Sajam stručnog obrazovanja | Privredna komora Crne Gore\nSajam stručnog obrazovanja je održan 12. maja 2016. u atrijumu kompleksa „The Capital Plaza“ u Podgorici.\nU manifestaciji koju su organizovali Centar za stručno obrazovanje, Ministarstvo prosvjete i The Capital Plaza učeće je uzelo 20 stručnih i mješovitih škola iz Crne Gore, uključujući i JU Resursni centar za djecu i mlade „Podgorica“.\nSajam je svečano otvorio ministar prosvjete Predrag Bošković, a zatim je prezentovano više od 40 zanimanja iz elektrotehnike, građevine, mašinstva, saobraćaja, poljoprivrede, turizma, ugostiteljstva, zdravstva, ekonomije, prava, umjetnosti, uslužnih djelatnosti i drugih oblasti. Sajam je bio prilika da se učenici i roditelji upoznaju sa stručnim zanimanjima i razgovaraju sa predstavnicima sektora i učenicima koji pohađaju stručne škole kako bi im se približile prednosti koje one nude.\nPredstavile su se i partnerske institucije, među kojima i Privredna komora Crne Gore, te Zavod za zapošljavanje. Generalni sponzor Sajma, Crnogorska komercijalna banka je najboljim prezentacijama dodijelila nagrade. Vaučer od 100 eura za najinovativniji štand dobila je Srednja elektrotehnička škola “Vaso Aligrudić” iz Podgorice – Tehničar multimedija i računara. Vaučer od 100 eura za najbolje predstavljanje zanimanja dobila je Srednja ekonomska škola “Mirko Vešović” takođe iz Podgorice za predstavljanje zanimanja Pravno-administrativni tehničar. Nagradu Crnogorske komercijalne banke vaučer od 200 eura za najbolji sajamski nastup podijelile su Srednja likovna škola “Petar Lubarda” sa Cetinja Grafički dizajner – saradnik i Škola za srednje i više stručno obrazovanje “Sergije Stanić” iz Podgorice- Tehničar kulinarstva.\nSajam su pored pomenutih podržali i Glavni grad - Sekretarijat za razvoj preduzetništva, SNT Crna Gora, Hard Rock Cafe, Bonella, Vlado Beauty Bar, KIPS, Agrocentar i drugi.


Ministarstvo: Lažne vesti o ograničenjima izvoza u Rusiju – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Ministarstvo: Lažne vesti o ograničenjima izvoza u Rusiju\nSep 21, 2017 | agro danas, Aktuelno, Poljoprivreda, Proizvodi, Srbija, Svet, Teme, Tržište, Usevi, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nKako se navodi u u saopštenju Ministarstva poljoprivrede, reč o apsolutno netačnim tvrdnjama, s obzirom da je u prethodnom periodu postignuta izuzetna saradnja sa nadležnim ruskim institucijama.\nKonstantan rast izvoza\nKako se navodi potvrda dobre saradnje je značajan i konstantan rast izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz Srbije na tržište Ruske Federacije, posebno povrća i voća.\nU prvih osam meseci 2017. godine izvoz povrća iz Srbije u Rusiju bio je veći za 22 odsto nego u istom periodu 2016. godine, a izvoz voća bio je veći za 10 odsto, precizira se u saopštenju Ministarstva poljoprivrede.\n“Konkretno, u avgustu smo imali oko 1.200 pošiljaka, dok smo za pomenutih 12 pošiljaka u dnevnoj komunikaciji sa kolegama iz ruske nadležne inspekcije koje ćemo i obavestiti o rezultatima analiza istih. Svakako, ukoliko bude potrebe, inspektori Roseljhoznadzora su pozvani da u svakom trenutku dođu u Republiku Srbiju i zajedno sa srpskim kolegama analiziraju sve sporne tačke” navedeno je.\nMinistar Nedimović sledeće nedelje u Moskvi\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović će sledeće nedelje u Moskvi učestvovati na sednici mešovite komisije gde će sa najvišim ruskim zvaničnicima, između ostalog, i ministrom poljoprivrede Aleksandrom Tkačevim, razgovarati o svim pitanjima, saopšteno je i dodato da je Ruska Federacija za Srbiju jedan od dva najviša prioriteta u izvozu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.\nTags: izvoz u rusijuministarstvo poljoprivredepoljoprivredni proizvoditržište\nJeftiniji krediti za poljoprivrednike\nMinistarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković najavila je danas da će poljoprivrednim proizvođačima i ove godine biti na raspolaganju povoljni dinarski krediti, bez valutne klauzule, sa fiksnom kamatnom stopom u iznosu od tri odsto za sve namene.


MNG Centar - Poslovni bonton - kako da savladate ličnu diplomatiju?\nTip: Trening Šifra treninga: 323 Trajanje: 6 Maks. br. učesnika: 15 Cena i lokacija Prijavite se\n„U poslu, koliko god mislili da ste uspešni ili dobri, većinom će vas ljudi ceniti prema ponašanju.“ - Terry J. Nash\nPoznavanje poslovnog protokola i bontona Vam pomaže u stvaranju prijateljske i opuštene atmosfere sa poslovnim partnerima i saradnicima. Kada poznajete sve te nijanse i suptilnosti u igrama moći, u mogućnosti ste i da postignete željene rezultate, pojednostavite i olakšavate poslovnu komunikaciju i osigurate sebi, ali i kompaniji „ligu najboljih".\nKoliko puta ste bili u dilemi da li treba prvi da pružite ruku kolegi, šefu, poslovnom partneru?\nA koliko ste se tek puta spetljali prilikom predstavljanja i upoznavanja, jer niste sigurni ko koga treba da predstavi i kako?\nJeste li se ikada zbunili prilikom sedanja za sto u prisustvu šefa ili poslovnih partnera, jer niste uvereni da znate koje je Vaše mesto?\nDa li Vas je mučila nesanica prilikom dolaska VIP partnera, jer želite da sve bude organizovano tako da Vas i Vašu kompaniju predstavi u najboljem svetlu, a nemate baš velikog iskustva sa svim tim detaljima?\nŽelite li da se osećate komforno i povećate samopouzdanje u poslovnom nastupu?\nRazmišljate kako bi bilo da izbegnete ovakve situacije ubuduće i izgledate samouvereno, jer Vam je svaki detalj opštepoznat i vladate svakom poslovnom situacijom?\nNa treningu ćete naučiti kako da doprinesete da Vaša kompanija ostane na vrhu kroz odgovoran pristup internim resursima i pronalazak potencijala za kvalitet i razvoj. Korporativna kultura je „ličnost“ svake kompanije i obuhvata sve - od radnog vremena, pravila oblačenja i ponašanja, do društvenog angažmana i predstavljanja kompanije u javnosti, a unapređenjem zaposlenih doprinosi poboljšanju poslovanja i celokupnom uspehu kompanije.\nZnati ponašati se u poslovnim ili društvenim interakcijama može napraviti ključnu razliku. A najbolja i najprofitabilnija investicija je da uvek uložite u znanje, kako svoje, tako i svojih zaposlenih.\n„Znanje je kao novac. Što ga više imaš, više ti treba.“ Josh Billings\nDa polaznici unaprede manire poslovnog ponašanja, maksimalno iskoriste karijerne mogućnosti (zaposlenih) i uspostave dugoročne poslovne kontakte, ostavljajući nezaboravan utisak na svakoga koga sreću. Pored poboljšanja ličnog i profesionalnog imidža, svi koji prođu ovaj trening će se u svakodnevnim poslovnim situacijama osećati samopouzdanije.\nPR konsultanti i svi koji su odgovorni i učestvuju u organizaciji sastanka i drugih događaja\nOsnovne razlike između protokola i bontona\nPrvi utisak i značaj neverbalne komunikacije\nRukovanje, upoznavanje, predstavljanje, oslovljavanje\nPravila preseansa (raspored sedenja)\nOficijalno potpisivanje dokumenata\nUčešće na događajima i pravila gastrobontona\nDress code - upravljanje imidžom u javnosti\nUloga poklona u biznisu\nse upoznati sa osnovnim pravilima poslovnog ponašanja i gastrobontona, specifikom muško – ženskih odnosa u poslovnom okruženju,\nrazumeti moć uticaja rukovanja,\nsteći uvide u veštine organizovanja formalnih događaja,\nnaučiti kako se oficijalno potpisuju sporazumi/ugovori u prisustvu medija,\nsaznati koje su to zajedničke norme kulture u poslovnom svetu, a koje su značajne kulturološke razlike na koje je potrebno obratiti pažnju,\nnaučiti nazive za dres kod i šta oni, zapravo, znače,\nrazumeti ulogu poklona u poslovnim kontaktima i saznati šta je primereno poklanjati,izgraditi samopouzdanje, reputaciju i veštine za budućnost.\nKomentare učesnika sa treninga o poslovnom protokolu i bontonu možete pogledati ovde.\n22.09.2020. 09:30 - 15:00 Br. sati: 6 Dodaj u lični kalendar\nIzuzetna prilika da se na konkretnim primerima nauče mnoge stvari koje su teško dostupne u poslovnoj interakciji i životu. Miljan Isakov, Šef kabineta predsednika opštine Opština Novi Bečej\nVeoma korisno, naučila sam dosta novih stvari koje su mi potrebne za dalji rad. Jovana Medenica, Odeljenje za protokol Elektro Vojvodina d.o.o. Novi Sad\nMislim da je obuka bila vrlo interesantna, praktična i interaktivna i koristiće mi u poslu. Mirjana Blanuša, Asistent Delegacija EU


beleške sa margine · epska fantastika · hronike ambera · http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post · intertekstualnost · rodžer zelazni · straže\nJune 16, 2015 October 29, 2016 Katarina KostićLeave a comment\n(Rešim ja tako da pročitam knjigu 'za svoju dušu'. Bez koncepta za tekst, bez pritiska rokova, bez ijedne beleške na margini. MEĐUTIM.) Ako biste guglali Hronike, saznali biste da se sastoje iz 5 knjiga (Devet prinčeva Ambera, Puške Avalona, Znamenje jednoroga, Oberonova ruka, Predvorje Haosa) koje kroz memoarskolika filozofiranja princa Korvina slikaju kraljevstvo Amber u… Continue reading Rodžer Zelazni – Hronike Ambera (1-5)\nana golejška · beleške sa margine · http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post · misli povodom · nova makedonska poezija · pesnikinje balkana · poezija · postmoderna · recenzija · savremeno\nSeptember 3, 2014 October 29, 2016 Katarina Kostić1 Comment\nNe mogu da budem objektivna u oceni ove zbirke. Verujem da poeziju i ne treba čitati da bi se ocenila. Onaj ko pesmu posmatra "objektivno", između nje i sebe postavlja staklo poput onog u kakvoj kući reptila. Pesmi treba dopustiti da se umrsi u sebe i u druge pesme i u prste čitaoca. Treba prokrčiti… Continue reading Ана Голејшка – Љубов на улица\nbeleške sa margine · biblija · dostojevski · fantastika · http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post · intertekstualnost · istorija i mit · mihail bulgakov · misli povodom\nAugust 17, 2014 October 29, 2016 Katarina Kostić3 Comments\nĐavo (u inostranom odelu, što je ruskom čoveku onog doba bilo primamljivo koliko i Faustu Mefistov šešir s perjem) dolazi u Rusiju da dokaže postojanje Boga. Predstavlja se kao istoričar (bavi se istorijom, što će reći storijama, što će reći pričama) što ga, po logici čitanja posle ponoći, u vezu dovodi sa pojmom pisca - stvaraoca… Continue reading Mihail Bulgakov – Majstor i Margarita\napsurd · beleške sa margine · drama · http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post · klasik · metateatralnost · misli povodom · modernizam · pirandelo · preporuka · prikaz knjige · recenzija · šest lica traži pisca · šest lica u potrazi za autorom\nJuly 24, 2014 October 29, 2016 Katarina KostićLeave a comment\nŠta je to pozornica? Vidiš? Tu se igrom spremaju ozbiljne stvari. Šest lica - Otac, Sin, Majka, Pastorka, Dečak, Devojčica - nešto smeteni i neodlučni ulaze na probu jedne pozorišne predstave. Imaju naročite maske, da deluju kao kreirane realnosti. Odeća im je takva da ne daje utisak da je sašivena od materijala koji se mogu kupiti u bilo kojoj trgovini u… Continue reading Luiđi Pirandelo – Šest lica traži pisca\nbajka · beleške sa margine · dambldor · dž. k. rouling · fantastika · hari poter · http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post · jkr · jkrowling · lumos fundation · misli povodom · pripovesti barda bidla · za decu\nJuly 7, 2014 October 29, 2016 Katarina KostićLeave a comment\n(s komentarima profesora Albusa Dambldora) Čak i ako vas ne zanimaju Bidlove priče za decu, podstaknuti knjigom Rite Skiter pokušaćete da preko komentara odgonetnete Dambldora. Uspećete, onoliko koliko je to s ličnošću poput njegove moguće. Zbirka sadrži pet čarobnjačkih bajki: 1. Čarobnjak i skakućući lonac 2. Vrelo velike sreće 3. Veščevo kosmato srce 4. Baka-zekonja i njen Cerekajući panj 5. Priča o… Continue reading Pripovesti barda Bidla\nbeleške sa margine · dž. k. rouling · hari poter · hogvorts · http://schemas.google.com/blogger/2008/kind#post · jkrowling · lumos fundation · misli povodom · za decu · čarobnjački sport\nJuly 3, 2014 October 29, 2016 Katarina Kostić2 Comments\nMadam Pins, naša bibliotekarka, rekla mi je da je (knjigu) gotovo svakodnevno "vucaraju, balave po njoj, uopšteno zlostavljaju" - što je veliki kompliment za bilo koju knjigu. Ne volim sportove s loptom. Ne mirišem ih, uopšte, zapravo. A volim Hogvorts i sve što je u vezi s njim. Zato sam ovu knjigu otvorila željno, iako ne bez… Continue reading Kenilvorti Visp – Kvidič kroz vekove\nJune 26, 2014 October 29, 2016 Katarina KostićLeave a comment\nPrvi put je tek sad pročitah od prve do poslednje strane, iako sam sve recepte iz nje već isprobala. Nije ovo ni običan kuvar, ni obično "lirsko naklapanje". Lako sam kroz redove prošetala svojim studentovanjem, osmehnuta, mokrih očiju prepoznajući svaki pomenut komadić Kragujevca. Nostalgično sam udahnula sataraš mirisasela i njiva, i teško, čini mi se… Continue reading Dubravka Matović – Sentimentalna kuhinja\nJune 24, 2014 October 29, 2016 Katarina KostićLeave a comment\n...ona ne nosi u sebi nijednu tezu, ne govori ni o jednoj zemlji, ne brani nijednu estetiku. Predgovor je, naravno, manifest. Kod ovih avangardnih svaka je zapeta manifest. I svaka napada i brani drugačiju estetiku. Sviđa mi se "ostrvski temperament". Ljudi žive i rade radi života i rada. Onome ko razume radnike po izboru i… Continue reading Rastko Petrović – Ljudi govore


