010, 1.100 EUR. 060/811-3111\nVW Buba 1.2 (1960), registrovana, sređena, crvena, 3.400 EUR, može zamena. 063/333-073\nVW Buba (1959), nemačka, u voznom stanju, kompletna, 800 EUR. 061/191-3486\nVW Buba (1954). 063/235-568\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 20:45\nVW kombi (1978), putnički, neregistrovan, 750 EUR.\t061/154-1787\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 21:10\nNaslov: Re: Oglasi Uto 17 Mar - 23:44\nzna li se ko je to?\nNaslov: Re: Oglasi Sre 18 Mar - 0:15\nMa funkcionalnost nula ali je to bilo jedino resenje ili na zadnje sediste.Nisam mogao drugacije zbog prednje haube.\nNaslov: Re: Oglasi Sre 18 Mar - 0:16\nSmeshan neki lik.\nPA ko jos kupuje T1 putem oglasa?\nMozda je onaj lik sto je prodao ceveni kamioncic? Upala mu sekira u med pa bi sad jopet\nNaslov: Re: Oglasi Sre 18 Mar - 0:20\nPa proba covek...mozda i prodje fora...


YouTube ima redizajniranu početnu stranicu za desktop - BIGportal.ba\n9 Novembra, 2019 9 Novembra, 2019 013\nGoogle je objavio da počinje sa implementiranjem novog iskustva početne stranice za YouTube na desktopu i tablet uređajima. Novi izgled je prvi put primjećen u avgustu, a sada zvanično pristiže korisnicima.\nPromene u redizajnu su lako uočljive. Prvo, Google je povećao veličinu video thumbnaila, što će korisnicima pomoći da dobiju više informacija o videu, kao i video preview više rezolucije. Kako bi implementirao veće thumbnailove, Google je uklonio neke kategorije koje su se nalazile na početnoj stranici (kao što je “From your subscriptions” sekcija).\nOstala poboljšanja su funkcionalnija, pa tako imamo novi “Add to queue” taster koji se prikazuje kada mišem pređete preko thumbnaila a korisnicima omogućava da kreiraju playliste sa početnog ekrana. Watch Later funkcija je iu dalje tu ukoliko vam je potrebna. Google je omogućio i prestanak sugestija sa kanala koji vas ne zanimaju.


Srbija i Bugarska potpisale dokumenta značajna za zaštitu životne sredine | Pirot Plus online Pirot Plus online | Najnovije vesti iz Pirota\nObjavljeno 23.01.2019. | objavio Plusonline\nSrbija i Bugarska potpisale dokumenta značajna za zaštitu životne sredine\nMinistar zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Goran Trivan i ministar životne sredine i voda Republike Bugarske Neno Dimov potpisali su u Dimitrovgradu dva dokumenta značajna za oblast zaštite životne sredine, Memorandum o razumevanju dve zemlje u oblasti zaštite životne sredine, i Sporazum između Vlade republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o pravovremenoj razmeni informacija u slučaju radiološke opasnosti.\nNa bilateralnom sastanku dva ministra dogovoren je nov zamah i intenziviranje saradnje dve zemlje u oblasti zaštite životne sredine, kako u globalnim okvirima, tako i kroz zajedničke projektne aktivnosti i rešavanje svih otvorenih ekoloških pitanja.\nBugarski ministar Dimov u razgovoru preneo je duboku zainteresovanost Bugarske za pridruživanje Srbije Evropskoj uniji i izrazio punu spremnost za podršku i pomoć Srbiji u otvaranju Poglavlja 27 – životna sredina i klimatske promene. On je naglasio da će završetak procesa pregovaranja i pristupanje Srbije Eropskoj uniji biti od velikog značaja za regionalni razvoj, i istovremeno „osigurati boljitak naših državljana sa obe strane granice“.\nMinistar Goran Trivan je ukazao da, na osnovu dobrih prijateljskih odnosa dve zemlje, novi zamah saradnji po svim pitanjima zaštite životne sredine doneće dobrobit ukupnom društvenom razvoju na održivim osnovama, ali i efikasnija rešavanja konkretnih ekoloških pitanja i problema lokalnih zajednica.\nPored razmatranja mogućih pravaca razvijanja zajedničke saradnje u oblasti zaštite životne sredine, razgovarano je i o konkretnim ekološkim problemima u pograničnom području, a povodom uticaja privrednih aktivnosti na životnu sredinu na području opštine Bosilegrad. Ministar Dimov je istakao neophodnost da se vodi zajednička briga o stanju životne sredine u pograničnom području a u skladu sa evropskim vrednostima i u interesu svih građana koji tu žive.Tim povodom, ministar Trivan je rekao da će Ministarstvo zaštite životne sredine Republike Srbije preispitati uslove pod kojima se ove privredne aktivnosti odvijaju u kontekstu prekograničnog uticaja na životnu sredinu, pojačati kontrolu i inspekcijski nadzor Ministarstva, i podržati u lokalne samouprave pograničnih područja u projektnim aktivnostima, pre svega na rešavanju pitanja prerade otpadnih voda.\n*Tekst i slike preuzete sa sajta Ministarstva zaštite životne sredine\nTagovi: Bugarska, Ministarstvo zaštite životne sredine, potpisivanje memoranduma, Srbija\nBugarski zdravstveni medijatori prezentovali program “Zdravlje i obrazovanje za sve” →\nRegionalna saradnja od velikog značaja za razvoj privrede. Pirot intenzivira saradnju sa makedonskim privrednicima →\nDobra vest i za Piroćance: Bugari uveliko grade transevropski Koridor. Sve brže do Grčke i bugarskih zimskih centara. Juče puštena u saobraćaj deonica prema Sandanskom! →\nPotpisan Memorandum o saradnji sa Komorom Burgas →


