Drugi osmeh se ne vidi A u publici - razne generacije. Lini se, ipak, da su egzibicije pripadnika Vojske najviše prijale najmlađima pa su, oduševljeni, posle veežbe prvi potrčali da se u naručjima vojnika fotografišu poredhelikoptera i naoružanja.\nGoran-1 Tesko da je ovo bio spektakl. Ako se ministar hvalio sa recimo novim uniformama,zasto ne kaze gde su,jer na vezbi ih je bilo vrlo malo obucenih u te cuvene nove uniforme ? Ujedno,tehnika je toliko stara da tesko moze da konkurise i za muzej, a kamoli za ozbiljniju namenu ! Ovo sto je bilo danas se desava skoro svake godine,par naleta,malo pucnjave iz coraka,navodna pokazna vezba koju svi znaju napamet...a posebno je smesan bio patrolni camac koji je godinama zreo za otpad...nema se iskreno, na zalost,cime ponositi ministar !\nMilos Ne mogu da verujem da sam procitao ovakav tekst! Ono je bilo toliko jadno da ja nemam reci... Beskorisni Sutanovac, najgori politicar u nasoj istoriji nas je propisno obrukao. Ljudi su plivali u blatu a program je trajao kad sve sve sabere nepunih sat vremena. Uzas i katastrofa. Mozemo mi sad do sutra ovo da komentarisemo i ako ljudi koji su organizovali ono citaju, samo ce reci da smo neki nezadovoljni idioti i da lupamo gluposti. trebaju nam novi ljudi, koji su vec stekli milione, koji nas nece krasti na svakom koraku!! Postavljamo na vlast ljude koji su dotad ziveli od plate.. ne ide to.. Sve u svemu sramotno .. ovaj tekst je narucen .. i vi ste sramota\nmarko ..a od kada "nasa vojska" koristi FN Minimi PARA (ili skraceni M249)? Vec smo u NATO-u? Jel to treba da znaci da vajni zastavini "konstruktori" ne mogu da naprave laki puskomitraljez u kalibru 5.56 nato? Ili je jedan od uslova za clanstvo u nato-u da se Zastava potpuno unisti pre nego sto se proda nekom narko dileru-politicaru? PS: Ako momak na slici nije pripadnik VS nego nekakav SAJ-evac pandur ili nesto tako onda kao da nista nisam rekao, oni i onako dobijaju sta god pozele.\nmk Samo me zanima da li je novinar koji je ovo nazvao spaktaklom uopste bio tamo???Pa moj sedmogodisnji sin,koji me je i naterao da dodjemo na Kalemegdan i gledamo taj "SPEKTAKL" je posle bedna tri-cetiri naleta bedna dva supersonicna aviona spontano rekao-tata,ajmo kuci,meni je dosadno...Osim penzionera -nostalgicara niko nije ni mogao da bude odusevljen ovom smejurijom od vezbe.Verujem da nisu ni kerozina imali za vise.Trebalo bi da nam plate odstetu sto su lazno najavili spaktakl,prevarili decu i odrasle i naterali nas roditelje da u nedelju ranimo ni zbog cega.Recite narodu jednom,posteno-NEMAMO VOJSKU,NE DAJU NAM DA JE IMAMO...sta li vec-sve je bolje od laganja da smo vojno sposobna zemlja.PS Da ne zaboravim-kad ce drzava,nama sto smo joj dali godinu ili vise od zivota,sluzeci vojsku da to bar,prizna kao radni staz???Kad je vec nove narastaje oslobodila obaveze da toliko vole svoju domovinu...\nMarko-x Uvek su se gradjani ove zemlje ponosili svojom vojskom (a i ja sam) i na tu kartu politicari igraju previse dugo. Procitao sam sve komentare i jedino sto se spominje jeste glad i nemastina. Sto je najgore, ogroman broj postenih oficira je bukvalno na ulici upravo zbog takvih koji prave ovakve mitinge i trose pare koje bi stvarno mogle bolje da se iskoriste. Sta li tek rade van ociju javnosti????\nmiroljub Odakle obraza da se u sadašnjem stanju Vojske i zemlje ironično i cinično čine ovakve lakrdije koje imaju za cilj da zamajavaju narod o nekoj snazi i moći, mislim da nije bilo kazana da bi veči deo publike izostao.Sirotinja treba da iskoristi i tu mogučnost da bar ruča o svom trošku. To malošake vojske služiće u Avganistanu , Iraku .....kao topovsko meso Nato kuhinje.\nNindza U pravoj situaciji? Atlantska brigada sacinjena od Albanaca i americkih instruktora je nekoliko puta pokusala da iz pravca Albanije udje na Kosovo '99, pod potpunim "kisobranom" nad Srbijom, i nisu uspeli. OVK je bila potpuno potisnuta, a vojska je prosla sa, za tu situaciju, minornim gubicima. Ono sto je nama falilo jeste oprema u PVO i nista vise, jer je NATO posle neuspeha plana kopnene invazije presao na gadjanje civilnih ciljeva, i pripretio MOAB (Mother of all bombs) bombama. Te bombe imaju razornu moc manje takticke termonuklearne bombe, samo bez radijacije. Tako bi stradalo puno civila, i tada je potpisan kumanovski sporazum. Krace - ove jedinice su se pokazale vrhunskim, ali mi smo ipak ratovali sa CELIM NATO. Protiv neke manje pretnje, ovi bi sasvim solidno regulisali stvar... A sto se tice same parade-to je druga prica. Sve drzave to rade, ali nije problem u toj paradi, nego sto se krade na sve strane. Tu vec treba da se pokazu pravosudje i policija, a ne vojska...\nzalost Samo ako ih nebese sramota da se dice sa onim sto su pokazali.Nije mi jasno kako su i mediji (kada su videli onu strahotu) navalili sa objavama kada su videli sve to "sto ej prikazano" ....vojni kamioni stari 40 godina, ispucale piste, neuvezbanost prilikom iskakanja iz helikoptera. Mislim sta reci.Nase je da se dicimo sa zalosnim stvarima.\npere vojska nije izgubila ni jedan rat, nego politika. Nije se vojska povlacila nego su dobili takvo naredjenje. Bez vojske Srbija bi se svela na Bg i ono malo juzno od njega. Naravno da ne treba stedeti na vojsci, ona je jedan od nasih simbola. Ljudi nisu problem, samo se tehnika mora obnoviti. Zasto su vojnici djabalebarosi, a politicari nisu. Zasto mnogo razvijenije i daleko manje ugrozene zemlje imaju vojsku, ZASTO. Kog ce djavola skandinavcima vojska, ali je imaju!\nolivera Kakva država,takva i vojska,kakva vojska takva i parada.Aman bre,niti imamo državu niti vojsku,a parada nam nije potrebna.Ovom narodu krče creva,pasulj je bio najbolji deo parade.A zamislite koliko su pasulja mogli da skuvaju da nisu spiskali pare na gluposti?Osvestite se gospodo zadrigli,zadovoljni i lakomi političari.U Srbiji ima 2 000 000 siromašnih,a vi paradirate.


Sponzor (2020) - Cinemax Hrvatska\nRedatelj: Wendy Morgan\t 2020 | 96 minuta\nDarren (Kelly McCormack) opako je talentirana i nekonvencionalna mlada glazbenica koja sanja o stvaranju glazbe kakvu nitko dosad nije čuo. No ona je švorc, žonglira s više poslova s nepunim radnim vremenom i nema vremena za stvaranje. Očajnički tražeći gotovinu, prijavljuje se na web-stranicu za sastanke koji se plaćaju i baca se u mračnu zečju rupu koja je tjera da brzo odraste oblikujući njezinu glazbu i način na koji vidi svijet.


Američka vlada tuži kompaniju Google zbog monopola\nin Amerika, Tech\nAmerička vlada pokrenula je tužbu protiv tehnološke kompanije Google, pozivajući se na Zakon o borbi protiv monopola.\nAmeričko Ministarstvo pravosuđa i 11 republikanskih državnih uprava tužili su Google pred Federalnim sudom u Vašingtonu. U pitanju je najveća tužba protiv Gugla u poslednjih 20 godina, prenosi Si-En-En. Trampovoj administracijei se u tužbi protiv Gugla pridružilo još 11 američkih saveznih država – Arkanzas, Florida, Kentaki, Luizijana, Misisipi, Misuri, Montana, Južna Karolina i Teksas.\nGoogle je optužen da koristi svoju dominaciju na tržištu internet pretrage kako bi eliminisao svoje konkurente. Iako se u tužbi ne navodi zahtev za kažnjavanje kompanije, očekuje se da Američka država, tačnije Ministarstvo pravosuđa može da prisili Google da proda neke od svojih operacija.\nU tužbi se, između ostalog, navodi da Gugl godišnje plaća milijarde dolara proizvođačima elektronskih uređaja, kao što su Epl, LG, Motorola i Samsung i kompanijama za razvoj pretraživača, kao što su Mozila i Opera, kako bi obezbedio da bude njihov podrazumevani pretraživač Interneta i sprečio konkurenciju da zauzme tu poziciju.\nU Sjedinjenim Američkim Državama već dugo su prisutne rasprave o tome kako internet kompanije kao što su Google, Facebook i Twitter drže monopol nad tržištem.\nFajzer traži od FDA odobrenje za hitnu upotrebu svoje vakcine\nNajviši rukovodioci kompanije Amazon, Google, Facebook i Apple svedočili su u američkom Kongresu 29. jula, o tvrdnjama o monopolizaciji u industriji i tržišnim praksama.\nIZVOR: N1, B92 I FOTO: UNSPLASH\nTags: FloridaSADgoogleCNNtužbaKentakiteksasJužna KarolinamonopolLuizijanaAmerička vladaArkanzasMisisipiMisuriMontana\nPreminuo volonter koji je učestvovao u razvoju oksfordske vakcine


PO SISTEMU AKCIJE A NE REAKCIJE !!! – POKRET "TREĆI BLOK"\nokt 17 okt 17 Nenad\nPO SISTEMU AKCIJE A NE REAKCIJE !!!!\nPOKRET TREĆ BLOK ĆE U NAREDNOM PERIODU IZLAZITI SA PRIJEDLOZIMA NOVIH ZAKONA KOJI ĆE BITI NA KORIST NARODU A NE MAFIJAŠIMA !!!!!!!\nNajbrži način za riješavanje krize PRAVOSUDNOG sistema je :\nFormirati tim javnih Tužilaca sastava iz svakog naroda naj.manje 5 Tužilaca sa ovlasćenjima narodne I OD USTAVNOG SUDA KONTROLISANE !!!!!od POLITIKE nezavisne AGENCIJE a ne OD POLITIČARA Nezavisno Tuzilštvo.Rok njihovog postojanja????? dok se ne realizuju ciljevi !!!! Procesuiranje svih tužilaštvu sumnjivih političara i javnih ličnosti i nosilaca javnih funkcija.\n:Donijeti Zakon o poreklu imovine od 91 do 2017 godine odnosno trajni Zakon o stečenoj imovini!!!!!:\nDonijeti Zakon o Javnom nazavisnom Sudstvu koje se na svim nivoima bira javnim konkursom i mandat isti traje onoliko koliko poštuju Ustav(((((( A NAJ DUŽE DO ISPUNJAVANJA USLOVA ZA PENZIJU,TAKO DA MOGU BITI ZAMIJENJENI NOVIM MLAĐIM KADROVIMA)))))) i Zakone koje Verifikuje Skupstina a u skladu sa Ustavom.\nSledećePOSEBAN ZAKON !!!!da sva imovina stečena mimo zakona i neplaćenim POREZOM drzavi da se vrati u DRŽAVNI posjed istu staviti na licitaciju.POKRETNU I NEPOKRETNU srestva prodate ili (((kompletne nekretnine))) vratiti u budžet DRŽAVE TAČNIJE NARODNI BUDŽET . i naj bitnija stavka ovog zakona da glasi novac koji stigne u budžet ovim putem usmjeriti u fondove koij imaju isključivi socijalnu primjenu !!!\nSledece policija da bude Ustavom i Zakonom policija gradjana da nad njom političari nemaju nikakve ingerencije. Lica koja imaju rukovodeće funkcije u Policiji nemogu i nesmiju primati uputstva od Stranačkih Vodja !\nSledece svaki kandidat na listi za bilo koju funkciju dužan je da dostavi tačne podatke o imovinskom stanju i POTPIŠE dokument kojim se u slučaju laži ili prevare goni sudski . NA PREDLOG JAVNOG TUŽIOCA AUTOMATSKO ODUZIMANJE IMUNITETA. Gubljenje svih funkcija I novčana i zatvorska kazna ako se dokaže pljačka ili lažna izjava.Svaku Izjavu da potpišu tri svjedoka koju će nadležni organi provjeriti dali je istinita!!!!!!!!\n.Slijedi nastavak ………


Stojke: 9 bodova nas vodi na EP! | Radio Televizija BN\nStojke: 9 bodova nas vodi na EP!\nFudbal 20.11.2014 | 12:35\nSrbija je Hanji na Kritu slavila sa 2:0 golovima Radosava Petrovića i Nemanje Gudelja u prijateljskom meču.\n"Pobedili smo jaku ekipu koja godinama igra na velikim takmičenjima. Znali smo da će biti teško, ali najbitnije je da smo se podigli posle svega i pokazali zajedništvo. Ovaj uspeh mnogo će značiti na planu samopouzdanja", rekao je Stojković Tanjugu.\nSrbija u I grupi ima samo jedan bod iz tri utakmice, a u nastavku kvalifikacija gostuje 29. marta iduće godine selekciji Portugala.\n"Mirno čekamo mart i pohod na devet bodova, koji su nam neophodni da izborimo plasman u Francusku", poručio je Stojković.\n"Znamo kakvo je stanje u grupi. Ovom pobedom u dobroj atmosferi čekamo mart i borbu za Evropsko prvenstvo. Videlo se da smo mnogo bolje stajali u odbrani, i to nam je donelo rezultat", kazao je Mitrović.\n"Pritisak postoji, ali na to smo navikli u klubovima, u jakim ligama. Imamo individualni kvalitet, međutim, u prethodnim utakmicama nismo igrali kao tim. Verujem da ipak možemo da se plasiramo na prvenstvo Evrope", zaključio je Mitrović.