Kako "Novosti" saznaju sudarili su se automobil i motor, a najmanje jedno lice je povređeno.\nPripadnici službe Hitne pomoći su na terenu.\nBONUS VIDEO: TEŽAK UDES U ŠIMANOVCIMA Šleper se zakucao u automobil\nBeograd saobraćajna nesreća Slavija motor


MONOLOZI MLADIH NADA ZRENJANINSKOG GLUMIŠTA | SportInfo\nHome / Kultura i život oko nas / MONOLOZI MLADIH NADA ZRENJANINSKOG GLUMIŠTA\nMarch 28, 2019\tKultura i život oko nas Ostavite komentar\nDramski studio koji je pre 25 godina osnovao glumac Miloje Buca Ivanović pri Narodnom pozorištu Toša jovanović, a koji sada uspešno vodi Vesna Varićak, u ponedeljak 1. aprila premijerno izvodi Monologe.\nNaravno nije prvoaprilska šala, na velikoj sceni NP Toša Jovanović, mladi glumci kroz Monologe predstaviće svoje umeće, talenat i mogućnosti da dosegnu slavu svojih prethodnika koji su prošli kroz Dramski studijo i postali gumci, novinari, dramaturzi i reditelji…\n– Mladi glumci kroz likove iz dela od klasičnog repertoara do savremenih pisaca, pronalae sami sebe i pokušavaju da ih na sebi svojstven način, talentom i savesnim radom iznesu na sceni…Od Galeba, Čehova i gospođice Julije, do Molijera i Duška Radovića, a umeće će na premijeri Monologa u ponedeljak 1. aprila pokazati 22 srednjoškolca – naglasila je Vesna Varićak, uz napomenu da svake godine Dramski studio realizuje dve predstave…\nMonologe na scenu nadahnuto i razdragano donose:\n1. Jakša Medić, A.P.Čehov, Galeb, monolog Trepljeva\n2. Milica Turinski, A.P.Čehov, Galeb, monolog Nine\n3. Ognjen Rodić, T.Bijelić, Ples pacova, monolog Beskućnika\n4. Sofija Uzelac, M.Ljubičić, Nacionalni park Srbija, monolog Mice ubice\n5. Iva Đerić, E.Kaiser, Charge, monolog Umetnice\n6. Mihajlo Bugarski, Molijer, Tvrdica, monolog Harpagona\n7. Milana Jovanović, M.Bogavac, Gamma cas, monolog Aske\n8. Bojana Simić, D.Radović, Ženski razgovori, monolog Ružan a vara ženu\n9. Zoran Stepanov, L.Lazarević, Sve će to narod pozlatiti, monolog Blagoja\n10. Nikolina Đokić, A.Strindberg, Gospođica Julija, monolog Julije\n11. Zorana Ćirović, D.Radović, Ženski razgovori, monolog Zadovoljim sebe 100%\n12. Katarina Kerteši, D.Radović, Ženski razgovori, monolog Neka proba\n13. Nemanja Šimšić, W.Wykes, Neželjeni, monolog Dena\n14. Teodora korolija, A.P.Čehov, Tri sestre, monolog Irine\n15. Iva Jovčić, G.Dejvis, monolog Pojela sam papire za razvod\n16. Jovana Turinski, Lj.Razumovska, Kući, monolog Žane\n17. Vukašin Tolmač, T.Vilijams, Staklena menažerija, monolog Toma\n18. Nađa Ostojić, A.S.Puškin, Evgenije Onjegin, Tatjanino pismo\n19. Jelena Fanka, Javna ispovest, Vapaj iz srca\n20. Ognjen Rodić, M.Pelević, monolog Dragi tata\n21. Tijana Šakić, Lj.Razumovska, Kući, monolog Tanjke Riđe


Ingmar Bergman ,,Divlje jagode (1957)“ Ili Zašto su Divlje jagode najgorče u samoći - Radioaktivni Komarac\nMay 7, 2018 by Radioaktivni Komarac\nIngmar Bergman, poznati švedski režiser 20. veka, proslavio se filmovima koji su vredni naše pažnje zbog svoje umetničke izuzetnosti i izdvojenosti u odnosu na današnju preovlađujuću težnju stvaranja filmova radi profita i jeftine, lake zabave. O njima nećemo čuti u reklamama, o njima ne nalazimo bilborde po gradovima, o njima se ne govori kao o ,,blokbasterima”; ipak, oni su tu, prolaze ,,ispod radara” savremenog naraštaja ostajući neotkriveni, skoro na ivici da se survaju u zaborav. Međutim, nećemo jadikovati zbog ovakvog opšteg stanja, niti ćemo se zanositi idejom da po svaku cenu nametnemo promovisanje svetske filmske baštine u medijima, a po najmanje odricati potrebu za postojanjem zabavnih filmova. Krajnje je čudno istaći kako nam ovakva situacija ide pod ruku, odnosno pomaže da se vredni filmovi bolje istaknu i da im se opiše vrednost koja vremenom ne propada.\nTekstovi o umetnosti uopšte započinju izlaganjem opisima stvaraočevog života, a često opisi takve vrste umeju da zamore čitaoca, pa ih tako ih tako isključujemo iz našeg teksta. Naš trud će biti usmeren ka stvaraočevom svetu- njegovom ogledalu datom u zagonetki.\nIsak Borg je ugledni profesor koji za sobom ima karijeru uspešnog lekara i kao krunu svoga rada dobija počasni doktorat jednog univerziteta u Švedskoj. Sprema se za put, koji će se pokazati kao put vraćanja u prošlost i put preispitivanja stanja u kome se nalazi. U ovome režiser stvalja pred gledaoca snažan kontrast, uzlazne putanje njegovog požrtvovanog rada, a silazne putanje jedinog ispita koji ljudi polažu- ispita čovečnosti., koji baca u zasenak njegov naučna dostignuća. To je naglašeno u dijalozima sa ljudima oko njega; svi mu napominju da je on egoista, a pritom ga niko ne ocenjuje kao naučnog delatnika, a vremenom se pokazuje njegova bezosećajnost i unutrašnja praznina.\nZanimljivo je koliko je profesor Isaka Borg ujedno dobar glavni lik koliko i glavni negativac. Suprotstavljene strane se bore u njemu; sva dešavanja oko njega služe da aktiviraju njegov unutrašnji svet. Dakle, to je glavna pozornica na kojoj se odvija radnja, a koja nam postaje objašnjiva onog trenutka kada Ingmar Bergman koristi svoj najprepoznatljivije oružije– san, kao nekog glasnika koji dolazi na spoljašnju pozornicu i obaveštva prisutne o dešavanjima izvan njihovog vidokruga (kao u nekoj antičkoj tragediji). Tamo, u toj utvari, stvari se vide jasnije: strah od smrti i prolaznosti je istaknut sa motivima sata, neke puste ulice, mrtvačkog kovčega. Prizor ne ostavlja profesora ravnodušnim, a naslućujemo da je ovo obesmišljavanje i provera svega što sledi.\nMikroplan Isakovog života je dat pripovedanjem o detinjstvu, u kome je nađen uzrok životne tuge i druženjem sa snajkom, mladim ,,stoperima“ suprotstavljenih pogleda na svet, susret sa majkom i opet snovi koji ga porganjaju i opet otkrivaju njegovu krivicu, opet ga teraju na preispitivanje i gle, javlja se proboj na toj tankoj liniji koja razdvaja snove, unutrašnji život čoveka i stvarnost. Dešava se prosvetljenje, profesor preneraženo stoji u snovima i sa sobom vodi istinu o svom životu nazad u život koji ga je napravio takvim kakvim je on i u završnim scenama dolazi do izražaja. Bilo je potrebno da umre da bi se rodio za nešto novo…. Susret sa bolešću ga je slomio, ali i preporodio, prava katarza u skandinavskoj režiji i crno-belom omotu.\nŠta ovaj film predstavlja za nas? Gde smo mi posle njega? Verovatno, na istom mestu, gde smo bili ranije. Film nas neće promeniti, ali će nam dati temu za razmišljanje, a vrli uspeh bi bio možda se u nekim situacijama, kada smo prazni i neosetljivi, osetimo kao Isak Borg, razmislimo zbog čega se tako osećamo, preispitamo, ali i setimo prave vrednosti života i ljudi sa kojima provodimo život. Ne bih previše ,,popovao“, dodavao bilo kakve moralne poruke, nije stvar u tome da li mi činimo dobra dela ili ne; film zadire dublje od spoljašnosti i pojavnosti čoveka (Profesor je bio izglancan, napuderisan, u lepom odelu, a činio je dobre stvari – lečio ljude i služio napretku čovečanstva). Film nas baca na to ko jesmo i da zavismo od drugih, koji nam daju smisao, neku vrstu utehe u odnosima sa njima pred licem smrti – opšte tragedije svih nas.\nMihailo Milenković, student\nPrethodni članakDžef Bakli-"Apolon" sa tragičnom sudbinom\nSledeći članakIzbor za pesmu dana (3)


ISCRPLJEN: Željko Šašić završio na infuziji!\nŠou Tvoje lice zvuči poznato iscrpilo pevača\n27.11.2013. 10:48h 09.04.2017. 16:38h\nPevač je imao povišenu temperaturu i bio je bolestan tako da je primio koktel vitamin\nŽeljko Šašić završio je na infuziji tokom snimanja snimanja emisije "Tvoje lice zvuči poznato".Pevač je početkom prošle nedelje imao povišenu temperaturu i bio je bolestan, tako da je, preventive radi, primio koktel vitamina kako bi mogao da odradi sve ono što ćete imati prilike da vidite već u subotu, u novoj emisiji “Tvoje lice zvuči poznato" rekao je pi-ar Prve srpske televizije Slađana Paunović.\nŠašić je potvrdio da je imao malih teškoća, ali da se sada oseća odlično."Bio sam slab, tako da je taj koktel učinio svoje. Zahvalio bih doktorki Branki koja je sa nama iz emisije u emisiju i trudi se da nam uvek pritekne u pomoć", rekao je Šašić, koji će u ovonedeljnoj emisiji imitirati Milana Mladenovića.\nKako kaže, njegova izvedba nije se dopala gostujućem članu žirija Sergeju Trifunoviću."Sergej mi je rekao da je veliki fan EKV-a i da je obožavao Mladenovića. Njemu se nije dopalo to što sam ja uradio, ali bože moj, svako ima pravo na mišljenje i ja se ne ljutim", rekao je Šašić.\nPodsetimo, Tamara Dragičević je tokom uvežbavanja svoje tačke povredila nogu, a Aleksa Jelić završio na elektroterapijama za koleno.\nŽeljko ŠašićTvoje lice zvuči poznatoinfuzija\nŽELJKO OBRADOVIĆ I PREDRAG DANILOVIĆ U TRANSU UZ GROBARSKU PESMU: Pogledajte slavlje iz kafane u Čačku! KURIR TV 16\t816