Prošlost od koje se ježi koža – 10naj\nProšlost od koje se ježi koža\nIstorija je imala priliku da upamti mnoge vođe, vizionare, ratnije, njihove taktike, glorifikovane pobede neopšrostive poraze. Istorija je pamtila i one koji su se ustručavali, povlačili, premišljali i dogovarali. Kao posebna kategorija, kroz istoriju, ali nažalost i sadašnjost provlači se jedna osobina, koju od svih bića jedino čovek gaji i neguje, a to je surovost. I to ne samo prema drugim ljudima, neretko i prema sebi samom. Jednom je jedan vojskovođa, na pitanje, da li misli da je suviše surov u svom ratovanju i odlukama, odgovorio da smatra da je surovost stav lične percepcije. Bez obzira na sve, postoje stvari i događaji koje treba zapamtiti, kako se oni više ne bi ponavljali.\nVekovima su se u Kini, kao deo tradicije, devojčicama u najranijim godinama podvezivala stopala. Ovo gnusno maltretiranje, praćeno doživotnim deformitetom, zabranjeno je tek 1949. godine.\nSve do XIX veka, u katoličkoj crkvi su bili popularni -kastrati-. To su bili dečaci, kojima su se odstranjivali testis, jer se verovalo da samo tako mogu da sačuvaju dobre glasove za crkveni hor.\nTokom XVII veka, u Francuskoj je postojao jedan bizaran i okrutan običaj, za koji su tamošnji žitelji verovali da donosi sreću, a radilo se o spaljivanju živih mačaka. Ako bi se dogodilo da ne ulove mačku, krenuli bi u lov na lisicu.\nTokom XVIII veka vladalo je verovanje da osoba koja se davi, može da se spase, pod uslovom da joj se u rektum uduva duvanski dim. Nakon eksperimenata i priličnog broja nesrećnih utopljenika, zaključilo se da ne može.\nKorset, kao neizostavan deo odeće, vekovima je ženama služio da isprave držanje i podupru grudi, ali što je najvažnije, da njihov struk deluje tanak. Na žalost, mnoge žene su u tom konstantnom zatezanju preterivale, pa su se javljali veliki zdravstveni problem, kao što su teško disanje, prekinute trudnoće, muke sa unutrašnjim organima. Međutim, utezanja u korset su nastavljena do današnjih dana, bez obzira na sve.\nTridesetih godina prošlog veka, bilo je rasprostranjeno verovanje da će zlatna ribica najbolje doneti sreću ako se živa proguta, a oni koji su to uspevali da urade bivali su veoma popularni u društvu.\nKraljica Elizabeta I je obožavala da jede slatkiše i kako je održavanje higijene usta tada bilo na vrlo niskom stupnju razvoja, vremenom su joj zubi pocrneli, a neki i poispadali. Vremenom, to je prihvaćeno čak kao modni hit (crni zubi), pa su se mnogi utrkivali da sebi priušte kvarne zube.\nLobotomija je jedan veoma primitivan i surov proces, izmišljen samo i jedino radi maltretiranja ljudi, a podrazumevao je imputiranje metalne igle kroz očnu duplju, kako bi se uklonio deo mozga zadužen za ponašanje i ličnost čoveka. Ono što je još surovije, jeste činjenica da je zvanično zabranjena tek 50-ih godina prošlog veka.\nU viktorijansko doba, postojao je jedan običaj da se preminuli član porodice fotografiše za uspomenu. Neretko se dešavalo da se okupi cela porodica oko postelje, kako bi se svi slikali. Sreća, pa je ovo doba davno prošlo.\nS početka XX veka, u prodaji su mogli da se nađu brojni preparati, koji su se zvanično koristili kao lekovi, a ustvari su u svom sastavu imali najčudnije sastojke, koji ne samo das u bili neuobičajeni, već su bili i smrtonosni. Na spisku neprimerenih supstanci bili su heroin, opijum, pa čak i radioaktivni radijum, koji ne da nisu mogli da izleče, već su ubijali pacijente.\njeziva istorijakastratikorsetlobotomijapodvezivanje stopalaradioaktivni radijumspaljivanje mačakaviktorijansko doba\nPrethodni članakPrirodna lepota zarobljena u kamenu\nSledeći članakLouboutin, šifra za večni glamur\nŽivotna mudrost: Meša Selimović\nPravo i jedino bogatstvo