Nastavljeno suđene za nesreću na pruzi kod Niša | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Novosti | Crna hronika | Mnogo krivice za tragediju na pruzi kod Niša\nBeograd Nenad Stanković Ivan Dimić Centar za kulturu i umetnost NATO Aleksinac.Net pozorište Dveri škole Radio Aleksinac košarka saobraćaj Napredak KK SNS Miodrag Tasić Niš intervju budžet Crveni krst Dušan Ostojić predsednik opštine Aleksinački Rudnik DS fudbal opština Žitkovac hapšenje izbori festival Aleksandar Vučić\nNastavljeno suđene za nesreću na pruzi kod Niša\nU Nišu se sudi vinovniku teške nesreće na pruzi kod Donjeg Međurova, vozaču autobusa „Nišekspresa” Milanu Zdravkoviću iz Nozrine kod Aleksinca.\nU Višem sudu u Nišu danas je održano drugo ročište u postupku protiv Milana Zdravkovića iz sela Nozrina u okolini Aleksinca, vozača autobusa „Nišekspresa”, koji se tereti sa teško krivično delo protiv bezbednosti saobraćaja. Zdravković je bio za upravljačem autobusa koji je saobraćao na liniji prigradskog saobraćaja od sela Čokot do Niša i na koji je u zoru 21.decembra prošle godine na pružnom prelazu međunarodne pruge Beograd-Niš-Skoplje, naleteo putnički voz koji je tog jutra sa železničke stanice u Nišu krenuo prema Prokuplju. Od siline udarca voza autobus prepun putnika u kojem su bili učenici srednjih niških škola iz sela u dolini Južne Morave i zaposleni u Nišu, je preplovljen i prilikom nesreće petoro putnika je izgubilo život, a 38 bilo je povređeno – šestoro je zadobilo lakše, a čak 32 teške povrede.\nNekoliko dana kasnije još dvoje putnika iz autobusa preminulo je od zadobijenih povreda u ovoj tragediji, tako da je epilog nesreće bio sedmoro smrtno stradalih osoba. U trenutku nesreće na pružnom prelazu kod Donjeg Međurova nije bilo rampi i neophodne signalizacije, a tog jutra u dolini Južne Morave bila je i gusta magla. U sudaru voza i autobusa teško je bio povređen i sam vozač „Nišekspresa” Milan Zdravković, koji je posle oporavka u Kliničkom centru Niš odmah uhapšen, a posle sprovedene istrage započet je i sudski postupak protiv njega.\nI na jučerašnjem, kao i na prvom ročištu u Višem sudu pre dvadesetak dana, saslušani su svedoci velike tragedije, kojih je preko trideset. Juče je saslušano petoro preživelih, a u velikoj sudnici Palate pravde bilo je prisutno nekoliko desetina meštana sela i najbližih rođaka i komšija stradalih. Saslušan je i veštak saobraćajne struke, koji je po nalogu Višeg tužilaštva obavio veštačenje uslova i odgovornost učesnika saobraćaja tog jutra. Veštak je rekao da najveću krivicu za tragediju snosi vozač autobusa Zdravković koji se nije zaustavio ispred pružnog prelaza, ali i da odgovornosti za tešku nesreću ima i kod mašinovođe voza Vlade Rakića, zbog neblagovremenog upozorenja dolaska voza na pružni prelaz, kao i železnice koja nije obezbedila pružni prelaz adekvatnom signalizacijom.\nSuđenje, koje su juče tokom trajanja ročišta prekidali glasni jecaji i plač rodbine poginulih i povici prisutnih, ponovo je prekinuto i biće nastavljeno sredinom jula saslušanjem novih svedoka i daljim izvođenjem dokaza.\n# Niš ekspres saobraćajna nezgoda Nozrina pružni prelaz voz suđenje Milan Zdravković


Ita Rina / Tamara Đorđević (1907—1997)\nPONOS SRPSTVA « ZASLUŽNI SRBI « Srpski velikani umetnosti « Ita Rina / Tamara Đorđević (1907—1997)\nAutor Tema: Ita Rina / Tamara Đorđević (1907—1997) (Pročitano 10243 puta)\n« poslato: Decembar 17, 2012, 11:30:53 pm »\nIta Rina, pravo ime Italina - Ida Kravanja (Tamara Đorđević), srpska filmska glumica slovenačkog porekla. Rođena u Divači kod Trsta, Italija 7. jula 1907, a umrla je u Budvi 10. maja 1979. godine.\nPohađala gimnaziju u Ljubljani. Godine 1926. izabrana je za Mis Jugoslavije, a posle toga učestvuje i na izboru za Mis Evrope. Nakon potpisivanja trogodišnjeg ugovora sa producentskom kućom Ostermajer film seli se u Berlin a 1927. počinje njena glumačka karijera: prvi film u kom je glumila bio je "Dvoje ispod nebeskog svoda" Johanesa Gutera i Ernsta Volfa iz 1927. "gde pored lepote iskazuje i znatan glumački dar"\nProslavila se ulogom u filmu "Erotikon" Gustava Mahatija "koji je znalački iskoristio njenu fotogeničnost i sposobnost izražavanja strasti senzualne mlade žene".\nU Beograd se preselila 1931. godine a 1932. udala se za inžinjera Miroslava Đorđevića kada je prešla u pravoslavlje, promenila način života i uzela ime Tamara Đorđević. Nakon udaje nastupala je ređe, "a sa filma se povukla 1939. godine, na vrhuncu popularnosti".\nPosle Drugog svetskog rata na filmu se pojavila samo još jednom: u manjoj sporednoj ulozi u filmu "Rat" (zajedno sa Batom Živojinovićem)u režiji Veljka Bulajića, koji je nominovan za Zlatnog lava na filmskom festivalu u Veneciji 1960. godine.\nIta Rina je ukupno igrala u 18 filmova, uglavnom čehoslovačke i nemačke proizvodnje, s tim da su neki snimani i u Jugoslaviji ("Fantom Durmitora" i "Na plavom Jadranu").\nBuđenje proleća (1929)\nErotikon (1929) — Andrea\nSramota (1929) — Marta\nProleće se budi (1929) — Ilza\nKraljica valcera (1930) — Zajna Tohter\nToniška (1930) — Tonka Šibenka\nValovi strasti (1930)\nFantom Durmitora (1932) — Jela Gruić\nA život teče dalje (1935) — Marija\nNa plavom Jadranu (1937) — Anka Vuković\nCentrala Rio (1939)\n1 Filmska enciklopedija, Jugoslavenski leksikografski zavod "Miroslav Krleža", Zagreb, 1990.\n2 Filmska enciklopedija\n« Odgovor #1 poslato: Decembar 17, 2012, 11:58:01 pm »\nITA RINA, NAŠA PRVA FILMSKA ZVEZDA\nOBOŽAVANA I PROKLINJANA\nPosle pariske premijere, oduševljeni gledaoci su junakinju "Erotikona" na rukama izneli iz bioskopa, dok je jedan opat, "u božjem gnevu", po gradu cepao plakate na kojima je reklamiran film\nZa glumicu Itu Rinu čuli su i naši ne baš redovni rešavači ukrštenih reči, ali ni bolji poznavaoci "sedme umetnosti" ne mogu baš da se sete neke druge pojedinosti u vezi s njom. A reč je o nekadašnjoj istinskoj zvezdi, koja je na evropskom filmskom nebu zasjala krajem dvadesetih godina prošlog veka. Zato ćemo ovde pokušati da što vernije oslikamo ovu neobičnu ženu koja se, na vrhuncu karijere, udala u Beogradu i u njemu dugo živela, a umrla tačno pre tri decenije u Budvi.\nIda Kravanja (pravo ime Ite Rine) rođena je 7. jula 1907. godine u Divači. Njen otac Jožef, kao i većina meštana ove važne raskrsnice pruga u Sloveniji, radio je na železnici. Kad je Ida napunila godinu dana, majka Marija rodila joj je sestru Danicu.\nOdmah po izbijanju Prvog svetskog rata, porodica Kravanja preselila se u Ljubljanu. Ida je tu završila osnovnu školu i 1919. godine upisala se u Žensku gimnaziju. Nije bila naročito dobra učenica (ponavljala je treći razred), ali je redovno išla na pozorišne i filmske predstave, maštajući da jednog dana postane glumica. Uz to, zajedno sa sestrom Danicom, često je učestvovala na sokolskim priredbama i družila se s članovima studentskog sportskog društva.\nPosle smrti Jožefa Kravanje, 1926. godine, porodica je živela veoma skromno. Majka je studentima izdavala sobe, a Ida se zaposlila u banci. Krajem oktobra iste godine, novine "Slovenski narod" objavile su konkurs za izbor Mis Evrope, koji je priredila američka distributerska kuća "Fanamet" koja je pobednici obećala "veliku nagradu i ulogu na filmu u Americi".\nIdu su prijavile drugarice i ona je opravdala njihovo poverenje — postala je Mis Ljubljane, a zatim i Mis Slovenije. Međutim, kad je trebalo da se pojavi na izboru za najlepšu Jugoslovenku, majka joj je zabranila da otputuje u Zagreb, u kome je, za 20. decembar 1926. godine, bilo zakazano finale.\nIta Rina se, kasnije, ovako sećala tih događaja:\n"Zagrebačke novine pisale su da ne smem da dođem, da se plašim devojaka koje su lepše od mene. To je naljutilo moje Slovence i cela delegacija došla je mojoj majci da je moli kako bi me poslala u Zagreb."\nMajka je na kraju popustila. Ida je na dan izbora sela u poslednji voz za Zagreb i — zakasnila na takmičenje. U hotel "Esplanadu" stigla je u trenutku kad je žiri već birao najlepšu od tri finalistkinje.\nSOBARICA NESIGURNOG HODA\nIako nije pobedila na izboru, ovaj događaj bio je prelomni trenutak u životu Ide Kravanje. Jedan od vlasnika zagrebačkog bioskopa "Balkan Palas", Alfred Miler, njene fotografije poslao je berlinskom filmskom producentu Peteru Ostermajeru.\nKad je Idi stigla ponuda za probno snimanje u Berlinu, majka nije htela ni da čuje za taj put. Ali, devojka se nije predavala, jer je žarko želela da vidi svet i ostvari mladalačke snove. U tom nastojanju pomogli su joj porodični prijatelji, slikar Alojz Malota i njegova supruga Hedviga koji su je pozvali na putovanje u Korušku. Međutim, umesto u Austriju, Ida se vozom uputila u Berlin.\n"To je bilo moje najduže i najteže putovanje. Sklupčala sam se u uglu kupea i preplašeno gledala oko sebe. Znala sam tek nekoliko reči nemačkog...", prisećala se tog svog veoma značajnog poduhvata.\nOd kuće je pobegla 27. maja 1927. godine. Sutradan, na berlinskoj železničkoj stanici Anhalter banhof, dočekala su je dva predstavnika filmskog preduzeća Petera Ostermajera i odveli je do obližnjeg hotela. Sledećeg jutra otišla je u filmski studio na probno snimanje, koje je ovako upamtila:\n"Osvetlili su me reflektorima. Kamere su počele da zuje... Neki potpuni stranci piljili su u mene, došaptavajući se. Govorili su mi da vrištim, da se smejem, da mašem, da plačem. Mislim da sam najprirodnije izgledala u scenama u kojima sam plakala..."\nOdmah posle toga Ida je potpisala dvogodišnji ugovor s kućom "Ostermajer film". Tada su je preuzeli razni stručnjaci. Učila je da glumi, pleše, vozi, jaše... Već u junu pojavljuje se u svom prvom filmu "Šta deca kriju od roditelja", koji je režirao brat Petera Ostermajera, Franc Osten.\nIda je igrala sobaricu. Snimanje prvenca zauvek je ostalo u njenom sećanju, a posebno prolazak hodnikom, koji je morala da ponovi nekoliko puta: "'Ne znaš da hodaš', vikao je reditelj. Svu svoju snagu usmerila sam na što skladniji hod, dok sam u sebi mislila 'kako je moguće da ja, koja sam se tri puta popela na Triglav, odjednom nisam u stanju da hodam'..."\nIda je, poput svojih kolega, živela u elitnom Šarlotenburgu, ali je bila i redovni gost jugoslovenske ambasade u Berlinu. Kad god je imala dovoljno vremena, družila se i s ostalim predstavnicima "jugoslovenske dijaspore". Tako je jednog dana, ubrzo po dolasku u Berlin, u kafeu "Kenig", upoznala Miodraga Đorđevića, studenta elektrotehnike. Od tada su se viđali kad god su im obaveze dozvoljavale.\nPosle dva meseca rada za kuću "Ostermajer", Ida je poželela veću ulogu. Zato je, na nagovor svog menadžera Maksa Pika, raskinula ugovor i potpisala novi s produkcijskom kućom "Kulturfilm". Tu su od nje tražili da promeni ime.\n"Na krštenju sam, po starom rimokatoličkom običaju, dobila dva imena. Zvala sam se Italina Lida. Kasnije su filmski reditelji tražili da promenim ime i ja sam svoje ime Italina rastavila, a umesto l mislila sam da će biti bolje da stoji zvučno r", objasnila je kako je postala Ita Rina.\nSeptembra 1927. godine igra u filmu "Dvoje pod nebeskim svodom" u kome dobija ulogu francuske plesačice Blanš. Istovremeno snima i drugi film za istu kuću, "Izgubio sam srce na Savi". To je njen najstariji sačuvani film i danas se nalazi u Berlinu.\nOVACIJE I CRVENILO\nPosle nekoliko sporednih uloga, Iti Rini je 1928. godine poverena uloga Marije u filmu "Poslednja večera" italijanskog reditelja Marija Bonara. Za vreme snimanja posetili su je predstavnici "Ostermajer filma" i ponudili joj glavnu ulogu u filmu "Volga, Volga", spektaklu zamišljenom prema ruskoj narodnoj priči o kozaku Stenjki Razinu.\nIta Rina je odbila posao i veliki honorar zato što joj je nepoznati češki reditelj Gustav Mahati "ponudio bolju ulogu". Bila je to glavna uloga u filmu "Erotikon", priči o zavodniku i njegovoj žrtvi, kćeri nekog železničara, koja mnogo godina kasnije ponovo sreće tog čoveka i opet biva njime očarana, pa odlučuje da napusti muža.\nPročitavši scenario, Ida je odmah shvatila da bi to mogla da bude njena životna šansa. I nije se prevarila. Ugovor za ovaj film potpisala je 7. septembra 1928. godine, a snimanje "Erotikona" je počelo pet dana kasnije. Snimao ga je jedan od najznačajnijih snimatelja češkog nemog filma Vaclav Vih, primenjujući tehničke novitete, kameru s elektromotorom i posebne objektive.\n"Erotikon" je prvi put prikazan 27. februara 1929. godine u praškom bioskopu "Pasaž". Češki kritičari bili su oduševljeni filmom u celini i glumom Ite Rine. Međutim, iako su kritike bile sjajne, distributerska kuća "Slavija film" uvrstila je "Erotikon" u program tek naredne sezone (3. januara 1930) kad je većina bioskopa u Pragu već imala tonsku opremu pa nemi film, ma koliko izuzetan bio, jednostavno nije mogao da uspe.\nIpak, 1929. godine ovaj film postigao je ogroman uspeh kod publike i kritike širom Evrope. Beogradska premijera "Erotikona" održana je 28. aprila u bioskopu "Kolarac". Itu Rinu, koja je na premijeru došla s majkom, na železničkoj stanici dočekalo je mnoštvo mladih ljudi koji su želeli da je vide i od nje dobiju autogram.\nPosle su usledile premijere u Ljubljani, Berlinu i Parizu. Na premijeru u francuskoj metropoli Ita Rina stigla je pred sam kraj projekcije. Kako je bila u odeći za putovanje, nije mogla da se pridruži ekipi filma u svečanoj loži pa je sela među publiku. Kad se predstava završila, oduševljeni gledaoci su je okružili, čestitajući joj na ulozi. Zatim su je podigli na ruke i izneli iz bioskopa.\nVeliki uspeh filma kod pariske publike uznemirio je neke moralne čistunce. Tako je katolički teolog, opat Betlem, pisao: "...Prvo leže jedno pored drugog, a zatim jedan na drugome... Tačno je da im prekrivač sakriva figure, ali svakako im ne sakriva pokrete... Lice svakog protagoniste prikazuje se posebno i u krupnom planu, naročito Itino lice, i u njemu gledalac bez sumnje prepoznaje uzbuđenje, zatim izraz strepnje pomešane sa čežnjom, pa bol i na kraju... Crvenim dok opisujem ove prizore."\nČak su i plakati za "Erotikon", izlepljeni širom Pariza, toliko razbesneli opata Betlema da je "u božjem gnevu" počeo da ih cepa. Ovakvo njegovo ponašanje i tekstovi bili su najbolja reklama za film.\nIZMEĐU HOLIVUDA I VERENIKA\nSeptembra 1929. godine Ita Rina u Berlinu snima film "Buđenje proleća" u režiji Riharda Osvalda, najistaknutijeg od svih nemačkih reditelja s kojima je radila. Po završetku, ponovo je otputovala u Prag, gde je u oktobru iste godine zaigrala u prvom češkom tonskom filmu "Tonka zvana vešala".\nU tom ostvarenju, zasnovanom na priči čuvenog pisca i novinara Egona Ervina Kiša, Ita je, po mnogima, odigrala najbolju ulogu. Igrala je devojku lakog morala koja pristaje da ispuni poslednju želju osuđenika na smrt i s njim provodi noć pred pogubljenje.\nPočetkom 1931. godine Ita Rina dobila je ponudu da ode u Holivud. Ponuđena joj je glavna uloga u filmu "Beatris, moja radosti" koja je uključivala i trogodišnji ugovor, ali joj je verenik Miodrag postavio ultimatum — Holivud ili ja. Ita je odlučila da se uda i okonča filmsku karijeru.\nPre venčanja, Ita u ruskoj crkvi u Berlinu prelazi u pravoslavlje i još jednom menja ime, što je, po njenim rečima, izgledalo ovako:\n"Htela sam da se zovem Ljubica, ali ruski pop nije dozvoljavao to ime. Predlagao mi je da ime bude po ruski — Ljubov. Kad nisam mogla Ljubica, nisam htela ni Ljubov. Na kraju... dobila sam ime Tamara. Ali, u tom trenutku za mene nije bilo važno ime. Znala sam da ću do kraja života biti Ita Rina."\nU crkvi Hristovog uspenja u Beogradu, 19. aprila 1931. godine, venčali su se Ita i Miodrag. Ona je tada postala Tamara Đorđević. Ovom venčanju zvanično je prisustvovala samo najuža rodbina, a nezvanično i mnoštvo obožavalaca koji su od ranog jutra pred crkvom čekali da bi videli mladence.\nVest o njenom venčanju i završetku karijere zaprepastila je mnoge, a najviše producente "Luna filma” iz Pariza, s kojim je imala trogodišnji ugovor. Pretili su joj tužbom, ali Ita nije odustala od namere da napusti glumu.\nPosle venčanja, s mužem je godinu dana povučeno živela u Beogradu, a onda se ipak vratila pred kamere, ali na domaćoj sceni. Do 1937. godine snimila je tri filma: "Fantom Durmitora" s nemačkim partnerom, zatim "A život teče dalje", s češkim koproducentom (u oba je tumačila glavne uloge) i, na kraju, "Princeza korala", s nemačkim partnerom, gde je igrala epizodu i dobila velike pohvale.\nGodine 1939. Ita je prihvatila ulogu u nemačkom kriminalističkom trileru "Centrala Rio". Film nije sniman u Riju, već u berlinskom studiju "Tera", od maja do jula iste godine. Kako se spremao Drugi svetski rat, stanje oko ovog projekta bilo je napeto, posebno za strane glumce, pa je Ita, čim se snimanje završilo, spakovala kofere i vratila se kući. Potom se povukla iz javnog života i 1940. godine rodila sina Milana.\nPosle bombardovanja Beograda, njena porodica preselila se u Vrnjačku Banju, gde su veoma teško živeli, naročito posle 1943. godine, kad je Ita rodila kćerku Tijanu. Kad se rat završio, glumica se s porodicom ponovo doselila u Beograd i pokušala da se vrati na film.\nNije joj data obećana uloga u sovjetskom filmu "U gorama Jugoslavije". Godine 1948. zaposlila se u produkcijskoj kući "Avala film" u kojoj je dobila samo jednu priliku. S rediteljem Žoržom Skriginom snimila je nekoliko kadrova za film "Velike žene", o streljanju đaka u Kragujevcu, ali je snimanje brzo prekinuto.\n"Avala film" je 1951. godine pokušao da je otpusti pod izgovorom "da reditelji nemaju poverenja u njen rad". Ita Rina je uložila žalbu i pisala maršalu Titu. Žalba je usvojena i ona je ostala u „Avala filmu” do 1953. godine. Posle toga zaposlila se kao savetnik za koprodukcije u budvanskom "Lovćen filmu". Nastojala je da ponovo ostvari saradnju s nemačkim rediteljima s kojima je snimala pre rata. Neki od njih želeli su da ponovo rade u Jugoslaviji, ali nijedan od predloženih projekata nije ostvaren.\nIta Rina pojavila se poslednji put pred kamerama u filmu "Rat" 1960. godine. U tom delu reditelja Veljka Bulajića, snimljenom po scenariju poznatog italijanskog scenariste Čezara Cavatinija, Ita je odigrala malu ulogu majke. Ubrzo posle ove uloge zauvek se povukla iz sveta filma.\nS obzirom na to da je celog života patila od astme, Ita Rina se 1967. godine s mužem preselila u Budvu. U toj skromnoj gospođi malo ko od komšija prepoznao je nekadašnju filmsku zvezdu koja je snimila četrnaest filmova u inostranstvu, tri koprodukcije i jedan domaći film.\nPoslednje godine života Ita je provela negujući muža Miodraga, obolelog od skleroze. Umrla je od astmatičnog napada 10. maja 1979. godine u Budvi. Njenom pogrebu, na Novom groblju u Beogradu, prisustvovali su poznati filmski stvaraoci, prijatelji i obožavaoci.


