uncafediarte: Upoznajte našeg najstarijeg pretka\ncreativity,umetnost ,blog o umetnosti,FILMOVI,SLIKANJE DIZAJN,PUTOVANJA,art,gallery,Igor Jasic\nUpoznajte našeg najstarijeg pretka\nPriča o razvoju ljudske vrste produžena je za još milion godina, pošto su naučnici saznali više o Ardi, fosilu ženke koja je živela pre oko 4,4 miliona godina na prostoru današnje Etiopije.\nArdi daje novi uvid u istoriju ljudskog roda jer je više od milion godina starija od Lusi, takođe fosila ženke za koju se dosad verovalo da je najstariji ljudski predak.\nArdi, čije su prve kosti otkrivene 1994. godine, formalno je nazvana Ardipitekus (Ardipithecus) ramidus, u slobodnom prevodu "prvi čovekoliki majmun sa tla", a detaljno je opisana u najnovijem broju časopisa "Sajens".\nVeruje se da je Ardi najbliži znani predak i šimpanza i ljudi. Procenjuje se da je bila teška oko 50 kilograma a visoka metar i 20 centimetara.\nNovi nalazi pružaju dokaze da su ljudi i šimpanze evoluirali od davnašnjeg zajedničkog pretka, ali je svaka vrsta evoluirala i menjala se za sebe, što je u suprotnosti sa široko rasprostranjenim stavom da su ljudi nastali od stvorenja nalik šimpanzama.\n"Ovo nije taj zajednički predak, ali je najbliže što smo mogli da mu priđemo", kaže Tim Vajt, direktor centra za istraživanje humane evolucije na Univerzitetu Kalifornija u Berkliju.\nLinije koje su evoluirale u moderne ljude i današnje čovekolike majmune verovatno su delile zajedničkog pretka pre oko šest do sedam miliona godina, rekao je Vajt u razgovoru za agenciju AP.\nArdi je imala mnoge osobine koje nemaju današnji čovekoliki majmuni, što navodi na zaključak da su oni intenzivno evoluirali od vremena kada smo imali poslednjeg zajedničkog pretka.\nProučavanje Ardi pokazalo je da je ta vrsta živela u šumama i mogla da se vere po drveću na sve četiri, dok su na zemlji mogli da hodaju uspravno, na dve noge.\n"Ovo je jedno od najznačajnijih otkrića u izučavanju humane evolucije", kaže Dejvid Pilbim, kustos paleoantroplogije u harvardskom muzeju arheologije i etnologije "Pibodi".\n"Skelet je relativno potpun, sačuvani su glava, šake, stopala i neki ključni delovi između. Ardipidekus predstavlja rod koji je verovatno prethodio australopitekusu, pretku roda homo", kaže Pilbim.\nNaučnici su Ardin skelet sastavili iz 125 delova. Lusi, koja je takođe otkrivena u Africi, živela je oko milion godina posle Ardi i pripadala je rodu australopitekus.\n"Kada gledate Ardi od glave do pete, vidite jedno stvorenje koje nije ni šimpanza ni čovek, već ardipitekus", kaže Vajt. On ističe da je tvorac teorije evolucije putem prirodne selekcije Čarls Darvin bio vrlo oprezan u vezi sa poslednjim zajedničkim pretkom ljudi i čovekolikih majmuna.\n"Darvin je rekao da moramo da budemo jako pažljivi. Jedini način da stvarno saznamo kako je taj poslednji zajednički predak izgledao je da odemo i da ga nađemo. Lepo, našli smo nešto što mu je najpribližnije. Kao što je Darvin smatrao, evolucija humane i linije čovekolikih majmuna tekla je nezavisno od vremena njihovog razdvajanja", dodao je Vajt.\nArdi je otkrivena u Etiopiji, na mestu gde je nađeno mnoštvo fosila drevnih biljaka i životinja. Otkrića u blizini skeleta ukazuju da je predeo u kome je živela bio šumovit. Tu su pronađeni fosilni ostaci 29 vrsta ptica i 20 vrsta sitnih sisara.\nGeološka istraživanja vulkanskih sedimenata iznad i ispod Ardinih kostiju omogućila su njeno smeštanje u vreme pre oko 4,4 miliona godina.\nArdini gornji očnjaci bili su sličniji zatupastim očnjacima modernih ljudi nego dugačkim i oštrim očnjacima mužjaka šimpanzi i drugih čovekolikih majmuna. Analiza zubne gleđi ukazala je na raznovrsnu ishranu sačinjenu od voća, orašastih plodova i lišća.\nArdina donja vilica bila je izbačena što je njenom licu davalo izgled sličniji majmunima, ali su joj arkade potpuno drugačije od majmunskih. Baza lobanje pokazuje da je njen mozak bio postavljen slično mozgu današnjih ljudi, sa preduslovima za intenzivan razvoj centara za vid i opažanje prostora.\nNjene šake i ručni zglobovi nisu imali ključne odlike potrebne za penjanje po drveću koje imaju šimpanze i gorile, pa je morala vrlo pažljivo da se vere jer nije imala anatomske karakteristike koje današnjim majmunima omogućavaju da se lako kreću kroz krošnje.\nKarliča i kukovi pokazuju da su mišići bili raspoređeni tako da je mogla da hoda uspravno. Njeno stopalo je bilo dovoljno čvrsto za hodanje, ali je pokretljiv nožni palac mogla da koristi pri penjanju.\nОбјавио uncafediarte у субота, октобар 10, 2009\nRio De Janeiro ,Bula Bula Fidzi,Uskrsnje ostrvo...\nLINK KA MOM NOVOM BLOGU\ngoodartivitylink@gmail.com ili formeigor@yahoo.com\nPogled u nebo :)\nit's good to start from the scratch again\nREALTY TRACK - CHEATERS AND THIEVES\nMoj tzv. život...\nDobro dosli! Mozete koristiti chat prozor i napisati kratku poruku.\nDo your betting on the NBA in casinos, not the street. simply by putting attention to website offerring free casino cash\nthe purchace process can be optimized. The US has banned gambling in an online casino. image counters\n► фебруар (54)\n► јануар (113)\n▼ октобар (77)\nGone Til' November\n...E da sam ja pevac\nANAHI EN CAMPAÑA MEXICANAS MUJERES DE VALOR\nTop 10 Mujeres de Venezuela\nLas 5 Miss Universo de Venezuela\nThe Mighty Amazon\nBeat Street Battle\nStaying Alive related video\nSTA RECI NEGO-BEE GEES\nGod bless ya John\nMalo Dzordz Klunija\nSnow white and the seven dwarfs- poisoned apple\nSubwoofer Bass Test\nSomtehing completely different\nCome on Eileen Music Video\nbeautiful lago di como\nPravila igre sa kartama/CRNA DAMA\nNorvežanin svetski prvak u Monopolu\nAikido Basic Disarms\nPLAZMA TV ILI LCD TV\njos svetlecih majica\nMajice sa emitirajucim svetlom\nMickey Rourke vs Danny Trejo in "POINT BLANK" (199...\nDocumentary about Danny Trejo\ndeset najboljih Te VE novela\nMALo humora sa Kosova\nIZVINJAVAMO SE ...\nIshrana i gajenje pasa\nSto godina „Bugatija”\nEurope Millennium Fireworks\nMore Christmas in New York videos\nMilan at Christmas\nHaiducii Romanian music\nRomanian Music Pop Dance\nElena - The Balkan Girls (Romania)\njos jedna pesma Severine\nSeverina - Stikla\nTsunami - Incredible Video\nCunami Thailand i Malesia\nPronađen dijamant od 500 karata\n► август (91)\nPortoroz, Zapadna Srbija, Solomon Islands


Planeta po meri deteta - Svetski dan deteta - Logopedsko edukativni centar Čabarkapa\nLogopedsko edukativni centar Čabarkapa > Blog > Blog > Planeta po meri deteta – Svetski dan deteta\nBy Nataša Čabarkapa\t 20. novembra 2020. 0 Comments Blog\n– najbolji interes deteta;\nProblem dece sa invaliditetom i njihovih roditelja kao i njihovih prava su česta polemika današnjeg društva. Prava na njihovo obrazovanje u redovnim školama, zaposlenje i uključivanje u društvenu zajednicu. Poseban problem predstavljaju fizičke barijere koje onemogućavaju dostupnost svakoj ustanovi. Neophodne su rampe za invalidska kolica, liftovi, prilagođeni toaleti, kako bi ova deca imala kvalitetniji život.\nOno što nas još brine, a tiče se dece, je i porast govorno-jezičke patologije. Višegodišnja istraživanja koja su rađena od 1953. godine su pokazala da je tada bilo oko 8% dece predškolskog i školskog uzrasta sa problemima u govoru, jeziku, ponašanju, učenju i verbalnoj komunikaciji. Od 2008. godine taj procenat se povećao na 63% , a po poslednjim istraživanjima od 70 do 80 odsto dece predškolskog i školskog uzrasta ima neki govorno-jezički problem.\nPoruka LEC Čabarkapa: Svoj deci čestitamo današnji dan i želimo im da budu radosna, bezbrižna, da budu dobri đaci, sportisti, da budu dobri drugovi, da budu dobri ljudi – da pomognu drugome u nevolji, da poštuju starije, a budu vredni, istrajni i sigurni u sebe, a kada porastu da stvore bolje sutra.Volimo, čuvajmo i pazimo svu decu sveta!


KS: 80 novozaraženih, četiri osobe preminule\n23.11.2021 / 10:03 KORONAVIRUS - Covid-19\nProteklog dana u Kantonu Sarajevo potvrđeno je 80 novih slučajeva zaraze koronavirusom, nakon što su laboratorijski testirana 783 uzorka, podaci su Zavoda za javno zdravstvo KS.\nU istom periodu, od Covid-19 infekcije oporavile su se 132 osobe. Četiri pacijenta su preminula od posljedica ove bolesti.\nTrenutno je na bolničkom liječenju 119 pacijenata, od kojih je 108 sa akutnom infekcijom, dok su ostali post covid ili se nalaze na opservaciji/trijaži. Udio vakcinisanih osoba u broju hospitaliziranih je 18,49 posto.\nNa Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu liječe se 62 pacijenta, a u Općoj bolnici “Prim.dr. Abdulah Nakaš” 57. Na respiratoru je šest pacijenata, 13 koristi neinvazivnu ventilaciju, a devet pacijenata je na kiseoničkoj potpori disanju.\nKanton Sarajevo danas bilježi 1.514 aktivnih slučajeva Covid-19 infekcije. U samoizolaciji je trenutno 2.313 osoba. Od početka pandemije u Kantonu Sarajevo evidentirano je 66.559 osoba zaraženih koronavirusom, te 63.489 izliječenih.\n"U proteklih sedam dana prosječan broj zaraženih je 126, dok sedmična incidenca, odnosno broj oboljelih na 100.000 stanovnika, iznosi 210", podaci su Zavoda za javno zdravstvo KS.\nU Covid-ambulantama Javne ustanove Dom zdravlja KS pregledano je 328 pacijenata, od kojih je dvoje transportovano na bolničko liječenje. Na drive-in punktovima i u Covid-ambulantama uzeto je 878 PCR briseva. Drive-in punktovi na Vrbanji, Ilidži i Semizovcu rade svaki dan u terminima od 07:30 do 20:00 sati. Covid-pozivni centar zabilježio je 445 poziva, a obavljen je i 201 razgovor s pacijentima putem telefonskih brojeva u Covid-ambulantama.\nU toku proteklog dana u Kantonu Sarajevo je aplicirano 960 doza vakcina. Ministarstvo zdravstva KS još jednom poziva građane da se vakcinišu, kako bi sačuvali svoje i zdravlje osoba u svojoj okolini. Iz ovog ministarstva i zdravstvenih ustanova zahvaljuju građanima na saradnji, te ih pozivaju da i dalje poštuju sve propisane higijensko-epidemiološke mjere.


Koliko minuta je potrebno za zaljubljivanje | style.rs\nPrvi sastanak može da traje satima, ali je dokazano za koliko se tačno minuta donosi odluka da li će osoba sa kojom ste na sastanku biti ljubavna polovina ili neće.Iako upoznavanje pre prvog poljupca između muškarca i žene zna da traje, ne samo satima, već danima, istraživanja pokazuju da mnogi već nakon dvanaestog minuta odlučuju da li će im dotična osoba biti ljubavna polovina ili ne.\nDa je celih 12 minuta dovoljno da nekog inpresionirate ili da neko impresionira vas, pokazala je studija francuske osiguravajuće kuće “Axa” koja je rađena u saradnji sa preko 2.000 ispitanika.\nRezultati su pokazali kako među ono što najviše privlači suprotan pol spadaju osmeh, kontakt očima, ton glasa, ali i lep stajling. S druge strane, ono što ih najviše odbija je svakako loš miris tela, loš zadah, psovanje, ali i preterana ozbiljnost.\nIpak, studija je istovremeno obelodanila podatak da većina muškaraca i žena donose odluku i pre prvog dejta, tako što po društvenim mrežama čačkaju i proveravaju sve i svašta o potencijalnim partnerima.\nIstovremeno se pokazalo kako su muškarci mnogo blaži prilikom osuđivanja pa vrlo često, i pored svih mana, pružaju ženi drugu šansu, što nije slučaj sa damama koje odmah u korenu seku svaku mogućnost dalje saradnje sa dotičnim frajerom koji je ostavio loš prvi utisak.\nDa li i vi spadate u ovu grupu od oko 2000 ispitanika, ili vama pak treba više ili manje vremena za procenu?\nOdgovori na “Koliko minuta je potrebno za zaljubljivanje”\n« Prirodni piling: Obradujte vaše telo