Sva lica straha i kako se suočiti sa svakim od njih | Buro 24/7\nOsećate se uplašeno? Napeto? Imate nelagodu ili napade preplavljujućeg i blokirajućeg straha? Uspaničeni ste?\nStrah ima mnoga svoja lica, to je univerzalan ljudski fenomen, jedna od osnovnih emocija čoveka, i jedan od uslova evolucije i opstanka ljudske vrste. Prema psihijatrijskoj definiciji, strah predstavlja „autonomno duševno stanje koje nastupa usled neke unutrašnje ili spoljašnje draži, naglašeno je neprijatno i ima karakter pretnje“. Osećanje straha pripada i normalnoj i patološkoj psihologiji. Strah je u bezbroj životnih situacija korisna reakcija koja upozorava na opasnost, odnosno reakcija na signal potencijalne pretnje koja pretenduje da ugrozi integritet čoveka u psihičkom, fizičkom ili socijalnom smislu. Stoga je strah, na neki način, doprineo opstanku i evoluciji ljudske vrste. Strah ima različit intenzitet, trajanje, kontekst, kao i efekte na svakodnevno funkcionisanje. Kontinuum straha kreće se od povremenog straha koji je sastavni deo života, do različitih oblika i vrsta patološkog straha. U literaturi postoji više podela straha, u zavisnosti od autora, a kao glavni izdvajaju se:\n- Vitalni strah, koji dolazi iz sopstvenog tela usled somatske bolesti\n- Realni strah koji nastaje zbog opasnosti koja preti iz spoljašnjeg sveta\n- Strah savesti koji počiva u sopstvenoj psihi, može biti svestan ili nesvestan, a nastaje usled potiskivanja i odbijanja nagonskih težnji kojima se suprotstavljaju više psihičke funkcije i spoljašnja realnost\n- Egzistencijalni strah\nAnksioznost se definiše kao „difuzna, unutrašnja, slobodno lebdeća napetost“, strah koji nema spoljašnju, realnu opasnost. Kod anksioznosti više se radi o unutrašnjoj, neprepoznatoj opasnosti. Stoga neki autori anksioznost eksplicitno odvajaju od osećanja pravog straha, koji po definiciji ima realnu, spoljašnju opasnost. No, ukoliko pitate anksioznu osobu kako se oseća, ona će reći „uplašeno“, a ne anksiozno, budući da je to izraz više iz domena stručne terminologije. Osobe sa anksioznim poremećajima često imaju intenzivnu, preteranu i perzistentnu brigu povodom svakodnevnih situacija. Grupa poremećaja koja za glavni i zajednički simptom ima anksioznost, prema klasifikaciji mentalnih poremećaja predstavlja grupu anksioznih poremećaja, nekada nazivanih neurotskim poremećajima. Anksiozni poremećaji mogu da uključuju i ponavljane epizode iznenadnog osećanja intenzivnog, preplavljujućeg, užasavajućeg straha koji dostiže svoj pik u nekoliko minuta, i to su panični napadi. Takođe, anksioznost može da se odnosi na specifične stvari, objekte ili situacije i tada je reč o različitim vrstama fobija. U zavisnosti od izvora, fobije mogu biti od visine, vode, letenja, životinja, zatvorenih ili otvorenih prostora, vatre.\nOva osećanja anksioznosti i panike narušavaju sposobnost osobe u obavljanju svakodnevnih aktivnosti, teško ih je kontrolisati, nesrazmerna su sa aktuelnom pretnjom i opasnošću, i mogu trajati duži vremenski period. Ove osobe često izbegavaju mesta i situacije u kojima se ovakva osećanja posebno javljaju i intenziviraju, kako bi sprečili njihov nastanak (gužve, trgove, bioskope, pozorišta, javni prevoz, letenje avionom, ili da ostanu sami kod kuće). Ovakvo ograničeno, restriktivno i redukovano funkcionisanje, značajno utiče na efikasnost i performanse osobe, umanjuje kvalitet života i vodi njegovom osiromašenju.\nU grupi anksioznih poremećaja nalaze se generalizovani anksiozni poremećaj, panični poremećaj, agorafobija, specifična fobija, socijalni anksiozni poremećaj (socijalna fobija), separacioni anksiozni poremećaj, selektivni mutizam, anksiozni poremećaji izazvani upotrebom supstanci. Nekada je anksioznost rezultat somatskog poremećaja ili fizičke bolesti koja zahteva odvojeno lečenje.\nKako i zašto strah?\nAnksiozni poremećaji karakterišu se različitim neuroendokrinim, neurotransmiterskim i neuroanatomskim poremećajima. Simtomi nastaju kao rezultat narušenog balansa u aktivnostima emocionalnih i kognitivnih centara u mozgu, prvenstveno u limbičkom sistemu i njegovim strukturama. Ovako narušen balans dovodi do kaskade procesa u centralnom nervnom sistemu koji rezultiraju brojnim fizičkim znacima i psihološkim simptomima kao što su: nervoza, napetost, nekontrolisana briga, doživljaj neposredne opasnosti, panika, ubrzan rad srca, ubrzano disanje koje može rezultirati vrtoglavicom, preznojavanje, osećaj hladnih dlanova, crvenilo u licu, suva usta, podrhtavanje tela, osećaj slabosti ili umora, mišićna napetost, smanjen libido, „leptiri u stomaku“, glavobolje, problemi sa pažnjom i koncentracijom, problemi sa spavanjem, gastrointestinalne i urogenitalne tegobe.\nAnksioznost takođe može imati i svoju kognitivnu komponentu, odnosno okidač čitavog procesa je misao koja generiše strah a koja se odnosi na negativnu procenu i interpretaciju, bilo anticipirane, bilo aktuelne situacije. Emocionalno procesovanje u celini, podrazumeva evaluaciju, odnosno procenu situacije i ekspresiju koja podrazumeva čitav spektar bihejvioralnih manifestacija. Ova ponašanja u strahu razlikuju se od osobe do osobe i zavise od mnogo faktora.\nOdređeni faktori mogu da povećaju rizik od razvoja anksioznih poremećaja, kao što su trauma u detinjstvu ili odraslom dobu, stresogeni životni događaji, postojanje fizičke bolesti, faktori ličnosti, nasledni fakotri, zloupotreba alkohola ili psihoaktivnih supstanci.\nLečenje – kada i kako?\nUkoliko anksioznost remeti čovekovo svakodnevno funkcionisanje na profesionalnom i/ili privatnom planu, ukoliko je strah i zabrinutost nemoguće kontrolisati - potrebno je lečenje. Anksiozni poremećaji efikasno se leče odgovarajućim terapijskim pristupom, koji procenjuje psihijatar na osnovu vrste, nivoa i intenziteta straha, i na osnovu same ličnosti koja ima neki od ovih poremećaja. Tretman podrazumeva psiho i/ili farmakoterapiju. Lečenjem se pored otklanjanja simptoma i unapređenja kvaliteta života, sprečava i razvoj posledica koje dugotrajna stanja straha mogu da izazovu. Dodatak tretmanu straha podrazumeva razumevanje straha, kao i funkcije koju on za datu osobu može da ima.\nU nastojanju da razumemo...\n„Strah je vrtoglavica slobode“, danski filozof Seren Kjerkegor na ovaj način je definisao emociju straha. Ovakvo tumačenje povezuje osećanje straha sa odgovornošću koje sloboda izbora i odlučivanja sa sobom nose. Odgovornost vodi preispitivanju i proceni sopstvenih kapaciteta i odgovorne osobe ne prihvataju odgovornost bez doživljaja straha. Svaki početak predstavlja izazov, promenu, novu priliku ali i neizvesnost. Čoveka kao hedonističko biće vuku sigurnost, izvesnost, mir, što može voditi inerciji i izbegavanju promena. U nastojanju da izbegne strah, čovek lako zapadne u lažnu sigurnost, ušuškan u sopstveni komformizam. Istovremenim postojanjem potrebe za promenom i potrebe za apsolutnom sigurnošću, stvara se sukob koji rezultira „vrtoglavicom slobode“. Međutim, kako ovaj filozof još smatra, u otvorenosti i mogućnosti samospoznaje čovek ima smisao postojanja. Sloboda se događa tek u odnosu prema samom sebi, u samoizboru svoje suštine i egzistencije. Današnja nesigurnost čoveka je uzrok, ali i posledica njegovog straha koji poprima sve jače patološke oblike. Istovremeno, preuzimanje rizika koje promena i novi početak sobom nose, predstavlja priliku za lični rast i razvoj.


Tanja Savić biografija – Poznati.info\nTanja Savić biografija\nTanja Savić je pevačica koja je brzo postala popularna kod slušaoca svih godina, iako su na početku njezine karijere pesme koje je pevala bile deo prvih ljubavi devojaka njezinih godina. Nije trebalo mnogo da pesme sa njenog prvog albuma postanu hitovi širom Srbije.\nTanja Savić je rođena 20. marta 1985. godine u Radincu manjem mestu kod Smedereva. Tanja nije jedino dete roditelja Živane i Staniše, ova mlada pevačica ima još i sestru Biljanu te brata Tomicu. Iako se nitko od njenih u porodici nije bavio muzikom Tanju to nije sprečilo da se oproba u pevanju.\nRoditelji su je nagovorili da se takmiči u poznatom šou „Zvezde Granda“, a učestvovala je i na drugim natecanjima gde je osvajala barem neku od prve tri nagrade. Ali još je uvek imala osećaj da to nije to i polako je počela da veruje kako možda nikada neće uspeti.\nUpisala je Trgovačku školu, ali je brzo primetila da to nije ono šta ona želi i počela je da nastupa sa bendom „Kalipso“. Iako je pevala u bendu prijavila se i za Zvezde Granda i tamo osvojila treće mesto te zbog obaveza koje je imala prema šou, napustila je bend i okrenule se karijeri solo pevačice.\nPrva pesma koju je snimila bila je „Za moje dobro“ posle čega je objavljen i prvi album koji je bio nagrađen kao najprodavaniji album u 2005. godini. Tanja se posle oprobala i u filmu „Srpski ožiljci“ gde je imala zapaženu ulogu.


POGLEDAJTE LUDNICU NA BERNABEU/ Hazard u dresu Reala izašao na teren! (VIDEO)\nEden Hazard obavio je ljekarske preglede, te je večeras došao na zvanično predstavljanje na Bernabeu, gdje su ga dočekale pune tribine navijača koji su u pravom transu zbog dolaska ovog sjajnog Belgijanca.\nBelgijanac je sa Kraljevima potpisao petogodišnji ugovor, a u posljednjoj sezoni za ekipu Chelsea upisao je ukupno 52 natupa i postigao21 pogodak, te 17 puta bio asistent.\nWOW! Hazard really suits that #RealMadrid kit!#WelcomeHazard pic.twitter.com/0FfAT9ABK6\n— beIN SPORTS (@beINSPORTS_EN) June 13, 2019\n??? ¡Ambiente espectacular en el Bernabéu para recibir a @hazardeden10! #WelcomeHazard | #HalaMadrid pic.twitter.com/5USHOODTjP


Uplatite minimalno €5 i odradite jednu obaveznu okladu kako bi dobili kredite za klađenje. Minimalni koeficijent, te uvjeti klađenja i uplate se primjenjuju. Najbrži rezultati za najpopularnije lige. Kvalifikacije za EURO 2020. Fudbaleri to zovu "pomračenje svesti", neki "epskom blamažom", ali kako god - ovo su NAJGORI POTEZI U FUDBALU! /VIDEO/. Najbolje zagrevanje za EURO 2020!\nUEFA EURO 2020 will take place between 11 June and 11 July 2021. Live. Complete table of Euro 2020 standings for the 2020/2021 Season, plus access to tables from past seasons and other Football leagues. EURO 2020 will take place from 11 June to 11 July 2021.\nU toku su kvalifikacije za Evropsko prvenstvo u fudbalu koje će se održati 2020. godine. VČ Izvor: B92 sreda, 12.06.2019. | 18:28 -> 23:35 EURO 2020: all the fixtures. UEFA EURO 2020 will take place between 11 June and 11 July 2021. Live. Euro 2020 tabele na Scoreboard.com.\nNajbolje zagrevanje za EURO 2020! Ovo su najveći SKANDALI I KONTROVERZE u istoriji fudbala (VIDEO) HAOS PRED EURO! Rusija hitno traži da UEFA zabrani dres Ukrajine za Evropsko prvenstvo u fudbalu! Kvalifikacije EURO 2020 - Najnovije vesti iz Srbije - Online vesti, novosti: Srbija Danas. Svjetsko Prvenstvo 2022 rezultati, Nogomet Svijet - Rezultati.com. Oglasi. Oglasi.\nU STRAVIČNOJ Jan 19, 2018 · UEFA promijenila sistem kvalifikacija za EURO 2020. 19/01/2018. U dosadašnjih pet pokušaja Bosna i Hercegovina se nije uspjela plasirati na Evropsko prvenstvo. Dva puta samo igrali baraž, ali su uspješniji bili Portugal i Irska. Ono što nisu uspjeli njegovi prethodnici pokušat će Robert Prosinečki koji uopšte neće imati lagan zadatak Euro U21 uživo na Livesport.com.


Banjalučanin poginuo u saobraćajnoj nesreći - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Hronika > Banjalučanin poginuo u saobraćajnoj nesreći\n17. Marta 2019. Istinito638Leave a Comment on Banjalučanin poginuo u saobraćajnoj nesreći\nTagged banja luka istinito poginuo policija udes\nBeograd ” 1 od 5 miliona”: Protesti najavljeni i danas u podne pred Palatom Srbija


Lokacija u mestu Kiževak u opštini Raška na kojoj je pronađena masovna grobnica\nPre više od nedelju dana, direktor Instituta za sudsku medicinu u Prištini, Arsim Grdžaliju izjavio je da je u Kiževaku u opštini Raška pronađena masovna grobnica. Dva dana kasnije, predsednik Komisije za nestala lica Vlade Srbije Veljko Odalović rekao je da se veruje da je u grobnici između 15 i 17 tela, i da će njihova identifikacija biti moguća posle analize DNK. Istog dana, Odeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu zatražilo je ekshumaciju tela pronađenih u opštini na jugozapadu Srbije.\nTu vest nije komentarisao gotovo niko iz vlasti u Srbiji, a jedini predstavnik opozicije koji je o tome nešto rekao je predsednik Građanskog demokratskog foruma (GDF) Zoran Vuletić. On je u saopštenju podsetio da masovna grobnica u Raškoj nije jedina pronađena u Srbiji i da „skriveni grobovi pokazuju kontinuiranu neodgovornost države i nesumnjivo saučesništvo u zločinu“.\nNekoliko dana pošto je otkrivena grobnica u Raškoj, objavljena je vest da je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću zabranjen ulazak na Kosovo. Ni o tome nijedan zvaničnik Srbije ništa nije rekao, a Predsedništvo Srbije nije odgovorilo na molbu internet-portala „Kossev“ da prokomentariše vest o tome.\nNa pitanje DW da li je Vučiću zaista zabranjen ulazak na Kosovo i šta je bio razlog za tu odluku, Ministarstvo spoljnih poslova Kosova odgovorilo je linkom ka saopštenju ministarke Melize Haradinaj-Stubla: „Zahtev Vučića, Vulina, Đurića i Petkovića da posete Kosovo, u vreme kada se Kosovo suočava s ponovnim otvaranjem rane i velikog bola za nestalim licima, i otkrivanjem masovnih grobnica Albanaca“ predstavlja „više uvredu, nego provokaciju“, navela je Haradinaj-Stubla i dodala da će „svaki zahtev Srbije u ovim okolnostima, uvek imati isti odgovor“.\nMeđu retkima, ako ne i jedini koji su se osvrnuli na vest o zabrani da Vučić uđe na Kosovo, opet je Zoran Vuletić. On je upitao predsednika Srbije da li je zabrana ulaska na Kosovo u bilo kakvoj vezi s pronalaskom grobnice. Po svemu sudeći, odgovor do sada nije dobio.\nPitanje nestalih je deo agende dijaloga Beograda i Prištine pod okriljem Evropske unije, a rešavanje tog problema ušlo je i u sporazum potpisan u Vašingtonu 4. septembra.\nIako su se obe strane obavezale „da će ubrzati napore da lociraju i identifikuju posmrtne ostatke nestalih osoba“, neke izjave zvaničnika Srbije opovrgavaju uveravanja da Beograd to zaista i namerava da učini.\n„Šta ćemo mi sa Srbima koji potkazuju Albancima i Hrvatima, pričaju razne gluposti, pokazuju im gde su sahranjeni Albanci širom Srbije? Veljko Odalović, ta Komisija za nestala lica, oni malo, malo, pa idu da istražuju neke lokacije koje dojavljuju određeni špijuni“, rekao je u septembru u intervjuu za jednu beogradsku televiziju novi predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić.\nNepuna dva meseca kasnije, Dačić je za „Sputnjik“ izjavio da Srbija radi na istrazi ratnih zločina, otkrivanju grobnica i nestalih lica, i da „u Srbiji niko ne sprečava da se nešto otkrije ili da se sankcionišu krivci“.\nUpravo na presude Haškog tribunala pozvao se Odbor za spoljne poslove Predstavničkog doma Kongresa SAD, koji je na Tviteru preneo da je konstatovao da je za skrivanje tela ubijenih Albanaca u Hagu osuđen Vlastimir Đorđević, ali da se u Beogradu nije sudilo ostalima koji su u tome učestvovali.\nFond za humanitarno pravo (FHP) je 2017. godine tom pitanju posvetio dosije „Operacija skrivanja tela“ i podsetio da je odluka o skrivanju tragova zločina na Kosovu donesena 1999. na najvišem državnom nivou, i da je Slobodan Milošević od ministra unutrašnjih poslova Vlajka Stojiljkovića tražio da učini sve kako bi se uklonili sahranjeni leševi albanskih civila.\nDokazi o premeštanju leševa s Kosova u Srbiju izvođeni su u procesima pred Tribunalom u Hagu protiv Nikole Šainovića i drugih visokih zvaničnika Srbije, kao i u postupku protiv Vlastimira Đorđevića. Uz to, neki od dokaza o skrivanju tela ubijenih Albanaca izvođeni su i pred Višim sudom u Beogradu, u predmetima „Suva Reka“ i „Bitići“.\nNije istražena ni odgovornost Gorana Radosavljevića Gurija, nekada nadležnog za Nastavni centar u Petrovom Selu, gde su otkrivene dve masovne grobnice. To nije učinjeno, iako je nekadašnji šef Službe državne bezbednosti Radomir Marković na suđenju Slobodanu Milošević izjavio da mu je Dragan Ilić rekao kako mu je pomoć u poslu (asanacije terena) pružio baš Goran Radosavljević Guri, navedeno je u dosijeu FHP.\nKljučne reči Srbija, Kosovo, masovna hrobnica, ratni zločin\nTrajni link https://p.dw.com/p/3ljvb