Vlada SBŽ-a raspravljala o hidroelektranama u Kruščici i "represivnim mjerama" protiv prosvjednika | Dnevnik.ba\nVlada Srednjobosanske županije (SBŽ) razmatrala je danas informaciju o sigurnosnoj situaciji u naselju Kruščica, u općini Vitez, u kojem gotovo godinu dana mještani dežuraju i ne dozvoljavaju izgradnju dviju planiranih mini hidroelektrana.\nŽupanijski ministar unutarnjih poslova Feliks Vidović kazao je da je, prema njegovim saznanjima, poduzeće koje je namjeravalo graditi hidroelektranu "Kruščica 1" od toga odustalo, dok su investitori hidroelektrane "Kruščica 2" zatražili od MUP-a da im osigura prohodan put prema području izgradnje.\n- Mještani su izgubili povjerenje u sustav i imaju potporu brojnih udruga za zaštitu životne sredine. Bojim se da će policija ponovno doći u nezgodnu situaciju i biti primorana upotrijebiti silu. Postavlja se pitanje što uraditi u takvoj situaciji - kazao je Vidović, prenosi Fena.\n- Ovdje svatko treba raditi svoj posao, međutim, pripadnici MUP-a su najviše na udaru. Smatram da trebamo poslati poruku da, u ovom trenutku, nije poželjna upotreba represivnih mjera, a da investitori trebaju iskoristiti sve pravne mogućnosti protiv onih koji im ometaju početak radova - rekao je Lendo.\n- Investitore treba držati pod kontrolom i u okviru projektne dokumentacije, a ne pustiti ih da se "razmašu" i poremete tokove rijeke i vrela koja su dragocjena za vodoopskrbe - istaknula je.\n- Pozivam Vladu da vidi "Hirošimu" koju je jedan od investitora napravio na rijeci Vrbas u Gornjem Vakufu/Uskoplju. To pokazuje svu sramotu institucija i naravno da izaziva revolt građana - rekao je Milanović.\n- Ove hidorelektrane nemaju nikakvog utjecaja na vodoopskrbu i nema zakonskih prepreka da se one naprave. Za protivljenje njihovoj izgradnji ne postoje drugi razlozi, osim političkih ili osobnih interesa - naglasio je.


13. Apr. 2020 u 13:01 Džaferović i Novalić pohvalili način borbe protiv korone Vlade ZDK\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović i premijer Federacije BiH Fadil Novalić prilikom današnje posjete sjedištu Vlade i Skupštine Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) pohvalili su poduzete mjere, napore i rezulatate\n10. Apr. 2020 u 12:05 DOBRE VIJESTI Pacijentica s Klinike Podhrastovi izliječena od COVID-a, danas ide kući\nNa Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu izliječena je prva pacijentica koja je imala tešku upalu pluća izazvanu koronavirusom. Ovu informaciju je potvrdila direktorica KCUS-a Sebija Izetbegović.Pacijentica iz Sarajeva koja se liječila\n10. Apr. 2020 u 10:33 Ministar zdravlja RS: Posudili smo testove od Federacije BiH\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite u Republici Srpskoj (RS) Alen Šeranić najavio je danas da će, nakon zdravstvenih radnika, biti prošireno testiranje na koronavirus i kod policajaca te na druge


Isheklala 100 unikatnih lutki od čije prodaje novac ide inkluzivnom vrtiću - Index.ba\nNaslovnica BiH Isheklala 100 unikatnih lutki od čije prodaje novac ide inkluzivnom vrtiću\nIsheklala 100 unikatnih lutki od čije prodaje novac ide inkluzivnom vrtiću\nPenzionisana prosvjetna radnica, doktor pedagoških nauka, Vida Sreta Žuljević, odlučila je zaokružiti svoj 40-godišnji rad s djecom. U proteklih godinu dana isplela je i isheklala čak 100 unikatnih vunenih lutki, koje je odlučila izložiti na prodajno-donatorskoj izložbi.\nPored ovih lutaka, Žuljević je zajedno s djecom i unucima svojih prijatelja pripremila i zbirku pjesama o lutkama, koju su djeca sama napisala i ilustrirala. Autori pjesma i ilustracija su djeca iz Slovenije, SAD-a, Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nInteresantna donatorsko-prodajna izložba lutkica i predstavljanje kolekcije dječijih pjesmica i crteža “Djeca Djeci” bit će upriličena u utorak, 3. decembra u Herceg Stjepan Kosači u Mostaru, s početkom u 18:00 sati.\nSav prihod od prodaje lutaka i zbirke pjesama bit će poklonjen Multietničkom inkluzivnom vrtiću “Sunčani most” u Mostaru, kao podrška za nastavak besplatnog boravka u vrtiću za sedmero djece koja dolaze iz porodica koje su u potrebi.\nPrethodni članakPojačan promet vozila na graničnom prelazu Velika Kladuša\nNaredni članakZavršena potraga za žrtvama zemljotresa u Albaniji, broj poginulih povećan na 51