Home / VESTI / Povezani projekti / EIF FAQ (Često postavljana pitanja)\nEIF FAQ (Često postavljana pitanja)\nPitanje: Ukoliko ukupna vrednost projekta premašuje maksimalnu vrednost granta od 60.000 EUR , ali su dodatna sredstva obezbeđena od drugih donatora, da li je neophodno da se prikaže celokupan budžet ili samo za onaj deo sredstava za koji se aplicira na konkursu za dodelu sredstava iz Fonda za evropske integracije?\nOdgovor: Prilikom apliciranja na konkurs za dodelu sredstava iz Fonda za evropske integracije neophodno je prikazati celokupan budžet, a u delu formulara koji se odnosi na izvore finansiranja neophodno je navesti ukupnu sumu i procenat finansiranja iz sopstvenih izvora ili od strane drugih donatora.\nPitanje: Šta se podrazumeva pod overheads-om i da li je potrebna njihova specifikacija, ili samo ukupna cifra?\nOdgovor: Ukupna suma koja ne prelazi 7% od direktnih opravdanih troškova realizacije projekta može da se predstavi kao indirektni troškovi za pokrivanje administrativnih troškova krajnjeg korisnika odobrenih sredstava za potrebu realizacije projekta. Podnosioci projekata nisu obavezni da specificiraju koji će troškovi biti uključeni u administrativne troškove, ali po završetku projekta je neophodno da ti troškovi budu opravdani kroz odgovarajuće račune koji dokazuju kako su ta sretstva utošena?\nPitanje: Imajući u vidu da je obrazac za budžet koncipiran za projekte koji traju godinu i više dana koji deo formulara treba popuniti?\nOdogovor: S obzirom na to da je devet meseci maksimum trajanja projekta u formularu za budžet treba popuniti kolonu "all years" koja se odnosi na konačni proračun budžeta i pod tom stavkom napisati koliko će meseci trajati realizacija projekta. Kolonu "year 1" ne treba popunjavati.\nPitanje: Da li traženi prevodi dokumenata treba da budu overeni od strane sudskog tumača?\nOdgovor: Za prijavljivanje na konkurs, na engleski je potrebno prevesti tekst projekta, a ostalu traženu dokumentaciju možete dostaviti i samo na srpskom jeziku.\nNakon potvrde da je projekat odobren (tj da je prošao na konkursu), sva dokumenta potrebna za konkurs moraju se prevesti na engleski jezik, a zvanično overeni od strane sudskog tumača treba da budu Statut organizacije koja konkuriše, a u slučaju partnera i osnivački dokumenti svakog partnera posebno i njen poslednji godišnji finansijski izvestaj i završni račun (prihodi, rashodi bilans stanja za prethodnu finansijsku godinu). Uz prevode neophodno je poslati i fotokopije originala ova dva dokumenta. Prevod pisma o namerama koje će štampati materijal ili emitovati program kao i pismo preporuke od strane institucije čiji su predstavnici predloženi da učestvuju na konferenciji, seminaru, radionici, kao i biografije predloženih učesnika ne treba overiti kod sudskog tumača.\nPitanje: Ukoliko aplikant realizuje projekat u saradnji sa partnerom/partnerima, ko se smatra nosiocem projekta?\nOdgovor: Samo jedan kandidat se može smatrati nosiocem projekta, odnosno jedinim potpisnikom ugovora i na njegov račun uplaćuju se sredstva Evropske agencije za rekonstrukciju. U principu odnosi između partnera se uređuju odgovarajućim ugovorom. U kontekstu konkursa za dodelu sredstava iz Fonda za evropske integracije u slučajevima kada aplikant realizuje projekat u saradnji sa partnerom/partnerima neophodan element aplikacije je i popunjena izjava o partnerstvu.\nLista organizacija koja su dobila finansijsku podršku


Najavljen prvi CS:GO turnir na Malti, nagradni fond od $150,000 - RUR Esports\nHome - .games - Counter Strike - Najavljen prvi CS:GO turnir na Malti, nagradni fond od $150,000\nQuickfire, eSports organizacija sa Malte je objavila da će održati CS:GO turnir, na kojem će učestvovati 8 ekipa. Kvalifikacija neće biti, već će svaki tim dobiti direktan poziv. Prve 2 ekipe koje su najavile učešće se BiG i Virtus Pro.\nPo prvi put će jedan CS:GO turnir biti održan na Malti. Početak turnira zakazan je za 29. novembar i trajaće do 2. decembra. Mečevi će se igrati u Interkontinentalnom Arena Centru u San Điljanu, malom mestu na severu Malte, 10 kilometara od Valete.\nPored Starladder-a koji će biti jedan od organizatora turnira, glavni sponzor biće Air Malta, najjača državna avio kompanija. Kompanija koja je u saradnji sa Quickfire-om ima cilj da ostrvo postane jedna od jačih destinacija za eSports.\nZa sada učesnik plej-of faze Faceit Mejdžora u Londonu, nemačaka ekipa BiG je potvrdila učešće i Virtus Pro, koji nastavlja jako lošu formu. Morelz se pre neki dan prdiružio ekipi nakon odlaska Byalia, ali već neko vreme od njih nismo videli dobru partiju. Najavljeno je da ćemo 24. septembra saznati koje su sledeće 2 ekipe koje će dobiti poziv. Nakon toga 8. oktobra će biti objavljena još 2 učesnika i 15. otobra ćemo doibiti imena poslednje 2 ekipe.


Komentar: protesti ugrozavaju Ohridski sporazum | Institute for War and Peace Reporting\nKomentar: protesti ugrozavaju Ohridski sporazum\nU ocajnickim pokusajima da se vrati na vlast opozicija pokusava da iskoristi nacionalisticku histeriju\nMakedonske opozicione stranke pokusavaju da iskoriste antialbansko raspolozenje da bi se vratile na vlast, jasuci na talasu nacionalisticke euforije. Za sada, steta nije nepopravljiva, ali ustanovljeni obrazac ponasanja preti da gurne zemlju unazad.\nOpozicija protestuje protiv planirane nove teritorijalne organizacije zemlje iz dva glavna razloga.\nPrvi je taj da ce ovaj predlog podici etnicke barijere, koje ugrozavaju sam opstanak Makedonije. Drugi je taj da se dovodi u pitanje unitarni karakter Makedonije.\nAnaliza predloga pokazuje da ce rezultati na terenu biti drugaciji. Umesto da podignu zidove, predlozene promene ce srusiti barijere stvorene u proslosti primenom neodgovarajuce politike.\nOpozicija tvrdi da ce stapanje cisto albanskih zajednica u vece opstine sa etnicki mesovitom populacijom proizvesti podele.\nApsurdnost takvog stava prema ovoj inicijativi narocito je ocevidna na primeru najvise osporavanog slucaja gradova Struge, Kiceva i Skoplja.\nOpozicija zeli da Albanci i Makedonci tamo ostanu podeljeni u manje zajednice umesto da se pomesaju i oforme vece opstine, kao sto vlada predlaze.\nBesmisleno je tvrditi da ce pokusaji vlade da poboljsa uslove za svakodnevnu komunikaciju izmedju zajednica dovesti do etnickih podela.\nIpak, blokade puteva sirom zemlje, kao i protesti i pretnje blokadom parlamenta parlamenta, ukazuju da je ovo pitanje, uprkos nelogicnosti, steklo prioritet za Makedonce.\nU pokusaju da smiri tenzije, Ali Ahmeti, lider glavne albanske stranke u vladi, poslao je poruku Makedoncima kojom ih uverava da Albanci nemaju nameru da podele zemlju. Prvi put je odrzao i konferenciju za stampu pod makedonskom zastavom. Ali to nije imalo mnogo efekta na histeriju.\nMada je revolt, zapravo, usmeren na albanske zahteve da budu ravnopravno zastupljeni u lokalnoj vlasti i da dobiju pravo koriscenja albanskog jezika na lokalnom nivou, opozicija vodi racuna da svoju kampanju prikaze kao da je motivisana zabrinutoscu za buducnost zemlje.\nZapravo, oni koriste rasireno antialbansko raspolozenje da bi poboljsali sopstveni rejting i upotrebili klimu nacionalisticke euforije za povratak na vlast.\nU isto vreme paze da se ne prikzu kao albanofobi, jer znaju da ce im biti potreban albanski koalicioni partner ako se ikada ponovo vrate na vlast.\nMada opozicija pokusava da uveri Albance da njene akcije nisu uperene protiv njih, vecina Albanaca cinjenicu da neko pokusava da spreci ili ogranici upotrebu njihovog jezika dozivljava kao uvredu.\nAlbanci to vide kao dokaz da uprkos svim izjavama o multietnickom drustvu mnogi Makedonci, zapravo, ne zele da zive pod istim ulsovima i sa jednakim pravima kao i Albanci.\nAlbanci koji su bili spremni na poverenje i saradnju sa Makedoncima tumace ove proteste protiv koriscenja njihovog jezika kao znak da Makedonci zele da sruse mostove podignute Ohridskim mirovnim sporazumom.\nIntenzitet reakcija uperenih protiv pokusaja da se dve zajednice pomesaju takodje predstavlja ozbiljan znak da je u implementaciji mirovnog sporazuma bilo ozbiljnih gresaka.\nJedna od takvih gresaka je ponasanje vladajucih stranaka koje su – pre postizanja sporazuma – cesto istupale u javnosti sa priblizno slicnih pozicija koje i opozicija sada zastupa na ovim protestima. Tokom pregovora, vlada je promenila svoju stav, ali je propustila da ove promene obrazlozi obicnim ljudima.\nMakedonski narod zapravo samo usvaja one stavove koje je nekada zastupala vlada, da bi ih potom napustila. To je vec isproban i proveren nacin ponasanja u oblasti etnicke politike u Makedoniji, ali cini se da vlada ovog puta nije u stanju da problem resi.\nZnacajno je, takodje, to sto vecina medija i javnih licnosti stoji na strani opozicije. Makedonska akademija nauka i umetnosti, na primer, iznela je svoje protivljenje predlozenim promenama u teritorijalnoj organizaciji.\nTo je ona ista akademija koja je 2001. godine predlozila podelu citave zemlje po etnickim linijama, koju su tada odbacili svi osim radikalnog premijera Ljupca Georgievskog.\nUprkos apsurdnosti njihovih argumenata, makedonska opozicija je izgleda resena da nastavi svoj rat protiv "etnickih zidova", cak i ako ce se time razoriti sve veze koje su u medjuvremenu izgradjene izmedju zajednica.\nOpozicija je cak spremna da pribegne referendumu da bi sprecila usvajanje novog zakona. Mada nije lako prikupiti 150.000 glasova koliko je potrebno za organizaciju referenduma, sasvim je moguce da se se na kraju traziti plebiscit.\nUkoliko se to dogodi i referendum bude uspesan, to ce u praksi znaciti odbacivanje Ohridskog mirovnog sporazuma.\nAlbanski partneri u vladi vec su upozoravali da se u slucaju referenduma moze ocekivati slicna reakcija i sa albanske strane.\nTako ce epilog ovog referenduma i albanska reakcija koju on bude izazvao odluciti sudbinu Onridskog mirovnog sporazuma.\nU ovom trenutku, konacnu sudbinu Ohrida – prvog obostrano korisnog sporazuma koji su postigli Albanci i Makedonci – nije lako predvideti. Ali, ako ovakva formula multietnicke Makedonije ne prezivi, to moze otvoriti novo tragicno poglavlje u istoriji Balkana.\nIbrahim Mehmeti je politicki analiticar i glavni urednik skopskog casopisa “Multietnicki forum”.


Katedra za medicinsku statistiku i informatiku - Saradnja - Informatika u zdravstvu - kozmetičar estetičar\nRukovodilac predmeta: doc.dr. Zoran Bukumirić\nStudijski program: Strukovni kozmetičar estetičar\nNastava je predviđena tako da daje osnovna korisna znanja iz oblasti informatike u zdravstvu u cilju razvijanja analitičkog razmišljanja budućih strukovnih kozmetičara estetičara. Ova znanja pre svega treba da im omoguće efektivnu i efikasnu kontrolu kvaliteta rada laboratorije a pored ovoga, nastava ima za cilj da pruži osnovna znanja iz medicinskog zaključivanja, odlučivanja, elektronske komunikacije i razmene informacija. Osnovi elektronskog učenja (e-Learning), njegova primena u praksi i upoznavanje studenata sa svetskim standardom osnovne kompjuterske pismenosti, programom ECDL/ICDL (The European Computer Driving Licence) sastavni su deo ciljeva.


Tv Novele- broj 117 u prodaji!\nNovi broj TV Novela je u prodaji!\nMaite Peroni:Zbogom telenovelama!\nJedna od najpopularnijih mladih meksičkih glumica Maite Peroni karijeru je započela 2004. godine ulogom Lupite u seriji ”Buntovnici”, koja joj je iz korena promenila život. Sa bendom RBD prodala je preko 15 miliona albuma i osvojila brojne nagrade i nominacije, a kada se grupa raspala, posvetila se glumačkoj karijeri. Posle uspeha serije „Divlja mačka“ Peronijeva je najavila pauzu, do daljeg!\nBeren Sat i Deniz Čakir: Pijane i osramoćene!\nTurska zvezda Deniz Čakir, koja se proslavila ulogom Ferhunde u seriji ”Kad lišće pada”, a zatim zablistala u ”Sulejmanu Veličanstvenom” i njena koleginica Beren Sat, junakinja serije ”Izgubljena čast”, nedavno su se propisno izblamirale u javnosti zbog – preteranog konzumiranja alkohola!\nAnhelik Bojer i Sebastijan Rulji: Tajno venčanje u Las Vegasu!\nKako pišu meksički tabloidi, Anhelik i Sebastijan već neko vreme razmišljaju o braku, a putovanje u Grad greha bilo je idealna prilika da bez medijske pompe konačno izgovore sudbonosno ”da”. Međutim, to nije sve…\nTOP SECRET:Nisu rođene za glavne uloge\nUprkos očiglednom talentu, atraktivnom izgledu ili slavnim roditeljima, neke latino lepotice nikada nisu uspele da dobiju role protagonistkinja, saznajte zašto!\nSargun Mehta:I nova Ganga napušta ”Nevestu”!\nProdukcijska kuća ”Kolors” nedavno je proslavila snimanje 2.000. epizode popularne serije ”Mala nevesta”, a uprkos tome što se poslednjih meseci spekuliše o tome da bi maratnoska sapunica mogla da se okonča krajem godine, čelnici kompanijeističu da su spremni da snime još 2.000 epizoda, jer je serija ekstremno popularna u Indiji, ali i širom sveta. Međutim, glumačka postava se polako osipa, pa su posle glavne zvezde Pratiše Banerdži, otišli Avinaš Vadhavan, Anup Soni,Sriti Ja i Smita Bansal, za koje je odmah pronađena zamena, međutim trend ”bežanja” i dalje se nastavlja.\nViktorija Rufo i „Telemundove zvezde“\n» Rekordan broj glasova u UN za moratorijum na smrtnu kaznu\n» Pi broj\nTv Novele- broj 117 u prodaji! :: Comments