I danas uživajte u suncu, meteorolozi za vikend najavili promjenu vremena - BOBAR Radio\n/ I danas uživajte u suncu, meteorolozi za vikend najavili promjenu vremena\nI danas uživajte u suncu, meteorolozi za vikend najavili promjenu vremena\nMilan Sijan 13 Maja 2022\nPrema najavama meteorologa iz danas se u Bosni i Hercegovini očekuje pretežno sunčano vrijeme. Umjeren porast naoblake tokom poslijepodneva, može ponegdje u centralnim i istočnim područjima Bosne usloviti rijetke lokalne pljuskove.\nVjetar slab do umjeren na jugozapadu Bosne i u Hercegovini jugozapadni, a u ostatku zemlje sjeverni i sjeverozapadni. Jutarnja temperatura od 12 do 18, na jugu do 20, a dnevna od 25 do 31 stepen.\nU subotu bit će umjereno do pretežno oblačno i nestabilno vrijeme sa pljuskovima i grmljavinom. Lokalno intenzivnije padavine, praćene jakim udarima vjetra, a ponegdje je moguća i pojava grada. Jutarnja temperatura od 12 do 18, na jugu do 20, a dnevna od 20 do 26, na jugu zemlje do 30 stepeni.\nU nedjelju umjereno do pretežno oblačno vrijeme, uz postepeno smanjenje naoblake tokom dana. Lokalni pljuskovi i grmljavina su moguću u Hercegovini i na jugozapadu Bosne. Jutarnja temperatura od 11 do 17, na jugu do 20, a dnevna od 22 do 28, na jugu do 30 stepeni.\nU ponedjeljak sunčano. Poslije podne umjeren porast naoblake u Hercegovini, zapadnim i sjeverozapadnim i djelimično centralnim područjima Bosne može usloviti lokalne pljuskove. Jutarnja temperatura od 12 do 17, na jugu do 20, a dnevna od 25 do 31 stepeni.\nI danas sunčano i toplo, poznata prognoza za vikend\nNarednih dana sunčano, u nedjelju slijedi promjena vremena\nStanje na cestama 19. 05. 2022.\nStanje na cestama 17. 05. 2022.\nStanje na cestama 16. 05. 2022.\nStanje na cestama 13. 05. 2022.


Naslov: Sean Paul Uto 6 Sep - 13:51\nŠon Pol je imao kratku ulogu u filmu Beli (engl. Belly) iz 1998. godine gde je prvi put nastupio na stejdžu, a 2000 godine Šon Pol izdaje njegov album prvenac koji se zove Stejdž Van uz podršku producentske kuće VI Pi Rekords . U 2002. godini on počinje puno da radi sa timom producenata i koreografa iz Toronta, naročito Džej Blejz-om i kompanijom Blejz Enterteinment tada najavljuje njegov drugi album D-ti Rok . Singlovi „Gimme the Light" i „Get Busy" koji je bio na vrhu Billboard Hot 100 liste su predstavljali njegov „katapult" u uspeh. Album je doživeo uspeh u celom svetu i bio je prodat u više od šest miliona primeraka. U isto vreme Šon Pol se pojavio zajedno sa Bijonse u pesmi „Baby Boy" koja je bila broj jedan u Americi kao i u pesmi „Breathe" koju je izvodila Blu Kantrel i koja je bila pravi hit u Evropi. Obe pesme su imale značajan uticaj nja njegovu reputaciju u Americi.\nPoslednji izmenio Shadow dana Uto 6 Sep - 13:53, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Sean Paul Uto 6 Sep - 13:52\nNaslov: Re: Sean Paul Sre 7 Sep - 9:03\nNaslov: Re: Sean Paul Sre 7 Sep - 9:05\nNaslov: Re: Sean Paul Čet 27 Okt - 13:10\nNaslov: Re: Sean Paul Sre 16 Nov - 23:14\nNaslov: Re: Sean Paul Sre 8 Feb - 20:34\nNaslov: Re: Sean Paul Pet 30 Mar - 18:13\nNaslov: Re: Sean Paul Pet 30 Mar - 18:14\nNaslov: Re: Sean Paul Pet 30 Mar - 18:15\nNaslov: Re: Sean Paul Pet 30 Mar - 18:19\nNaslov: Re: Sean Paul Ned 15 Apr - 1:12\nNaslov: Re: Sean Paul Čet 19 Apr - 23:06\nNaslov: Re: Sean Paul Pet 22 Jun - 21:26\nNaslov: Re: Sean Paul Sub 13 Apr - 23:22\nNaslov: Re: Sean Paul Sub 13 Apr - 23:25\nNaslov: Re: Sean Paul Sub 13 Apr - 23:29\nNaslov: Re: Sean Paul Pet 6 Jun - 21:29\nNaslov: Re: Sean Paul\n» Paul Delaroche


Manifestacije u Vrbasu | Srbija - Manifestacije\nDo nedavno s atributom jugoslovenski, najstarija je i jedna od najznačajnijih poetskih manifestacija u zemlji. Ustanovljen pre 40 godina, ovaj festival je i najstarija ali i najznačajnija kulturna manifestacija opštine.\nOd osnivanja festival se održava uvek u maju i traje od 5 do 7 dana. U tom intervalu realizuje se oko desetak njegovih programskih celina, među kojima su uvek: Paleta mladih, Portret pesnika, Veče pesnika, Susret pesnika sa učenicima osnovnih i srednjih škola, Promocija knjige pobednika iz prethodne godine i Završno veče sa proglašenjem laureata.\nPored 10 finalista, na ovoj manifestaciji učestvuje još najmanje 10-15 uglednih srpskih pesnika srednje generacije od kojih su se mnogi prvi put afirmisali na ovom festivalu, često kao njegovi laureati. Prva nagrada festivala dodeljuje se u vidu štampanja knjige i njene promocije na narednom festivalu. Vrbas 4 pune decenije promoviše festival i mlade pesnike, a oni Vrbas koji na širim kulturnim prostorima slovi kao „Grad na pesnikovoj ruci“ i „Olimp u ravnici.“\nOrganizator: Kulturni centar Vrbas\nNajveća prateća manifestacija Festivala poezije mladih. Ustanovljena je 6 godina posle festivala. Od osnivanja Paleta mladih okuplja 8-10 najtalentovanijih mladih akademskih slikara iz zemlje koje određuju selektori – poznati likovni kritičari. Ovom manifestacijom se, po pravilu, svake godine otvara Festival poezije mladih. Autoru najboljeg rada dodeljuje se Otkupna nagrada u vidu diplome i novčane nagrade.\n„Noć muzeja“ je kulturni događaj koji zajedno organizuju muzeji i kulturne institucije tokom koje muzeji ostaju otvoreni do kasno u noć (tačnije od šest sati uveče do dva sata ujutru). Zajednički cilj je da ovakav događaj upozna pojedinca sa kulturnim institucijama, ali i da se muzeji i galerije predstave na nešto zabavniji i neuobičajen način. U Vrbasu je do sada učestvovala: Muzejska zbirka Kulturnog centra Vrbasa.\nNajveći broj programa održava se na otvorenoj sceni u gradu zbog čega je izuzetno omiljena kod naših sugrađana. Programi su kolažnog tipa, gostujući i iz sopstvene produkcije. Broj učesnika se broji stotinama, jer se u programe vrlo često uključuju horovi i folklorne grupe.\nOrganizator: Opština Vrbas i Kulturni centar Vrbas\nFESTIVAL FOLKLORNIH TRADICIJA VOJVODINE\nTraje punih 30 godina Osnivači su KPZ Vojvodine i Savez amatera Vojvodine. U proteklih 30 godina oni su bili i organizatori sa mnogim vojvođanskim opštinama. Odlukom Zavoda i Opštine Vrbas, ovaj festival će ubuduće biti stalna manifestacija Vrbasa. 30. festival folklornih tradicija Vojvodine održan je u intervalu od 12. do 14. septembra 2008. godine i sa 1000 učesnika organizaciono povezanih u 65 grupa bio ubedljivo jedna od najvećih kulturnih manifestacija Vojvodine.\nOrganizator: Kulturni centar Vrbasa\nJESENJI LIKOVNI SALON „VRBAS“\nPosle Palete mladih, najveća likovna manifestacija u gradu. Osnovana daleke 1968. godine predstavlja i najstariju manifestaciju ovog tipa u opštini. Organizatori ove manifestacije su Udruženje likovnih umetnika Vrbasa, Kulturni centar i njegova likovna galerija. Salon se održava uvek u oktobru ili novembru mesecu i traje 15-20 dana. Pravo učešća na Salonu imaju svi članovi Udruženja likovnih umetnika, koji ispunjavaju uslove konkursa i prođu selekcije poznatih likovnih kritičara. Nagrada Salona se dodeljuje u vidu diplome i novčane nagrade pod jedinstvenim nazivom Otkupna nagrada.\nMeđuopštinska muzičko-poetska manifestacija sa susretom horova u Vrbasu u organizaciji KPD „Karpati“ i Kulturnog centra Vrbasa.\nManifestacije u Surduku\nFEBRUAR ZLATNI KOTLIĆ Takmičenje …\nHomoljski Motivi – Smotra izvornog narodnog stvaralaštva\nSmotra izvornog narodnog stvaralaštva osnovana je 1968. godine. Ovo je jedna …\nJUN KARNEVAL CVEĆA Održava se poslednje nedelje u junu. Karneval …


Otvoreno drugo Međunarodno takmičenje vojnih vozača\nHomeDRUŠTVOOtvoreno drugo Međunarodno takmičenje vojnih vozača\n10/09/2019Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO0\nU kraljevačkoj kasarni „Ribnica“ danas je održana ceremonija svečanog otvaranja drugog Međunarodnog takmičenja vojnih vozača, kojoj su prisustvovali načelnik Odeljenja za saobraćaj i transport Uprave za logistiku Generalštaba pukovnik Željko Ranković, zamenik komandanta Centra za obuku logistike potpukovnik Milan Terzić, rukovodstvo takmičenja, sudijski aparat, takmičari i gosti.\nOve godine učestvuje devet ekipa i osamnaest takmičara iz Srbije, Ruske Federacije, Italije, Bosne i Hercegovine i Mađarske.\nPukovnik Željko Ranković pozdravio je prisutne takmičare u ime načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića.\n– Čast nam je da ukažemo gostoprimstvo ekipama vojnih vozača iz Italije, Bosne i Hercegovine, Mađarske i Rusije. Tokom trodnevnog takmičenja vozači će moći da pokažu znanje i veštine koje su potrebne za ovu odgovornu i značajnu dužnost u svakoj vojsci. Bez vojnih vozača nema ni pokreta ni izvršenja bilo kog zadatka. Neka se na ovom takmičenju vidi ko je veštiji i bolji vozač, a neka pobedi prijateljstvo i saradnja među našim armijama – rekao je pukovnik Ranković.\nU naredna tri dana vozači će se boriti za što bolji plasman u rešavanju testa iz poznavanja propisa o bezbednosti saobraćaja na putevima, upravljanju motornim vozilom na poligonu sa preprekama i terenskoj stazi sa preprekama.\nCilj organizacije drugog po redu međunarodnog takmičenja je unapređenje saradnje naše vojske sa oružanim snagama stranih zemalja iz oblasti bezbednosti saobraćaja, odnosno vojnog transporta kao i u razmeni iskustva u obuci i predstavljanje kapaciteta Vojske Srbije za obuku vozača neborbenih vozila.\nOrganizatori ovogodišnjeg takmičenja su Uprava za logistiku Generalštaba Vojske Srbije i Komanda za obuku.\n„Parking servis“ obnovio taksi stajalište, sledi još jedno\nU Srpskom narodnom pozorištu nastavljene probe predstave „Smederevo 1941”


ERGONOMSKE STOLICE | Nautika Present\nKada opremate svoj radni prostor i birate kancelarijske stolice, ergonomske su najčešće najbolja investicija ukoliko ćete provoditi mnogo vremena sedeći u kancelariji ili kod kuće.\nUz pravu stolicu, veća je produktivnost, a dokazano utiče i na zdravlje, kvalitet rada i mobilnost na poslu. Sve ove stavke su izuzetno bitne, naročito imajući u vidu promene koje su se desile ekspanzijom IT i sličnih sektora te se promenio i način rada.\nModrulj ergonomske stolice prave se po najvišim standardima kvaliteta koji garantuju dugo trajanje i maksimalnu udobnost pri radu. Proizvode se u EU, a u zavisnosti od pojedinačnih stolica dostupna je i garancija na delove. Svaka ergonomska radna stolica napravljena je tako da drži leđa u pravilnom položaju, bez bolova i ukočenosti. Nasloni za glavu i leđa su fleksibilni i podesivi, a u izradi ortopedske kancelarijske stolice se koriste najkvalitetniji materijali.\nErgonomske stolice često nazivamo i fleksibilno podesive stolice. Kada su u pitanju anatomske kancelarijske stolice, ponuda je velika. U zavisnosti od potreba, tu je: ergonomska stolica za kompjuter, ergonomska klečeća stolica i stolice za sve druge vrste poslova koji zahtevaju višesatno sedenje.\nKada je u pitanju dizajn, podesive stolice Modrulj prate svetske trendove u dizajnu poslovnog enterijera. Pored toga, možete sami izabrati materijal za tapaciranje, kao i opcione komponente i boju stolice kako biste konfigurisali stolicu u skladu sa enterijerom i Vašim željama. Širok asortiman delova i mogućnosti modifikacije stolica su jedinstveni na srpskom tržištu.\nKupovina ergonomskih stolica Modrulj se može obaviti direktnim poručivanjem putem sajta, a možete se odlučiti da u izložbenim salonima najpre pogledate i isprobate ergonomsku stolicu. Takođe, opcija je i organizovanje prezentacije ergonomskih stolica za potrebe Vaše firme.\nSavremeni trendovi prilagođavaju radno okruženje potrebama zdravog tela i tako sprečavaju pojavu bolesti dugog sedenja. Ako su vaše radne aktivnosti vezane za rad za stolom, deo rešenja je korišćenje radnih stolova podesivih po visini, koji omogućavaju promenu položaja tela.\nErgonomski stolovi su danas standardni deo modernog, zdravog i dinamičnog radnog mesta. Pritiskom na taster podešavate visinu stola i menjate vaš radni položaj iz sedećeg u stojeći i obrnuto.