Američka država u kojoj ljudi i avioni nestaju bez traga (VIDEO) | www.Pozitivno.ba\nAmerička država u kojoj ljudi i avioni nestaju bez traga (VIDEO)\nJanuary 16, 2020 Internet, Zanimljivosti\nAljaska, 49. država SAD, po mnogo čemu je veoma zanimljiva, ali i zastrašujuća. Nije poznata samo po svojoj hladnoći i surovom terenu već i po misterioznom fenomenu.\nNaime, zbog velikog broja misterioznih nestanaka ljudi i letjelica, oblast od Juneaua do Anchoragea je prozvana Trouglom Aljaske. Primjera radi, 1950. godine tu je nestao avion sa 44 putnika koji je letio od Aljaske do Teksasa.\nNi olupina ni preživjeli ili makar njihova tijela nikada nisu pronađeni.\nDvije decenije kasnije, demokratski kongresmen Hale Boggs nestao je sa lica zemlje dok je letio iznad Aljaske. Iako je pokrenuta velika potraga, ni mali avion ni 4 putnika nikada nisu pronađeni.\nTokom godina, pojavilo se bezbroj teorija zavjera koje su pokušale da objasne šta se događa u ovoj oblasti.\nSmatra se da je od 1988. godine nestalo oko 16.000 ljudi, kako turista, tako i lokalaca. Pleme Tlingit vjeruje da na ovom području žive zli duhovi koji otimaju one koji se izgube u divljini.\nOsim toga, “Kanal 13” objavio je 1992. godine izvještaj o naučnicima koji su sprovodili eksperimente seizmičkih snimanja, a koji su vjerovali da su nehotice otkrili dimenzije piramidalne strukture oko 80 kilometara od planine Denali (bivše Mc Kinley).\nNišta znatno više nije nastalo iz te priče, sve do dvije decenije kasnije kada je pripadnik vojske, koji je sada u penziji, kontaktirao NLO istraživača i novinarku Lindu Moulton sa podacima o navodnom pronalasku.\nTvrdio je da na Aljasci postoji piramida koja je izgrađena prije hiljade i hiljade godina kako bi iskoristila prirodnu snagu planete. Kako je Linda širila priču u javnosti, javljalo se sve više ljudi koji su bili uključeni ili su bili povezani sa nekim ko je bio uključen u istraživanje “crne piramide”.\nTako je Bruce L. Pearson tvrdio kako tu građevinu “nije napravio čovjek” i da se koristi kao tajna baza za proučavanje iskorištavanja moći. Jedan anonimni svjedok tvrdio je kako je njegov otac radio na “mračnoj piramidi” i pomagao u postavljanju “snažnog električnog sistema” unutar te drevne strukture.\nPojedini teoretičari smatraju da ova geografska oblast leži na ekstremnim elektromagnetnim strujama, poput Bermudskog trougla ili egipatskih piramida, mjesta koja sa sobom nose mnoga pitanja na koje i danas nema jasnih odgovora.\nOteli ga vanzemaljci: “Pregledali ...\nMAURICIJUS: Nestvarna slika pustinje čij...\nPronađeno čudovište iz doba dinosaurusa: Naborani morski pas guta plijen poput zmije (VIDEO)


znate kako, ako treba da sidjem s avale pa mogu da biram il po zaledjenom asfaltu u magli dok sneg pada; il kroz zzbunje, shumu i shiprazzjue u magli dok sneg pada, biram ovaj asfalt.\nPar puta sam bio u takvim situacijama kada sam morao da donesem odluku,da prelomim,izaberem put,onaj najbolji za mene.Sa ove tacke gledista,mislim da bih odabrao iste te puteve,koji su,ispostavilo se,bili tezi,neki neuspesni.Problem su putokazi koje cesto nisam bio spreman da prepoznam,kada se nadjem na nekom bitnom vremenskom raskrscu,kada sam morao doneti odluku,ukljuciti zmigavac i skrenuti Mozda je bolje produziti punim gasom pravo,ne razmisljati puno,brzo odluciti,pa gde vas put odvede...ali puteva ima mnogo,a ima i stranputica.\nOdluka se mora doneti,ma kakva ona bila jer se vozovi vremena na tim stanicama kratko zadrzavaju a pitanje je kada ce se nas voz ponovo zaustaviti na putu koji vodi od sna do jave. PANTA REI


Kina EVA stroj za rezanje pjene proizvođača i dobavljača - cijena - Jinan AOL\nStroj za rezanje pjene EVA\nZnačajke EVA pene za rezanje 1.EVA pjene stroj za rezanje duljina stolova kroz tradicionalne granice, transport i instalacija je mnogo lakše. 2.Full automatsko hranjenje sa funkcijom automatskog ispravljanja dobrovoljno, smanjiti rad, povećati efikasnost. 3.Rack je zavaren sa visokom stabilnošću.\nZnačajke EVA pjene rezanje machi ne\n1. EVA pjena rezanje machi ne duljina stola probiti kroz tradicionalna ograničenja, transport i instalacija je mnogo lakše.\nPrimjena EVA stroja za rezanje pjene\nPrednosti mašine za rezanje EVA pene\n1.warranty: 1 godina garancija kvalitete, stroj s glavnim dijelovima (osim potrošnog materijala).\n5.Mašina je podešena prije isporuke.\nAOL je jedan od poznatih profesionalnih proizvođača strojeva i dobavljača strojeva za rezanje EVA pjene u Kini.\nHot Tags: eva pena stroj za rezanje, Kina, proizvođači, dobavljači, kupiti, cijena, Jinan\nMašina za rezanje tepiha s čistom vunom u velikom pr...