Kulturni centar Kruševac o strategiji rada u 2015. i programima u januaru | Kruševac Info\nKulturni centar Kruševac o strategiji rada u 2015. i programima u januaru\nU Kulturnom centru Kruševac na konferenciji za štampu održanoj u medija centru ove ustanove, prestavljena je strategija rada u ovoj godini i program aktivnosti za januar 2015. godine.\nOrganizacija, kreativnost, odgovornost i efikasnost – koncept je Kulturnog centra za ovu godinu u kojoj će biti 400 kulturnih događaja, a iz budžeta je odobreno 19 odsto manje sredstava u odnosu na prošlu godinu. Sadržaj za januar kada ova ustanova u kulturi nobeležava Svetog Savu kao svoju slavvu, planirana su i tri sadržaja u saradnji sa kruševačkom Eparijom, najavio je direktor KCK Mr Miroslav Smiljković\nBeogradska promocija novog broja časopisa Putevi kulture, učešće u organizaciji programa povodom Pravoslavne Nove godine, kreativne radionice za mlade, deo je januaraskog programa istakla je zamenica direktora Jelena Veljković.\nPorparol Jelena Veljković, najavljuje Ziske dane za mlade od 12. do 16. januara i projekciju filmova o klimatskim promenama od 12. do 14. i programe u Pepeljevcu, Zdravinju i Krvavici.\nPosle uspešno realizovanih projekata ART LAJF i Tin fest, u planu je i pisanje novih, a svaki urednik napisaće najmanje jedan projekat. Zlatna kaciga, Grad adrenalina, Fešt, Belovodska rozeta, prepoznatljivi su sadržaji sa kojima će Kulturni centar konkurisati ne samo u Ministarstvu kulture, već i na druge adrese.\n« Humani penzioner Zoran Ilić nudi besplatan smeštaj za 10 budućih studenata\nOrtopedska ambulanta prepuna pacijenata »


Grad Vinkovci - Legalizacija 2011 - vinkovci.hr\n10 koraka do legalizacije objekta\ntel: 032/493-322, fax: : 032/493-312, www.vinkovci.hr\nVinkovci, 27. prosinca 2011.\nTemeljem članka 28. stavka 2. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama („Narodne novine“ , broj 90/11.), upućuje se\nNezakonito izgrađenom zgradom u smislu navedenog Zakona smatra se nova zgrada, odnosno rekonstruirani dio postojeće zgrade izgrađen bez akta kojim se odobrava građenje, odnosno protivno tom aktu, koja je evidentirana na digitalnoj ortofoto karti (DOF5) u mjerilu 1:5000 Državne geodetske uprave, izrađenoj na temelju aerofotogrametrijskog snimanja Republike Hrvatske od 21. 06. 2011. godine, ako su do tog dana izvedeni:\n-svi građevinski i drugi radovi te ako se koristi ili se može koristiti ili\n-svi grubi konstruktivni građevinski radovi (temelji, zidovi, odnosno stupovi s gredama i\nstropovi) s ili bez krovišta i ako su u pogledu namjene, veličine i smještaja na čestici izgrađeni u\nskladu s prostornim planom koji važi na dan stupanja na snagu Zakona i ako njezino ozakonjenje\nnije isključeno člankom 5. Zakona.\nSlijedom izloženog pozivamo sve vlasnike/investitore nezakonito izgrađenih zgrada radi podnošenja zahtjeva za izdavanje rješenja o izvedenom stanju.\nZa područje Vinkovaca zahtjev se podnosi Upravnom odjelu za prostorno uređenje, gradnju i zaštitu okoliša, 32 100 Vinkovci, Kralja Zvonimira 1, najkasnije do 31. 12. 2012. godine i po proteku tog roka se ne može više podnijeti.\nSadržaj zahtjeva za izdavanje rješenja o izvedenom stanju kao i cjelokupni postupak izdavanja tog akta određen je Zakonom (članak 8. Zakona).\nInformacije: tel: 032/493-322, fax: 032/493-312, www.vinkovci.hr.\nDokumenti potrebni za legalizaciju:\n1. Javni poziv za legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada na području Vinkovaca\n2. Obrazac zahtjeva za izdavanje rjesenja o izvedenom stanju\n3. Postupanje s nezakonito izgrađenim zgradama, NN 90/11. - Opće informacije\n4. 10 koraka do legalizacije\n5. Naputak za izradu arhitektonske snimke izvedenog stanja prema Zakonu o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama (NN 90/2011.)\n6. Popis ulica\n7. Odluka o broju etaža koje se mogu ozakoniti na nezakonito izgrađenoj zgradi u Vinkovcima\n8. Odluka o vrijednostima jediničnih iznosa za položajne zone u Vinkovcima\n9. Nacionalna klasifikacija NN 58-07\n10. Uredba o naknadi za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada u prostoru\n11. Uredba - obračun kriteriji\n12. Položajne zone u Vinkovcima\n13. Izvješće o legalizaciji 2007-2011\n14. Obrazloženje legalizacije - etaže\n15. Obrazloženje uz prijedlog odluke o vrijednostima jediničnih iznosa za položajne zone u Vinkovcima\n16. Analiza postupanja općina i gradova u sprječavanju nelegalne gradnje\n17. Postupanje s nezakonito izgrađenim zgradama u Vinkovcima


Telekom Srbija sprema nove pakete u fiksnoj telefoniji Telekom Srbija sprema nove pakete u fiksnoj telefoniji – Personal magazin\nTelekom Srbija sprema nove pakete u fiksnoj telefoniji\nTelekom Srbije najavio je juče da će u septembru uvesti nove pakete fiksne telefonije koji će omogućiti jeftinije pozive ka mobilnim telefonima i besplatne razgovore u fiksnoj mreži noću i…\nTelekom Srbije najavio je juče da će u septembru uvesti nove pakete fiksne telefonije koji će omogućiti jeftinije pozive ka mobilnim telefonima i besplatne razgovore u fiksnoj mreži noću i vikendom.\nKako je rečeno na konferenciji za novinare, paket “slobodno vreme” omogućiće korisnicima da besplatno razgovaraju unutar mreže fiksne telefonije od 22 časa do osam ujutru i tokom celog vikenda, a mesečna pretplata će iznositi najviše 100 dinara.\nPaket “pozivi ka mobilnim” omogućiće korisnicima da pozivaju brojeve mobilnih telefona sa fiksnog telefona u bilo koje vreme po najjeftinijoj tarifi cenovnika Telekoma za pozive ka mobilnim mrežama. Pretplata, kako je rečeno, neće biti viša od 400 dinara mesečno.\nPrema cenovniku Telekoma Srbije, minut razgovora od fiksne prema mobilnoj mreži košta 7,2 dinara sa porezom na dodatu vrednost u jeftinijoj tarifi, odnosno svakog dana od 15 do 17 časova i od 21 do sedam časova ujutru, kao i nedeljom i državnim praznicima tokom celog dana, dok je skuplja tarifa 10,75 dinara po minutu.\nDirektor direkcije za komercijalne poslove Telekoma Vladimir Lučić kazao je da je Telekom korisnicima ponudio da u mreži 065 ili 066 uzmu broj koji je isti kao broj njihovog fiksnog telefona, uz popust na pretplatu godinu dana i besplatan razgovor između fiksnog i mobilnog telefona osim uspostavljanja veze koja se naplaćuje tri dinara.\nTu uslugu moći će da iskoristi 600.000 korisnika čiji broj fiksne telefonije nije zauzet u mrežama 065 ili 066, od toga je obaveštenje dobilo 200.000 korisnika, a ostali će dobiti do kraja avgusta, naveo je Lučić.\nTelekom Srbije uveo je i mogućnost za korisnike Mobilne telefonije Srbije da podatke o pretplatnicima saznaju bez pozivanja broja 988, slanjem SMS poruke po ceni od 10 dinara.\nDirektorka Funkcije za marketing Jelena Stojanović kazala je da Telekom Srbije namerava da tu uslugu ponudi i korisnicima drugih mobilnih mreža u Srbiji, ali da je potrebno sa njima postići dogovor o tome.\nTelekom Srbija sprema nove pakete u fiksnoj telefoniji was last modified: July 22nd, 2009 by Redakcija\nfiksna telefonijaMobilna-telefonija-SrbijeSMS poruketarifeTelekom-SrbijaVladimir Lučić\nHP preuzima kompaniju IBRIX


Ne daju popust sa karticama: Trgovci više vole novac na ruke – Bankar.me\nMarch 11, 2016 CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI, TRGOVINA Leave a comment\nČitalac Pobjede obratio se toj redakciji žaleći se kako je u jednoj poljoprivrednoj prodavnici kupovao određenu robu za koju mu je rečeno da će dobiti 10 odsto popusta, ali kada je na kasi dao platnu karticu kasirka mu je saopštila da gubi popoust.\nObjasnila mu je da može da ga ostvari jedino ako robu plaća kešom. Na njegove pokušaje da joj objasni kako se i platna kartica „svuda u svijetu” tretira kao gotovi novac, ona mu je odgovorila da im je gazda naložio da mogu da odobre popust isključivo kada kupac da keš. Na kraju je platio kešom.\nIz Uprave za inspekcijske poslove Pobjedi su kazali da do sada nijesu imali ovakvih prijava. Naglašavaju da to jeste prekršaj i da je propisana kazna u rasponu od 1.100 do 20.000 eura.\n“Zakonom o zaštiti potrošača propisan je način isticanja cijena, kao i njihovo pridržavanje. Trgovac je, kao primalac plaćanja, dužan da se pridržava utvrđenih i istaknutih cijena koje su važile na dan kupovine, bez obračunavanja dodatnih troškova i provizije na ime korišćenja platne kartice”, kazali su iz Inspekcije.\nOni podsjećaju da je Zakonom o platnom prometu propisano da „primalac plaćanja ne smije od platioca naplaćivati naknadu za korišćenje određenog platnog instrumenta“.\nNi u Centru za zaštitu potrošača nijesu imali formalnih pritužbi potrošača zbog ovakvih slučajeva, ali su primili mnoge pozive i usmeno obaviješteni o brojnim ovakvim i sličnim situacijama sa kojima se suočavaju potrošači u trgovinama svake vrste u Crnoj Gori.\nDirektorica Centra Olga Nikčević kaže za Pobjedu da se sa ovom nezakonitom radnjom kupci u našoj zemlji često suočavaju, ali, nažalost, to zvanično i ne prijavljuju.\n“Do sada nijesmo imali prijava koje se tiču ovog problema. Svima nama desilo se bar jednom da smo došli u situaciju da dobijamo popust kada plaćamo kešom, a da se taj popust ne obračunava kada plaćamo isti proizvod karticom“, rekla je Nikčević.\nOna upozorava da objašnjenje trgovaca da pod gotovinskim plaćanjem smatraju samo novac koji dobiju „na ruke“ nije u skladu sa zakonom.\n“U gotovinsko plaćanje spada plaćanje novcem, čekom i karticom. Odluka trgovaca da plaćanje čekom i karticom ne smatraju gotovinom je nezakonita i oni na to nemaju pravo“, istakla je Nikčević i pozvala kupce da u takvim slučajevima odmah reaguju i prijave ili Inspekciji ili Centru.\nPOJMOVIdebitne kartice Kartice kartice ili keš trgovci\nPrevious Atlas banka Kaspia Property Holdings-u izdala samo nact garancije\nSljedeći Saudijska Arabija zbog niskih cijena nafte traži kredit


Nasiha Pozder: Prostorno planiranje u Sarajevu svelo se na "bitna je visina" - Akta.ba\n11.02.2020. 08:59 / Izvor: Akta.ba\nVlada Kantona Sarajevo usvojila je protekle sedmice "Studiju o urbanim ventilacionim koridorima i uticaju visokih zgrada", koju je izradio WS Atkins International Limited, u okviru pripreme Zelenog akcionog plana za Kanton Sarajevo, finansiranog iz grant sredstava Vlade Japana, uz provedbu putem EBRD-a.\nNa važnost njenog usvajanja osvrnula se zastupnica u Zajedničkom domu Parlamenta FBiH Nasiha Pozder jer se, kako kaže, prostorno planiranje u BiH, a posebno u Sarajevu, svelo se na modifikovanu, vulgarnu maksimu "bitna je visina".\n"Vlada Kantona Sarajevo u ostavci i na izlasku, usvojila Studiju koja bi morala postati osnov za sve prostorno-planske dokumente, a samim tim i za Urbanistički plan (UP) Grada Sarajeva na koji čekamo godinama, a koji je upravo u procesu izrade", navela je ona.\nKako kaže, u ranijem Urbanističkom planu, onom koji su pustili da mu rok istekne, pa ga produžavali, pisala je preporuka "ne graditi visoke objekte u dolini Miljacke", podsjeća ona.\n"U ovom kojeg sada pripremaju u Zavodu za planiranje i razvoj KS, pisat će onako kako Studija kaže ne graditi objekte visočije od P+6 u širini od 200m od osovine glavne saobraćajnice. Pisat će, budemo li kao akademska i stručna, ali i javnost općenito, vršili pritisak da tako bude", smatra Pozder.\nNapominje kako se Zakon o lokalnoj samoupravi, odnosno planiranje i donošenje regulacionih planova spustio na nivo općina, lokalnih zajednica, ali to i dalje ne amnestira struku da ih radi u skladu sa profesionalnim standardima i etikom.\nPodsjetimo, posjednjih mjeseci najavljeno je nekoliko velikih projekata koji bi uskoro mogli biti realizovani u Sarajevu. Riječ je o projektima na području općina Centar i Novo Sarajevo i koji su već odobreni na lokalnom nivou.\n"RP Centrotrans-Alhos ( novi "R toranj"), Milkos (tri zgradurine sa zelenim krovom i novih 777 stanova u brdu, na Pofalićima), Kvadrant C (najnovije presjecanje Kampusa cestom za vlastite potrebe), nije to ni standard ni etika, bar ne u onoj školi u kojoj sam ja učila. U kojoj učim", ističe Pozder.\nPored ovih projekata, izmjenom regulacionog plana pod nazivom “Kvadrant C1 Marijin Dvor” na mapu su unesena tri nova planirana objekta koja bi bila smještena između prostora Kampusa i ulice Hamdije Čemerlića.\nI na kraju na projekat "MGT Marija Green Tower na Marijin dvoru u Sarajevu koji će se graditi iza Uniticovih nebodera, o čemu je Akta.ba pisala.\nStudija o urbanim ventilacionim koridorima