U centru Londona — nudistički restoran sa pogledom na Parlament - Sputnjik Srbija\n07:52 24 Januar 2021\n© Foto : NowTV Press Release\n16:42 13.08.2016 (osveženo 16:53 13.08.2016) Preuzmite kraći link\n„Bar na otvorenom, sa ležaljkama za sunčanje i raznorazne-društvene igre čine ovaj bar-restoran najboljim izborom za opuštanje ovog leta“, navodi se u saopštenju kompanije „Nau ti-vi“, koja je i glavni promoter tog mesta.\nBar mogu da posete osobe starije od 18 godina uz lična dokumenta i ostavljanje kontakta.\nKompanija je nedavno objavila i istraživanje u kojem se navodi da su današnji Britanci mnogo opušteniji nego ranije kada je reč o vezivanju za jednu osobu, mesto ili posao i da im je potrebna sloboda.\nIstraživanje je pokazalo da je, u proseku, 38 odsto manje Britanaca ispod 30 godina imalo ozbiljnu vezu, živelo je u 28 odsto više zemalja i radilo je za 15 odsto više kompanija i organizacija nego pre 30 godina.\nnudisti, london, restoran, Bar, Evropa


Tribina: „Žene za istoriju: Bunjevke i Srpkinje“\nTribina: „Žene za istoriju: Bunjevke i Srpkinje”\nIzvor: Bunjevački Media Centar Utorak, 13.11.2018.\nU prostorijama Bunjevačke matice, 10. novembra održana je istorijska tribina: „Žene za istoriju: Bunjevke i Srpkinje” u okviru obilužavanja manifestacije „Braća uvek i uvik zajedno“. Pridsidnik Bunjevačke matice Veljko Vojnić otvorio je tribinu i podsitio da je prija 100 godina, sedam hrabri i obrazovani žena dobilo pravo glasa na Velikoj narodnoj skupštini Srba, Bunjevaca i ostalih Slovena koja je održana u Novom Sadu 25. novembra 1918. godine, kada su poslanici i poslanice glasali za prisajedinjenje Bačke, Baranje, Banata i Srema Kraljevini Srbiji.\nRič je o Milici Tomić iz Novog Sada, Mari K. Jovanović iz Pančeva, Katici Rajčić, Olgi Stanković, Anastaziji-Tazi Manojlović, Mari Malagurski i Magdaleni Mandi Sudarević, sve iz Subotice.\n„Ovi pet Bunjevki i Srpkinja iz Subotice koje su učestvovale 25. novembra 1918. godine na Velikoj narodnoj skupštini Srba, Bunjevaca i ostalih Slovena koja je održana u Novom Sadu ostale su zaboravljene, neistražene, o njihovim životima se malo zna, a reč je o pet žena koje su bile političarke, književnice i humanitarke. Bunjevačka matica u poslednjih godinu dana se bavi aktivnijim istraživanjem o značaju ovih žena i tribina : Žene za istoriju: Bunjevke i Srpkinje trebalo bi da nam pokaže ko su bile Subotičanke koje su imale pravo glasa, kada većina žena u Evropi nije”, kazao je pridsidnik Bunjevačke Matice, Veljko Vojnić.\nO značaju i ulozi Bunjevaca i tim novembarskim danima, kao i samim ženama divanili su: Mijo Mandić istraživač bunjevačke istorije i kulture i Sandra Iršević, doktorantkinja na FMK „Singidunum”, koja istraživa značaj Bunjevki.\n„25. novembra 1918. godine, sazvana je Velika narodna skupština Srba, Bunjevaca i ostalih Slovena u Baranji, Bačkoj i Banatu, koja je proglasila prisajedinjenje ovih regiona Kraljevini Srbiji. Na skupštini je bilo ukupno 757 delegata, od kojih 578 Srba, 84 Bunjevca, 62 Slovaka, 21 Rusin, 6 Nemaca, 3 Šokca, 2 Hrvata i 1 Mađar. Među delegatima je bilo sedam žena. Petar Pekić u svojoj istoriji oslobođenja Vojvodine piše: Videći kako se ruši Monarhija svi su Bunjevci i Srbi rodoljubi tako dakle osićali, da je došlo vrime, da se i među njima pokrene snažna akcija za svoje oslobođenje. U svim rodoljubivim domovima su održavani sastanci i dogovori o tome da se počne u svrhu zajedničkog istupa Bunjevaca i Srba protiv poraženih tlačitelja svoga naroda. Ne samo borbeni rodoljubi nego i naše svesne Bunjevke su davale poleta našemu narodu, da se nađe složan i jednodušan u tim najvećim trenucima naše novije historije. Naročitu su agilnost u tom pogledu pokazale Kata Prćić, Mara Malagurski, Manda Sudarević, Olga Stanković i druge naše vrle rodoljupke”, kazao je pridsidnik Odbora za istoriju Bunjevačke matice Mijo Mandić.\nDoktorantkinja na Fakultetu za medije i komunikacije „Singidunum“, Sandra Iršević i pridsidnica Odbora za informisanje u Bunjevačkoj matici, koja je pridstavila dio svog istraživačkog rada o ženama koje su prije sto godina na trenutak dobile pravo glasa, osvrnila se i na značaj emancipacije Bunjevki i razvoj prvog talasa feminizma.\n„Emancipacija žena na današnjem prostoru Vojvodine i Srbije počela je još krajem XVIII i početkom XIX veka. Ako bi uporedili kakav je bio položaj žena u tadašnjoj Vojvodini i Srbiji sa položajem žena u evropskim zemljama mogu da zaključim da je menjan na bolje. Bunjevke i Srpkinje 25. novembra 1918. godine koje su učestvovale na Velikoj narodnoj skupštini u Novom Sadu dobile su pravo glasa, ali samo tada. Žene su kroz istoriju stalno vodile borbu za ostvarivanje svojih prava, stim da su pripadnice manjina vodile dvostruku borbu i to: za ostvarivanje osnovnih ljudskih prava, prava na rad i maternji jezik. Malo se zna da su Bunjevke i Srpkinje zajedno bile politički angažovane 1918. godine kada se stvarala Kraljevi Srba, Hrvata i Slovenaca. Istražuje se taj istorijski trenutak, ali Subotičanke su ostale neistražene, samo se spomenu prilikom obeležavanja 25. novembra Dana Velike narodne skupštine koji je jedan od četiri nacionalna praznika bunjevačke nacionalne manjine u Srbiji. Po nekima od njih je nazvana ulica ili trg, ali uglavnom o drugima je teško pronaći bilo kakva obeležja. Reč je pravim pionirkama kada govorimo o učešću u političkom životu, kulturnom, humanitarnom i njihovom uspehu je prethodila teška borba, a ostavile su uticaj ne samo na Suboticu nego i današnju Srbiju”, kazala je Sandra Iršević.\nIršević je svaku ženu ponaosob pridstavila i iznela zanimljive detalje iz njevog života. Antun Patarčić je odrecitovo svoju pismu: „Zajedno”.


Svečano otvorena izložba "Jedan nedosanjan san" u NLB Galeriji - Bizlife.rs\n10:58 Beograd, 26.06.2019.\nIzložbom Vladimira Petrovića, NLB Galerija obeležila je drugu godišnjicu postojanja. Posetioce izložbe na svečanom otvaranju pozdravio je Vlastimir Vuković, član Izvršnog odbora NLB Banke, koji je zahvalio posetiocima i podsetio da je NLB Galerija počela sa radom u junu 2017. godine, a da je ovo tokom protekle dve godine već dvanaesta izložba.\n“Program NLB Galerije je takav da smo pre svega želeli da omogućimo mladim umetnicima da u njoj izlažu. U 2018. godini smo imali priliku da vidimo izložbe pet sjajnih mladih umetnica sa ovih prostora, a ovu godinu smo posvetili mladim slikarima iz Srbije”, rekao je Vuković i zahvalio se Kući umetnika “Pigmalion” na sjajnoj saradnji na realizaciji aktivnosti u NLB Galeriji.\n“Neprekidan dijalog sa sopstvenim delom, ali i sadašnje stanje društva, nedostatak samilosti, beznađe i preispitivanje osobenosti, bile su vodilje novog ciklusa crteža velikih formata, umetnika Vladimira Petrovića, prepoznatljivog po specifičnoj posvećenosti osnovnim slikarskim postulatima, i do nedavno, preciznim portretima”, rekla je Maja Živanović, selektorka Kuće umetnika “Pigmalion” na svečanom otvaranju izložbe Vladimira Petrovića.\n“U ciklusu koji je pred vama, i dalje je svaki crtež autonomno likovno delo, ali to više nisu realistične ili intimističke priče o individualnosti, sada se ovaj vrsni stvaralac okreće univerzalnim vrednostima, ne odustajući od monohromatskih prikaza, koji su tkivo svakog rada. On nas uvodi u svet imaginarnih likova, koji, simbolično, predstavljaju tamu, ali i put koji vodi iz nje“, dodala je Maja Živanović.\nVladimir Petrović, rođen 25. decembra 1988. u Lazarevcu, završio je školu za dizajn u Beogradu i master studije na Akademiji lepih umetnosti u Beogradu, smer slikarstvo, u klasi profesora Saše Filipovića. Član je ULUS-a od 2012. godine. Učestvovao je na pedesetak grupnih izložbi, a izložba “Jedan nedosanjani san” u NLB Galeriji je njegova deveta samostalna izložba.\numetnost izložba NLB galerija


Povlačnjem Trezegea završila se priča čarobne generacije | Republika Srpska\nНасловна Фудбал Povlačnjem Trezegea završila se priča čarobne generacije\nPovlačnjem Trezegea završila se priča čarobne generacije\nČAROBNA francuska generacija iz 1998. i zvanično je otišla u legendu.\nDavid Trezege, poslednji aktivni igrač iz nezaboravnog tima „trikolora“, osvajača Mundijala pre 17 godina, objavio je povlačenje, čime je stavljena tačka na sve njihove, majstorije, poteze, golove… koji će se ubuduće gledati samo na video-zapisima ili odmotavati u glavama fudbalskih zaljubljenika.\nOd 22 junaka 16. po redu SP, prvi su se penzionisali kapiten Didije Dešan i rezervni golman Bernar Lama (2001), zatim su kopačke, narednih godina kopačke o klin kačili Loran Blan (2003), Zinedin Zidan, Marsel Desai i Juri Đorkaef (2006), Fabijen Bartez (2007), Lilijan Tiram (2008)… da bi najmlađi iz te ekipe, tada dvadesetogodišnjaci, Tijeri Anri (decembar 2014) i Trezege stavili tačku ove zime.\nRober Pires je, doduše, posle tri godine pauze, tokom 2014. nastupao u novoformiranoj indijskoj ligi, gde mu je ipak glavni zadatak bio da reklamira prvenstvo i privuče publiku.\nNa put u besmrtnost, izabranici Emea Žakea krenuli su 12. juna 1998 u Marseju, kada su pogocima Dugarija i Anrija, uz autogol Ise pobedili Južnu Afriku u prvom kolu Grupe C (3:0), a trijumfalno su ga završili, istim rezultatom, u Parizu protiv Brazila.\nGoreo je tada stadion „Sen Deni“, jer je golovima Zidana (dva, oba glavom) i Petija, srušena najveća fudbalska sila, koju su tada predvodili Ronaldo, Rivaldo, Bebeto, Karlos… i svetska kruna je prvi i zasad jedini put pripala Francuzima.\nZi-Zu, tada 25-godišnjak, otvorio je igrama na tom turniru sebi put među najveće fudbalere svih vremena, Blan, Desai, Tiram, Dešan i ostali „ratnici“ su potvrdili visoku reputaciju, a Trezege, Anri i Vijera počeli su svoje fudbalske bajke.\nJedna velika karijera je i okončana 12. jula posle finala, pošto je u noći slavlja selektor Žake obelodanio da se povlači.\nTrenerskim poslom se više nije bavio, a do 2006. obavljao je funkciju tehničkog direktora u FS Francuske, posle čega više nije uopšte radio u fudbalu.\nZLATNI GOL I KOBNI PENAL DAVID Trezege (37) bio je junak EP 2000, kada je „zlatnim golom“ u 103. minutu finala protiv Italije (2:1) doneo kontinentalnu krunu „petlovima“, a šest godina kasnije bio je tragičar u meču sa istim rivalom.\nU duelu za pehar na SP 2006, posle produžetaka (1:1), pristupilo se izvođenju penala, i samo Trezege nije bio precizan, računajući obe ekipe.\nOn je, inače, treći strelac u istoriji selekcije Francuske (34 gola), iza Tijerija Anrija (51) i Mišela Platinija (41).\nTREZEGOVA KARIJERA 1994-1995.\nPlatense (Argentina) 1995-2000.\nMonako (Francuska) 2000-2010.\nJuventus (Italija) 2010-2011.\nHerkules (Španija) 2011.\nBanijas (UAE) 2012-2013.\nRiver P. (Argentina) 2013-2014.\nNjuels (Argentina) 2014.\nPjun (Indija) GLUMA, AUTO-TRKE, DžIJU-DžICA…\nPO završetku igračkih karijera, mnogi od članova tima iz 1998. su se obreli u trenerskim vodama, poput Blana (sada vodi PSŽ), Dešana (selektor „petlova“), Zidana (Real Kastilja), Vijere (Mančester siti B)…\nNeki od njih su opet, počeli skroz drugi život kao Lizarazu (učestvovao u prvenstvima u brazilskoj džiju-džici), Bartez (osvaja titule u automobilizmu), Lebef (glumac i producent), Tiram (politika), Anri (TV komentator)… ŠAMPIONI Ime i prezime rođen kraj karijere reprezentacija Bernar Lama 1963. 2001. 44 meča (0 golova) Fabijen Bartez 1971. 2007. 87 (0) Lionel Šarbonije 1966. 2002. 1 (0) ODBRANA Vensan Kandela 1973. 2007. 40 (5) Biksente Lizarazu 1969. 2006. 97 (2)Loran Blan 1965. 2003. 97 (16) Marsel Desai 1968. 2006. 116 (3)Lilijan Tiram 1972. 2008. 142 (2)Frank Lebef 1968. 2005. 50 (4) SREDINA Patrik Vijera 1976. 2011. 107 (6) Didije Dešan 1968. 2001. 103 (4) Zinedin Zidan 1972. 2006. 108 (31)Rober Pires 1973. 2011. 79 (14) Bernar Diomed 1974. 2006. 8 (0) Alan Bogosjan 1970. 2003. 26 (2)Emanuel Peti 1970. 2004. 63 (6) Kristijan Karembe 1970. 2006. 53 (1) Juri Đorkaef 1968. 2006. 82 (28) NAPAD Stefan Givarš 1970. 2002. 14 (1) Tijeri Anri 1977. 2014. 123 (51) David Trezege 1977. 2015. 71 (34) Kristof Dugari 1972. 2005. 55 (8)