Otkrijte stanje ljudskih potencijala vaše organizacije\nZnate da je organizaciona transformacija teška. Ali njen uspeh uvek zavisi od objektivnog pregleda koji imate o trenutnom stanju ljudskog potencijala kompanije dobijenog revizijom osoblja.\nVaši Izazovi kada su Vam potrebne Procene\nCenićete naš metod Procene ako vaša organizacija:\ntreba da se restruktuira ili transformiše\ntreba da vodi uspešan proces spajanja i preuzimanja (M&A)\nzahteva spoljne resurse da bi se obezbedila objektivna procena ljudskih potencijala\ntreba da identifikuje ključne ljude i njihove snage i slabosti\nželi da uskladi strategiju sa ljudskim mogućnostima za budućnost\nželi da ima transparentan, objektivan pregled svojih zaposlenih od treće strane\nNaša metodologija procene ističe rizike i mogućnosti koje menadžment ili zaposleni imaju i uticaće na performanse preduzeća u budućnosti. On daje nezavisan, transparentan i profesionalan pregled kompetencija i potencijala vaših zaposlenih u odnosu na strategiju kompanije.\nIdentifikovanje izvora uspeha (pojedinci ili timovi)\nKritična otkrića veština\nIdentifikacija kritičnih veština za uspeh\nProcena prethodno identifikovanih ljudi zajedno sa kriterijumima uspeha\nSveobuhvatna analiza rezultata u svetlu buduće strategije i vizije\nDefinicija konačnog ishoda revizije iz dvodimenzionalne perspektive (individualne i organizacione)\nOmogućavamo vam objektivnu perspektivu ljudskih potencijala vaše organizacije!\nPružamo precizno planiranje razvojnih puteva\nPomažemo vam da pronađete izvore uspeha\nPomažemo vam sa relevantnim zaključcima i rezultatima orijentisanim ka budućnosti\nRadimo u leguri psihologije i ekonomije\nUpoređujemo rezultate sa ostalima u industriji\nDC je objektivan alat za sagledavanje kompetencija razvojnih subjekata. Prednosti i oblasti za poboljšanje otkrivaju se pomoću DC -a, koji osvetljava neophodne pravce razvoja.\nITR kombinuje poslovne, HR i psihometrijske podatke kako bi pomogao menadžerima u donošenju boljih odluka vezanih za ljude u oblastima promocije i razvoja sa merljivim uticajem na performanse kompanije.\nAsystems 360° alat za ocenjivanje najbolje se koristi za razvoj i otkrivanje ugleda subjekta. Asystems 360 se može koristiti za individualnu i grupnu dijagnostiku i planiranje razvoja.\nKoristimo moćnu nauku o proceni ličnosti Hogan Assessment Systems -a kako bismo vam pomogli da zaposlite prave ljude, razvijete talentovane zaposlene, izgradite odlične lidere i ostvarite rezultat.\nDonošenje ili modifikovanje modela kompetencija je strateška odluka koja zahteva dobro istraživanje poslovnih potreba. Pomažemo vam da kreirate model kompetencija koji će biti izvor povraćaja ulaganja i uspeha kompanije.


Kotorski festival pozorišta za djecu počinje 1. jula – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNajave reportaže izvještajiKotorski festival pozorišta za djecu počinje 1. jula\nDirektor Festivala, Petar Pejaković, rekao je da će 24. izdanje festivala početi na Ljetnjoj pozornici predstavom ukrajinskog pozorišta. “U pitanju je cirkuski spektakl, nešto što je vrlo rijetko i ima priliku da se vidi u regionu. U narednih 11 dana festivala očekuje nas mnogo raznolikih žanrova”, kazao je Pejaković u PR Centru.\nOn je izdvojio predstavu pozorišta “Pep Bou” iz Španije, koja je, kako je podsjetio, gostovala na Festivalu prije tri godine. “Ovo je predstava koja je proslavila njihovo pozorište. U pitanju je teatar koji koristi balone od sapunice i čitava priča i estetika je zasnovana na tome. “Pozivam sve da dođu 5. jula u Kotor i to ne propuste”, istakao je Pejaković.\nOn je kazao da će na Festivalu biti veoma kvalitetne i neobične predstave iz Njmačke i Turske, a da će taj događaj zatvoriti predstava “Kavez”.\n“Predstava „Kavez“ je koprodukcija Kotorskog pozorišta za djecu i Gradskog pozorišta iz Podgorice. Nastavljamo sa onim što nam se čini posebno važnim, a to je promocija nacionalnog stvaralaštva za djecu i mlade. Prošle godine smo imali konkurs za izbor najboljeg teksta, pobjedio je „Kavez“, i realizovali smo predstavu po pobjedničkom tekstu, koju ove godine očekuje premijera“, naveo je Pejaković.\nKotorski festival, kako je dodao, nastavlja i sa izdavačkim djelatnostima.\n“Predstava “Kako rastu veliki ljudi” se igra već tri godine, i odlučili smo da napravimo jednu malu knjigu koja će biti promovisana na Festivalu. Mogu da najavim da ćemo realizoavati i predstavu povodom 400 godina od Šekspirove smrti”, kazao je Pejaković.\nOn je kazao da je u toku priprema promo filma u cilju što bolje promocije Festivala, a koji, kako je pojasnio, nije fokusiran samo na Kotor i Boku, već i šire. “Film je nazvan “Djeca na vlasti”. Pjesnik Dejan Đonović je napisao radnu verziju dječijeg ustava, koji će biti promovisan 1. jula na otvaranju festivala”, pojasnio je Pejaković.\nČlanica Uredničkog odbora i koordinatorka pratećeg programa Festivala, Marija Backović, najavila je da će i ove godine biti upriličen bogat prateći program, čiji segmenti će, kako je navela, ostati isti.\n“To su Dječije scensko stvaralaštvo, Scena za mlade, Ekološki programi, Likovni programi, Filmski programi, Muzički programi, Književni programi i Teorijski programi. Ove godine poseban akcenat stavljamo na dva programska segmenta – Scenu za mlade i Književni program”, kazala je Backović.\nOna je objasnila da je Scena za mlade nastala prije tri godine sa tendecijom da kroz nekoliko godina preraste u mini festival posvećen mladima.\n“Taj program će biti izmješten iz okvira Kotorskog festivala – pet dana prije glavnog programa Festivala prikazaćemo osam predstava, tri iz regiona i pet iz Crne Gore. Namjera je da se u narednim godinama to razvija, da mladi gledaju predstave i učestvuju u radionicama”, kazala je Backović.\nKada je u pitanju Književni program, kako je najavila, biće više književnih večeri nego ikad do sad.\n“Za sada mogu da najavim promociju dobitnika kniževne nagrade Politikinog Zabavnika Ivanu Lukić, koja je napisala sjajnu knjigu posvećenu mladima. Takođe bih najavila gostovanje Violete Babić, koja je jedna od najznačajnih spisateljica kada su djeca i mladi u pitanju”, rekla je Backović.\nPortparol Festivala Slaviša Grubiša je, govoreći o ostalom dijelu programa, rekao da će i ove godine biti postavljene umjetničke instalacije. On je najavio da će biti postavljeno između deset i 15 instalacija.\nkotorski estival pozorišta za djecu\nDramski studio “Prazan prostor” producirao je novu predstavu u kojoj igraju srednjoškolci. Riječ je o projektu na kojem je rađeno pola godine i zahvaljujući temeljnom i kvalitetnom pristupu mladi ljudi su uspjeli da […]\nU srijedu 13. marta u 20 sati na Velikoj sceni biće izvedena predstava “Otvoren kraj“ Jovane Bojović u režiji Petra Pejakovića. U predstavi igraju: Aleksandar Gavranić, Filip Đuretić, Julija Milačić i Gojko Burzanović. Muzičari su: […]


Svečani prijem u Podgorici povodom dana Republike Turske - Crna Gora - Turska\nHome » ANALIZE » Svečani prijem u Podgorici povodom dana Republike Turske\nSvečani prijem u Podgorici povodom dana Republike Turske\n31/10/2017\tin ANALIZE, Crna Gora, DRUŠTVO, Politika, Turska, Vijesti Leave a comment\nSvečani prijem povodom dana Republike Turske 29.oktobra i 94 godina postojanja republike održan je u Podgorici u hotelu Ramada u organizaciji ambasade Turske u Crnoj Gori. Prijemu na kojem je priređen svečani koktel prisustvovalo je više stotina zvanica predstavnika dipomatskog kora, ministarstava, lokalnih i državnih organa, privrednika i ostalih građana. Ambasador Republike Turske Serhat Galip je održao svečani govor i zahvalio se na prisustvu brojnim zvanicama, u kojem je istaknuto da su ukupni odnosi Turske i Crne Gore veoma dobri.\nNa početku ceremonije pročitano je pismo predsjednika Turske Recepa Tayyipa Erdogana povodom Dana Republike Turske.\nAmbasador Galip je istakao da s ponosom može da kaže da Republika Turska ulaže ogroman trud da osigura mir u njoj i van njenih granica.\n“Republika Turska je širom otvorila vrata i nesebično pruža pomoć svim svojim prijateljima. Politički i prijateljski odnosi između Turske i Crne Gore su na visokom nivou. Takođe, ekonomski odnosi takođe dobijaju na značaju“, kazao je ambasador Galipu svom govoru.\nDodao je i da ambasada Turske u Crnoj Gori, TIKA, turski kulturni centar “Yunus Emre“, Ziraat banka, Turkish airlines, kao i privatni sektor nastavljaju sa inteziviranjem bilateralnih odnosa.\n“Turska će nastaviti da snažno podržava Crnu Goru i njene integracione procese“, kazao je Galip.\nambasador serhat galip dan republike dan turske republike serhat galip\t2017-10-31\nTagged with: ambasador serhat galip dan republike dan turske republike serhat galip\nPrevious: Predstavnici Nacionalnih parkova Crne Gore razgovarali sa Ambasadorom Turske Serhatom Galipom\nNext: U Podgorici uručeni sertifikati polaznicima kursa turskog jezika


Foto: Tanjug/Filippo Monteforte/Pool via AP | Predsjednički izbori u Italiji u ćorsokaku\nTanjug 28.01.2022 22:20\nParlament od ponedjeljka bezuspješno glasa za izbor nasljednika odlazećeg predsjednika Serđa Matarele, prenio je Rojters.\nBlok desnog centra, uključujući Forca Italiju i Ligu, rekao je svojim poslanicima da glasaju za konzervativnu predsjednicu Senata Elizabetu Kazelati, umjesto da traže kandidata koji bi imao širu podršku.\nTaj potez se završio loše, a Kazelati je dobila samo 382 glasa podrške od 1.009 parlamentaraca i regionalnih delegata koji su imali pravo glasa, što je daleko manje od 505 potrebnih za pobjedu.\nIznenađene kritikom i uz međusobne optužbe, stranke desnog centra bile su uzdržane na današnjim izborima, dok lijevi centar nije predložio novog kandidata, što znači da će i šesti krug glasanja biti završen neuspjehom.\nDesničarska Liga i partija desnog centra Forca Italija saopštile su da će obje biti uzdržane na izborima, dok je lijevi centar rekao da će njeni poslanici ubaciti prazne listiće.\n"Stiče se utisak da su pokušali da nas podijele, maštovitim idejama, umjesto da pronađu rješenje za zemlju", rekao je Enriko Leta, lider glavne grupe lijevog centra, Demokratske partije (PD).\nNeuspjeh u pronalaženju konsenzusa zatrovao je političku atmosferu, sa potencijalno opasnim possljedicama po stabilnost široke koalicije koja podržava vladu premijera Marija Dragija.\nDragi, koji je i sam kandidat za šefa države, nagovijestio je da možda neće biti voljan da ostane premijer ako se njegova vladajuća koalicija podijeli zbog predsjedničkih izbora.\nDemokratska stranka lijevog centra, takođe, je navela da će se povući iz vlade ako ne bude uključena u izbor predsjednika.\nNemogućnost da izaberu novog predsjednika mogao bi na kraju da otvori put ka drugom mandatu za Matarelu, iako je odlazeći predsjednik, koji ima 80 godina, to isključio.\nPored Dragija i Matarele, kandidati za predsjednika su i Elizabeta Beloni, karijerni diplomata koja se nalazi na čelu tajnih službi i Sabino Kaseze, 86-godišnji bivši sudija Ustavnog suda.\nMeđu mogućim kandidatima su i bivši predsjednik donjeg doma parlamenta Pjer Ferdinando Kazini, bivši premijer Ðulijano Amato i ministarka pravde Marta Kartabija, koja je ranije predsjedavala Ustavnim sudom.