Početna/KATEDRA/Sve Slavkine boje života\nSana Life 13. septembra 2018.\tKATEDRA, TRADICIJA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI, ZLATNE RUKE Ostavite komentar\nMlogo (mnogo) sam si srećna što sam nekako uvek verovala u dobrotu, što mi je srce bilo ispunjeno s radost i što sam lepotu i smejanje uvek imala s kog da podelim. Onoliko sam se lezila (smejala), ko da sam si znala da je smejanje lekovito, poručuje pesnikinja i slikarka Slavka Masoničić Vojinović na živopisnom „niškom“ jeziku.\nSlavka ume da oboji i oplemeni svoj život bilo da oslikava “lejke” ili najobičnije kamenčiće, manje od kutije šibice ili stihovima koje piše iz duše i za svoju dušu.\n“Život ume da bude siv ali mu ja ne dam. Neću da mi prođe dan bez radosti ne samo svoje već i za svoje prijatelje. Umem da napravim lepotu od kamena koji obično i ne primetimo. Tako to biva i sa ljudima, umemo da nam prođe život a da istinski ne upoznamo ljude i to one nama najbliže, kaže Slavka koja je ljubav prema poeziji pretočila u tri zbirke pesama. Poslednja zbirka “Od malečko do golemo” pisana je na dijalektu, na niškom sokačarskom jeziku i samo je zvanično namenjena deci jer uspeva da nasmeje i “goleme”.\n“Lejke sam počela sasvim slučajno da oslikavam. Dobila sam na poklon od jedne Amerikanke sa kojom sa radila na jednom projektu tri lejke. Ustvari, ona je ponudila da biram šta želim jer je odlazila iz Srbije pa nije imala mesta u prtljagu da ponese sve što joj se nakupilo tokom boravka u našu zemlju. Meni su pažnju privukle lejke koja je ona takođe dobila od nekog. I kad sam ih već donela kući htela sam da im malo udahnem život onako kako ga ja vidim. I tako je počelo moje druženje sa lejkama. Ne prodajem ih ali volim da ih poklonim. Poklanjaju ih i prijatelji meni jer znaju da su mi drage tako da me “primoravaju” da budem kreativna, priča Slavka koja lejke oslikava akrilnim bojama jer su one postojane.\n“Kažu da je vek lejke ako se pravilno obradi i zaštiti može da ostane netaknuta 300 godina i ja se nadam da ćemo dragi moji u to uveriti, šali se Slavka koja ume da se pozabavi i minijaturama jer njeni kamenčići nameću potrebu za pitanjem otkud joj toliko strpljenja.\n“Ne mogu ništa da radim po narudžbini već samo po osećaju. Kako živim tako i stvaram a ja mislim da moja dela unose radost i onda sam i ja duplo više bogata, poručuje Slavka koja je svoj radni vek provela kao prevodilac za engleski jezik a i dalje je aktivna kao sudski tumač.\nOznakelejke Masoničić Niš Slavko Vojinović\nPrethodni Koje povrće ne biste trebali da jedete sirovo\nSledeći Kako mi je intuitivna ishrana pomogla


Svi zajedno protiv nasilja | RTK\nSvi zajedno protiv nasilja\nGrad Kruševac je bio domaćin Regionalne konferencije „Borba protiv nasilja u porodici, šta dalje“ na kojoj su učestvovale državni sekretar u Ministarstvu rada, zapošljavanja i socijalne politike Stana Božović, predstavnica Vlade Srbije u Komitetu Saveta Evrope profesor dr Gordana Gasmi, sa saradnicima, predstavnici Republičkog parlamenta, lokalne samouprave, Rasinskog okruga i brojni ugledni gosti.\nIzgradnja Sigurne kuće u Kruševcu, prihvatilišta i ambulante, zbrinjavanje potrebitih i sistematičan rad na prevenciji i suzbijanju nasilja uz multusektorski pristup i saradnju lokalne samouprave sa svim institucijama sistema i civilnog društva – suština je regionalne konferencije u Hotelu Rubin u organizaciji Ministarstva za rad i Grada Kruševca. Gradonačelnik Kruševca Bratsilav Gašić, sa saradnicima, prethodno je primio ugledne gošće u Mozaik sali Gradskog zdanja, gde je održana i konferencija za novinare, a na konferenciji najavio konkretnu saradnju sa Ministarstvom rada zapošljavanja i socijalne politike.\n– „Sad imamo priliku da uz pomoć Ministarstva i ovih vrednih žena koje obilaze Srbiju dobijemo i izgradimo sigurnu kuću i nemojmo tu šansu da propustimo“ rekao je gradonačelnik Bratislav Gašić.\nNejednakost u upravljanju i odlučivanju, po rodnoj osnovi – je prisutna – u manjim sredinama naročito, rekla je državni sekretar u Ministarstvu rada, zapošljavanja i socijalne politike Stana Božović, najavila konkretnu pomoć po pitanju boljeg života žena – gradu Kruševcu.\n– „Projekti koji su rađeni ovih godina i koji su finansirani od nekoliko evropskih država, sa državnog nivoa spustiće se na lokalni, koji je posebno ugrožen i u tom smislu pomoći oko izgradnje sigurne kuće“.\nPredstavnica Vlade Srbije u Komitetu Saveta Evrope profesor dr Gordana Gasmi, predstavila je Konvenciju Saveta Evrope o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u porodici.\nO aktivnostima na nivou Grada u okviru Kampanje „16 dana borbe protiv nasilja nad ženama“ kao i doprinosu svih relevantnih institucija koje su uključene u problem nasilja u porodici govorile su i pomoćnik gradonačelnika za društvene delatnosti Slobodanka Miladinović, predsednica Saveta za rodnu ravnopravnost dr Dragana Barišić, direktor Centra za socijalni rad Slađana Čabrić, sudija Osnovnog suda u Kruševcu Eleonora Miladinović, koautor Projekta za rad u Sigurnoj kući iz Kragujevca Jelena Petrović Desnica. Konferenciji su prisustvovali i načelnik RO Branislav Vesić, sa saradnicima, predsednik Opštine Aleksandrovac Dragan Blagojević, predstavnici pravosuđa, policijske uprave, škola i socijalnih ustanova i društvene brige o deci i nevladinih organizacija.\nOznake:nasilje nad ženemasigurna kuca\nPrethodno : Majdevo dobilo novu trafostanicu\nSledeće : „Gluvo doba“ nova knjiga Dragiše Pavlovića Rasinskog


eKapija | "Dunav osiguranje" beleži rast poslovanja\nIzvor: Tanjug | Ponedeljak, 16.11.2015.| 16:40\n"Dunav osiguranje" beleži rast poslovanja\nKompanija "Dunav osiguranje" ostvarila je neto dobit u tri kvartala tekuće godine od 831,8 miliona dinara, a prihodi od premije su dostigli 13,2 milijarde dinara, što je 15,6% više nego u istom periodu lani, saopšteno je iz te najveće domaće osiguravajuće kuće.\nKako se navodi, ostvaren je i rast tržišnog učešća koji je sredinom 2015. godine dostigao 27,8%.\nMenadžment kompanije je isplatio i dospele neizmirene obaveze u iznosu od oko 950 miliona dinara, koje je zatekao u bilansima na dan stupanja na dužnost.\nPovezana društva kompanije - Društvo za reosiguranje "Dunav re" ostvarilo je neto dobitak za posmatrani period spram iskazanog gubitka u prethodnoj godini, dok su privredna društva "Dunav auto" d.o.o, "Dunav društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom" a.d. i "Dunav Stokbroker" a.d. ostvarila veće neto dobitke u tekućoj godini u odnosu na prethodnu, dok je privredno društvo "Dunav osiguranje" a.d. Banja Luka ostvarilo manji gubitak u poređenju sa istim periodom lani.\nBroj prodatih polisa osiguranja za tri kvartala 2015. godine bio je za 18% viši nego u istom periodu lane.\nZnatan rast beleže sledeće vrste osiguranja: obavezno osiguranje od odgovornosti za upotrebu motornih vozila (AO) - 31,64%, osiguranje od posledica nezgode - 65,53%, osiguranje pomoći na putu - 9,33% i osiguranje od opšte odgovornosti - 59,98%.\nBruto premija osiguranja iznosi 16,7 milijardi dinara i viša je za 24,1% (3,2 milijarde dinara) nego u prvih devet meseci 2014.\nUkupno naplaćena premija osiguranja i saosiguranja je za 3,6 milijardi (29,5%) viša nego u istom periodu prošle godine i iznosi 15,6 milijardi dinara.\nPoboljšana je i struktura naplaćene premije, a naplata u novcu iznosi 96% ukupno naplaćene premije (u 2014. godini je iznosila 94%).\nKako je saopšteno, struktura ostvarene premije prati strukturu tržišta, a ekonomska situacija i nedostatak navike za osiguranje stavljaju u prvi plan obavezna osiguranja.\nUčešće imovinskih osiguranja u ukupno ostvarenoj premiji osiguranja povoljnije je u kompaniji nego na osiguravajućem tržištu: požar 11,3% kompanija što je 8,7% tržišta; ostala imovinska osiguranja 24,2% kompanija s udelom od 19,6% tržišta, i osiguranje od opšte odgovornosti 3,2% kompanija (2,8% tržišta).\nDunav Re a.d.o. Beograd\nDunav auto Beograd\nBDD Dunav Stockbroker a.d.Beograd\nDruštvo za reosiguranje Dunav re\nDunav auto doo\nDunav društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom ad\nDunav Stokbroker ad


Transport robe Svajcarska Srbija - prevoz robe Švajcarska Srbija\nTRANSPORT ROBE ŠVAJCARSKA SRBIJA - PREVOZ ROBE\nVršimo transport robe Švajcarska Srbija i Srbija Švajcarska relacija.\nTRANSPORT ROBE ŠVAJCARSKA SRBIJA - VAŠA ROBA JE NAŠA BRIGA\nTransport robe Švajcarska Srbija vršimo u što kraćem roku prema unapred zakazanim radnim terminima. Prevozimo nameštaj, putne torbe, bicikle i sve što je vama bitno. Razumemo da je našim mušterijama bitno da prevoz bude siguran i brz i zato ulažemo trud da ispoštujemo sve zahteve mušterija kako bi roba stigla tačno na kućnu adresu u pravo vreme.\nTransport robe Švajcarska Srbija nam je dugogodišnja praksa te smo upoznati sa onim što naše mušterije najčešće zanima u vezi prevoza i šta žele da se ispoštuje kada je prevoz u pitanju. Za veće isporuke koristimo kamion, a za manje imamo kombi transport robe Švajcarska Srbija. Robu dobro osiguramo od eventualnih udaraca, spakujemo vam sve, utovarimo i vozimo.\nTransport robe Švajcarska Srbija vršimo po povoljnim cenama za svu našu braću balkance koji žive u Švajcarskoj. Volimo da sarađujemo sa našim ljudima i sklapamo poznanstva. Moj brat Dejan, koga inače zovu Gumeni i koji je uglavnom u Srbiji, i ja, Nenad Radosavljević‚ vozimo dobro poznate relacije i usklađujemo se oko prevoza.\nKombi prevoz i kamionski transport robe Švajcarska Srbija zahteva snagu za utovar, snagu za dugu vožnju i snagu da se sve ispoštuje što je dogovorenu u predviđenom roku. Naša vozila redovno servisiramo, čistimo i tovarimo novom robom. Subotom i nedeljom vršimo prevoz robe iz Švajcarske za Srbiju a utorkom i sredom prevoz robe iz Srbije za Švajcarsku. Šta god da imate mi prevozimo uz što optimalnije uslove.


49. Izložba crteža i skulptura malog formata studenata Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu | Kulturni kišobran\nUmetnički karavan „Evropa je ovde” u 11 gradova Srbije\n49. Izložba crteža i skulptura malog formata studenata Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu biće održana od 11. do 21. maja 2021. u Galeriji Doma omladine Beograda.\nMarija Tomić, Emilija Jelisavčić, Aleksandar Radosavljević, Đorđe Radović, David Radonjić, Ana Stojković, Marija Vukotić, Ivana Micić, Valentina Kovačević, Aleksandar Smederevac, Filip Savković, Rade Arsić, Zorka Čomagić, Ksenija Popović, Tijana Milenković, Tijana Miljić, Radmila Korać, Katarina Milićević, Milica Masalović, Jelena Vukajlović, Marta Srbulj, Katarina Gujaničić, Katarina Nevenić, Siniša Lipovina, Jana Stojanović, Marija Janićijević, Jovan Đikić, Jovana Babić, Marija Solujić, Bojana Milašinović, Sarah Iva Vujin, Nevena Ostojić, Ksenija Erjavec, Marko Obradović, Pavle Ćurčić, Nina Urošević, Jelena Milatović, Dolganov Vanja, Maja Urošević, Aleksandra Đukić, Anna Morris, Bojan Dimić, Anja Medenica, Bogdan Dimčić, Milica Erkić, Alen Šehović, Aleksandra Bošković, Maja Vranić, Isidora Jančić, Aleksandra Kovačević, Teodora D. Nikolić, Nedžma Zukorlić, Pavle Banović, Aleksandar Veljković, Vanja Mijatović, Tamara Bodiroga, Jana Jovašević, Ana Popović, Aleksandra Novišović, Marijana Arunović, Petrović Lola, Aleksandar Jovanović, Jovana Blagojević, Milica Katić, Aleksandra Mećava, Sofija Pavković, Nevena Stojinov, Milica Vasiljević, Milica Ljubić, Jana Nikić, Ana Azdejković, Isidora Nenadić, Aleksandra Marić, Konstatinos Petelis Milićević, Luka Ličina, Lazar Stojić, Nina Nedić, Sava Jaćimović, Strahinja Zoćević, Tamara Marković\nIzložba crteža i skulptura malog formata studenata Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu je likovna manifestacija koja se održava u Galeriji Doma omladine Beograda od 1971. godine, zaslugom profesora Dragana Lubarde.\nDom omladine Beograda, Fakultet likovnih umetnosti, Izložba


Žena koja je lažirala trudnoću i porođaj, najmanje četiri dana se krila u UKC RS – Vijesti Online\nby Vijesti Online 03/08/2021, 11:12 1.7k Views\nKako piše Srpskainfo, da bi prikrila da nije pacijent danima je hodala u pidžami i boravila je u zajedničkim prostorijama. U UKC su rekli da je žena ušla u prostorije JZU Univerzitetski klinički centar Republike Srpske, objekat Maternite, na osnovu uputnice doktora porodične medicine izdate 14. jula.\n“U skladu sa važećim procedurama u našoj ustanovi, pacijentu koji uredno predoči uputnicu, omogućava se ulazak u objekte JZU UKC Republike Srpske. Dotična osoba nije ostavljala sumnju na bilo kakvu zloupotrebu, kretala se uglavnom u zajedničkim prostorijama poput hodnika, toaleta i čekaonica, obučena u pidžamu”, pojasnili su u UKC RS.\nKrila da nije hospitalizovana\nS obzirom na to da su u objektu Maternite smještene Klinika za ginekologiju i akušerstvo, Centar za dojku, Klinika za dječiju hirurgiju i Klinika za dječije bolesti , dotična je vješto prikrivala činjenicu da nije hospitalizovana u UKC RS.\n“Po saznanju da ona uopšte nije hospitalizovana u našoj ustanovi, 18. jula obavještena je Policijska stanica Lauš. Policijski službenici su identifikovali osobu i udaljili je iz prostorija UKC Republike Srpske, bez dalje istrage jer nije postojalo kršenje javnog reda i mira”, pojašnjavaju u UKC za Srpskainfo.\nMjesecima lagala da je trudna\nCijeli slučaj je otkriven kada je on pokušao da prijavi dijete u Gradskoj upravi Banjaluka, piše Srpskainfo.