PROGRAM KOMPANIJE "DELTA": Nada za Dubočane i Malu Jasikovu | Ekonomija | Novosti.rs\nPROGRAM KOMPANIJE "DELTA": Nada za Dubočane i Malu Jasikovu\nLj. TRIFUNOVIĆ | 27. novembar 2018. 08:38 | Komentara: 2\nMiroslav Mišković obelodanio imena zaječarskih mesta koja su uključena u "Deltin" program "Naše selo". Kompanija nudi stručnu pomoć i plaća kamate na kredite\nNičić i Mišković u ponedeljak u razgovoru sa poljoprivrednicima Foto Promo\nALBUM U ŠVEDSKOM "HRAMU METALA": Pobednici Zaječarske gitarijade pred ostvarenjem sna\nKOMPANIJA "Delta" ponudila je poljoprivrednicima iz zaječarskih sela Dubočane (300 stanovnika) i Mala Jasikova (210 duša) pomoć u vezi s povećanjem poljoprivredne proizvodnje u okviru projekta "Naše selo". Prema rečima Miroslava Miškovića, predsednika "Delte", plan je da se, uz stručnu i finansijsku pomoć, povećaju prinosi i da se mladi zadrže na selu.\n- Jedan o ključnih problema u državi je odlazak mladih sa sela - kazao je Mišković. - A ako se ugasi selo, nestaće i Srbija. Naš je plan da nizom stimulativnih mera pokažemo ljudima da solidne prihode, uz primenu novih znanja, mogu ostvariti i bavljenjem poljoprivredom.\nStandardnom proizvodnjom jabuka dobija se oko 20 tona tog voća po hektaru.\n- Primenom najnovijih znanja, prinos ovog voća, koje mi sa naših plantaža izvozimo u zemlje EU i Rusiju, iznosi između 70 i 90 tona po hektaru - podvukao je Mišković. - Prema tome, jedno domaćinstvo koje bi imalo stručnu pomoć naših ljudi bi na površini od 50 ari do jednog hektara pod jabukama moglo da ostvari mesečni prihod od 1.000 evra.\nMišković kaže da je posredstvom Erste banke omogućena i finansijska podrška domaćinstvima koja žele da učestvuju u programu:\n- Reč je o kreditima, gde kamatu plaća "Delta". Znači, svi koji su zainteresovani bi imali obavezu, ako to žele, da svoje proizvode prodaju nama. Ako im neko drugi da veću cenu, mi im ne bismo pravili problem.\nVOĆARSTVO I STOČARSTVO KOMPANIJA "Delta" u okolini Zaječara ima farmu ovaca u selu Nikoličevo, kao i farmu svinja u Halovu. Pored toga, pod jabukama i trešnjama, koje uglavnom izvoze, imaju oko 200 hektara, dok je plan da se zasadi u narednom periodu utrostruče.\nPredsednik "Delte" kaže da se moderan pristup poljoprivredi, gde se u prvi plan stavlja znanje, može primeniti i u stočarstvu, kao i u proizvodnji mleka i drugim oblastima, a sve u skladu s najvišim ekonomskim i bezbednosnim standardima.\n- Naš je plan da se ne zadržimo samo na ova dva sela, već da se program proširi - kaže Mišković. - Želimo da pokažemo da od poljoprivrede, uz dobar rad i najsavremenija znanja, može pristojno da se živi. Na taj način mladi bi ostali na selu, a stvorili bi se i preduslovi za one koji su otišli da potraže posao u gradovima ili u inostranstvu da se vrate na rodnu grudu i počnu pristojno da zarađuju.\nBoško Ničić, gradonačelnik Zaječara, kaže da podržava taj program, kao i da će Grad učiniti sve što je do njega da program zaživi.\n- Tu, pre svega, mislim na potpunu obnovu infrastrukture ka selima - kaže Ničić. - Takođe, uredili bismo i ulice u samim mestima, kako bi se stekli što bolji uslovi za rad i život na selu.\nSaša Kalinović (46), iz Dubočana, koji ima 22 hektara obradivog zemljišta, želi da se uključi:\n- Najviše me interesuje da se bavim stočarstvom. Do sada nisam imao sredstava da se ozbiljno posvetim tom poslu, ali ću sada sigurno krenuti ozbiljno da se bavim samo time.\n13:43 Višković: RS opredeljena za izvorni...\n13:31 Palma: Pozivam sve poslanike da se...\n13:05 Legendarna voditeljka Staka Novković...\nDa li se okuplja novi opozicioni... (58)\n"Idi leči se, kako su samo bila fina... (58)


Dan Evrope 2009. | Fondacija za omladinsku kulturu Danilo Kiš\nSubotica se devetog maja pridružila proslavi Dana Evrope.\nCelodnevni program počeo je u 11 sati kada su na glavnom Gradskom trgu bili postavljeni štandovi na kojima su promovisane ideje i institucije Evropske unije. Zatim se nastavio koncertom grupe „Nežni Dalibor“.\nCelodnevni program počeo je u 11 sati kada su na glavnom Gradskom trgu bili postavljeni štandovi na kojima su promovisane ideje i institucije Evropske unije. Koncert grupe „Nežni Dalibor“, jednog od najpopularnijih bendova savremene srpske scene, poceo je oko 22.30 u Baš kući.\nProslavu Dana Evrope pratile su i projekcije nekih od dokumentarnih filmova sa festivala "Slobodna zona".\nProslavu Dana Evrope organizuje Grad Subotica, Centar za lokalnu demokratiju, FOKUS Fondacija za omladinsku kulturu i stvaralaštvo, Festival evropskog filma Palić, Festival Slobodna zona, Fond za razvoj neprofitnog sektora AP Vojvodina.


Prijavi se 8.10. i gledaj besplatno Norveška - Srbija | EON\nPromotivna akcija je završena\nUkoliko nemaš kanale Nova S i Nova Sport, sada imaš mogućnost da se prijaviš 8.10. i preko EON aplikacije i bilo kog interneta u Srbiji gledaš besplatno utakmice Norveška – Srbija 8.10. na kanalu Nova S, u baražu za Evropsko prvenstvo u fudbalu i Srbija – Mađarska 11.10. na kanalu Nova Sport, u Ligi nacija.\nUz to, od 8.10. do 11.10. do kraja dana, možeš da gledaš i druge TV sadržaje u EON Sport + Porodičnom paketu. Čekaju te najbolja zabava na Novoj S, objektivna informativa na N1, svi Sport Klub kanali sa uvek uzbudljivim utakmicama Premier lige, La Lige, Evrolige i Evrokupa, kao i mnogi drugi TV sadržaji.\n* Besplatno korišćenje usluge ostvaruje prvih 30.000 prijava.\nGledaj na svim uređajima preko bilo kog interneta u Srbiji\nPreuzmi EON aplikaciju nakon prijave 8.10. i besplatno gledaj na telefonu, tabletu ili računaru na do 3 registrovana uređaja, kao i na Smart TV-u preko Smart TV aplikacije.\nInformiši se, zabavi i ne propusti sportske događaje koji se pamte


Krenulo cvetanje, poleteo polen sa drveća - Radio Luna\nČajetina Srbija i region uPoMoc\nTendenciju porasta ove nedelje imaće koncentracije alergenog polena breze, javora, vrbe i hrasta, dok srednje vrednosti beleže poleni tise, čempresa, topole i bresta, pokazuju podaci Agencije za zaštitu životne sredine Srbije.\nRukovodilac Državnog monitoringa alergenog polena u Agenciji za zaštitu životne sredine Srbije (Mirjana Mitrović kaže za Tanjug da je trenutno aktuelan polen drveća, i to bresta, jasena, javora, čepresa, ali i topole.\nU narednom periodu očekuje se intenzivnije cvetanje breze, koja ima najveći alergeni potencijal. Ipak, nemaju sva zrna intentenzivno jake komponente, ali unakrsnim kombinacijama s drugim alergenima pojačavaju simptome, istakla je Mitrovićeva i dodala da je cvetanje počelo, mada za sada nisu zabeležene prekogranične vrednosti.\nMitrovićeva kaže za Tanjug da simptomi, među kojima su najčešći kijanje, curenje nosa, suzne oči i svrab, počinju već krajem marta i u aprilu jer je tada u vazduhu prisutno 16 vrsta polenovih zrna, i ako nema kiše obično se tada registruju prekogranične vrednosti.\nCvetanje trave i korova počinje u aprilu i maju i može potrajati do oktobra.\nOd februara do novembra SEPA meri koncentraciju alergena u vazduhu\nPodsetimo, na sajtu Agenicije za zaštitu životne sredine se mogu pratiti i podaci o alergenom polenu čije se koncentracije prate i na Zlatiboru. Kako smo ranije pisali, ta planina je među prvim turističkim destinacijama u Srbiji u kojoj Agencija za zaštitu životne sredine od 2013. godine prati koncentracije 24 alergene vrste biljaka u vazduhu.\nPriključivanje podataka o alergenom polenu u vazduhu Open data sistemu\nAgencija za zažtitu životne sreidne planira da u 2019. godini na svom portalu otvorenih podataka postavi i podatke o koncentraciji alergenog polena iz Nacionalne mreže, saopštili sui z Agencije nakon održanog informativno- edukativnog skupa i obuke na temu Priključivanje podataka o alergenom polenu u vazduhu Open data sistemu, u skladu sa Strategijom razvoja elektronske uprave u Republici Srbiji.\nAutor Radio Luna/ Izvor Tanjug/Radio Luna/SEPA


NAPREDNJAČKA SRBIJA I GRAMER: Samohranoj Majci Troje Dece Dali Otkaz SMS-om!\nIz opštine Aleksinac preneli su uveravanja iz kompanije Gramer, da ova fabrika ne planira dalja otpuštanja i praktično demantovali navode Udruženih sindikata „Sloga“. Iz ovog sindikata, koji ima podružnicu u fabrici, tvrde da je radnicima usmeno saopšteno ne samo da će još njih biti otpušteno, već i da će postepeno firma prestati sa radom zbog ozbiljne finansijske krize. Ipak, najozbiljnija kriza je u životima 90 žena koje su prošle nedelje porukom na telefonu obaveštene da za njih u Grameru – više nema mesta. Vučić u Grameru\nOtpuštena je u 15 do 9 uveče, putem SMS poruke, prošlog četvrtka. Danijela Pavlović ima 40 godina i troje tinejdžera, a za N1 je govorila o otkazu putem poruke.\n– Uopšte nije bilo pravila i ne znam ni sama po kom pravilu su nas uopšte otpuštali. Žene koje su radile za vreme korone, žene koje nisu imale ni dan bolovanja, žene koje su išle preko 100 posto i one su isto dobile otkaz – kaže Pavlovićeva, bivša radnica fabrike Gramer u Aleksincu. Fabrika „Grammer“ FOTO: Printscreen\n– Svi iz straha smo ćutali, da ne bismo dobili taj otkaz, jer pola Aleksinca zavisi od tog Gramera. Svi smo u kreditima „do guše“, pola nas su samohrani roditelji – priča Pavlovićeva.\n– Mislim da ne treba niko da ćuti i da svako treba da kaže šta se radi i kako se radi, da ne bi prošli isto kao što smo mi prošli. I mislim da je svih 90 žena trebalo da istupi i javno da iznese. Ali, opet, svi iz tog prokletog straha – da l’ će da pređu u Magnu ili tu novu rusku firmu ili negde ili im neko preti – priča.\n– Ova starija je pošla u Jagodinu, u deset ujutro krene na posao, u dva noću dolazi. Da bi pomogla meni, što sam dobila otkaz, da školujemo mlađu sestru – priča za N1 kako se snalaze posle ovog otkaza.\nPrethodni tekstDO DALJNJEG, NEMA IZ KUĆE: Talibani uveli policijski čas u Kabulu!\nSledeći tekstTALIBANI ISPRANGIJALI CNN NOVINARKU: U Ameriku pa sprovodi demokratiju! (VIDEO)