Sahrane | Bačka Palanka Info - Vodič kroz Bačku Palanku\nNaslovna / Tema: Sahrane\nmaj 7, 2018\tRaspored sahrana, Servisne informacije 0\nRaspored sahrana zakazanih za ponedeljak 07. maj na grobljima koja su pod ingerencijom JKP „Komunalprojekt„ Groblje u Bačkoj Palanci: 12:00 č – ŠIĆARSKI MILANKO 1948. 13:00 č – TOMIĆ MARA 1938. 14:00 č – OSTOJIĆ JELKA 1938. 15:00 č – JOVIĆ ĐORĐE 1930. Sve informacije o Bačkoj Palanci i okolnim …\nRaspored sahrana zakazanih za četvrtak 03. maj\nmaj 3, 2018\tRaspored sahrana, Servisne informacije 0\nRaspored sahrana zakazanih za četvrtak 03. maj na grobljima koja su pod ingerencijom JKP „Komunalprojekt„ Groblje u Bačka Palanka: 13:00 č – BULAJIĆ ĐURO 1933. Groblje u Mladenovu: 12:00 č – NEDIMOVIĆ SAVA 1934. 13:00 č – IVIĆ OBRAD 1930. Groblje u Obrovcu: 12:00 č – KARAN JOKA 1927. Sve …\nRaspored sahrana zakazanih za ponedeljak 30. april\napril 30, 2018\tRaspored sahrana, Servisne informacije 0\nRaspored sahrana zakazanih za ponedeljak 30. april na grobljima koja su pod ingerencijom JKP „Komunalprojekt„ Groblje u Čelarevu: 12:00 č – KOHANEC JOVAN 1926. 13:00 č – STOJAKOVIĆ MILKA 1939. 14:00 č – PILIPOVIĆ MILENA 1960. 15:00 č – CIGANOVIĆ ZORA 1943. Sve informacije o Bačkoj Palanci i okolnim mestima …\nRaspored sahrana zakazanih za četvrtak 26. april\napril 26, 2018\tRaspored sahrana, Servisne informacije 0\nRaspored sahrana zakazanih za četvrtak 26. april na grobljima koja su pod ingerencijom JKP „Komunalprojekt„ Groblje u Bačkoj Palanci: 12:00 č – RADUKA SAVA 1932. 14:00 č – SKOKIĆ BRANKA 1955. Sve informacije o Bačkoj Palanci i okolnim mestima možete pratiti i na našoj Fejsbuk stranici! Takođe nas možete pratiti …


UMRLIH ČAK 5.600 VIŠE NEGO LANE: U 2020. priraštaj u prestonici veći za 1.252 nego 2019, ali broj preminulih porastao\nPRESTONICA je prošle godine dobila 19.405 novih stanovnika, ali će i 2.395 mališana iz drugih gradova Srbije kao i 80 novorođenčadi čije su majke strane državljanke, po mestu rođenja biti Beograđani.\nU odnosu na 2019. godinu, rođene su 1.252 bebe više. Međutim, prema podacima Sekretarijata za upravu, sektora statistike, u prošloj godini preminulo je 27.221 stanovnik prestonice, odnosno 5.600 više nego u 2019. godini.\nStatistika beleži i da je najviše mališana rođeno u julu i septembru, dok je najmanje porođaja bilo u februaru.\n- Kada se uporede podaci sa 2014. godinom, može se reći da je tokom prošle godine zabeleženo najviše živorođenčadi za period od pet godina - objašnjavaju nadležni. - Ako se uporede podaci za 2016. i 2017. godinu tada je bilo samo 33 porođaja više.\nPREMA podacima Sekretarijata za upravu, tokom prošle godine u Beogradu se porodilo 2.395 žena iz unutrašnjosti naše zemlje. Najviše ovakvih porođaja zabeleženo je u septembru - 246, a najmanje u maju - 154. Najviše stranih državljanki porodilo se u junu, njih 14, a po četiri u julu i avgustu.\n"Crna brojka" odnosi se i na decembar prošle godine kada je u prestonici preminulo 3.943 građana, što je skoro duplo više nego u ostalim mesecima u 2020. godini. Čak 200 slučajeva su bili smrtni ishodi zavedeni kao nesrećni slučaj, a zabeleženo je i čak 91 samoubistvo. Najviše osoba je odlučilo da sebi oduzme život u avgustu, kad je zabeleženo 15 samoubistva.\nSTATISTIKA Beograd bogatiji za 19.405 novih stanovnika, Foto D. Milovanović\n- Ova brojka se može povezati i sa prestankom vanredne situacije koja je trajala tokom prethodnih meseci, kada su ljudi bili prinuđeni da sede u svojim domovima - objašnjava psiholog dr Kristina Milićević.\n- Nakon vraćanja u normalu mnogi nisu uspeli da se izbore sa svojim osećanjima, što je dovelo do poraznih brojki.\nPrema podacima, tokom prošle godine nijedan mesec nije prošao bez saoubistva, dok ih je najmanje bilo u aprilu, tokom trajanja vanrednog stanja.\nstatistika novorođenčad broj preminulih dr Kristina Milićević


Beograd domaćin konferencije “Evropska unija i Zapadni Balkan - Kako učiniti proces proširenja verodostojnijim?” - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Beograd domaćin konferencije “Evropska unija i Zapadni Balkan – Kako učiniti proces proširenja verodostojnijim?”\nBeograd, 29. oktobar 2018. – U okviru Austrijskog predsedavanja Savetu EU, 28. novembra 2018. u Beogradu, biće održana konferencija “Evropska unija i Zapadni Balkan – Kako učiniti proces proširenja verodostojnijim?”.\nKonferenciju zajednički organizuju Centar za evropske politike (CEP, Beograd), Austrijsko-francuski centar za jačanje odnosa u Evropi (CFA/ÖFZ), Međunarodni centar za evropsku obuku (CIFE, Nica/Berlin), uz podršku i u saradnji sa Otvorenim regionalnim fondom za Jugoistočnu Evropu – promocija evropskih integracija (Nemačka saradnja – GIZ), Francuskim institutom za međunarodne odnose (IFRI, Pariz), Institutom za međunarodne odnose (IAI, Rim), Nemačkim institutom za međunarodne i bezbednosne poslove (SVP, Brisel ) i Evropskom komisijom (Erasmus+ program).\nKonferencija je deo Western Balkans Reflection Forum Initiative, okvirnog projekta koji je pokrenut 2015. od strane mreže evropskih think tank organizacija u znak podrške Berlinskom procesu.\nInicijativa promoviše razgovore sa stručnjacima u interaktivnom formatu o strateškim, politički orijentisanim pitanjima od značaja za Evropsku uniju i Zapadni Balkan.\nNakon što nekoliko godina nije bio u fokusu interesovanja, tokom 2018. preovlađuje utisak da se Zapadni Balkan ponovo vraća na dnevni red Evropske unije, navode iz Centra za evropske politike (CEP, Beograd).\nNova Strategija proširenja, koja je objavljena u februaru 2018. kao i Samit EU-Zapadni Balkan koji je održan u Sofiji u maju 2018, petnaest godina nakon Samita u Solunu, ilustruju novi impuls koji EU daje politici proširenja.\nTa nova dinamika se nadograđuje na četiri godine Berlinskog procesa. Nakon Berlina, Beča, Pariza i Trsta, novi Samit o Zapadnom Balkanu je održan u Londonu u julu 2018. Šta je do sad bio doprinos Berlinskog procesa i kakvu vrstu podrške on može pružiti u budućnosti? Da li ovaj novi impuls ukazuje na uverljiviju perspektivu proširenja za zemlje u regionu?\nPerspektiva pristupanja je za neke zemlje u region možda na vidiku. Ali, je teško ostvarivo, bar u narednim godinama. Program reformi u okviru EU i predstojeći izbori u Evropskom parlamentu, višegodišnji pregovori o finansijskom okviru, Bregzit i ostali unutrašnji i spoljni problemi EU nastaviće da privlače pažnju i mobilišu energiju država članica i institucija Unije i u bliskoj budućnosti.\nOvi konkurentni prioriteti neće učiniti proces proširenja lakšim i predvidljivijim, već više zavisnim od same politike EU. Kako zadržati proces proširenja na dnevnom redu EU, ne samo u Briselu, već i u prestonicama zemalja članica? Kako bolje pripremiti zemlje članice EU za proširenje? Koji širi geopolitički faktori će uticati na politiku proširenja EU?\nU regionu, napredak je, u najboljem slučaju, još otežan, naročito kad je u pitanju demokratija, vladavina prava, dobro upravljanje, ekonomski razvoj i dobri odnosi sa susedima. Slabosti u ovim oblastima su i dalje prisutne usprkos prevladavajućoj predanosti procesu proširenja za koju se zalaže većina političkih stranaka u regionu.\nTi problemi ne nestaju ni nakon pristupanja EU, kao što se može videti na primerima država članica i njihovim odnosima sa njihovim susedima. Da li ove slabosti proističu iz nedostatka posvećenosti pristupanju EU, ili se takođe pojavljuju kao posledica EU i načina na koji snažno promoviše politiku proširenja? Kako učiniti proces pristupanja odlučujućim faktorom promena? Kako povećati zajedničko učešće u tom procesu? To su samo neka od pitanja o kojima će se govoriti na konferenciji.\nOznakeCEPEvropska komisijaevropske integracijekonferencija\nPrethodno Merkel spremna da snosi posledice u stranci posle poraza u Hesenu\nSledeće Janković: Potreban model za finansiranje javnih medijskih servisa koji će istovremeno omogućiti njihovu autonomiju\nTop Tags evropske integracije Srbija i Evropska unija konkurs Evropska komisija istraživanje Civilno društvo OCD Društvo mladi mediji Vlada Republike Srbije Evropska unija vladavina prava lokalna samouprava ljudska prava


Kod kupovine vlastitog stana našim klijentima pružamo mogućnost prilagođavanja stambenog prostora potrebama svakog pojedinog klijenta.\nZa vrijeme izgradnje objekta kupac može sam, uz stručni savjet naših zaposlenika, u potpunosti prilagoditi tlocrt stana svojim potrebama ukoliko takve promjene dopušta statika objekta i nivo dovršenosti objekta.\nNaši zaposlenici u tehničkom odjelu imaju višegodišnje iskustvo i individualni pristup kod pronalaženja najpovoljnijeg tlocrtnog rješenje stana za naše klijente.\nU opremanju stana nudimo velik izbor standardne opreme (bez doplate) iz asortimana renomiranih dobavljača (Globo, Pail, Kolpa, Grohe, Geberit, Cerim, Marazzi, Gardenia i dr.) te mogućnost dodatnog opremanja po posebnim željama klijenta.


Stiven Džerard - "Naučen sam da ih prezirem..."\nHome » Featured » Stiven Džerard – „Naučen sam da ih prezirem…“\nStiven Džerard je jedna od najvećih legendi Liverpula i engleskog fudbala o čijoj karijeri se gotovo sve zna. Bilo da su u pitanju sjani golovi, neverovatne asistencije ili klizanje koje je koštalo “Redse” titule, mali je broj ljubitelja fudbala koji o tim detaljima ne znaju gotovo sve. I zato Sportska sećanja vam danas neće doneti priču o nekim od tih situacija, već o detalju koji je manje poznat, a koji na najbolji način opisuje karakter legendarnog Stivija Džija i njegovu privrženost timu sa “Enfilda”.\nU svojoj karijeri Stiven Džerard je stotinama puta bio u situaciji da posle meča sa protivničkim igračima sa kojima je 90 minuta “ratovao” na terenu u znak fer-pleja razmeni dres. Stiven je u većini situacija rado pristajao na takve razmene, zbog čega je njegova kolekcija dresova impoznantna, ali u toj kolekciji nema mesta za dres Mančester Junajteda i to iz veoma jednostavnog razloga. Iako je protiv “Crvenih đavola” igrao čak 34 puta, iako je sa mnogim igračima Junajteda bio u prijateljskim odnosima, Džerard nikada nije želeo da posle meča razmeni dres sa igračima najvećeg Liverpulovog rivala.\nStiven Džerard je tokom karijere vodio mnoge duele sa igračima Junajteda.\nO razlozima za takav svoj potez, Stiven je govorio po završetku karijere za medije: “Naučen sam da prezirem Mančester junajted, to je urezano u naš mozak, u naša srca, u naše duše, koje su navijači Liverpula. To je istetovirano u srce svakog navijača Liverpula, nikada se nismo voleli sa njima, ni klubovi ni gradovi, ali netrpeljivost je sve jača i jača. Njihov dres je jedini koji neću dopustiti da mi se nađe u kući. Imam veliku kolekciju dresova koje sam dobio menjanjem sa drugim igračima, a među njima naravno nema niti jednog iz Junajteda.” – rekao je Džerard engleskim medijima. Naravno, ovakva Džerardova izjava podelila je javnost, pre svega na Ostrvu. Dok su jedni smatrali da je izjava Džerarda, kao i sama odluka da ne menja dresove sa igračima Junajteda nesportska, da nije u duhu fer-pleja i da je potpuno neočekivana od momka koji je tokom cele karijere bio primer i na terenu i van njega, navijači Liverpula su Džerarda nakon ove izjave zavoleli još više (ako je to uopšte i bilo moguće).\nStiven Džerard nikada nije hteo da razmeni dres sa igračima Junajteda.\nKakvo je vaše mišljenje, da li smatrate opravdanim ovakav potez Stivena Džerarda i da on samo prikazuje njegovu veliku privrženost timu u kome je odrastao i koji je voleo od detinjstva ili ipak mislite da jednoj velikoj sportskoj legendi, kakva Džerard zasigurno jeste, ne priliči da pada pod navijačke strasti i da se ponaša suprotno od fer-plej duha? Željno iščekujemo vaše komentare…\nTo Stivi G. Sta ce ti njihova krpa.