Muzej u Jagodini nezaobilazna destinacija za turiste | MONDOBA\n29. May, 06:12\nMuzej u Jagodini nezaobilazna destinacija za turiste 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.07.2019. / 13:10\nAutor mondo.rs 17.07.2019. / 13:10\nMuzej voštanih figura u Jagodini, jedini u Srbiji, ovih dana je nezaobilazna destinacija turista u ovom gradu, a figure predsednika Rusije Vladimira Putina i srpskog tenisera Novaka Djokovića, privlače najviše pažnje.\nFigura provog reketa sveta postavljena 2012. godine, a odmah po postavljanju posete muzeju su se uvećale za 30 odsto, dok je Putinova, postavljena 2016. godine, podigla nivo poseta za 50 odsto, zabeležili su u Muzeju.\nMladi i sportisti najviše se zadržavaju kod figure Djokovica, a malo stariji i stranci kod Putina i po pravilu, svi se uz ove figure slikaju, posebno kod Putinove.\nMuzej je i sada, kada su đaci na odmoru i nema đačkih ekskurzija, pun turista, individualnih i organizovanih grupa, koji dolaze u Akva park, a pažnju im privlače i nova voštana figura predsednika SFR Jugoslavije Josipa Broza Tita i skoro postavljene figure bivšeg i sadašnjeg predsednika Egipta Gamala Abdela Nasera i Abdala Fataha El Sisija.\nPredsednik Skupštine grada Dragan Marković - Palma, najavio je uskoro i figure predsednika Srbije Aleksandra Vučića i prvog potpredsednika Vlade Ivice Dačića.\nUz ove figure u Muzeju su i figure: kralja Petra I, Svetog Save, kneza Lazara, cara Dušana, Petra Petrovića Njegoša, Karađorđa, Slobodana Miloševića, Zorana Djinđica, Vojislava Koštunice, Nikole Tesle, Ive Andrića, Desanke Maksimović, Pavla Vujisića, Dositeja Obradovića, Vuka Karadžića, Filipa Višnjića, hajduk Veljka, Stevana Sinđelića, Vuka Bojovića, Jefimije, Vlade Divca...\nPosetioci mogu videti i oliografije, replike oružja i stare knjige, vojne zastave, makete manastira, kočije kralja Milana...\nMuzej je otvoren 29. aprila 2008. godine, a godišnje ga poseti komercijalno oko 50.000 turista, najviše đaka u okviru školskih ekskurzija.\nPogledajte fotografije iz Muzeja:\nSrbija muzeji turizam


Rovčanin: Poražavajuće što su na čelu Rudnika uglja lideri opštinskih odbora - Vijesti.me\n"SPROVOĐENJE TOTALNE POLITIZACIJE"\nRovčanin: Poražavajuće što su na čelu Rudnika uglja lideri opštinskih odbora\n"Ako bi išli po dubini rukovodne strukture olako bi se uvjerili i u to da su gotovo svi direktori, rukovodioci sektora i šefovi članovi izvršnog ili opštinskog odbora ili odbornici DPS-a. U poslednjem izboru rukovodstva Rudnika uglja , presudno je bilo partijsko potkusurivanje, odnosno zadovoljavanje partijskih kadrova koji su istisnuti sa ključnih pozicija u lokalnoj samoupravi što je veoma izraženo i jasno vidljivo"\nČinjenica da je "Rudnik uglja" Pljevlja dobio novi odbor direktora u čijem su sastavu predsjednik OO DPS-a i predsjednica OO SD-a uz niz istaknutih funkcionera vladajuće garniture, potvrđuje da je u pitanju sprovođenje totalne politizacije ove kompanije, navodi se u saopštenju Nikole Rovčanina, odbornika Demokrata u SO Pljevlja.\n"Ako bi išli po dubini rukovodne strukture olako bi se uvjerili i u to da su gotovo svi direktori, rukovodioci sektora i šefovi članovi izvršnog ili opštinskog odbora ili odbornici DPS-a. U poslednjem izboru rukovodstva Rudnika uglja , presudno je bilo partijsko potkusurivanje, odnosno zadovoljavanje partijskih kadrova koji su istisnuti sa ključnih pozicija u lokalnoj samoupravi što je veoma izraženo i jasno vidljivo", ocjenjuje Rovčanin.\nOn je istakao da se zarade rukovodnog kadra kompanije kreću od 1.000 do 2.500 eura koliko imaju članovi direktora, te da su uz to "svakako prepoznatljivi luksuzni automobili, reprezentacije i druge privilegije koje rado rabuju partijski funkcioneri u ovoj kompaniji".\n"Sa druge strane, radnicima se iz mjeseca u mjesec vrtoglavo smanjuju zarade da bi za 2017 godinu prikazana dobit od oko 6,5 miliona eura koja je za 71% veća u odnosu na 2016. godinu. Ali kako je ostvarena dobit? Naravno, na teret građana Pljevalja i zaposlenih", kazao je Rovčanin.\nOn je postavio pitanje o kojoj dobiti je riječ ako se "ne sprovodi se potpuna rekultivacija već ostaju užasni prizori kopova i jama koji se približavaju užoj gradskoj zoni", kad se ni "jedan jedini cent" ne odvaja za Eko taksu u skladu sa Zakonom o životnoj sredini iako je Rudnik jedan od glavnih zagađivača, te da je broj zaposlenih sveden naminimum "uz zadržavanje privremenih poslova za potrebe obezbjeđivanja glasova po mjesec dva za potrebe glasača DPS-a" kao i da "i dalje ostaju milionski dugovi za poreze i doprinose".\n"Dobit od muke građana Pljevalja. Dobit na uštrb plaćanja eko naknade. Dobit na uštrb izbjegavanja zakona. Dobit na teret rudara. Dobit na teret poreza i doprinosa državi. Dobit na osnovu činjenice da Pljevlja euro centa gledala nisu od ove kompanije", tvrdi Rovčanin.\nRovčanin se pita da li će se smanjiti zarade menadžmentu koje su i do "pet puta veće od prosjeka u zemlji" i da li će i dalje "sve da zakidaju osim sebe" što bi bilo, kako tvrdi, dodatno objašnjenje politizacije u ovoj kompaniji.\nPoražavajuće je i nedopustivo, dodaje, što od juče jednom od najvećih kompanija u državi upravljaju lider OO vladajućih partija i poručuje da to predstavlja "nekoliko koraka unazad od evropskih vrijednosti i pravila, prihvatanja savremenih privrednih i ekonomskih trendova i otvoreno suprostavljanje depolitizaciji državnih kompanija.\n"Na kraju, imajući u vidu prikazanu dobit otvara se pitanje, da li će Rudnik uglja Pljevlja sa godišnjim profitom od oko 6,5 miliona i Elektroprivreda sa neto dobiti od 31 milion samo u prvom kvartalu ove godine, konačno platiti građanima Pljevalja naknadu po osnovu zagađenja? Ili će i dalje "profitirati" na našim plućima?", zaključuje se u saopštenju Nikole Rovčanina.\njoš se ne sazna je li MAGISTAR ili nije MAGISTAR....\nЕее а то није сукоб интереса за АСК...не не окле :)\nĐe ste Tatatatirci


LSV: Novim ustavom do demokratskog i trajnog rešenja za Vojvodinu | Autonomija\nLSV: Novim ustavom do demokratskog i trajnog rešenja za Vojvodinu\nOmogućiti da pokrajina ponovo odlučuje o svom ekonomskom razvoju\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) poručila je danas da neizbežna i skora promena Ustava Srbije mora biti iskorišćena za nalaženje demokratskog i trajnog rešenja položaja Vojvodine u 21 veku.\nPredsednik Političkog saveta LSV Dušan Jakovljev istakao je da se ta stranka godinama zalaže i bori za takvu ustavnu promenu koja će omogućiti da Vojvodina ponovo odlučuje o svom ekonomskom razvoju, kao što je to ranije uspešno činila.\n„Dobro i trajno rešenje za položaj Vojvodine podrazumeva da Vojvodina ima izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast, pravo na imovinu i izvorne prihode. I da sve to mora biti garantovano novim Ustavom Srbije, kako nadležnosti Vojvodine, ne bi više bile umanjivane svakim narednim zakonom donetim u republičkom parlamentu“, ocenio je Jakovljev u pisanoj izjavi za javnost.\nOn je podsetio da je usvajanjem Ustava SAP Vojvodine 28. februara 1974. godine Vojvodina je imala punu autonomiju, garantovanu jugoslovenskim Ustavom, zakonodavnu i izvršnu i sudsku vlast, te svoju imovinu i izvorne prihode.\nPrema njegovim rečima, LSV ne teži u 21.veku za ustavnim rešenjima iz 1974.godine, nego „za onim duhom konstitucionalizma koji Vojvodinu nije sputavao, nego joj je omogućavao napredak i prosperitet, a građanima boljitak“.\n„Svako ko je živeo, ili su mu roditelji, komšije ili prijatelji živeli u Vojvodini u periodu od 1974. do 1988. godine, zna koliko je bilo bolje kada su građani i građanke Vojvodine sami upravljali svojim novcem i imovinom. Tih četrnaest godina ostalo je upamćeno kao period najuspešnijeg razvoja Vojvodine svih vremena“, ukazao je.\nJakovljev je naveo da su u tom periodu postojali Panonska i Vojvođanska i Novosadska banka, Naftagas i Elektrovojvodina i Lutrija Vojvodine i PTT Vojvodine. Takođe, dodao je, postpojala je i Vojvođanska akademija nauka i umetnosti, ŽTP Novi Sad, Pokrajinski sekretarijat unutrašnjih poslova…\n„Sve to je zaustavljeno nasiljem i ustavnim pučem oktobra 1988. godine u režiji Slobodana Miloševića i njegovih saučesnika, uz opravdanje da se na taj način ‘čuva Kosovo’. Vlasti su se menjale, ali gušenje i obesmišljavanje autonomije Vojvodine i centralizam sve ove godine, pa ni danas ne prestaje. Nakon dva loša Ustava Srbije, zatim Omnibus zakona i Statuta APV, te neprestanih osporavanja njene autonomije, građanima i građankama Vojvodine potrebno je rešenje položaja Vojvodine u Republici Srbiji“, ocenio je Jakovljev.\nNovinarka Ana Lalić zadržana u policiji do 48 sati, do odluke o pritvoru (+73 rating, 99 votes)


Otac Dennisa Hadžikadunića: "Kad ga vidim u dresu Bosne na televiziji..." – Fokus.ba\nOtac Dennisa Hadžikadunića: “Kad ga vidim u dresu Bosne na televiziji…”\nSaid Hadžikadunić, otac mladog defanzivca Dennisa Hadžikadunića, kazao je kako je postojala izgledna mogućnost da njegov sin zaigra i za selekciju Švedske, ali da je na kraju odlučio da nastupa za BiH\nSaid Hadžikadunić, otac mladog defanzivca Dennisa Hadžikadunića koji je odlučio igrati za reprezentaciju Bosne i Hercegovine umjesto za Švedsku, izjavio je da je vrlo ponosan na odluku njegovog sina da igra u dresu BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Svima nam je bilo veoma drago kada smo saznali da će sin igrati za Bosnu i Hercegovinu. Osjećali smo se zaista fino. Bio je to vrlo lijep osjećaj. Bili smo sretni, supruga, ja, svi”, kazao je Said u razgovoru za AA.\nIstakao je kako je postojala izgledna mogućnost da njegov sin zaigra i za selekciju Švedske, ali da je na kraju odlučio da nastupa za BiH.\n“Bila je mogućnost da igra i za reprezentaciju Švedske čitavo vrijeme jer je on od svoje 15. godine bio u tim omladinskim selekcijama Švedske, u U-21 je bio dosta dobar isto. Tako da to bi bio neki normalan nastavak da igra za Švedsku i da nije Bosna reagovala on bi bio u konkurenciji za švedsku reprezentaciju”, dodao je.\nNaglasio je kako su se ljudi u reprezentaciji BiH zaista potrudili te je Dennis na kraju odlučio da igra u dresu “Zmajeva”.\n“Komunikacija sa Fudbalskim savezom BiH je bila zaista dobra. Vrlo jednostavni razgovori su bili, jednostavno su se našli u tom sportskom fudbalskom jeziku i Dennis je odlučio da igra za BiH. Ponosan sam na njegovu odluku da igra za Bosnu. Kada ga vidim u dresu Bosne na televiziji, ne znam kako će to izgledati, ali osjećat ću se preponosno i bit će to velika stvar za mene”, kazao je.\nIstakao je kako reprezentacija BiH sada ima veoma dobrih mladih i talentovanih fudbalera koji mogu napraviti mnogo za cijeli tim.\n“Radi se sigurno o jako finim omladincima, ne samo Dennis nego i ostali igrači u reprezentaciji su vrlo profesionalni i dobri. Mislim da će rezultat doći, bitno je da se osjećaju svi dobro i zdravo. Bosna sigurno ima vrlo dobar tim i vjerujem da može napraviti još veće uspjehe. Mislim da treba imati samo strpljenja i da treba naporno raditi i uspjeh će doći na kraju”, rekao je otac mladog fudbalera.\nNa kraju je poručio da je vrlo bitno da ljudi iz Fudbalskog saveza BiH i dalje prate naše mlade i talentovane fudbalere kojih ima ne samo u Švedskoj nego širom svijeta i pruže im priliku da igraju za bh. tim.\n“Treba im dati mogućnost da igraju za Bosnu i Hercegovinu jer to će biti dobro i za reprezentaciju i za igrače. Šteta je stvarno da naši igrači koji mogu igrati za Bosnu, da negdje čekaju da možda neko dođe po njih ili ne dođe”, kazao je Said Hadžikadunić.\nDennis Hadžikadunić ima 22 godine, a u ljeto 2018. godine je iz švedskog Malmea prešao u Rostov za koji je u prošloj sezoni upisao 19 nastupa te postigao jedan pogodak.