Turski Cengiz Insaat gradi autocestu u BiH – Minber\nsvi. 21, 2012 at 9:28 pm\nUgovor o izgradnji autoceste na koridoru 5- C, poddionica Suhodol-Tarčin i Ugovor o saradnji na izgradnji te poddionice potpisani su danas u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu.\nDirektor JP Autoceste FBiH Ensad Karić, obraćajući se novinarima, kazao je da ugovoreni rok za završetak radova iznosi 28 mjeseci te je izrazio nadu da će turska kompanija završiti ugovorene poslove i prije roka i da će FBiH do druge polovine 2014. imati u funkciji dionicu Vlakovo – Tarčin u ukupnoj dužini 20 km.\n” Posao koji danas ne svodimo na priču dva km, tri ili pet, nego otvaramo gradilište na teritoriji cijele BiH, od sjevera ka jugu, a i u njenom centralnom dijelu”, rekao je ministar Hadžić te, spominjući još neke infrastrukturne projekte, kazao da ima nekih problema, ali da radovi ni na koji način neće biti zaustavljeni pa ni usporeni.\nDodao je tu, između ostalog, i da je početk gradnje mosta na rijeci Savi, Svilaj, planirana za kraj juna ove godine, kao i 10,9 km dionice Odžak – Svilaj.\nPremijer FBiH Nermin Nikšić zahvaljujući vladi Turske i kompaniji Cengiz Insaat Sanayi na svemu onome što pokazuju prema građanima BiH i državi BiH, također, najavio je da će za sedam dana biti okončan tender za dionicu Suhodol – Lepenica i kazao da će njena izgradnja početi naljeto.\nNakon potpisivanja ugovora, predsjednik kompanije Cengiz Insaat Sanayi Mehmet Cengiz kazao je novinarima da se ‘njegova’ kompanija bavi izgradnjom brana, autoputeva i druge infrastrukture i da trenutno ima 7,4 milijarde dolara ugovorenih poslova.\nKipar osudio “neprihvatljiv stav” Turske


Kajakaši u finalu SP - Vesti, Ostali sportovi, Top News\nHotSport»Vesti, Ostali sportovi, Top News»Kajakaši u finalu SP\n| 2013-08-30T17:46:04+00:00\t30. avg 2013. 17:45|0 komentara\nSrpski četverac u sastavu Milenko Zorić, Ervin Holpert, Aleksandar Aleksić i Dejan Terzić izborio je danas plasman u finale Svetskog prvenstva u Duizburgu u disciplini k-4 na 1.000 metara.\nZorić, Holpert, Aleksić i Terzić su u polufinalu zauzeli treće mesto u vremenu 3:00,204 minuta, iza posada Rusije (2:57,985) i Španije (2:59,131).\nOvo je četvrto finale za srpske kajakaše u Duizburgu. Juče su taj uspeh ostvarile sestre Nikolina i Olivera Moldovan u disciplini k-2 na 500, Antonija Nađ i Kristina Bedeč (k-2 1.000) i Milica Starović ( k-1 1.000).\nOstali predstavnici Srbije Milenko Našagaćin i Vladimir Torubarov u disciplini k-2 500 i Simo Boltić u disciplini k-1 na 500 nisu uspeli da izbore finale.\nNašagaćin i Torubarov veslaće u B finalu, pošto su u polufinalu zauzeli četvrto mesto u vremenu 1:33.831 minuta, dok je Boltić kao peti prošao kroz cilj (1:42,307).


„Slučaj Dulić“ – obaveze funkcionera i njihovih firmi na osnovu Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije\nPočetak Aktuelno Naslovna Izrada Lokalnog antikorupcijskog plana za opštinu Raška\nU autorskom tekstu, objavljenom na sajtu „Pištaljka“, programski direktor „Transparentnosti“, Nemanja Nenadić, predstavlja analizu obaveza ministra Olivera Dulića i firme u njegovom vlasništvu iz Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije.\nOtkrića „Pištaljke“ u vezi sa poslovanjem jedne od firmi u vlasništvu ministra životne sredine i prostornog planiranja nesumnjivo su već proizvela neke pozitivne efekte – po svemu sudeći upravo je objavljivanje tih tekstova dovelo do toga da firma o kojoj je reč počne da ispunjava neke zakonske obaveze, što prethodno nije činila. Takođe, ovo otkriće je očigledno navelo ministra da kod Agencije za privredne registre u decembru 2010 prijavi prenos upravljačkih prava koja ma po osnovu vlasništva u preduzeću, a sve to na osnovu ugovora datiranog na jul 2008. Da li će ova priča dovesti do nekih dugoročnijih korisnih efekata ili do nečije odgovornosti, još je neizvesno.\nŠta može da bude „sukob interesa“ a šta ne?\nČim su se prve vesti pojavile, usledila je lavina komentara i tekstova na temu, oglašavanje samog ministra u medijima a nešto kasnije i Agencije za borbu protiv korupcije tim povodom. Iako je reč o srazmerno jednostavnom slučaju, u tekstovima, a pogotovo naslovima medija stvar je bila postavljena pogrešno, kao pitanje „da li je Dulić u sukobu interesa“. Za početak, treba reći da ovde uopšte nije tema da li je ministar Dulić u sukobu interesa ili nije. Naravno i to pitanje je legitimno postaviti, ali pri tom treba imati u vidu da je „sukob interesa“ pojava koja se odnosi na neki proces donošenja odluka od strane javnog funkcionera. Dakle, ni ministar Dulić ni bilo ko drugi ne može da bude „u sukobu interesa“ samo zato što poseduje neku firmu – on to može biti tek kada se nađe u situaciji da donosi neke odluke koje na određeni način mogu pogodovati interesima te firme ili škoditi njenim konkurentima.