Javni poziv za projekte nevladinih organizacija | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Javni poziv za projekte nevladinih organizacija\nJavni poziv za projekte nevladinih organizacija\nSOKOLAC – Javni poziv organizacijima civilnog društva za predaju prijedloga projekata koji će biti realizovani na području opštine Sokolac u okviru Regionalnog programa lokalne demokratije biće raspisan 13. februara, zaključeno je na sastanku predstavnika lokalne uprave i UNDP-a.\nNačelnik Odjeljenja za privredu i finansije opštine Sokolac Mitar Pržulj rekao je novinarima da će ovaj poziv biti otvoren četiri sedmice i da se mogu prijaviti sve nevladine organizacije koje imaju dobre ideje za održive projekte, koji će biti finansirani u vrijednosti od 10.000 do 70.000 KM.\n„Poenta je da dobijemo što više kvalitetnih projekata za koje sredstva nisu ograničena, a teme na koje će moći da apliciraju definisane su Strategijom razvoja opštine Sokolac, ali mogu biti i neke druge ukoliko podnosilac projektnog prijedloga bude imao novu ideju od koje će građani imati koristi“, naglasio je Pržulj.\nOn je naglasio da će predstavnici organizacija civilnog društva/nevladinih organizacija imati dvodnevnu obuku i svu podršku lokalne uprave i UNDP-a prilikom pripreme za izradu projekata.\nPržulj je je rekao da je poziv otvoren i za nevladin sektor sa područja drugih lokalnih zajednica, uz uslov da projekat bude realizovan na području opštine Sokolac.\nPržulj je naglasio da će odabrane projekte finansirati UNDP sa 70 odsto, a opština Sokolac sa 30 odsto.\nSastanku na Sokocu prisustvovao je koordinator aktivnosti u lokalnim zajednicama na ovom projektu UNDP-a Damir Žarak.\nPrethodni članakDobra saradnja opštine i porodica zarobljenih i poginulih boraca\nNaredni članakDevet lica zaraženo trihinelom


Najčešća pitanja | Ministarstvo spoljnih poslova\nPITANjE: Izgubila sam pasoš. Šta treba da radim?\nODGOVOR: U slučaju gubitka ili krađe pasoša, potrebno je da se obratite najbližoj policijskoj stanici u mestu Vašeg boravka u inostranstvu, prijavite gubitak ili krađu pasoša i uzmete potvrdu izdatu na Vaše ime i prezime. Ukoliko iz bilo kog razloga morate hitno da putujete u Republiku Srbiju, nadležno diplomatsko-konzularno predstavništvo može izdati putni list kao vrstu putne isprave koja služi samo za povratak u Srbiju i ne može se koristiti za dalja putovanja.\nPITANjE: Iz bivše Jugoslavije sam se iselio i već nekoliko decenija živim u inostranstvu. Interesuje me da li i na koji način mogu da dobijem srpski pasoš?\nODGOVOR: Pasoš Republike Srbije može dobiti svaki državljanin Republike Srbije ako ne postoje zakonom predviđene smetnje. Ukoliko pouzdano znate da ste državljanin Republike Srbije, zahtev za pasoš možete podneti u najbližem diplomatsko-konzularnom predstavništvu u zemlji Vašeg boravka. Za sada zahteve za biometrijske pasoše možete podneti u sledećim diplomatsko-konzularnim predstavništvima Republike Srbije u inostranstvu. Ukoliko niste sigurni da ste državljanin Republike Srbije sugerišemo Vam da kontaktirate diplomatsko-konzularno predstavništvo Republike Srbije koje će Vam pomoći da se proveri činjenica državljanstva.\nPITANjE: Da li jedan od roditelja može da podnese zahtev za pasoš za maloletno lice?\nODGOVOR: Zahtev za pasoš za maloletno lice moraju da podnesu oba roditelja. Ukoliko je jedan sprečen da bude prisutan prilikom podnošenja zahteva, u tom slučaju je potrebna njegova overena pisana izjava da je saglasan sa izdavanjem pasoša.\nJedan od roditelja može da podnese zahtev isključivo ukoliko samostalno vrši pravo roditeljskog staranja nad detetom, o čemu je neophodno priložiti odgovarajući dokaz.\nPITANjE: Istekao mi je pasoš, a nemam vremena da čekam izdavanje novog. Šta da radim pošto iz hitnih razloga treba da putujem u Srbiju?\nODGOVOR: Ukoliko iz bilo kog razloga morate hitno da otputujete u Republiku Srbiju, a pasoš više ne važi ili je oštećen, diplomatsko-konzularno predstavništvo može izdati putni list kao vrstu putne isprave koja služi samo za povratak u Srbiju. Po dolasku u Srbiju, podnesite zahtev za izdavanje novog pasoša.\nPITANjE: Nedavno smo dobili dete i interesuje nas kako možemo da dobijemo pasoš za dete?\nODGOVOR: Ukoliko ste državljani Republike Srbije potrebno je najpre da, u diplomatsko-konzularnom predstavništvu u zemlji gde boravite i gde je Vaše dete rođeno, podnesete zahtev za prijavu deteta rođenog u inostranstvu. Detalje o potrebnim dokumentima možete naći ovde. Pošto Vaše dete bude upisano u matičnu knjigu rođenih u Srbiji, nakon toga možete podneti zahtev za pasoš.\nPITANjE: Šta mi je potrebno za overu punomoćja?\nODGOVOR: Overa potpisa na privatnim ispravama na srpskom jeziku (punomoćje ili izjava) za upotrebu u Srbiji vrši se u diplomatsko-konzularnom predstavništvu uz lično prisustvo davaoca punomoćja ili izjave, a na osnovu važećeg identifikacionog dokumenta Republike Srbije (pasoš ili lična karta). Ukoliko davalac punomoćja ili izjave nije u mogućnosti da lično dođe u diplomatsko-konzularno predstavništvo, privatna isprava se može potpisati pred stranim notarom a potom propisno legalizovati pečatom Apostille. Više informacija o legalizaciji stranih dokumenata možete naći ovde.\nPITANjE: Da li u ambasadi mogu da dam naslednu izjavu?\nODGOVOR: Nasledna izjava ili punomoćje kojim se ovlašćuje drugo lice da da naslednu izjavu (pozitivnu ili negativnu) može se potpisati i overiti u diplomatsko-konzularnom predstavništvu. Izjava može da bude sačinjena u odgovarajućoj pravnoj formi u diplomatsko-konzularnom predstavništvu. Takođe, izjavu može da sastavi advokat a da ista bude potpisana i overena u diplomatsko—konzularnom predstavništvu. Neophodno je lično prisustvo davaoca izjave, uz važeći identifikacioni dokument R. Srbije.\nPITANjE: Da li mogu u ambasadi da dobijem izvode iz matične knjige rođenih/venčanih i uverenje o državljanstvu?\nODGOVOR: U ambasadi ili konzulatu možete dobiti izvode iz matičnih knjiga Republike Srbije, kao i uverenje o državljanstvu Republike Srbije.\nPITANjE: Preminuo mi je član porodice i želim da ga sahranim u R. Srbiji. Šta je potrebno za prenos njegovih posmrtnih ostataka?\nODGOVOR: Za prenos posmrtnih ostataka iz inostranstva u Srbiju, potrebno je pribaviti odgovarajući dokument Republike Srbije - sprovodnicu.\nZahtev za izdavanje sprovodnice se podnosi u Ambasadi, odnosno Generalnom konzulatu Republike Srbije. Više detalja o izdavanju sprovodnice možete naći ovde.\nPITANjE: Da li mogu da dobijem ličnu kartu R. Srbije i vozačku dozvolu u Ambasadi/Konzulatu?\nODGOVOR: Zahtevi za izdavanje lične karte i vozačke dozvole ne mogu se podneti u diplomatsko-konzularnom predstavništvu, već neposredno u nadležnoj policijskoj upravi u Republici Srbiji, prema mestu Vašeg prebivališta.


protest Archives - Page 17 of 24 - Mašina protest Archives - Page 17 of 24 - Mašina\nPrvi maj, međunarodni praznik rada, obeležen je protestnim skupom u Beogradu. Za razliku od prošle godine kada su usled preklapanja sa uskrsom sindikati preskočili obeležavanje Prvog maja, ove godine su pozvali članstvo na protest u Beogradu. Skup čiji je glavni moto bio „Za veće zarade!“ organizovali su Savez samostalnih sindikata...\nPage 17 of 24« Prva «...10...1516171819...»Poslednja »


Sportska dvorana biće izgrađena na Laušu: Radost za učenike jedne od najvećih osnovih škola u Banjaluci | BL Portal\nSportska dvorana biće izgrađena na Laušu: Radost za učenike jedne od najvećih osnovih škola u Banjaluci\n11. Septembra 2020. 13:00\nGradska uprava raspisala je danas tender za izbor izvođača koji će graditi sportsku dvoranu na Laušu.\nNova sportska dvorana nalaziće se uz jednu od najvećih osnovnih škola u gradu „Sveti Sava“.\n“Godinama je velika potreba za ovom sportskom dvoranom, zbog čega je i odlučeno da se započne sa realizacijom ovog značajnog projekta, ukupne vrijednosti 1,35 miliona KM”, rekao je načelnik Odjeljenja za komunalne poslove Petar Bilčar.\nI ova nova dvorana, kako je istakao – funkcionisaće po istom principu kao i dvorana koja se trenutno gradi na Starčevici, u sklopu OŠ „Branko Radičević“.\n“Dvorana je projektovana tako da će se u njoj moći održavati i sportska takmičenja za gotovo sve sportove. Takođe, u okviru ovog projekta, biće obnovljeni postojeći školski tereni za fudbal i košarku, te izgrađene i tribIne”, naveo je Bilčar i dodao da će nova sportska dvorana u naselju Lauš djelovati u okviru Javne ustanove Sportski centar „Borik“.\nDirektor OŠ „Sveti Sava“ Miroslav Popržen, naglasio je da je nova sportska dvorana veoma značajna za učenike, ali i za ostale stanovnike Lauša.\n“Nastava fizičke kulture do sada se odvijala samo za učenike od šestog do devetog razreda u maloj sali, koja je početkom godine renovirana. Oni bi, po izgradnji, koristili novu dvoranu, čime bi se stvorila mogućnost da časove fizičkog imaju i učenici od prvog do petog razreda”, rekao je Popržen.\nTags: dvorana, Lauš, škola\nOdlične vijesti: Navijači se uskoro vraćaju na stadione u BiH


Sveta Ceca??? – Tračara\nKad sam prvi put videla ovu fotografiju, pomislila sam da je fotomontaža, međutim kako piše moj drugar Blejač, u pitanju je prava “ikona”. Naime ova slika koja liči na ikonu, a na kojoj možemo videti folk pevačicu Svetlanu Ražnatović sa sve mikrofonom i njenim zaštitnim znakom, bujnim dekolteom, delo je jedne studentkinje umetnosti iz Niša.\nOna se upravo ovom “ikonom” prijavila na konkurs za najbolji grafički rad na temu “Suveniri Srbije”. Autorka kaže da je na ovaj način želela da iskritikuje srpsku realnost…\nAuuuuuu… Neki kažu svetogrđe, a šta vi kažete?\nPovezane temebizarno!, ceca\ne ajde ne proseravajte se,bash je extra odradjeno… :)) ceca je ikona\nPitam se samo kako je moguće da postoji ovoliko negativnih komentara!? Ovo je umjetnost sa čistom i jasnom porukom koja oslikava naš ”nebeski narod” i njegovu lakomislenost, ikonopoklonstvo nedovoljno jakim vrijednostima… Gospodo, ja poznajem ljude koji su spremni sve dati da Cecu ili Seku ili Jelenu Janković ili Novaka Djokovića ili Vladu Divca… samo dodirnu! (ima takvih i među Vama, zar ne?!) A osuđujemo osobu koja je napravila jasan iskorak van okvira naše nesvijesti? Umjetnica je svjesna pravih vrijednosti i prikazala je izopačenu svijest onih koji u te vrijednosti sve manje vjeruju. Još jednom, SVAKA ČAST za konkretan potez četkice!\n10/06/2010 at 9:20 pm\nSlazem se sa bla bla! Sramota,poigravanje sa Hriscanstvom,svetogrdje! Sramota! Ova studentica neka se moli Gospodu Bogu za oprostaj!\nKOLIKO BOLESTAN MORA BITI NEKO DA OVAKO NESTO NAPRAVI IMA I DRUGIH NACINA DA SE POSALJE PORUKA ALI NE NA OVAKAV NACIN\n15/06/2010 at 4:06 am\nSTA SE OVI OVDE FOLIRAJU?\nBILO JE TU NEKIH PRAVIH KOMENTARA\nONI IZBRISALI !!!\n25/06/2010 at 4:49 pm\nOvo nije delo studentkinje umetnosti. Ovo je delo našeg mentaliteta i opšte pomame za kičem. A izvesna studentkinja je to samo projektovala u vidu ikone. I još se vidi da ikona nije prava.\nOvo je bar sprdačina,za razliku od onog gastarbajtera u barci,koji je dobio svoje mesto na zidu crkve kao freska. To je naša sramota.\nOva ikona je prikaz naše sramote.\n“Не прави себи идола, нити каква лика; немој им се клањати, нити им служити.”\nOvo je sramota, to ko je nacrtao nek se stidi da neku obicnu osobu kao ikonu stavlja, SRAM TE BILO KO JE TO NACRTAO, stidi se i Boga i naroda ostali ko misli da je ovo uredu nek se isto stidi Boga. To nije umjetnost nego bruka velika, ovo umjetnosti nije ni vidjelo. Ta osoba je jako bolesna, nek se bolje lijeci. SRAM TE BILO\nti studenkinjo akosi mislila da prodjes stim stosi uradila najveci greh si uradila,sveci su na nebu ,a na zemlji djavoli vladaju zato polako smak svijeta ce doc,a bog ceti oprostit ako to skines i nemoj dalje grijesit\n29/09/2010 at 8:13 pm\nJoooj,samo čitam komentare vas religijskih prijemnika i ne mogu da verujem…\nPrvo,ko je vas uopšte ubedio da ima Boga? Drugo,ako ima Boga,zašto u njegovo ime pretite odvođenjem u ludaru? Zar to nije veće svetogrđe od jedne naivne slike koja prikazuje našu srozanu svest?\nPonovo uviđam da ovde bilo ko može da dobije imunitet ako okači krstaču oko vrata (što veću,to boqe,i obavezno od ZLATA!).\nA ti pametnakovicka KIMI, ko je tebe ubijedio da nema Boga? Zasto postoje onda crkve i ostale bozije kuce, iz obijesti li sta?