октобар | 2013 | Јадовно 1941.\nJUTARNjI LIST: Za vojnike NDH godišnje plaćamo 350 miliona kuna\nViše od 13 000 pripadnika ustaških jedinica, Poglavnikova tjelesnog zdruga, domobrana i oružnika te članova obitelji, koji nakon njihove smrti imaju pravo na mirovinu, trenutačno je u evidenciji Zavoda za mirovinsko osiguranje Molim Hrvatski državni arhiv da mi […]\nPomen stradalim u istočnoj Bilogori\nU crkvi Svetog Marka u Beogradu u nedelju 3. novembra sa početkom u 11,00 časova biće služen parastos poginulim borcima Teritorijalne odbrane opštine Grubišno Polje u građanskom ratu u Hrvatskoj 1991. godine, kao i civilima sa tog područja stradalim u […]\n71 godina od ustaškog pokolja u Velikom Palančištu\nU Velikom Palančištu kod Prijedora u nedjelju, 20. oktobra, biće obilježena 71 godina od ustaškog pokolja Srba u ovom mjestu, najavljeno je iz Udruženja potomaka i poštovalaca civilnih žrtava rata 1941-1945. Veliko Palančište. U Drugom svjetskom ratu u ovom selu stradalo je 536 […]\nIstorijski muzej Srbije prvi put prikazuje originalna dokumenta političke policije u našoj zemlji. Srđan Cvetković: Otkrivamo metode likvidacija, knjige streljanih, snimke dželata sa Golog otoka… Posle deset godina naučnih istraživanja i tri godine priprema, dr Srđan Cvetković, istoričar Instituta za savremenu istoriju […]\nJasenovac najcrnje srpsko stratište!\nZagreb – Njegovo preosveštenstvo, episkop slavonski, Sava Jurić govori o prilikama u eparhiji, o odnosu Srba prema veri i nacionalnom identitetu. Pored velikog stradanja u Drugom svjetskom ratu, i u posljednjem, kada je pored tjelesnih stradanja zabilježen i veliki egzodus […]\nUvođenje debate o logorima u okvire Oktobarskog salona je sofisticirana vulgarizacija i politizacija umetnosti, sa krajnjim ciljem da se, pod velom umetničke slobode, izvrši revizija srpske istorije Debata „Živi logor smrti“ organizovana je 5. oktobra u hali teretnog pogona Auto-kuće […]\nŠveđanka i tabla\nNije prošlo ni mesec dana, pa verujem da niste zaboravili ko je sve i kako iz Evrope reagovao na odluku Vlade Srbije da ne dozvoli gej paradu Nije prošlo ni mesec dana, pa verujem da niste zaboravili ko je sve […]\nArhiv genocida, soveršennogo protiv serbskogo naroda v period suщestvovaniя Nezavisimoй Deržavы Horvatii\nSrpski /English /Italiano / Deutsche Graždanskoe obщestvo „Яdovno 1941“ s samgo načala svoego suщestvovaniя, ponяlo važnostь issledovalьskih rabot v formirovanii kulьturы pamяti žertv genocida v Nezavisimoй Deržave Horvatii. Nesootvetstvuющiй sistemnый podhod v эtoй tematike pobudil nas prinяtь rяd meropriяtiй, s celью obespečitь […]\nČLANOVIMA UDRUŽENjA OML ČESTITAMO GODIŠNjICU RADA!\nČLANOVIMA UDRUŽENjA OML ČESTITAMO GODIŠNjICU RADA! Poštovani članovi i prijatelji Udruženja OML, Pre ravno godinu dana, tačnije 9. oktobra prošle godine, održana je Osnivačka skupština našeg Udruženja. Ideja o aktivnostima i poslovima na kojima se treba angažovati članstvom u Udruženju […]\nU Vladi Republike Srbije (a što ne u – srpskoj vladi?!) postoje mnoge agencije, kancelarije, generalni sekretarijati, direkcije, uprave…, i ko zna kako se još zovu i ko zna šta rade, sem što primaju plate, pored one, koja nikako da […]\nGotovo sve rđave slike, postavke, ocene o Srbima i Srbiji, u poslednjih tridesetak godina, rođene su u Beogradu. Odatle su odlazile u svet, tamo se umnožavale, dorađivale, i vraćale kao strašne optužbe Otkud čuđenje, a ima ga, nad činjenicom da je autorska […]\nHRVATSKA DRŽAVNA POLITIKA DA SE SRBI UKLONE\nNa “Veritasovom” spisku imenom i prezimenom nalazi se 7.039 poginulih Srba…Hrvatski sudovi ne negiraju zločin, ali čine sve da bi izrekli presude sa olakšavajućim okolnostima…Dokazi o stradanjima Srba, osim od srpskih izvora, dolaze i od pojedinih Hrvata i muslimana na […]\nSrpsko stanovište i srpsko-hrvatski odnosi\nU Srbiji desetine ulica nose imena onih koji su direktno radili protiv srpskog nacionalnog interesa, a u Hrvatskoj svaki grad mora da ima ulicu i trg Tuđmana i Gotovine. U Hrvatskoj druge polovine prošlog veka oni koji su bili na […]\nNi slobode ni hleba\nDuboko potresen neoprostivim izgredima i nasilnim napadima, izvršenim 1902. godine u Zagrebu protiv svega što je srpsko, Stojan Novaković je podneo ostavku na članstvo u Jugoslavenskoj akademiji u Zagrebu. Objasnio je svoj čin saznanjem da se protivi nastojanju po kojem […]\nKancelarija Vlade Srbije za dijasporu i Srbe u regionu pozvala je danas sve Srbe u dijaspori, regionu i Srbiji, koji imaju državljanstvo BiH, da se popišu na popisu u BiH koji je u toku, ističući da je to veoma važno […]


Tanjug 5. maja 2022. 17:27\nGeneralni sekretar OPEK-a Mohamed Barkindo rekao je u sredu da je nemoguće da drugi proizvođači nadoknade ruski izvoz od preko 7,0 miliona barela dnevno. Slobodni kapaciteti jednostavno ne postoje, naglasio je on.


05-03-2021 18:27 Srbija Društvo\nBranislav Tiodorović (Foto: Jutjub)\nPosle sednice, doktor Branislav Tiodorović je gostovao u jednoj emisiji i prokomentarisao odluke kriznog štaba.\n- Plaćamo mnogo, pokušali smo da izađemo u susret onima koji vole skijanje, i delu stanovništva koje ima ekonomske uslove da ode na skijanje. Nije isto na staroj planini gde se sve poštovalo, i na Kopaoniku ili Zlatiboru- istakao je Tiodorović\n- Najpre bih se obratio građanima, od njih bih tražio podršku. Starije je iskustvo naučilo i ponašaju se odgovorno. Najveći broj onih u bolnici jesu starije osobe. Mlade pozivam, sada je trenutak u kome mogu da pokažu kako su nesebični i samosvesni- naglasio je dr Branislav Tiodorović.\nKoje odluke je doneo Krizni štab, saznajte OVDE.\nVUČIĆ "KLEKAO" PRED KONOM: Naručio napad na Krizni štab - sada moli za oproštaj


Naslovna » Izlasci » Film » Nedelja grčkog filma od 23. do 28. aprila\nNeko drugi 14. april 2014. Film Komentari su isključeni na Nedelja grčkog filma od 23. do 28. aprila\nPovodom grčkog Predsedavanja Savetu EU, Ambasada Grčke u Beogradu sa brojnim partnerima organizuje besplatnu manifestaciju pod sloganom „Slike iz prošlosti, vizija budućnosti“ a domaća publika će biti u prilici da vidi najopsežniju retrospektivu Grčkog filma do sada, od klasičnih filmskih ostvarenja, pa do najrecentnijih naslova.\nGrčka kinematografija živi trenutno svoj zlatni period – sve češće se govori o novom talasu grčkog filma koji kritičari, kako zbog estetskih tako i zbog tematskih karakteristika definišu kao „Greek Wierd cinema“. Filmovi poput „Očnjaka“, „Atenberga“ ili „Mis Vajolens“ napravili su svetske uspehe, a sve se više govori i o najnovijoj generaciji filmskih stvaraoca čija ostvarenja ćemo videti i na ovoj retrospektivi.\nPROGRAME POGLEDAJTE … OVDE!\nDom omladine Beograda će prikazati 12 filmova najnovije produkcije od kojih većina nikada nije bila u domaćoj distribuciji. Od već pomenutih preko najnovijih ostvarenja „L“ i „Septembar“, bićemo u prilici da vidimo i neobičnija ostvarenja istog pravca, kao što su istorijska drama „Crna polja“ ili futuristički „Divlja patka“. Takođe, domaća publika će moći da vidi i nekoliko velikih popularnih filmskih hitova kao što su „Haritonov hor“ i „Carigradska kuhinja“. Uz celovečernje filmove biće prikazani i najnoviji nagrađivani kratki filmovi.\nSve projekcije u Domu omladine Beograda i Jugoslovenskoj kinoteci su besplatne. Za projekcije u Domu omladine Beograda neophodno je preuzeti besplatne propusnice. Ulaznice će se deliti u centralnom holu DOB-a, u periodu od 12.00 do 19.00, 16. i 17. aprila i od 22. aprila do kraja Festivala, odnosno dok bude propusnica.\nPored Ambasade Grčke, Doma omladine Beograda i Jugoslovenske kinoteke organizatori retrospektiva su i Delegacija EU u Srbiji i EU info centar, Grčka Kinoteka, Helenski filmski centar, Helensko poslovno udruženje i Helenski kulturni centar u Beogradu uz podršku Ministarstva kulture Srbije. (danubeogradu.rs)\nTagoviambasada grčke bioskopi dom omladine beograda dub film izlasci kinoteka vesti za dž\nPrethodni „Čudesni Spider-Man 2“ u bioskopima od 24. aprila\nSledeći Hotel Crystal


Rađen: Ne razmišljam o reprezentaciji | Mondo Portal\nRadjen o smanjenoj kazni i povratku vaterpolu\nRađen: Ne razmišljam o reprezentaciji 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOstali sportovi 24.06.2016. / 12:33 12:33\nRađen: Ne razmišljam o reprezentaciji\nIzvor MONDO/Tanjug 24.06.2016. / 12:33 12:33\nSrpski vaterpolista, kojem je Sud za sportsku arbitražu smanjio kaznu zbog korišćenja dopinga, izjavio je da će se vratiti u bazen kao iskusniji igrač i da je mnogo toga naučio u prethodnom periodu.\nNikoli Rađenu, koji je bio pozitivan na kokain, Sud za sportsku arbitražu u Lozani smanjio je kaznu sa četiri na dve godine, pa će moći da se vrati vaterpolu 17. februara 2017. godine.\n"Čovek se uči se na greškama. Ali najvažnije što se nisam zatvorio u četiri zida, radio sam, trenirao. Počeo da radim posao kojim ću se baviti posle karijere. Maksimalno sam iskoristio ovaj period i to je najvažnije", rekao je Rađen novinarima u Beogradu.\nRađen uskoro u bazenu, žalba usvojena!\nOn je objasnio i na osnovu čega mu je smanjena kazna.\n"Kazna je smanjena jer sam govorio istinu i ništa nisam sakrivao. To je bilo presudno u odluci CAS. Povezali smo događaje, sa utakmicama i dokazano je da doping nije uzet zbog pobošljanja sportskih dostignuća", naglasio je Rađen.\nRađen je osvrnuo i na povratak u reprezentaciju.\nRađen je bio pozitivan na kokain na doping testu posle utakmice reprezentacija Srbije i Španije u Madridu 17. februara 2015. godine u Svetskoj ligi, kao i 14. aprila iste godine u Kruševcu protiv Rusije. FINA je zbog toga suspendovala Rađena na četiri godine, a vaterpolista je priznao grešku i uključio se u edukativna predavanja o štetnosti dopinga.\nRađen je zabeležio 180 nastupa za Srbiju, a osvojio je Svetsko prvenstvo u Rimu (2009) i srebro u Šangaju (2011), na prvenstvima Evrope ima dva zlata u Ajndhovenu (2012) i Budimpešti (2014), srebro u Malagi (2008) i bronzu u Zagrebu (2010). Pored toga ima dve bronze sa Olimpijskih igara u Pekingu (2008) i Londonu (2012), kao i pet titula u Svetskoj ligi.\nnikola rađen vaterpolo suspenzija\n24.06.2016. / 13:41\nmoze bices srpski kokaniđa.....\n24.06.2016. / 13:07\nkoje karijere????koja reprezentacija????mislis li da si zasluzio???pa nisi opljackao banku da ti se smanji kazna aloooooooti si bio uzor mladima!!!!!!jos bi ti povecao kaznu ne zasluzujes jer si slabog karaktera\nUpravo gledate Emotivni Trinkijeri govorio o pogibiji Kobija Brajanta 2 Ostalo Pre 19 h Trener crno-belih Andrea Trinkijeri otvoreno govorio o Kobiju Brajantu koji je poginuo u nedelju u helikopterskoj...


ŠTA JE ODRŽIVI RAZVOJ? | Internet prezentacija opstine Smederevska Palanka - Početna Strana\nOdrživi Razvoj je razvoj koji zadovoljava sadašnje potrebe ali tako da se vodi računa o racionalnom korišćenju ograničenih resursa kako se ne bi dovelo u pitanje njihovo buduće korišenje za zadovoljavanje potreba narednih generacija.\nOdrživi razvoj je skladan odnos ekologije i privrede, kako bi se prirodno bogatstvo naše planete sačuvalo i za buduce naraštaje. Može se reći da održivi razvoj predstavlja generalno usmerenje, težnju da se stvori bolji svet, balansirajući socijalne, ekonomske i faktore zaštite životne sredine.\nPre nešto više od deset godina, Svetska komisija za životnu sredinu i razvoj (World Commision on Environment and Development), poznata i kao “Bruntlendova komisija” (Brundtland Commision) objavila je izveštaj pod nazivom „Naša zajednička budućnost (Our Common Future) kojim se ukazuje na opasnost, po ljude i našu planetu, od politike ekonomskog rasta bez uzimanja u obzir mogućnosti regeneracije planete Zemlje.\nOva komisija, kojom je predsedavao Kanađanin Jim McNeill, definisala je održivi razvoj kao razvoj kojim se ispunjavaju potrebe sadašnjosti, bez uskraćivanja mogućnosti budućim generacijma da zadovolje svoje potrebe.\nSvetski lideri su na Zemaljskom samitu u Rio de Žaneiru 1992. godine usvojili preporuke Bruntlendove komisije, a jedan od rezultata samita bila je Agenda 21 kojom se daju preporuke za održivo upravljanje zemljišnim, vodenim i šumskim resursima u 21. veku.


TURISTIČKA ORGANIZACIJA VOJVODINE UČESTVOVALA NA „RUMFEST" FESTIVALU | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija ТУРИСТИЧКА ОРГАНИЗАЦИЈА ВОЈВОДИНЕ УЧЕСТВОВАЛА НА „РУМФЕСТ" ФЕСТИВАЛУ | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija\n> Novosti i obaveštenja > TURISTIČKA ORGANIZACIJA VOJVODINE UČESTVOVALA NA „RUMFEST“ FESTIVALU\nTuristička organizacija Vojvodine prisustvovala je na devetom „Rumfestu“, koji je održan 02. i 03. avgusta na Gradskom trgu u Rumi. Ove godine muzički program činili su YU Grupa i Van Gogh.\nPored „Rumfesta“ Turistička organizacija opštine Ruma je ove godine realizovala projekat za turističke novinare i blogere,“Ruma – Srem, spoj tradicionalnog i modernog”, u okviru kog promoviše sve kulturne i prirodne vrednosti Rume, Fruške gore i Srema.\nProgam je obuhvatio posetu „Destileriji Petrović“ i obilazak kuće za odmor “Vila A’storia”, obilazak izletišta „Borkovac“, otvaranje manifestacije „Rumfest“, obilazak užeg centra grada Rume, poseta Vinoteke „Vina glass“ i obilazak Vinarije „Deurić“ u Maloj Remeti.