\nDrugim rečima, ministar je možda bio u sukobu interesa kada je predlagao neke zakone, uredbe ili pravilnike, ako su te norme nekako bile u vezi sa poslovanjem njegovog preduzeća. Na primer, jedan komentator vesti o ovoj temi na sajtu „B92.net“ aludirao je na to da uvođenje „ekološke takse“ za firme koje prodaju računare („ali ne i one koje prodaju komponente za računare“), može biti u vezi sa poslovnim interesima ministrove firme. Ukoliko je zaista tako, onda je sukob interesa postojao i ministar je trebalo da postupi po odredbama Zakonu o Agenciji (obelodanjivanje sukoba interesa, uzdržavanje od učešća u postupku donošenja odluke itd.). Međutim, ministar Dulić nikako nije mogao biti u sukobu interesa kada se njegova firma javljala na tendere za javne nabavke lokalnih samouprava, javnih preduzeća i drugih naručilaca. U tim situacijama, u sukobu interesa su mogli biti rukovodioci tih institucija i članovi komisija za javne nabavke ako su sa ministrom u prijateljskim, rođačkim ili kakvim drugim bliskim vezama.\nPrenos „upravljačkih prava“\nTo što ministar nije mogao da bude u sukobu interesa kod zaključivanja ugovora o ovim javnim nabavkama, ne znači da je ispunio sve obaveze koje je imao iz propisa koji uređuju „sukob interesa“ i druga srodna pitanja. U vezi sa tim, obaveza koju je ministar imao kao javni funkcioner sastojala se u sledećem – da 30 dana nakon stupanja na javnu funkciju prenese „upravljačka prava“ koja ima po osnovu vlasništva u firmi na drugo, nepovezano lice, da obaveštenje i dokaze o prenosu upravljačkih prava dostavi nadležnom organu i da se nakon toga uzdrži na svaki način (davanje saveta, sugestija, naloga) od učešća u upravljanju tom firmom, iako ona ostaje, potpuno legalno i legitimno u njegovom vlasništvu. Ta obaveza je postojala u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa pri vršenju javnih funkcija iz 2004, a u neznatno izmenjenom obliku postoji i danas, u Zakonu o Agenciji za borbu protiv korupcije, koji se primenjuje od 1. januara 2010.\nOliver Dulić nije imao obavezu da prenese upravljačka prava u svojoj firmi „DG Comp. d.o.o.“, čim je postao javni funkcioner, kako se ponegde pogrešno navodi. On je naime postao narodni poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije, a zatim i predsednik te skupštine 2007-me godine. Međutim, obaveza prenosa upravljačkih prava, prema Zakonu o sprečavanju sukoba interesa, nije važila za narodne poslanike, poslanike i odbornike. Drugim rečima, Oliver Dulić je bio obavezan da ovaj prenos upravljačkih prava izvrši tek nakon izbora na ministarsku funkciju, u leto 2008-me godine. Kao dokaz da je ministar to učinio, navodi se ugovor sa g. Žoltom Medđešijem iz jula 2008, koji je ministar dostavio Agenciji za borbu protiv korupcije, 3. decembra 2010. Pošto su se u javnosti pojavile spekulacije u vezi sa autentičnošću datuma zaključivanja toga ugovora, kao dokaz u ministrovu korist ili argument onima koji sumnjaju u njegove iskaze bi mogla da posluži dokumentacija nekadašnjeg Republičkog odbora za rešavanje o sukobu interesa, kojem je ministar trebalo da dostavi ovakvo obaveštenje i kopiju ugovora još u avgustu 2008 godine. (Ne)postojanje tih dokumenata još nije bilo tema u javnosti.\nNaravno, odmah se postavlja i pitanje šta bi bile pravne posledice eventualnog propusta ministra da prenošenje upravljačkih prava učini u zakonskom roku. Budući da se ove obaveze odnose na 2008-mu godinu, kada je Republički odbor za rešavanje o sukobu interesa mogao samo da izrekne mere zbog kršenja zakona od strane funkcionera, očigledno je da nikakvih sankcija ne bi moglo da bude. Osim toga, eventualno kršenje zakona bi se odnosilo na propis koji je prestao da važi. Novi zakon (o Agenciji za borbu protiv korupcije) propisuje novčane sankcije u slučaju neprenošenja upravljačkih prava, nedostavljanja dokumentacije o tom prenosu ili učešća u upravljanju nakon što je prenos izvršen. Nakon početka primene novog zakona, Agencija je postavila zatečenim funkcionerima rok da do kraja januara 2010 dostave izveštaje o svojoj imovini i prihodima, što je Oliver Dulić i učinio. Međutim, u obrascu za prijavljivanje imovine ne postoji obaveza unošenja podatka o tome na koga su preneta upravljačka prava. Imajući sve to u vidu, ministar Dulić ne bi mogao da snosi nikakve pravne posledice zbog kašnjenja u prenosu upravljačkih prava, ako je kašnjenja bilo. Takvim posledicima bi mogao da bude izložen jedino u slučaju da je davao obaveštenja i naloge i učestvovao u upravljanju svojim preduzećem tokom 2010 godine, ili pak, ako je dostavljeni ugovor o prenosu upravljačkih prava zaključen kasnije nego što je na njemu naznačeno.