Dječja invalidska kolica Corzino Classic - Medicinski proizvodi i ortopedska pomagala – Inko Centar\nDječja invalidska kolica Corzino Classic\nNova redizajnirana kišobran kolica u 4 različite veličine čine baznu ponudu Corzino dječjih invalidskih kolica. Ova kolica dolaze u širinama sjedišta kolica 30, 34, 38 i 42 centimetra, te su namijenjena lakšem i jednostavnijem transportu korisnika . Corzino linija je bazirana na redizajniranoj liniji dokazano kvalitetnih i upotrebljivih kolica Corzo. Lako sklopiva kišobran kolica s modernim dizajnom , izrađena od laganih i kvalitetnih aluminijskih profila, olakšavaju svakodnevni transport i upotrebu. DODATNA OPREMA: • krović i zaštita od kiše • dodatna presvlaka za udobnost sjedala • bočne zaštite • dvodjeni 3D-Flexi oslonci za stopala • pojas za pozicioniranje ( pojas za trup, prsluk, h-pojas) • terapijski stol • ostala oprema prema mjernom listu


PORTAL: RATUJU SA KRIJUMČARIMA DROGE\nRATUJU SA KRIJUMČARIMA DROGE\nCarinici na prelazu Gradina kod Dimitrovgrada godinama vode uspešnu borbu sa narko-švercerima. Iako krijumčari na sve moguće načine pokušavaju da prenesu drogu, veoma mali broj u tome i uspeva\nNa graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada svakodnevno se vodi rat između carinika i švercera droge! Krijumčari na sve moguće načine pokušavaju da prenesu drogu preko granice, ali carinici u većini slučajeva uspevaju da ih osujete. Droga, uglavnom heroin, najčešće se prenosi skrivena u vozilima, oni uporniji ne libe se da paketiće od po nekoliko stotina grama zavuku i u telesne šupljine, a dešavalo se i da se heroin švercuje u diplomatskim pošiljkama!\nNadmudrivanju carinika i švercera nikad kraja. Iako su šverceri sve domišljatiji i na sve moguće i nemoguće načine pokušavaju da prokrijumčare narkotike, dovoljno je da carinik primeti sveže ofarban šraf na šasiji automobila, neku pregradu atipičnu za konkretan model automobila ili čudno ponašanje vozača, i droga je otkrivena! Inače, droga se najčešće prenosi skrivena u fabričkim šupljinama, ali i specijalnim bunkerima u automobilima i kamionima, čak i u rezervoarima plinskih uređaja u automobilima. Oni koji je prenose za to dobijaju nadoknadu od najmanje 1.000 evra po kilogramu.\nŠtekovi... Otvor u braniku automobila i bunker u kabini kamiona\n- Manje količine droge mogu da se sakriju u cipelama, oko butina, u telesnim šupljinama, kaiševima, pojasima, ispod pazuha, a carinici su drogu nalazili i u kosi, u punđama žena. Kod automobila najčešće se koriste fabričke šupljine i specijalno napravljeni bunkeri. Imamo slučajeve da se droga sakriva u akumulatoru tako što se ćelije akumulatora preseku vodoravno, skrate toliko da automobil može da ima dovoljno struje da upali, a u donjem delu se sakriju i do dva kilograma droge - kaže za Press upravnik carinarnice Gradina Ivan Stoimenov, i dodaje:\n80 kg u „mercedesu"\n- U starijim modelima „mercedesa", ali i u nekim novijim, u sistem za ventilaciju šverceri uspevaju da uguraju i do 12 kilograma droge. Omiljena mesta za pravljenje bunkera su krov i patos koji se spuštaju, i u šupljinu onda mogu da se ubace velike količine droge. Tako su naši carinici uspeli da u jednom „mercedesu" pronađu neverovatnih 80 kilograma droge. Svaki automobil ima karakteristična mesta i šupljine gde može da se sakrije droga, ali dobar carinik poznaje svaki detalj na automobilima tako da odmah uoči da li je bilo intervencija.\nKada je reč o kamionima i šleperima, droga se najčešće krije u prtljagu, a krajem prošle godine droga je otkrivena u šleperu koji je prevozio diplomatsku pošiljku, što je do tada bio nezabeležen slučaj. Šleper je prevozio lične stvari diplomatskog osoblja jedne ambasade, ali i 163 kilograma heroina skrivenog u kabini!\n- Carinik koji je otkrio drogu rizikovao je jer je otvaranje diplomatskih pošiljki zabranjeno, ali mu se ponašanje vozača učinilo sumnjivim. Obično su vozači diplomatskih pošiljki veoma oholi, drski, pokušavaju da idu preko reda, dok je ovaj bio veoma smiren, što je cariniku bio signal da nečeg ima u kamionu. Izvršen je detaljan pretres i u kabini vozača pronađeno je 163,4 kilograma heroina - kaže Stoimenov.\nŠverceri najradije švercuju drogu tokom zime jer se po hladnom vremenu ne oseća karakterističan miris heroina, koji leti istančan nos carinika može da namiriše. Takođe, zimi se nahvata led na rezervoare i druge delove vozila i kamiona, što šverceri takođe obilato koriste.\n- Najčešće se droga švercuje za vreme praznika, poput Nove godine, a mnogi čak znaju i kada je naša carinska slava, pa i to pokušavaju da iskoriste. Vode računa i kada se igraju važne utakmice reprezentacije - kaže Stoimenov.\nInače, rekordna zaplena heroina na Gradini je preko 300 kilograma, koji su nađeni u jednom šleperu.\nKljukaju se ‘bensedinima'\nKako bi izgledali što smirenije, šverceri sve češće koriste sedative poput „bensedina" i drugih lekova, kako bi bili što manje upadljivi.\n- Naše pravilo je da droge uvek ima, dok se ne uverimo u suprotno. Ta neprirodna smirenost upravo je signal carinicima da se uradi detaljan pretres. Desilo se tako da je jedan Englez, dok su mu carinici kontrolisali vozilo, uzeo jednostavno da čita knjigu, uopšte ne obraćajući pažnju šta se dešava. To je, inače, potpuno atipično za strance, koji carinicima non-stop dišu za vrat kako ne bi slučajno prilikom kontrole auto bio ogreban ili slično. Posle detaljnog pretresa drogu smo tada, po prvi put, pronašli unutar plinske boce. Verovatno je zbog toga Englez bio siguran da drogu nećemo pronaći, pa se tako i ponašao, jer u našoj zemlji tada još uvek nije ni postojao auto-gas pa nismo ni znali kako ti uređaji izgledaju. U toj boci se nalazilo čak 60 kilograma heroina - kaže Stoimenov, i dodaje da je heroin nalažen i među voćem, kao i u rolnama tekstila.\nIako su carinici na Gradini dobro tehnički opremljeni, prilikom otkrivanja droge i druge švercovane robe najvažniji je ljudski faktor.\n- Dešavalo se da drogu i specijalno dresiran pas ne može da pronađe. Dobar carinik poznaje zvukove benzina, nafte, plina u rezervoaru, poznaje vozila do najsitnijih detalja, ali je i dobar psiholog i iz kratkog razgovora sa vozačem već može da nasluti da li ovaj nešto krije od carine - zaključio je upravnik jedne od najboljih carinarnica u regionu.


Oracle će obučavati crnogorske nastavnike, Šehović: Obrazovanje ne treba da poklekne pred digitalizacijom\n“U naredne tri godine zajedno ćemo dakle unapređivati obrazovanje u oblasti računarske nauke u Crnoj Gori i pomoći učenicima i profesorima da prvo usvoje znanja koja će im pomoći u nastavi, ali i uspostave temelje za dalja IT znanja”, istakao je Šehović.\n206 pregleda\t3 komentar(a)\nVladimir Knežević, Damir Šehović, Foto: Ministarstvo prosvjete\n14.02.2018. 15:37h Ažurirano: 14.02.2018. 15:37h\nMinistar prosvjete Damir Šehović i generalni direktor kompanije Oracle Vladimir Knežević potpisali su danas ugovor kojim je predviđena obuka 300 nastavnika crnogorskih škola u programiranju.\nKako je saopšteno iz Ministasrtva prosvjete, ugovorom je predviđena i podrška obuci za tri hiljade učenika u pripremi za uspješne IT karijeru.\nIz tog resora su objasnili da će saradnja omogućiti nastavnicima da pohađaju kurseve u naredne tri godine.\n“Kroz njih će proći 300 nastavnika, koji će se obučavati u Java Foundations, Java Programming, Java Fundamentals, Database Foundations i Database Design and Programming with SQL”, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da će stečeno znanje prenositi đacima, čime će njihovo obrazovanje u oblasti IT tehnologija biti značajno unaprijeđeno.\nOracle Akademija će obezbijediti i platformu i alate pomoću kojih će obučeni nastavnici edukovati učenike.\nŠehović je rekao da obrazovanje ne treba da poklekne pred digitalizacijom, već da joj se prilagodi.\n“Danas je dostupan sadržaj o svemu što možemo da zamislimo i to na tehnički savršen način. Sa takvim sadržajem obrazovni sistem mora se takmičiti i naša procjena je da obrazovanje, ako želi da zadrži poziciju među tolikim mogućnostima koje se djeci nude na svakoj strani, mora dolaziti u formi koja je prihvatljiva današnjim generacijama”, naveo je Šehović.\nTo, kako je objasnio, znači prihvatanje digitalizacije u obrazovni sistem, ali na način da se uzme najbolje od nje, i djeci ponudi edukativni sadržaj na jedan novi način.\nŠehović je kazao da je prošle godine Oracle Akademija podržala 3,5 miliona đaka i studenata u blizu 12 hiljada ustanova u 120 država i da je sada na redu Crna Gora.\nKnežević je rekao da je Oracle Akademija jedna od ključnih investicija te kompanije u zajedničku budućnost.\n“Veliko nam je zadovoljstvo što sarađujemo sa Ministarstvom prosvjete i što ćemo kroz našu saradnju približiti informacione tehnologije đacima širom Crne Gore”, kazao je Knežević.\nU okviru trajanja saradnje, prema njegovim riječima, obučeni đaci će biti ohrabreni da dostignu i Oracle Junior sertifikat u oblasti Oracle baza podataka i osnova programiranja u Javi.\nDirektor Oracle akademije za Evropu, Srednji istok i Aziju Džejn Ričardson kazala je da je Oracle Akademija sa zadovoljstvom potpisala ovaj ugovor sa Ministarstvom prosvjete.\nKako je navela, ova saradnja će omogućiti Oracle Akademiji da obuči 300 nastavnika iz 90 škola u naredne tri godine.\n"Nastavni planovi Oracle Akademije u oblasti Java programiranja i dizajniranja baza podataka, koji su usklađeni sa programom obuke nastavnika, mogu obezbijediti resurse i vještine da nastavnici iz Crne Gore ovo znanje prenesu u svoje učionice i stignu do tri hiljade đaka širom zemlje", istakla je Ričardson.\nIz Ministarstva su kazali da će učenici steći praktična iskustva sa najnovijim tehnologijama, koje im pomažu da se pripreme za studije i za uspješne karijere u digitalnoj eri.\n“Misija Oracle Akademije je da unaprijedi obrazovanje u oblasti računarskih nauka i podstakne razvoj znanja, inovacija, vještina i raznolikosti u tehnološkim oblastima”, zaključuje se u saopštenju.\nVladimir KneževićOracleDamir ŠehovićnastavniciMinistarstvo prosvjete\nNa Cetinju uhapšene četiri osobe, oduzeta droga, cigarete\n28.06. 17:24 h\t55175\n28.06. 16:30 h\t49708\n29.06. 06:15 h\t45000\n29.06. 06:45 h\t40509\n28.06. 19:19 h\t40440


SVETLEĆE REKLAME | Pro media creative\nU eri interneta i napredne tehnologije postoji zaista mnogo načina da prezentujete i reklamirate svoju kompaniju. Dostupnost internetu je vrlo brojna i prema istraživanjima naučnika ljudi prilično mnogo vremena provode na društvenim mrežama. Sve niti vaše kompanije su međusobno povezane i kreiraju jednu savršenu kombinaciju produktivnosti, inovativnosti i relevantnosti. Ključne stavke vašeg uspešnog poslovanja i prosperiteta zasnivaju se upravo na ispravan način prezentovanja proizvoda na industrijskom tržištu.\nU sklopu naših efikasnih usluga reklamiranja, Pro media našim klijentima pruža i mogućnost reklamiranja na vrlo efikasan i tradicionalan način. Naš tim talentovanih i ažurnih stručnjaka pruža vam priliku da na najekonomičniji i najefikasniji način izvršite prezentaciju svoje kompanije. Svetlećim reklamama na zidnoj fasadi vašeg lokala možete postići puni efekat i stvoriti poverenje i cenjenost svojih klijenata.\nŠta su svetleće reklame?\nSvetleća reklama je efikasan vizuelni identitet vaše firme i jedan od najpopurarnijih načina da klijentu stavite do znanja ko ste, čak i noću. Kombinacijom različitih materiijala kao što su aluminijum, pleksigas, klirit, alubond, forex, specijalne translucentne PVC folije kao i najnovije CNC mašine u stanju smo da proizvedemo jedinstvene svetleće reklame po čemu ćete biti primećeni. Ove svetleće reklame se razlikuju od LED svetlećih reklama jer je njihova izrada povoljnija i finansijski dostupnija preduzetnicima. Iako je jeftinija varijanta, efekat jednostavnijih svetlećih reklama je identičan efektu LED svetlećim reklamama. Sam proces izrade svetlećih reklama je kompatibilan sa mnoštvo drugih detalja neophodnih da se ostvari puni efekat prezentovanja vaše kompanije.\nOsnovne karakteristike svetlećih reklama:\nUpečatljivost reklame je vidljiva u bilo kom delu dana\nJednostavnost prilikom izrade reklame\nFinansijski jeftiniji i povoljniji aspekt promovisanja brenda/kompanije\nProzračnost i jasna vidljivost teksta ili logoa vaše kompanije\nOve reklame pokazale su se vrlo delotvornim na poslovanje naših klijenata. Njihov prosperitet je ujedno i naš uspeh, jer nam je njihovo postignuće motivacija da nastavimo da kreiramo nove i savremene ideje reklamiranja.