Zamena EK ventila | Zamena ventila za vodu | Vodoinstalater Beograd\nZamena EK ventila spada u najučestalije vodoinstalaterske usluge. Zamena EK ventila, zamena ventila za vodu, zamena ventila u zidu kao i za sve hitne intervencije povezane sa ventilima, dostupni smo 24h dnevno, tokom cele godine i praznika. Ukoliko EK ventil počne da curi i potrebna vam je hitna zamena EK ventila, naš dežurni vodoinstalater Beograd nakon poziva brzo dolazi na vašu adresu.\nZamena EK ventila – Zamena ventila za vodu\nZamena EK ventila Vam je dostupna na celoj teritoriji Beograda, pozivom na kontakt telefone naših vodoinstalatera koji ovu intervenciju obavljaju svakodnevno. Gde god da se nalazite, vršimo ovu kao i sve ostale vodoinstalaterske usluge u svim gradskim opštinama. Pozovite nas i objasnite o čemu je reč, a mi ćemo se odmah uputiti na vašu adresu. Zamenu EK ventila vršimo brzo, stručno i efikasno u svako doba dana. Značaj ventila u vodovodnom sistemu je najvažniji, oni postoje da bi sprečili dotok vode u momentima kada je to neophodno, poput velikog pritiska, pucanja cevi ili nastanka poplave. Naš profesionalni tim vodoinstalatera vrši zamenu svih ventila za vodu kad god Vam je to potrebno, između ostalog i zamenu EK ventila.\nCena zamene EK ventila je pozivom naših vodoinstalatera pristupačna svima. Poslujemo sa pravnim i fizičkim licima, možete nas pozvati bez obzira o kakvom kvaru je reč jer pružamo profesionalno sve vrste vodoinstalaterskih usluga, od zamene EK ventila, snimanje cevi, odgušenje kanalizacije, itd. EK ventil se može koristiti u upotrebi kod veš mašine, mašine za sudove, prilikom instalacije vodokotlića i kao sastavni deo svake slavine u domaćinstvu. EK ventil se na tržištu može naći napravljen od različitih sastava, poput mesinga, metala, kao ventil sa jednim ili dva priključka i EK ventil sa filterom. Sastoji se od dvostrukih navoja i različitih dimenzija. Važno je da svi ventili u domaćinstvu, odnosno svakom objektu budu apsolutno ispravni jer su od velikog značaja za bezbednost prilikom rizičnih situacija.\nZamena EK ventila po najpovoljnijim cenama, brzo, profesionalno i kvalitetno, pozivom naših dežurnih vodoinstalatera. Obavljamo sve hitne intervencije na najvišem nivou po svim standardima kada je reč o pružanju vodoinstalaterskih usluga. Ako želite pouzdane i profesionalne vodoinstalatere, sa višegodišnjim iskustvom i znanjem, dostupni smo Vam 24h, sedam dana nedeljno, tokom cele godine. Garantujemo Vam brz dolazak na adresu, kvalitet i uštedu vremena i novca kao i da dajemo račun i pisanu garanciju za kvalitet pruženih usluga. Vodoinstalater Beograd vam je na raspolaganju i za vreme praznika.


(VIDEO) Krvava tučnjava u centru Beograda | Dnevnik.ba\n(VIDEO) Krvava tučnjava u centru Beograda\nSinoć, nešto prije 21 sat došlo je do velike tučnjave navijača Zvezde i Partizana u Karađorđevom parku u blizini Veterinarskog fakulteta u Beogradu.\nOko 30 navijača sukobilo se unutar samog parka, gađali su se bakljama, a navijači maskirani fantomkama bili su naoružani i lancima, palicama, remenima, ali i noževima. Nakon nekoliko minuta žestokog obračuna, stigla je interventna policija, pa su se navijači dali u paničnu jurnjavu okolnim ulicama u blizini Hrama Svetog Save.\nU kaosu je sudjelovalo tridesetak navijača, a jedan 23-godišnji navijač Crvene zvezde teže je ozlijeđen nakon što ga je pripadnik Grobara ranio nožem.\nPolicija, koja je u velikom broju stigla na mjesto sukoba, brzo je reagirala i uslijedila je racija i strka oko Hrama Svetog Save i okolnim ulicama. Navijači su upadali i u obližnje kafiće, kako bi se sakrili od žandarmerije, koja je upadala u te prostore i vršila raciju na licu mjesta.\nNakon tučnjave bilo je još navijača s ozljedama, uglavnom lakše prirode, a policija je uhitila pet navijača Zvezde te jednog Grobara, za kojeg se sumnja da je nožem uboo mladog navijača Zvezde\nNeposredno prije nereda, Zvezda je igrala svoju utakmicu na Marakani protiv Napretka iz Kruševca, gdje su gosti šokirali lidera prvenstva u 91. minuti. Izgledno je da su navijači Partizana čekali svoje najveće rivale i napali su baš kada su se Delije vraćale s utakmice.\nPodsjetimo, prije manje od godinu dana, kad su Grobari slavili titulu Partizana, upravo na istom tom mjestu dogodila se masovna tučnjava Delija i njihovih arhetipskih neprijatelja. Tada su Delije naoružani motkama napali Grobare, koji su pripremali šampionsku bakljadu ispred Hrama.


Akademski voz danas u Mostaru\nU sklopu Prvog salona akademske knjige koji se u Mostaru održava od 18. do 22. septembra 2018. godine, danas je za 11.58 sati najavljen dolazak Akademskog voza u Mostar, sa usputnim stajalištima u Sarajevu i Konjicu.\nOsim toga, za 11.30 sati najavljena je dodjela nagrada za studente - korisnike univerzitetskih biblioteka u FBiH, a za 13 sati donacija knjiga Općoj biblioteci Žepče (Francuski kulturni centar).\nU 20 sati bit će prezentiran bh. studentski film - Selekcija sa Sarajevo Film Festivala 2018. godine u Omladinskom kulturnom centru Abrašević.


Na Bjelašnici najavljen prvi Teqvoly turnir na sni... Bitno za napomenuti jeste da će ekipe zbog ravnopravnosti činiti po jedan muškarac i jedna djevojka, a planirano je da se igra na dva dobijena seta do 11 osvojenih poena\nPoražen od Belgijanca Kimmera Coppejansa\nDžumhur bez plasmana u glavni žrijeb Australian Open Džumhur je u finalnom, trećem kolu kvalifikacija poražen od Belgijanca Kimmera Coppejans sa 6:2, 6:0, za 59 minuta igre\nOdbojkaški BiH poraženi od Turske Na Evropsko prvenstvo plasirat će se pobjednici grupa i pet od sedam drugoplasiranih ekipa\nNova djevojka bodri Džumhura u Dubaiju: Idu li zaj... Ukoliko Džumhur ostvari plasman na prvi Grand Slam sezone, u Australiji ga čeka niz izuzetno strogih pravila\nPRVO KOLO TURNIRA U SKOPLJU\nPoraz bh. odbojkaša na startu kvalifikacija za Evr... U drugom kolu izabranici selekora Ifeta Mahmutovića u utorak od 18 sati igraju protiv Turske\nPobijedio Emilia Gomeza\nDžumhur u drugom kolu kvalifikacija za Australian ... U drugom kolu kvalifikacija najbolji bh. teniser igrat će protiv Nijemca Juliana Lenza, 245. igrača na ATP listi\nLejla Tanović sedma biciklistkinja svijeta Plasman Tanović na sedmo mjesto je najbolji rezultat u historiji bh. biciklizma i prvi plasman među deset najboljih biciklista za našu državu\nPoraz u Estoniji, rukometaši BiH prokockali prednost Iako su nakon prvih 30 minuta imali prednost od tri gola, rukometaši BiH na kraju su morali priznati poraz, s obzirom na izuzetno loš napadački učinak u drugom poluvremenu\nVečeras igraju utakmicu\nRukometni Zmajevi proživljavaju užas u Estoniji: N... Testirani su čak tri puta u dva dana na Covid, ali niko nije pozitivan\nŠuman i rukometni Zmajevi u duelu s Estonijom, dir... Uzvratni susret igra se četiri dana poslije u Bugojnu, a imperativ ostaju pobjede\nZmajevi ni danas nisu dobili selektora, a kad će... Podsjetimo, Zvjezdan Misimović je predložio Ivaila Peteva, a Emir Spahić nekadašnjeg saigrača Sergeja Barbareza\nFoto/ Zvijezda Big Brothera\nDamir Džumhur ima novu djevojku: Evo koja dama je ... Na Instagramu su objavili identične fotografije na kojima pokazuju tetovaže sa znakom beskonačnosti, a brojni pratitelji poželjeli su im puno sreće u novoj vezi


Šta je bolje: Trčanje napolju ili na traci za trčanje? - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nŠta je bolje: Trčanje napolju ili na traci za trčanje?\nOvo pitanje mnogi postavljaju...\nSigurni smo da ste i vi postavili ovo pitanje bezbroj puta. Mišljenja su podeljenja kada je reč o trčanju u prirodi i na traci, ali mi smo pronašli naučne odgovore koji su nam rasvetlili ovu misteriju.\nNaučna sitraživanja su pokazala da se više enrgije troši kada trčite napolju. Zbog povećanog otpora vazduha koji je uvek jači van zatvorenog prostora, trkači koji trče napolju troše više energije. Takođe, dokazano je da oni koji trče na traci ne mogu da trče punom brzinom. Tempo kojim trčite ne diktirate vi neko traka, dok je situacija u prirodi drugačija. Kada trčite napolju vi određujete kada ćete ubrzati, a kada usporiti, a traka to radi sama. Doduše, vi joj dajete komande, ali opet ne možete u istom trenutku ubrzati ili usporiti.\nKada je reč o povredama, i jedna i druga metoda mogu da dovedu do povreda. Zbog neravnog terena, trčanje u prirodi obično dovodi do ugnječenih zglobova, dok pad na traci može da dovede do istegnutih ligmenata.\nKada se sve uzme u obzir, trčanje napolju je znatno bolje od trčanja na traci. U prirodi vi diktirate tempo trčanja. Takođe nailazite na drugačije podloge i neravan teren koji i te kako utične na trening i krajnji rezultat. Zbog toga je bolje da uvek trčite napolju ako imate izbora.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Najbolje vežbe za sagorevanje kalorija koje možete raditi svaki dan


Na lokalitetu planinarskog doma "Lipici" u Srebreniku, upriličeno je prvo druženje ratnih načelnika i predsjednika ratnih predsjedništava,općina Sjeveroistocne Bosne - Radio Srebrenik\nNa lokalitetu planinarskog doma “Lipici” u Srebreniku, upriličeno je prvo druženje ratnih načelnika i predsjednika ratnih predsjedništava,općina Sjeveroistocne Bosne\nNa lokalitetu planinarskog doma “Lipici” u Srebreniku je upriličeno prvo druženje ratnih načelnika i predsjednika ratnih predsjedništava općina Sjeveroistocne Bosne. Uz evociranje uspomena na dane organizovanja civilnog života,ali i obezbjedjenja logističke potpore za odbranu BiH u ratnim uslovima,bila je ovo i prilika da se ukaže još jednom na značaj svega onog što je u tom periodu 1992-1995. značilo u smislu funkcionisanja javnog života.\nKako su u svom obraćanju istakli Mehmed Bajraktarević (ratni načelnik općine Srebrenik) Selim Bešlagic (ratni načelnik općine Tuzla) i Šemsudin Sakovic (predsjednik ratnog predsjedništva općine Brčko) obzirom da je u BiH svako malo na sceni revidiranje i falsifikovanje istorije potrebno je učinti sve kako se neke stvari i činjenice ne bi pogrešno tumačile ili potpuno zanemarile.\nI dvadest pet godina nakon rata vrlo često pogrešno se prezentiraju neke činjenice i sa drugog aspekta govori o dogadjajima u tom periodu. Na sastanku u Srebreniku pokrenuta je i inicijativa da se pristupi izradi jedne publikacije u kojoj će i sa adekvatnim vremenskim otklonom,fotografijom ,dokumentima i živim svjedočenjima direktnih sudionika, obradjen biti period 1992-1995.godina. Bez obzira iz kojih političkih partija dolaze jedini cilj i tada i sada u ovom periodu svima njima je prosperiretna i evropska BiH,poruka je sa sastanka ratnih načelnika općina Sjeverostocne Bosne odrzanog u Srebreniku.\nPrethodni članakNove igračke i nastavna sredstva za mališane u vrtiću u Srebreniku\nNaredni članakPoziv za mala i srednja preduzeća


Matične ćelije iz pupčane vrpce: Šansa za liječenje srpaste anemije! — Mama Klik\nNaslovna Mama Bolesti i tegobe Matične ćelije iz pupčane vrpce: Šansa za liječenje srpaste anemije!\nŠon Fordu je na rođenju dijagnostikovana srpasta anemija i imao je komplikacije do 4. godine života. Njegovi roditelji očekuju drugu bebu i odlučili su da sačuvaju matične ćelije, čijom bi transplatacijom oboljeli dječak dobio adekvatnu terapiju. Šonov brat/sestra na taj način ima šansu da postane najmlađi heroj za svog brata. Upravo zbog ovakvih slučajeva svaka porodica bi trebalo da razmisli o pohranjivanju matičnih ćelija iz pupčane vrpce.\nSrpasta anemija je grupa nasljednih poremećaja crvenih krvnih ćelija, poznatih kao\nhemoglobinopatije. Najčešći simptomi srpaste anemije su ponavljajući bol, oštećenje organa i infekcije.\nOve simptome uzrokuju izmijenjene crvene krvne ćelije koje su u obliku srpa, što prouzrokuje otežan prolaz ćelija kroz krvne sudove i začepljenje istih.\nDruge komplikacije ove anemije su akutni koronarni sindrom i neurološke komplikacije kao što je moždani udar.\nLiječenje srpaste anemije se odnosi prije svega na oslobađanje bola i prevenciju infarkta i moždanog udara. Za sada, jedina adekvatna terapija za srpastu anemiju je transplantacija hematopoetskih matičnih ćelija.\nIzvor ovih ćelija mogu biti koštana srž, periferna krv i krv pupčane vrpce.\nDonori i primaoci matičnih ćelija moraju biti kompatibilni, što se potvrđuje HLA tipizacijom. Braća i sestre imaju najveću šansu da genetski odgovaraju jedno drugom.\nPacijenti koji prođu transplantaciju mogu očekivati duži i život bez simptoma. Iz ovog razloga, sve češće se savjetuje transplantacija matičnih ćelija kod djece i mladih osoba sa srpastom anemijom.\nPupčana vrpca je lako dostupna i jako bogata hematopoetskim matičnim ćelijama. Zbog svoje nezrelosti, matične ćelije iz pupčane vrpce ne moraju u potpunosti da odgovaraju i imaju manju šansu za odbacivanje.\nZnačajan procenat ljudi savršeno genetski odgovara bratu/sestri, ali većina ovih ljudi nema sačuvane matične ćelije u banci matičnih ćelija. Više edukacija o čuvanju matičnih ćelija može povećati broj pacijenata koji će koristiti transplantaciju matičnih ćelija za stanja kao što je srpasta anemija.\nSvijest o prednostima čuvanja matičnih ćelija zdravog brata/sestre pomaže roditeljima da imaju više opcija liječenja.\nDanas u svijetu najveći standard za pripremu i korištenje matičnih ćelija u terapiji predstavlja FACT NetCord akreditacija. I svaka porodica koja razmšlja o pohranjivanju matičnih ćelija treba da provjeri da li banka za koju se odluče posjeduje ovu akreditaciju.\nMnoge države u regionu, poput Hrvatske i Srbije, zabranile su bankama koje nemaju ovu akreditaciju da nude svoje usluge na njihovoj teritoriji.\nJedina banka matičnih ćelija u BiH koja posjeduje ovu akreditaciju je Švicarska banka matičnih ćelija (Swiss Stem Cell Bank). Ova banka posjeduje FACT NetCord certifikat već 7 godina. Među prvima je u svijetu koja je dobila ovu akreditaciju i time porodicama pruža sigurnost, pouzdanost i garantuje najviši kvalitet terapijske vrijednosti sačuvanog uzorka matičnih ćelija za liječenje.\nPrethodni članakPočelo potpisivanje peticije za besplatne udžbenike\nSljedeći članakPriprema za porod – besplatna radionica sa babicom\nDa li da zovem psihijatra ili baba Vangu?! Kada i od...