SOC: Intervjui sa organizacijama koje pružaju psihosocijalnu podršku LGBTI osobama – Centar za mlade KVART – EFM.BA\nSOC: Intervjui sa organizacijama koje pružaju psihosocijalnu podršku LGBTI osobama – Centar za mlade KVART\nPočetkom 2021. godine pokrenuta je implementacija projekta „Regionalizacija LGBTI inkluzivne psihosocijalne podrške i pristupa uslugama mentalnog zdravlja u Bosni i Hercegovini“ kojeg u partnerstvu provode Sarajevski otvoreni centar i Fondacija Krila nade, finansira Evropska unija, a Centar za mlade KVART iz Prijedora je jedna od organizacija koja učestvuje na projektu i pruža psiho-socijalnu podršku LGBTI osobama.\nKVART je aktivistička i grassroot organizacija čiji su rad i djelovanje zasnovani na beskompromisnom poštovanju univerzalnih ljudskih vrijednosti kao što su mir, nenasilje, demokratija, sloboda, jednakost, poštovanje ljudskih prava, antifašizam i pravda. Organizacija je osnovana 2006. godine, a djelovanje Centra za mlade “KVART” je usmjereno na mlade kao najvitalniji dio društva i najadekvatnijeg za postizanje pozitivne društvene promjene, kroz viziju društva jednakih i slobodnih, te s misijom borbe protiv svih oblika društvene nepravde i nejednakosti.\nTokom rada i djelovanja organizacija na različitim strateškim poljima (suočavanje s prošlošću, socijalna pravda i ljudska prava LGBTI osoba) aktivisti i aktivistice su često izloženi_e diskriminaciji, zločinu i govoru mržnje što ih je potaklo da se sistematičnije i adekvatnije bave problemima i borbom za LGBTI prava, ali i da njeguju feminističku etiku brige i odgovornosti. Trenutno je u RS-u Centar za mlade KVART jedina registrovana organizacija koja se strateški i programski kroz svoje statutarne ciljeve bavi pitanjima zaštite prava LGBTI osoba, a uz podršku i kroz saradnju sa SOC-om i Tuzlanskim otvorenim centrom (TOC), te drugim organizacijama i aktivističkim kolektivima kako u BiH, tako i u regionu.\nKVART je otvoren i slobodan prostor u kojem su sve dobronamjerne osobe dobrodošle. Tokom zadnjih nekoliko godina rada organizacija se isprofilisala za rad s LGBTI osobama, te je jedan od važnih ciljeva Centra za mlade KVART osnaživanje same LGBTI zajednice. Kroz programe se uključuju LGBTI osobe u edukativne, kreativne, psihološke i druge radionice osnaživanja koje imaju za cilj izgradnju ličnih kapaciteta LGBTI osoba, ali i pomoć u slučajevima nasilja ili diskriminacije. Kroz prethodne godine rada i djelovanja opremljen je “gaym room” koji služi kao sigurni dnevni prostor za LGBTI osobe u Prijedoru, u kojoj su dostupne knjige i video materijali LGBTI tematike i koja je svakodnevno na raspolaganju korisnicima_ama.\n“Potreba da se ovaj pristup i rad na osnaživanju LGBTI osoba nastavi, kao i da se pruže novi programi i pristupi u radi s LGBTI osobama su nam bili glavna motivacija da se uključimo i budemo dio projekta ‘Regionalizacija LGBTI inkluzivne psihosocijalne podrške i pristupa uslugama mentalnog zdravlja u Bosni i Hercegovini’.”- govori Branko Ćulibrk iz KVART-a.\nKrajem prošle godine počele su s radom grupe podrške u Banjaluci i Prijedoru kao mjesto za razmjenu iskustva, osjećaja i razmišljanja. Cilj ovih grupa podrške je da kroz njegovanje povjerljivosti, prihvatanje i razumijevanja razvijaju kapacitete pozitivnog samoprihvatanja, razvijanje samopouzdanja i pozitivne slike o sebi, a članovi i članice grupe međusobno pomažu jedni drugima kroz razgovor u sigurnom okruženju i prijateljskoj atmosferi.\nOsim grupa u Banjaluci i Prijedoru, trenutno je aktivna neformalna grupa „Oqueerno“ u Banjaluci koja organizuje različite društvene aktivnosti za LGBTI osobe, uz saveznike_ce iz društva. Jedni od njih su psihološko udruženje „Novi dan“ iz Banja Luke, kao i kolektiv „Banjalučki socijalni centar“. U Prijedoru je aktivno psihološko udruženje „Psiholuminis“ koje pruža usluge savjetovanja i psihoterapije, te čija je članica, odnosno psihoterapeutkinja prošla obuku za rad s LGBTI osobama kroz ovaj projekat. Svakako da trenutni kapaciteti nisu dovoljni i da je potreba zajednice puno veća, ali upravo je ovaj projekat jedan od doprinosa unapređenju kvaliteta života LGBTI osoba i sigurni smo da će imati značajne rezultate u godini ispred nas.\nGovoreći o vlastitoj motivaciji da postane dijelom projekta „Regionalizacija LGBTI inkluzivne psihosocijalne podrške i pristupa uslugama mentalnog zdravlja u Bosni i Hercegovini“ kojeg u partnerstvu provode Sarajevski otvoreni centar i Fondacija Krila nade, a finansira Evropska unija, psihološkinja i psihoterapeutkinja Irena Đumić govori: “Moja motivacija je lične i profesionalne prirode. U praksi se sve više ljudi iz LGBTI spektra javlja za terapiju i bio mi je profesionalni izazov da se usavršim u tom pravcu i pomognem ljudima koji pate u našem društvu. I privatno su se moji neki prijatelji i prijateljice autovali, te sam i s te strane bila zainteresovana da što više uđem u tu temu. Prije 5-6 godina krenula sam da vodim jednu grupu mladih LGBTI osoba i tada počinje moja saradnja s njima. Ja učim uz njih, a oni uče o sebi uz mene kroz grupe podrške i savjetovanje.“\nĐumić trenutno u sklopu ovog projekta vodi grupe podrške u Banjaluci i Prijedoru. O načinu rada govori: „Te grupe su bile u cilju obrađivanja različitih tema kroz lična iskustva. Nisu bile potpuno terapijske, nego su imale teme i bile su struktuirane. Neke od tema su predrasude, diskriminacija, autovanje, tehnike nošenja sa stresom i teme koje su učesnici_e adresirali. Nakon toga s grupom u Banjaluci sam nastavila da radim mimo projekta jer su mi jako dragi, lijepo mi je s njima i vidim da im treba grupa, a onda je uslijedio nastavak projekta. Dirljivo je koliko ističu da im je grupa koja je počela u aprilu značila u životu. Ne samo grupa i terapija, nego i njihovo upoznavanje, podrška i mjesto koje im pomaže da o sebi razmišljaju i uvide šta mogu da promijene. Oni_e su se promijenili i porasli za to vrijeme.“\nGovoreći o najvećim problemima LGBTI osoba, Ćulibrk naglašava: “Najveći problem među LGBTI osobama je nasilje koje se skoro svakodnevno dešava i kojem svakodnevno svjedoče. Kroz naš rad najčešći problemi s kojima su se osobe javljaju su bili poremećaji vezani za promjenu ponašanja uslijed promjene životnih okolnosti, depresivna stanja, savjetovanja u slučajevima porodičnog nasilja, podrška trans osobama kojima je u jednom periodu pandemije bilo onemogućeno nabavljanje hormonske terapije što je dodatno zakomplikovalo proces tranzicije.”\nNa pitanje da li je upoznata koliko struka adekvatno odgovara na potrebe LGBTI zajednice u Bosni i Hercegovini, Đumić kaže: „Kolege i kolegice s kojima sam u kontaktu su otvoreni za rad s LGBTI populacijom, samo je pitanje koliko su edukovani. Pohvalno je to što ih se veliki dio pridružuje edukacijama. U Banjaluci postoji otvorenost prema LGBTI populaciji, ali iz slučajeva ljudi koji dolaze na grupe i s kojima radim, znam da su nailazili i na loše tretmane i nerazumijevanje u javnom sektoru, nerazumijevanje adolescenata koji istražuju svoju seksualnost uvjeravajući ih da je to faza koja će proći, kao i situacije u kojima su se mladi autovali pred profesionalcima, pa su nailazili na loše reakcije, oni su ih „vraćali na pravi put“ i ubjeđivali da je pogrešno to što rade. Postoje različiti pristupi, ali generalno imamo dobru klimu.“\nVeliki dio LGBTI osoba u našoj zemlji se autuje tek nakon što se osamostale, ili nakon što odu iz države, zbog homofobnih preferencija našeg društva. Najveći problem je autovanje roditeljima i strah od neprihvatanja porodice, a onda i u društvu, u školi, na fakultetu… Osim neprihvatanja, sveprisutno je i fizičko nasilje kojem su LGBTI osobe izložene, osobito muškarci, jer u konzervativnim i patrijarhalnim konstelacijama koje živimo prihvatljivije je vidjeti dvije djevojke koje se drže za ruke, nego dva dečka, što dodatno govori o duplim pravilima i licemjerju.\n“Kada govorimo o nasilju nad LGBTI osobama ono je višestruko. Nasilje ne dolazi samo u formi fizičkog i mentalnog, nego i seksualnog, ekonomskog, institucionalnog i drugog nasilja. Sve ovo je vrlo kompleksno i generalno snažno utiče na marginalizovane grupe koje su zbog toga često meta i žrtve zločina iz mržnje I govora mržnje, kako u sferi javnog i online prostora, tako I u sferi privatnog. Česti su slučajevi porodičnog nasilja i vršnjačkog nasilje koje ostavlja dugotrajne posljedice jer su takva iskustva sama po sebi traumatična i zahtijevaju ozbiljniji angažman cijelog jednog sistema za kojeg bih rekao da nije dovoljno senzibilisan i pored toga što ne prepoznaju nasilje, vrlo indolentno reaguje na slučajeva nasilja kada se oni i prijave. Kroz ovaj projekat se pokušava doći do što većeg broja straučnjaka_inja i iz institucija koji će proći određene obuke, te se nadam da ćemo u narednom period imati adekvatniji pristup u reagovanju na nasilje koje se dešava u našem društvu.”- zaključuje Ćulibrk.\n„Kroz povezivanje u zajednici, LGBTI osobe počinju da se osjećaju sigurno, no budući da je zajednica mala, važno je da im svi zajedno pružimo sigurnost.“- poručuje Đumić.\nPisanje ovih članaka i kreiranje medijskih kampanja, kroz projekat „Regionalizacija LGBTI inkluzivne psihosocijalne podrške i pristupa uslugama mentalnog zdravlja u Bosni i Hercegovini“, finansirala je Evropska unija. Stavovi i mišljenja izneseni u ovom tekstu su autorski i ne odražavaju nužno i stavove Evropske unije.\nAutor urednikObjavljeno 11. 02. 2022. Kategorije Vijesti iz Centra\nPrethodno Prethodni članak: Premijera dokumentarnog filma “Ovo je naša kuća”\nSljedeća Sljedeći članak: Akcija čišćenja Eko HUB Blagaj￼


Министарство привреде, Rangirane ponude za privredno društvo Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj\nRangirane ponude za privredno društvo Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj\n31. јан. 2008.\nDruga sednica Tenderske komisije za privredno društvo Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj, održana je dana 31. januara 2008. godine, na kojoj je članovima Tenderske komisije prezentovana Ocena ponuda za kupovinu 89.323 akcija oznake CFI-kod: ESVUFR; ISIN broj: RSPOLPE97712 nominalne vrednosti 1.350,00 dinara što predstavlja 39,61829% ukupnog registrovanog kapitala privrednog društva Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj.\nMilenko Milićević, predsednik Opštine Priboj, kao predstavnik lokalne samouprave prema sedištu subjekta privatizacije;\nBajram Nuković, generalni direktor Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj, kao predstavnik subjekta privatizacije;\nVesna Paunović, rukovodilac grupe u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\nSlobodan Đurić, rukovodilac grupe u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\nDragoslav Jeremić, predsednik Odbora Samostalnog sindikata privrednog društva Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj, kao predstavnik subjekta privatizacije.\nTenderska komisija je jednoglasno odobrila rezultate tendera i prihvatila tender listu kojom je Konzorcijum koji čine dva pravna i jedno fizičko lice: "Imgrad" d.d. Ljutomer, Republika Slovenija, "Argo" d.o.o. Horjul, Republika Slovenija i Lenart Skok, Ljubljana, Republika Slovenija, proglašen za prvorangiranog ponuđača, a "Kovinoplastika Piskar MP" d.o.o. Mengeš, Republika Slovenija proglašen za drugorangiranog ponuđača.\nOsnovni elementi ponude ponuđača Konzorcijuma koji čine dva pravna i jedno fizičko lice: "Imgrad" d.d. Ljutomer, Republika Slovenija, "Argo" d.o.o. Horjul, Republika Slovenija i Lenart Skok, Ljubljana, Republika Slovenija su:\nCena po akciji u iznosu od 14,88 EUR\nIzjava o otkupu svih ponuđenih akcija\nOsnovni elementi ponude ponuđača "Kovinoplastika Piskar MP" d.o.o. Mengeš, Republika Slovenija:\nCena po akciji u iznosu od 6,00 EUR\nNakon proglašenja tender liste, Agencija za privatizaciju i Konzorcijum koji čine dva pravna i jedno fizičko lice: Imgrad" d.d. Ljutomer, Republika Slovenija, "Argo" d.o.o. Horjul, Republika Slovenija i Lenart Skok, Ljubljana, Republika Slovenija će otpočeti pregovore, u cilju zaključenja Ugovora o prodaji akcija.\nU slučaju uspešnog okončanja pregovora i potpisivanja\nUgovora o prodaji akcija iz portfelja Akcijskog fonda privrednog društva Korporacija industrija "Poliester" a.d. Priboj sa prvorangiranim ponuđačem, Akcijski Fond će, u cilju formiranja većinskog paketa akcija, pozvati ostale pojedinačne akcionare da prodaju svoje akcije pod uslovima iz ovog Ugovora, deponovanjem na Namenski račun deponovanja koji u CRHoV otvara Akcijski Fond, uvažavajući činjenicu da se ponuđač obavezao da otkupi sve ponuđene akcije.\nПроизводња плоча, листова, цеви и профила од пластике


Republika / Veliki intervju Marije Šerifović: Pevačica otvoreno progovorila o ljubavnom životu, planovima i "Zvezdama Granda"!\nsreda, 8. 1. 2020.| 14:01\nMarija Šerifović važi za jednu od najangažovanijih pevačica na našoj javnoj sceni, a iako je u prethodnoj godini svojoj publici poklonila čak šest velikih koncerata, i u 2020. ušla je sa planom da je provede u radu.\n- Dešava se to da svake godine pomislim kako me niko neće zvati da Novu godinu i budem istinski srećna, ali se desi suprotno i provedem je radno. Jednostavno mi se ne da i pomirila sam se sa tim. Možda sledeće poželim da radim za Novu godinu, pa će me pevam za to zaobići.\n- Planiram da stanem jer mi je iskreno svega preko glave, ali guraju me saradnici, gura me publika, ruku na srce, guram i sama sebe da radim na pesmama ukoliko oseća da treba i da možemo da napravimo nešto sto će nam doneti zadovoljstvo. Najradije bih nestala na godinu dana i pobegla od svih i svega tako da niko ne može da me nade, ali nije trenutak. Jednostavno nije, koliko god da mi treba odmor. Taj trenutak mog odmaranja se bliži i svakako će doći, a kada dođe, radovaću mu se kao dete.\n- Snimanja su zaista naporna. Kada dođem kući, istuširam se, skuvam čaj, sednem i gledam crtane filmove. Kanali za bebe me smiruju i posle fijaska koji se događa u "Zvezdama Granda" prijaju mi te umirujuće frekvencije. Čiste mi mozak, dušu i telo.\n- Daleko od toga da me nervira. Bas me nimalo ne dotiče jer kada bih pustila da me dotiče, ne bih se do sutra zaustavila u priči. Ispod neba, a pogotovo ovog našeg, ima prostora za svakog. Svako može da peva i svako hoće da peva.\n- Kada će tome biti kraj, ne znam, ali me fascinira to što ljudi u Srbiji imaju samo dva zanimanja Ili su kreatori ili pevači. Trećeg nema, ne postoji nijedna druga profesija i osim te dve ništa ni pod tačkom razno ne dolazi u obzir. Ne znam šta ih toliko privlači i šta im je to toliko glamurozno. Pretpostavljam da smatraju to idealnom prilikom da postanu popularni, uspešni i u svemu vide novac. Ne razumem, majke mi.\nPevačica Estrada Intervju Zabava Marija Šerifović