\nDužnost prijavljivanja javnih nabavki\nPotpuno druga stvar, mada sa ovom povezana, odnosi se na obaveze iz Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, ali ne na obaveze ministra Dulića, već firme koja je u njegovom vlasništvu. U pitanju je obaveza firmi u kojima javni funkcioneri imaju više od 20 posto vlasničkih udela da obaveste Agenciju u roku od tri dana o učešću u svakom postupku koji može da rezultira zaključivanjem ugovora sa nekom javnom institucijom, kao i o zaključenju takvog ugovora. Kao što je Agencija za borbu protiv korupcije saopštila „Pištaljci“, ta firma je dostavila podatke u decembru 2010 o nekoliko zaključenih ugovora o javnim nabavkama. Na spisku „realizovanih javnih nabavki male vrednosti“ (verovatno se misli na zaključene ugovore o javnim nabavkama), 23 nose datume iz 2010 godine, od kojih je samo poslednji iz decembra 2010. Ako je reč o datumima zaključivanja ugovora, ovaj dopis predstavlja dokaz o tome da je u 22 slučaja firma „DG Comp. Računari d.o.o.“ iz Subotice prekršila obavezu iz člana 36 st. 1 Zakona.\nZapravo, broj prekršaja je sigurno veći od 22, jer zaključenju ugovora o javnoj nabavci prethodi neki postupak, gde je takođe postojala obaveza obaveštavanja Agencije u roku od tri dana. Ne može se međutim sa sigurnošću reći, koliki je taj broj, jer zavisi od tumačenja da li je ova obaveza prijavljivanja postojala kod 6 ugovora koji su vredni manje od 290 hiljada dinara, koji se mogu zaključivati i bez nadmetanja. S druge strane, moguće je da je navedena firma učestovala u još nekim sličnim postupcima, ali da sa njom nije zaključen ugovor, već sa nekim od konkurenata. I sam ministar je izjavljivao da je bilo i takvih slučajeva. Dakle, ukupan broj počinjenih prekršaja bi mogao biti i veći od 40.\nZa ovaj prekršaj se ne može kazniti funkcioner koji je preneo upravljačka prava, već samo firma kao pravno lice, novčanim kaznama od 100 do 500 hiljada dinara. Takođe, kažnjava se i „odgovorno lice u pravnom licu“ (na primer direktor, lice na koja su preneta upravljačka prava, drugi zaposleni koji je bio zadužen da pošalje ovo obaveštenje pa je propustio to da uradi...), između 10 i 50 hiljada dinara. Zakon o prekršajima sadrži pravila za slučaj da se od jednom vodi postupak zbog više prekršaja, što bi ovde, očigledno, trebalo da usledi. Kazna se tada odmerava za svaki prekršaj pojedinačno, a na kraju izriče u ukupnom iznosu koji ne može biti veći od dvostrukog maksimuma jedinične kazne (dakle, ne više od 4 miliona dinara za firmu ili 300 hiljada za odgovorno lice). Prekršajni postupak se pokreće pred prekršajnim sudom na osnovu zahteva nekog od nadležnih organa – u ovom slučaju to su Agencija za borbu protiv korupcije i subotički osnovni javni tužilac.\nČitalac zainteresovan za efikasniju borbu protiv korupcije, ako je imao živaca da čita tekst do ovog dela, verovatno će se zapitati čemu ovakva regulativa služi, bilo da je pre početka čitanja bio ljutit što ministar nije kažnjen ili da je bio u potpunosti uveren u to da otvaranje ove teme ima za cilj da neosnovano naruši ministrov ugled. Zaista, opravdano je zapitati se čemu služe odredbe o obavezi prenosa upravljačkih prava. One svakako ne mogu da spreče zloupotrebe ili snaženje firme koju će neko uvek povezati sa funkcionerovim položajem. Razlog za uvođenje takve obaveze je jedna, možda idealistička želja da se funkcioneri posvete javnim poslovima i da ne budu opterećeni svim onim što sa sobom nosi vođenje privatne firme.\nNaravno, postoje i argumenti, koji su veoma snažni u slučajevma kada je reč o potpunom vlasništvu funkcionera nad firmom, da se takvim preduzećima u potpunosti zabrani poslovanje sa državom, za sve vreme dok obavljaju javnu funkciju, budući da će sumnje u zloupotrebe uvek biti snažne. Argument protiv takve zabrane su takođe snažni – ugrožavanje legitimnih prava suvlasnika u preduzeću i zaposlenih koji ni na koji način nisu krivi zato što je vlasnik prihvatio javnu funkciju; nepostojanje štete za javni interes ako funkcionerova firma dobija poslove u poštenom nadmetanju, što se proverava kroz nadzor nad sprovođenjem drugih propisa; mnoštvo mogućnosti da se zabrana zaobiđe i da situacija bude još manje transparentna.\nSa druge strane, zakonska novina, dužnost firmi da prijave učešće u nadmetanjima za dobijanje poslova sa državom, ima za cilj da obezbedi dodatnu mogućnost provere da li su drugi, zakonom uređeni postupci tekli onako kako treba ili je funkcionerova firma bila na neki način privilegovana. Sama činjenica zaključivanja ugovora sa javnim institucijama zaista nije dokaz da je bilo nekih zloupotreba, ali stavljanje podataka o tome pod lupu javnosti može da bude koristan pokazatelj da u tome nema ničega što bi trebalo sakriti. Objavljivanje podataka o raznim ugovorima koji ovakve firme zaključuju sa organima vlasti trebalo bi da podstakne svest o značaju kontrole trošenja budžetskog novca i raspolaganja javnom imovinom generalno, i onda kada su vlasnici potpuno nepoznati širokoj javnosti. U tom smislu, bilo bi korisno ukoliko bi Agencija uvela praksu objavljivanja obaveštenja koja dobija od firmi u kojima funkcioneri imaju preko 20% vlasništva. To bi na kraći rok olakšalo uočavanje kršenja zakona od strane ovih firmi, kao u slučaju DG Comp. d.o.o., koja u tome sigurno nije usamljena, a na duži rok, to bi bio jedan od elemenata jačanja poverenja u nosioce javnih funkcija.\nBeograd, 19. decembar 2010.\n(autor je programski direktor organizacije Transparentnost – Srbija)