Snežana Novaković - Direktna reč\nTri su mi države, ni jednoj ne pripadam sasvim. Tri su mi kuće, ni jedna dovoljno moja. Tri jezika, od svakog tek toliko da zakrpim priču.\nI kao dete sam pisala, tu i tamo me nagrađivali po onoj zemlji koja više ne postoji. Završila sam Masinski uverivši tako i sebe i druge da umem još nešto. Sad, umesto dnevnika, ili umesto domaćeg, pišem neki blog.\nKad bih bila biljka, bila bih lavanda - postojana i kad joj odseku korenje, pomalo divlja, jednostavna, otporna i na kamen i na sunce. U međuvremenu sam mama, žena, tašta i još svašta, samo mi fali vreme da ostvarim sve projekte. Oči i jezik su mi glavni alat, rukama se služim. Igrala bih svuda i uvek, a živela bih u biblioteci.\nSomers Ajsls očima mahaluše (Deo četvrti)Autor: Snežana NovakovićOni koji su se na ostrvu zadržali duže od običnih turista tvrde da su ovde došli umorni od života na točkovima i večite jurnjave za vremenom po velikim svetskim metropolama bez boje, sunca i neba. A onda, shvativši tek po dolasku na ostrvo, […]--Pročitaj više »\nIstorija jedne ljubaviAutor: Snežana NovakovićVeć na prvi pogled, sasvim izdaleka, znala sam da ću se zaljubiti. Ali, onako, bez zadrške, totalno i iz duše. Onaj nepogrešivi trenutak obnevidelosti, srce u grlu, stomak u čvorovima, ruke mlitave, nigde tla pod nogama. “Oh, uzmi me, prihvati me, obrgli me, zadrži me, ne […]--Pročitaj više »\nOstaliAutor: Snežana NovakovićKategorija Ostalih, ta manjina toliko poznata, neophodna i neomiljena među lokalnim stanovništvom svuda u svetu, radi, živi i vrti se u svom začaranom krugu, pokušavajući, ponekad, da iz njega izađe, da se stopi sa sredinom u kojoj se zatekla, da postane deo njenog miljea, da pusti žile i […]--Pročitaj više »\nSomers Ajsls očima mahaluše (Deo treći)Autor: Snežana NovakovićSvaki put, kad mislim o Englezima, obuzima me blagi talas ljubomore, zavisti, teskobe i divljenja. U glavi mi se zavrti ceo ovaj veliki, šareni svet, sve zemlje, kontinenti, ljudi, vere, kulture, svi tako različiti i daleki, a svi spojeni istim “hello”, “please” i […]--Pročitaj više »\nDrama u ČortanovcimaAutor: Snežana NovakovićMoram da kažem i da pohvalim, ovih dana kad se o tome mnogo ne priča… Ima kod nas puno kulture i kulturnih dešavanja koja su, rekla bih, na svetskom nivou. Naravno, klasično pozorište tu zauzima visoko prvo mesto, doživljavam ga, definitivno, kao deo naše tradicije. Sa […]--Pročitaj više »\nSomers Ajsls očima mahaluše (Deo drugi)Autor: Snežana NovakovićMorala sam mnogo da osluškujem, čitam i posmatram da bih bar malo shvatila kompleksnost jednog sistema, veoma izraženog na malom parčetu kopna na kome smo se slučajno zatekli, a potpuno drugačijeg od onog u kome sam rasla. Dete sivih, betonskih blokova socijalzima koji […]--Pročitaj više »\nSomers Ajsls očima mahaluše (Deo prvi)Domaćini i gosti Autor: Snežana NovakovićArhipelag od dvadesetak manje ili više povezanih kvadratnih milja, okružen nepreglednim vodama Atlantika i stotinama milja udaljen od najbližeg kopna, deli oko šezdeset pet hiljada stanovnika. Somers Ajls. Ili Bermuda, po novijoj istoriji. Po lokalnoj statistici i grupisanju, sedamdesetak posto […]--Pročitaj više »\nMamaAutor: Snežana NovakovićFine su škole pozavršavali moji roditelji posle onog rata koji ih je, osiromašene i povređene, obogatio saznanjem o sebi samima, o ličnim vrednostima, ambicijama i željama, da bi ih, tako odškolovane i osvešćene, poslao u jedno malo, daleko mesto do koga se, kroz tesne tunele i duboke kanjone […]--Pročitaj više »\nKrunaGost autor: Snežana NovakovićNišta čoveku ne prija kao komfor. Komfor toplog sunca, širokog horizonta i baršunastih talasa, komfor zemlje koja nesebično daje, komfor uspeha, komfor moći.Da li zbog magle i dosadnih kiša, zbog stalnog sivila i vlage u kostima, zbog zemlje bez mirisa i hrane bez ukusa, ili zbog osećaja […]--Pročitaj više »


Saradnja sa PU "Radosno detinjstvo"\n17 septembar 2018 .\nU sredu, 26. septembra u 13 sati, Dunavska 35 započeće realizacija zajedničkog projekta Muzeja Vojvodine i PU Radosno detinjstvo: "Bajke i biljke", sastankom vaspitača i autora projekta. Primeren dečjoj mašti i radoznalosti projekat Bajke i biljke je namenjen prvesntveno deci starije predškolske grupe, saradnicima za likovno vaspitanje i vaspitačima Osmišljen je sa ciljm da kod dece utiče na razvijanje i širenje muzejske kulture, razvijanja ekološke svesti i osećaja odgovornosti za kulturnu i prirodnu baštini, bogaćenje rečnika i razvijanje mašte putem bajki.\nU prvoj fazi projekta informisali bi i edukovali vaspitače zainteresovane za učešće u realizaciji naznačenog projekta, a u drugoj fazi deca bi organizovano posetila Muzej da bi upoznala osnovne pojmove iz oblasti muzeologije, posetila deo stalne postavke koji se odnosi na praistorijsku arheologiju (posude, alatke, biljni i životinjski svet ), pratila POWER POINT prezentaciju o biljkama, razgovarala sa arheobotaničarem o tome šta su deca jela u praistoriji. Svako dete dobilo bi recept za pripremu priastorijskih poslastica Nakon čitanja bajke o biljkama svaka grupa izvela bi u Muzeju dramatizaciju ruske narodne priču Deda i repa u arheobotaničkoj bašti Muzeja Vojvodine.\nPo završenoj poseti deca bi po instrukcijama likovnih pedagoga i uz pomoć vaspitača u vrtiću ilustrovala bajke u kojima se pominju biljke ili pravili biljke iz bajki od reciklažnog materijala. Svi dečji radovi bi bili izloženi u malom salonu Muzeja.\nAutori i realizatori projekta su: Vladimira Stanisavljević, muzejski savetnik pedagog, Jelena Tišma, liikovni pedagog i Aleksandar Medović, viši kustos arheobotaničar.


Nikon D810 telo digitalni fotoaparat cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNikon D810 telo digitalni fotoaparat cene\ncena od 319.990,00 do 319.990,00 din | prodavnica (3)\nNikon DSLR FOTOAPARAT D810\ncena od 356.990,00 din\ncena od 337.990,00 din\ncena od 326.990,00 din\ncena od 291.990,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nikon D810 telo digitalni fotoaparat po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nikon digitalni fotoaparat D810 telo na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Digitalni fotoaparati cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nikon Digitalni fotoaparati, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nikon D810 telo digitalni fotoaparat sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nikon D810 telo digitalni fotoaparat. Pre kupovine, podatke za Nikon digitalni fotoaparat D810 telo proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Španski metar | 2011\nŠPANSKI METAR 2011: ŽIVOT JE FILM, A BUDE I OBRNUTO\nČetvrto izdanje Španskog metra koji tradicionalno organizuju Institut Servantes u Beogradu i Kulturni centar Beograda, nudi devet filmova različitih sadržaja i stilova, ali sa zajedničkim imeniteljem da je život film. S obzirom na to koliko tehnologija menja ljudsko ponašanje i svest o svemu, uživaoci virtuelnih svetova reći će da je sve film i da život više ne postoji. Oni koji su protagonisti opipljive stvarnosti tvrde da bez života nema ni filma. Španski metar će ponuditi obe strane doživljaja.\nOnu dokazivo realnu videćemo u filmu Jedna tvoja reč koji je režirala španska ministarka za kulturu, Anheles Gonsales Sinde. Na toj strani je Lope, filmski pogled na život velikog umetnika Lopea de Vege u režiji Brazilca Andruće Vedingtona, kao i Oskarom nagrađena Tajna njihovih očiju argentinskog reditelja Huana Hosea Kampanelje.\nIzmeđu su filmovi: Želim samo da hodam Agustina Dijaza Janesa i Ćelija 211 Danijela Monzona koji žanr promovišu u model naše stvarnosti.\nNasuprot svima i svemu su dve parodije: Sexy killer, komični horor Migela Martija i Španski film, ekstremno groteskna parodija Mrak filma i najboljih španskih filmova novijeg datuma.\nJedna tvoja reč(2008), Anheles Gonzales-Sinde\nŽelim samo da hodam (2008), Agustin Dijas Janes\nAfter (2009), Alberto Rodrigez\nKamino (2008), Javier Feser\nLope (2010), Andruća Vedington\nĆelija 211 (2009), Danijel Monson\nSexy killer (2008), Migel Marti\nTajna njihovih očiju (2009), Huan Hose Kampanela\nŠpanski film (2009), Havier Ruiz Kaldera


I one se nadaju perfektnom vikendu?! - Sportske novosti\nNaslovna Ostalo Odbojka I one se nadaju perfektnom vikendu?!\nVečeras će se u poslednjoj utakmici trećeg vikenda Lige nacija u odbojci u ženskoj konkurenciji u terminu od 02:30 posle ponoći po našem vremenu sastati ekipe SAD i Brazila. SAD je na deobi 1. mesta sa Turskom uz skor 7/1, a Brazil je na deobi 6. mesta sa Srbijom uz skor 5/3.\nU sva 5 međusobna meča dva tima u 2018. godini slavile su odbojkašice SAD, a ako se taj trend nastavi i u ovoj godini videćemo pobedu SAD možemo je naplatiti kvotom od @1.40 /sportska kladionica MaxBet\nMeđusobni mečevi: SAD Ž – BRAZIL Ž\n19.08.18 FI Brazil Ž SAD Ž 1 : 3\n17.08.18 FI Brazil Ž SAD Ž 2 : 3\n15.08.18 FI Brazil Ž SAD Ž 0 : 3\n12.08.18 FI Brazil Ž SAD Ž 1 : 3\n06.06.18 NL SAD Ž Brazil Ž 3 : 1\nPrethodni tekstOdbojkašice Srbije večeras sa domaćinom za perfektnu nedelju?!\nSledeći tekstLitvanija sa najjačim sastavom putuje u Kinu!


KK Lavovi Brčko PIONIRKE BOLJE OD ŽUPANJE | KK Lavovi Brčko\nPrijateljskom utakmicom u Brčkom protiv ekipe Županje ženska pionirska selekcija našeg kluba odigrala je prvu utakmicu u podmlađenom sastavu (djevojčice rođene 2005. i mlađe) nakon završetka takmičarske sezone 2018/2019.\nIako u dosta izmjenjemom sastavu u odnosu na ekipu koja je u nedavno završenoj sezoni osvojila vicešampionsku titulu u prvenstvu Republike Srpske naše pionirke su prikazale igru koja može da raduje sve u klubu. Izuzetno čvrstom odbranom na samom početku meča i sigurnom realizacijom u napadu naše Lavice su vrlo brzo došle do dvocifrene rezultatske prednosti koju do kraja meča nisu ispuštale. Priliku za dokazivanje na ovoj utakmici dobile su sve djevojčice koje će naredne sezone činiti okosnicu kako pionirske tako i predpionirske selekcije našeg kluba. Sedmoplasirana ekipe u prvenstvu Hrvatske protekle sezone, ekipa Županje pokazala se kao izuzetno borbena, organizovana i sa klupe odlično vođena ekipa.\nNajefikasnije u našoj ekipe na ovom meču bile su kapiten Milica Đokić sa 32 i Amila Smajić sa 17 postignutih poena.\nLAVOVI – Županja 77:58 (25:13, 15:14, 13:15, 24:16)\nTrener Bližnjaković na ovom meču računao je na sledeće košarkašice: Milica Đokić, Amila Smajić, Ksenia Vukić, Sara Đokić, Tamara Šarenac, Marija Lukić, Anastasija Dugonjić, Ajla Beganović, Anđela Tomić, Katarina Pudić, Mia Gajić, Dunja Angelov, Ana Bjeljac, Belma Bahor, Marina Janjić i Ajna Denić.\nVeliku zahvalnost upućujemo našim prijateljima, ekipi Županje na fer i korektnoj igri.\nHVALA ŽUPANJA i vidimo se uskoro!