U drugoj epizodi "Senki nad Balkanom 2", koja će biti emitovana večeras, otkrivamo da je Jovana Stojiljković u ljubavnoj i poslovnoj vezi sa Goranom Bogdanom koji tumači lik Mustafe Golubića, a nastavak ovog teksta sadrži spojlere i prepričava dešavanja iz epizode.\nMustafa Golubić je revolucionar, sovjetski obaveštajac i koordinator operativnih akcija Kominterne, dok Jovana u ulozi Bojane postaje član Kominterne i Goran Bogdan joj je nadređeni.\nPred kraj druge epizode njih dvoje imaju intimni odnos, a kadrovi obiluju strašću.\nOBOŽAVA SRBIJU Hrvatski glumac u Beogradu ZATEČEN: "Srbi glumce slave kao BOGOVE"\nJovana Stojiljković je, inače, u prvoj sezoni imala intimne scene sa Andrijom Kuzmanovićem, kada je glumila njegovu izabranicu, a njen lik se iz forenzičarke u drugoj sezoni transformisao u lik zaljubljene špijunke.\nJovana i Goran Bogdan već mesecima su u ljubavnoj vezi, a šuška se i da su se verili, iako oni o tome ne žele govore javno.\nKako se ranije pisalo, njih dvoje su se zaljubili upravo na snimanjima "Senki nad Balkanom", a Jovana nije slutila da će joj ova serija doneti ljubav.\nJovana i Goran sa ekipom serije na crvenom tepihu\nPrema informacijama koje su dospele u medije, glumica zbog "Senki" nije otišla iz Srbije sa košarkašem Bogdanom Bogdanovićem, sa kojim je svojevremeno bila u vezi, a onda je na snimanju serije upoznala sadašnjeg partnera Gorana Bogdana.\nBONUS VIDEO: Jovana Stojiljković kaže da nije liberalna\njovana stojiljkovic nije liberalna\nGlumica Milica Milša je gosotvala u emisiji "Magazin in", gde je govorila o svom suprugu Žarku Jokanoviću, s kojim je u bračnoj zajednici od 1999. godine, i ovom prilikom istakla da je svojoj jačoj polovini zahvalna na svemu što je učinio za nju.\nBračni par Jelena Tomašević i Ivan Bosiljčić priredio je iznenađenje ćerki za njen osmi rođendan, a dekoracija i torta bile su inspirisane princezom Jasmin iz crtanog filma “Aladin”.\nAndrija Milošević trenutno je na odmoru u Portoriku, odakle je i objavio snimak i pokazao nešto što je izazvalo veliku pažnju.


Doèekajmo paraolimpijce – subota 19.20 - B92\nSveèani doèek prve grupe paraolimpijaca, koji se vraæaju sa Paraolimpijskih igara u Riju, biæe uprilièen u subotu od 19.20 na aerodromu Nikola Tesla.\nNÐ Izvor: B92 subota, 17.09.2016. | 10:35\nZasto ovo nije izdvojena vest na naslovnoj strani?\n(joejoe, 17. septembar 2016 09:55)\nTreba da ih doèekaju oni koji zaista prate njihova sportska dostignuæa i takmièenja. Pošteno.\n(Nuki, 16. septembar 2016 22:40)\nna stadionu, pred pocetak utakmice, samo tako ce dobiti zasluzenu paznju.\n(sk, 16. septembar 2016 22:23)\nsvaka cast nasim ucesnicima na para olimpijskim igrama u Riu.\nnapravili su odlican rezultat i sa pravom treba da imaju docek kakav zasluzuju.\n(Srbin iz Hercegovine, 16. septembar 2016 21:57)\nA da treba Karleusa da drzi koncert,bina bi se napravila za noc! Bruka i sramota\n(nex, 16. septembar 2016 20:40)\nKako bi lepi bilo kad bi posle psovoanja, pljuvanja, svadjanja na derbiju, i delije i grobari zajedno kao SRBI otisli na docek!\n(Jeri smo tako u mo gucnosti, 16. septembar 2016 20:21)\nja mislim da bi najbolje bilo zdocekati ih na stadionu posle zavrsetka "derbija"\n(ajde, 16. septembar 2016 20:08)\nMislim da bi ove medalje sa Para Olimpijskih igara trebalo proslaviti kao i one sa Olimpijskih igara, ako ne i bolje, jer treba imati poštovanja prema ljudima koji u ovakvom stanju odluèuju da se takmièe, uprkos tome što su prikovani za kolica, imaju teža oboljenja i poremeæaje, ili imaju neki drugi vid invaliditeta. Svi zajedno treba da se potrudimo da im damo do znanja da je Država i narod ove Države uz njih. To bi bila ujedno i najbolja poruka za sve ljude sa invaliditetom u ovoj zemlji, koji su marginalizovani, umesto estrade, ne svojom krivicom, ali to svakako ne bi trebalo da budu. To je poruka da su i oni deo društva, poruka koja treba da ih ohrabri da se bore. A ovi ljudi koji dolaze u subotu, ne samo da su se borili u životu za sebe, veæ i za celu svoju Zemlju, hvala i njima i Olimpijcima na tome. Zaslužuju svaku nagradu i svaku èast, i doèek vredan Šampiona, a to na aerodromu neæe dobiti!\n(Koma, 16. septembar 2016 19:46)\nMa sve trcim...\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Herbalajzer, 16. septembar 2016 19:04)\n(Ako je iko zasluzio podrsku to su ovi ljudi. Svaka im cast!, 16. septembar 2016 19:44)\nLjudine, divim vam se!!! 16 takmicara - 9 medalja.\nOvakve takmicare niko nema. Ponos!!!! SA STADIONA,SVI NA DOCEK!!!!!\n(Pedja, 16. septembar 2016 19:05)\n(Herbalajzer, 16. septembar 2016 19:04)\nKoji mozak je smislio da doèek za sportiste bude u trenutku kada svi sportski fanatici gledaju jedini domaæi fudbalski meè vredan pažnje???\n(Jaša Jašiæ, 16. septembar 2016 18:57)\nMa idem na derbi bre\n(Dule Pacov, 16. septembar 2016 18:56)\nI treba da se docekaju ovi ljudi. Zasluzili su svako postovanje kao sportisti.\n(pametnica, 16. septembar 2016 18:47)\nZna sta, za docek treba imati zelju. Ako balkon tesko moze da primi onda neka naprave podium, veliku binu za njih. Sramota je da niko nema nekakvu ideju za nasih heroja. Niko to ocigledno ne zeli.\n(Balkon, 16. septembar 2016 18:38)\nKakvi saloni, kakvi bakraci - na balkon!!!!!??\n(Pera, 16. septembar 2016 18:11)\nDa bude patetika organizacija kao za ove "klasik olimpijce"? Ne treba... iako razumem sta hoces da kazes i slazem se da zasluzuju potpuno.\n(JPR23, 16. septembar 2016 18:23)\nIskreno divljenje nasim paraolimpijcima,\nSto se tice Srbije i njenog politickog rukovodstva, ono se svojki trudi da pomogne parasportistima time sto stvara uslove da invalida rada bude sve vise i tako povecava bazu iz koje ce se regrutovati buduci osvajaci medalja.\n(Ja sam, 16. septembar 2016 18:13)\nOVI NASI MANEKENI I LEPEZANI IZ FK PARTIZANA I FK CRVENA ZVEZDA IGRAJU DERBI U 18h..u SUBOTU.TAMAN DA DODJU SVI SA STADIONA I POZDRAVE PRAVE SAMPIONE.\n(arsa, 16. septembar 2016 18:07)\n9 komada...da li moze jos neka????\n(Ivan pg, 16. septembar 2016 18:03)\nJa cu da povedem jedonorogog Jelena.\n(Dzoni, 16. septembar 2016 18:00)


Španjolska rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati - Košarka - SofaScore\nŠpanjolska rezultati uživo, raspored i rezultati - Košarka\nNe postoje prošle utakmice za tim Španjolska\nSpain rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream*), raspored mečeva i košarka rezultati za sva natjecanja u kojima Spain nastupa. Spain igra sljedeću utakmicu 22. Sep 2018 protiv tima Japan u sklopu natjecanja FIBA World Championship, Women Group C.\nKad utakmica započne, moći ćete pratiti Spain v Japan rezultate uživo , te poredak koji se ažurira uživo. Spain i Japan su igrali/le prethodni meč u sklopu natjecanja International Friendly Games, Women, meč je završio s rezultatom 94 - 90 (Spain je dobio/la meč). Tab "Utakmice" za Spain prikazuje zadnjih 100 utakmica iz sporta košarka sa statistikama i prikazom pobjeda i poraza. Također, ovdje je prikazan raspored svih utakmica koje Spain tek treba odigrati.\nKošarka rezultati uživo i graf učinka i forme za tim Spain omogućuju detaljno praćenje tima i predviđanje ishoda putem jedinstvenog algoritma koji se izračunava na osnovu zadnjih 10 utakmica, statistika, detaljnih analiza i naše vlastite ekspertize. Ovaj graf vam može pomoći u klađenju na utakmice tima Spain, ali uzmite u obzir da SofaScore LiveScore ne preuzima nikakvu odgovornost za financijske i druge gubitke koji su izravno ili neizravno proizašli zbog oslanjanja na informacije preuzete s naše stranice.\nU detaljima meča nudimo poveznicu putem koje možete pratiti Spain Japan video prijenos utakmice, , koji Vam omogućuje bet365. Ukoliko je za ovaj košarka meč dostupan bet365 prijenos uživo, možete pratiti Spain Japan na Vašem računalu ili mobilnom uređaju - iPhone, iPad, Android ili Windows phone. Obratite pozornost da zbog prava intelektualnog vlasništva postoje ograničenja gledanja video prijenosa u nekim državama i zbog toga, ovisno o Vašoj lokaciji, može se dogoditi da nije moguće pratiti video prijenos zbog navednih ograničenja.\nSofaScore košarka rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve Spain mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


Jeftini letovi iz Alandskih otoka do Gambije - Aviokarte Alandski otoci Gambija - eSky.hr\nAviokarte iz Alandskih otoka do Gambije\nPretražite letove iz Alandskih otoka do Gambije\nProvjerite najbolje prilike za letove iz Alandskih otoka do Gambije\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Alandskih otoka do Gambije na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Alandskih otoka do Gambije?\n✔ Ako rezerviram leto iz Alandskih otoka do Gambije, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove iz Alandskih otoka do Gambije?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova iz Alandskih otoka do Gambije uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


eKapija | Udruženje Nemaca donira opremu Opštoj bolnici u Somboru - Zahvalnost nekadašnjim komšijama\nIzvor: Dnevnik | Sreda, 04.09.2019.| 09:18\nUdruženje Nemaca donira opremu Opštoj bolnici u Somboru - Zahvalnost nekadašnjim komšijama\nUdruženje Nemaca iz Ratkova kraj Odžaka pokrenulo je humanitarnu akciju u saradnji sa Gradskom bolnicom iz Karlsruea u Nemačkoj.\nOni će Opštoj bolnici Radivoj Simonović u Somboru donirati medicinsku opremu vrednu oko 500.000 EUR. Ona se sastoji se iz različitih medicinskih dijagnostičkih aparata, opreme za potrebe hirurgije, preko 20 transportnih monitora i druge vredne opreme.\n– Za ovu donaciju zaslužan je Heribert Reh, poreklom iz Ratkova, koji je predsednik Udruženja Nemaca poreklom iz Vojvodine u Karlsrueu, inače bivši ministar unutrašnjih poslova Pokrajine Baden Virtenberg. Kako u ovom udruženju dominiraju nekadašnji Ratkovčani i Odžačani i njihovi potomci, deo opreme će se dopremiti i Domu zdravlja u Odžacima, a finansijske obaveze u vezi sa za prevozom i carinom servisiraće Udruženje Nemaca iz Ratkova - kaže Boris Mašić iz Nemačkog udruženja Adam Berenc u Apatinu.\nNemci u Karlsrueu kažu da je to način da pokažu zahvalnost svim Odžačanima, posebno Srbima starosedeocima i njihovim potomcima sa kojima su imali i održali bliske odnose.\nNekadašnji Ratkovčani i Odžačani su i ranije pomagali mesta iz kojih su potekli, pa su tako do sada u više navrata donirali odžačku opštinu brojnim vozilima, među kojima je bilo i specijalizovanih vatrogasnih i kombi vozila.\nZadovoljstvo zbog donacije izrazio je i menadžment bolnice, koji ističe da je ova oprema itekako vredna i neophodna, pogotovo što se radi o funkcionalnim uređajima starim svega pet godina.\nNemačko udruženja Adam Berenc Apatin\nUdruženje Nemaca Ratkovo\nGradska bolnica Kalsrue Nemačka\nPokrajina Baden Virtenberg


Sandžak je historijska regija, a građani Sandžaka su u dvadesetom vijeku tri puta legitimno iskazali svoju zasebnost i samoopredjeljenje. Prvi put, 13. i 14. augusta 1917. godine kada je na konferenciji u Sjenici donijeta Sjenička rezolucija. Drugi put, u Pljevljima 20. novembra 1943. godine, kada je formirano Zemaljsko antifašističko vijeće narodnog oslobođenja Sandžaka – ZAVNOS, čime je Sandžak stekao status federalne jedinice u tadašnjoj Jugoslaviji, sa svojim organima, Skupštinom i Vladom.\nFederalna jedinica Sandžak, ukinuta je 29. marta 1945. godine suprotno interesima i potrebama građana Sandžaka. Treći put, na Referendumu održanom 25. 26. i 27. oktobra 1991. godine kada su se građani Sandžaka izjasnili za političku i teritorijalnu autonomiju Sandžaka.\nPrevious Bespovratna sredstva Općine Jajce: Četrnaest mladih pokrenuće vlastite biznise\nNext Tešanjski Madi zapošljava 30 novih radnika\nBosanski pašaluk (beglerbegluk) bio je jedini beglerbegluk u Turskom Carstvu kome su i teritorij i središte bili na južnoslavenskom području. Bosanski paša držao je pod svojom vlašću područje veće nego\n“Prvedri Dužde, i visoka gospodo! Kao vaš dobri brat vojvoda Stiepan dajem Vam na znanje kako je po smrti pok. kralja bosanskog njegov sin Stiepan uzeo za majku moju kćer,