Brvnara uz rijeku | Mamut pećina | Bowling Green, KY - Airbnb\nBrvnara uz rijeku | Mamut pećina | Bowling Green, KY\nCeo prostor (brvnara), čiji je domaćin Jeryn\nJeryn je superdomaćin\nNaša udobna brvnara na reci je mesto mira, na 15 minuta od centra Bouling Grin. Naše utočište je smešteno u krošnji drveća duž prelepe reke Baren. Ovo je odlična lokacija za romantični bijeg od svakodnevice ili za one koji traže spokoj. Nemamo Wi-Fi ni mobilnu službu, pa se pripremite za doživljaj koji se isključuje iz svega, a priroda cvjeta svuda oko vas. Naši gosti uživaju u doživljaju sa 5 zvezdica, pa ako postoji smeštaj koji želite da obezbedite, pitajte, a mi ćemo učiniti sve što možemo!\nNaša brvnara od preko 750 kvadratnih metara, sa garsonjerom, ima velike staklene prozore u spavaćoj sobi i kupatilu sa pogledom na reku Baren koji omogućavaju da prirodno svetlo sija. Kada je noć vedra, pogled na zvezde je sanjiv. Naš prostor je opremljen kompletnom kuhinjom (osim rerne), televizorom sa ravnim ekranom, 7 lokalnih kanala, DVD plejerom i PlayStation 3 za gledanje filmova ili igranje video igara (ima ih nekoliko).\nUživajte u sadržajima kao što su kupatilo sa kadom na nožicama i štandom sa tušem od 81cm, bračni krevet od memorijske pene, restorani sa pogledom na vodu (unutra i spolja), kamp, ognjište (morate da kupite sopstveno drvo za ogrijev) i terasa sa velikim stolom i četiri stolice. Postoje i dve tiki baklje koje pružaju neverovatnu atmosferu na terasi (ponesite tiki baklje).\nNaš objekat na obali ima čistu stazu tako da možete da uživate u svemu što priroda nudi. Savršeno za šetnju, piknik, meditaciju ili šta god želite (samo budite oprezni, radi sopstvene bezbednosti). Ako želite da napravite roštilj, moraćete da ponesete sopstveni roštilj, pribor za roštilj itd.\nNaša brvnara je udaljena 13 milja od pećine Lost River, 15 milja od Nacionalnog muzeja Korvete i Beech Bend, 20 milja od Nalazimo se u području između Gaspera i reke Barren, poznate kao „Uže“.\nAvantura je pronađena ovde! Uživajte u prirodi i avanturi. Iznajmljivanjem našeg prostora pristajete na to da budete oprezni i da uživate u njemu na sopstveni rizik.\nDomaćin je Jeryn\nŽelimo da uživate u svom ličnom prostoru i zadovoljićemo ga samo ako je to potrebno. Adresa objekta i šifra za vrata sa šifrom će biti dostavljene na dan dolaska.


Izvor: Beta arhiva vesti 23.02.2017 - Naslovi.net\nLens Armstrong na sudu u novembru\nRočište o 100 miliona dolara koliko u sudskoj tužbi traži američka vlada od bicikliste Lensa Armstronga zakazano je za novembar. Sudija američkog okružnog suda Kristofer Kuper zakazao je sudjenje za 6. novembar u Vašingtonu. Armstrongov pravni… »\nTužbe protiv svih pa i NIS-a zbog ekološke takse\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović rekao je da će država podneti tužbe protiv svih kompanija koje ne plaćaju ekološku taksu za maziva i druge proizvode, uključujući i Naftnu industriju Srbije. "Ekološka taksa… »\nProtestovali bivši radnici HI Župa\nOko 200 bivših radnika Hemijske industrije "Župa" u stečaju protestovalo je danas u Kruševcu jer im nisu isplaćene zaostale plate. "Oko 400 zaposlenih ima po izvršnim sudskim presudama potraživanje prema Župi pojedinačno u proseku po oko milion… »\n23.02.2017 Beta, kategorije


Kako narezati ISO fajl – Alexxandar's Blog\n1. Pokrenite program CDBurnerXP i odaberite opciju Burn ISO image.\n2. Dvoklikom na ovu opciju pojaviće se novi prozor koji će vam ponuditi da odaberete ISO fajl koji želite da narežete. Ovde odaberite i odgovarajući uređaj za rezanje ako ih imate više, ako i brzinu rezanja.\n3. Nakon što odaberete ISO fajl, podesite brzinu, čekirajte opciju Verify data after burning i kliknite na Burn disc. Nakon završetka rezanja imaćete potpuno funkcionalan disk.\nOznačeno CDBurnerXP, ISO\nObjavljeno od Alexxandar\nVidi sve članke od Alexxandar\nPrethodni članakDa li H.264 dekoderi daju identičan output?


Povratak radio teksta\nPOVRATAK RADIO TEXTA\nTradicionalno rivalstvo “Glasa” i “Slike”, diskurzivnog i vizuelnog jezika, danas je razreseno u korist dominacije Panopticke paradigme. “Masine vidjenja” (Pol Virilio) su infiltrirane u sve dimenzije Realnosti. Stavise, ekspanzija Ekrannske paradigme se proteze u potpuno nov - kibernetski prostor. Fonocentricki projekt “Glasa” je strukturalno asimilovan u “hegemoniju vida”. Vizuelni jezik preuzima primat u izgradnji najnovije istorije metafizike prisustva. Planetarnu dominaciju Moderne strukturise ovo neuravnotezeno prisustvo slike i zvuka. Mada ekranska kultura u drugi plan potiskuje radio, audiovizuelni omotaca zapadne civilizacije upravo dejstvuje u kodovima reci i slike. U tom globalnom omotacu, koji je fakticki instaliran tek u epohi palnetarnog triumfa tehnike, desilo se jedno “tehnokratsko iskliznuce”, ili, da kazemo jezikom mracnih pisaca gradjanstva, “Udes”! Prema ovoj filozofskoj hipotezi, kontraproduktivni efekti “tehnicke revolucije” nadmasuju njene “emancipatorske potencijale”. Nova tehnologija omogucuje da strukturalna prisila i rezimi disciplinovanja dejstvuju iz a ne iznad drustvenog tela. Tehnologija umrezava decentrirane instance moci i privremeno umanjuje znacaj centralizovane funkcije drzave. Virus tehnoterora obuzeo je zapadnog coveka, njegove institucije i diskurse. “Cyberculture” (informativne autostrade, internet, ekran, kompjuteri, biothenologija, kloniranje, digitalna televizija, itd), obrazuje novu matricu “tehnozocijalizacije”. Antropoloske konsekvence tehnoloske konstrukcije realnosti precizno ekranizuju pomodni filmovi - Hologram Man, Digital Man, Fractal Man.\nU svakom slucaju, reproduktivni efekti radia i televizije stoje u osnovi ubrzanog formiranja nove - virtualne realnosti , koja poput Boga, sve cuje i sve vidi. Medijska reciklaza svih realnih i virtuelnih dogadjaja se ispostavlja kao “muzej svih slucajeva”, ekran svih desavanja, simulacija (Jean Baudrillard) i supstitucija (Pol Virilio) istovremeno. Stalna ekaspanzija radija, (“ta gigantska fabrika usmene kulture”), sistematsko sirenje televizije (“taj globalni ekran nepismenih”) okoncava u potpunom medijskom kanibalizmu. Beskonacno emitovanje i kruzenje “poruka” dovodi do putpune implozije i nestanka smisle u medijima. Globalna metastaza radija i televizije, ta endemicna infiltracija medija u svet zivota ubrzava informativnu egzaltaciju, vestacko insceniranje komunikacije. Opsti udes simulacije mogu da izbegnu samo virtuelno asocijalni, oni koji se nisu izlozili prisili medija. Tim zanesenjacima koji su ostali odani “Gutenbergovoj galaksiji” ne preostaje nista drugo do diskurzivne nostalgije koja prebiva u “hipertrofiji pisane reci”.\nU tematu Radiotekst, uvrsteni su samo oni prilozi koji nastoje da pokazu do koje je mere Radio ucestvovao u velikom procesu pretvaranja drustva u jedan scenario ciji smo mi zanesena publika.\nZa dalja istrazivanja vidi:\n1. Neil Strauss, ed., Radiotext(e), Semiotexte, New York, 1993.\n2. David Michael Levin. ed., Modernity and the Hegemony of Vision, University of California Press, Berkeley, 1993.\n3. Leslie Devereaux & Roger Hillman, eds., Fields of Vision-Fields of Voice, University of California Press, Berkeley, 1995.\n4. Zlauddin Sardar, ed., Cyberfuture: Cilture and Politics on the Information Superhigway, Pluto Press, 1996.\n5. Claudia Springer, Electronic Eros:Bodies and Desire in the Postindustrial Age, University of Texas Pree, Austin, 1996.\nP.S. Uprkos dominaciji “ekranske paradigme” radiofonska turbulencija jos uvek racuna na odlozen efekat. Da podsetimo, posle prve generacije alternativnog, radikalnog, gerilskog, slobodnog, partizanskog, nomadskog i piratskog radija naisla je nova generacija mentalnog, bioloskog i galaktickog radija. Radio teleskopom je tokom 1974 g. poslana poruka ka zvezdanom sistemu Hercules, koji je od zemlje udaljen 25.000 svetlosnih godina. Poruka je odaslata na binarnobm, kompjuterskom jeziku koji sadrzi podatke o nasoj lokaciji, populaciji, kodu, itd. Odgovor jos nije stigao! A mi smo tako nestrpljiivi, jer ko jos moze da podnese pretecu tisinu nebeskih svodova?