Putnik arabljanskih noći | Kultura | Novosti.rs\nPutnik arabljanskih noći\nD. MATOVIĆ | 10. oktobar 2010. 20:57 | Komentara: 0\nČovek raskošnog duha, Aleksandar DIma, nikoga nije ostavljao ravnodušnim. Braća Gonkur: Njegovo pamćenje ličilo je kao okean bez dna\nTelo prekriveno zlatom\nKarmen peva, ali i repuje\nStižu “Karmen” i “Kolomba”\n“Kolomba“ i “Karmen“ od srede na kioscima\nDela Igoa na sceni i filmu\nALEKSANDAR Dima je jedna vrsta džina razbarušene crnačke kose i sitnih, plavih, jasnih i vragolastih očiju, koje su tako utonule u meso kao oči nilskog konja, ogromnog lica, okruglog kao mesec, upravo onakvog kako karikaturisti vole da ga crtaju. Jedno je van svake sumnje: iz njega zrači magnetizam. Neki životinjski magnetizam. U njemu se odmah oseti vašarski čovek koji prikazuje nakaze i čudovišta; prodavač čuda, trgovački putnik arabljanskih noći. On priča tečno i, mora se priznati, privlačno; ali ono što zaokuplja pažnju nije ni blistavost, ni zajedljiva duhovitost, ni raznolikost izraza; to je beskonačna smotra činjenica, zapanjujućih činjenica koje neprestano niže prijatno zamagljenim glasom iz pamćenja koje liči na okean bez dna.\nNA PRSTIMA DIMA je voleo da kazuje dogodovštine iz svog života. Tako je jednom ispričao, a ostalo je zabeleženo, da mu je majka pričala da je sa šest meseci već pokušavao da stane na noge. - Umesto da stanem na noge, stao sam na prste. Na same vrhove prstiju. Moja majka je to smatrala natprirodnim, što je i bilo tačno, ali je moj otac mislio da je to nešto posebno, čime sam se razlikovao od druge dece. Pa on će igrajući ići kroz život, rekao je. Kasnije, otac me je pokazivao kao baletskog igrača i ljudi su se divili mojoj veštini.\nOvako su pisci i braća Gonkur opisali u svom dnevniku tvorca romana “Grof Monte Kristo”. Prvi tom jednog od najlepših avanturističkih romana svih vremena, štampan u tiražu od 100.000 primeraka, od srede se prodaje na kioscima po simboličnoj ceni od samo 30 dinara. Drugi deo sage o Edmondu Dantesu, koji objavljuju “Novosti” u okviru edicije “Zlatni Francuzi”, naći će se na istom mestu 13. oktobra, a treći 20. oktobra. Cena ovih knjiga, kao i ostalih dela francuskih klasika iznosi 390 dinara.\nPorodica Dima začeta je daleko. Na početku je normandijski aristokrata, markiz Davi de la Pajetri, koji se nastanio u Dominikanskoj Republici, tadašnjoj francuskoj koloniji, sa “crnom zatočenicom”, tako su tada govorili, Mari Dima, dobio sina - Tomu Aleksandra. Njemu je bilo suđeno da postane otac najpopularnijeg pisca 19. veka.\nDimini neprijatelji nisu nikada zaboravljali da njegovim venama teče crnačka krv. Često su nastojali da ga na to podsete. Tako ga je na jednom balu neka gospođa, kao u šali, upitala da li je istina da njegovim žilama teče obojena krv.\n- Niste se prevarili - odgovorio je on. - Moj otac je bio mulat, baba crnkinja, a moji daleki preci majmuni. Kao što vidite, moj rod počinje tamo gde se vaš završava.\nDima se neprestano dovijao kako bi bio glavni junak na svim prijemima. Povremeno je isticao svoje proročke sposobnosti. Jedan od dugih Diminih monologa, Gaj Endor je uneo u svoju knjigu “Kralj Pariza”:\n- Kao što slikar može da nacrta kuću koja još nije sagrađena, tako istoričar, kao ja, može da nacrta budućnost. Francuska, najduhovitija zemlja u Evropi, za pedeset godina postaće isto onako dosadna kao Holandija, ako se održi običaj da se puše cigare. Aleksis de Tokvil se ne ustručava da kaže da će jednog dana SAD i Rusija podeliti svet između sebe, mada u ovom trenutku, kada su Moskva i Vašington još prekriveni blatom, niko ne može da vidi da je tako nešto verovatno. Za sto godina, ko zna?! Ni ja se ne ustručavam da kažem da će isto kao što je Francuska britanski saveznik, a Britanija joj oduzima vrhovno gospodarenje nad svetom, i Britanija biti saveznik SAD, a one će od nje uzeti vrhovnu vladavinu. Nacije uvek greše kad misle da je slaganje u političkom pogledu dovoljan razlog za savez. I setite se šta je Napoleon kazao o Kini: “Tamo spava džin - pazite da ga ne probudite.” Istoričar koji ume da čita samo prošlost, nije dobar. To može svaka budala. Istinski zadatak istoričara je da vidi budućnost.\nGOSPODIN Dž, Y, Z\nI dok je bio živ, Dimu su mnogi teško sumnjičili da voli da doteruje priče o svom životu. Kada je neki izvesni H počeo da koristi novinske stupce da bi ga napadao, bilo je i onih koji su odmah izjavili da je taj čovek zapravo Dima i da to radi samo zato da bi izazvao polemiku oko svog imena.\nČak i kada su se pojavili Dimini odgovori, neverne Tome i dalje su tvrdile da je sve to laž. Nisu verovali, čak, ni onda kada je Dima izavao gospodina H na dvoboj. Njihovu nevericu podgrejalo je to što je dvoboj morao da se odigra u tajnosti. Nisu verovali ni kada se Dima pojavio na štakama, sa zavijenom desnom nogom, niti pošto su pisma prestala da izlaze. Govorili su da će uskoro početi da izlaze pisma gospodina Y, pa će doći na red gospodin Z.\nScena | 21. april 2019. 00:12\nPAPARACO FOTKE: Nataša Bekvalac i Bogdan Bogdanović na popularnoj manifestaciji (FOTO)\nPevačica Nataša Bekvalac pojavila se večeras na Bassivity Showcase-u, a pored nje primećen je i košarkaš Bogdan Bogdanović\nSvet | 20. april 2019. 23:59\nProtivpožarni sistem u Notr Damu bio neispravan?\nMoguće je da je postojao problem sa senzorima za vatru, a drugi problem vodi prema dizalici za radnike na skeli, ali oko toga nisu otkrili više detalja\nScena | 20. april 2019. 23:48\nPevačica Nevena Božović, koja će u maju predstavljati Srbiju na „Evrosongu“ u Tel Avivu, udala se danas za svog dugogodišnjeg izabranika, pilota Nikolu Ivanovića\nSvet | 20. april 2019. 23:46\nPredsednički izbori u Makedoniji: Borba za pobedu ili cenzus?\nOvo su prvi izbori nakon potpisivanja Prespanskog sporazuma i promene ustavnog imena u Republiku Severnu Makedoniju\nSvet | 20. april 2019. 23:33\nUkrajina sutra bira predsednika - Zelinski ili Porešenko\nU prvom krugu izbora 41. godišnji Zelenski osvojio je 30 odsto glasova, dok je Porošenko (53) zadobio poverenje samo 16 odsto birača\nRegion | 20. april 2019. 23:20\nOd 1. juna moći će da se uvoze samo polovna vozila sa Euro 5 motorom i nova sa Euro 6 motorom. To znači da ce se u BiH moći uvoziti polovna vozila stara do 10 godina\nFudbal | 20. april 2019. 23:12\nDe Brujne ponovo povređen\nNisam razgovarao sa njim ili sa doktorima, ali reč je o povredi mišića. Ne znam koliko je ozbiljno. Videćemo sutra, ali mislim da neće igrati narednu utakmicu", rekao je trener Sitija Pep Gvardiola\nSrbija | 20. april 2019. 23:07\nNa "Tortijadi" 202 torte, "najtorta" Vesne Atković iz Rume\nU kategoriji dečijih torti, najbolju je po oceni žirija napravila Ivana Bogojevic iz Glavinića\nAstro | 20. april 2019. 23:00\nMesečni horoskop za period boravka Sunca u znaku Bika od 21. aprila do 21. maja\nSvet | 20. april 2019. 22:54\nSAD isporučuju tri helikoptera "Blek Hok" za Albaniju\nAlbansko ministarstvo odbrane danas je saopštilo da im SAD isporučuju tri helikoptera "Blek Hok" kako bi Albanija ojačala svoje vojne kapacitete\nAuto | 20. april 2019. 22:51\n"NOVOSTI" NA EVROPSKOJ PREMIJERI NOVE JAPANSKE LIMUZINE: Povratak "tojote kamri"\nTojota kamri", posle dugog niza godina, vratila se na evropska tržišta\nFudbal | 20. april 2019. 22:51\nKristijano Ronaldo: Ostaću u Juventusu 1.000 odsto\nPortugalski fudbaler Kristijano Ronaldo izjavio je danas da će i naredne sezone igrati za Juventus\n00:12 PAPARACO FOTKE: Nataša Bekvalac i...\n23:59 Protivpožarni sistem u Notr Damu bio...\n23:48 Udala se Nevena Božović\n23:46 Predsednički izbori u Makedoniji:...\n23:33 Ukrajina sutra bira predsednika -...\n23:20 BiH: Rampa za automobile starije od 10...\n23:07 Na "Tortijadi" 202 torte, "najtorta"...\n21:31 > 22:57 PUCNjAVA U KOTORU: Ubijen...\nTRAGEDIJA NA USKRŠNjOJ SLUŽBI: Crkva se...\nZAŠTO JE "ČORBA" UČESTVOVALA NA MITINGU BORA ĐORĐEVIĆ, ZA "NOVOSTI": Svirali... (58)\nMLADIĆI IZ LEPOSAVIĆA O SEDMODNEVNOM... (48)\n21:10 Rusedski: Đoković bi trebalo da...\n20:51 Ponovo tri sektora za Partizanove...\n20:30 Zvezda pozvala navijače da uzvrate...\n20:10 Juventus osvojio osmu vezanu titulu...\n19:52 Ajntraht dobija zamenu za Jovića\nZbog nemogućnosti da se ekonomski osamostale 73.35%\nDelom zbog naše tradicije, naročito u seoskim sredinama 8.47%\nZato što im je tako lagodnije 16.88%


Župan Ivan Celjak o financijskom stanju Sisačko-moslavačke županije – Quirinus Portal\nŽupan Ivan Celjak o financijskom stanju Sisačko-moslavačke županije\nŽupan Ivan Celjak nedavno se osvrnuo na financijsko stanje Sisačko-moslavačke županije te na mjere koje su poduzete da bi se manjak u županijskoj blagajni smanjio.\nCeljak navodi kako su u Županiji zaposlene 203 osobe, te kako su otvoreni za suradnju sa stručnjacima.\nTakođer, župan navodi kako bi volio da u županijskoj Upravi rade najbolji stručnjaci s područja SMŽ.\n„No, tu je sad stvar konkurentnosti plaća jer plaće u županijskoj Upravi nisu sjajne“, napominje Celjak.\nOznake:istaknuto, ivan celjak, smž\nSisačko-moslavačka županija raspisala je javni poziv za predlaganje programa javnih potreba u kulturi Sisačko – moslavačke županije za 2022. godinu, javni poziv “Tradicijski i...\nOd 10 do 20 posto poskupio je smještaj u Domu za starije i nemoćne u Sisku. Odluka o novim cijenama usluga Doma objavljena je...\nHrvatska ima 3.888.529 milijuna stanovnika, pokazuju prvi rezultati Popisa stanovništva, kućanstava i stanova 2021. kojeg je tijekom prošle godine proveo Državni zavod za statistiku (DZS). Prema...


Nema pomaka u rešavanju problema osoba sa HIV i AIDS-om\nBeta 1. decembra 2015. 11:05\nUnija organizacija Srbije koje se bave zaštitom osoba koje žive sa HIV-om i AIDS-om ocenila je da se Srbija nije pomakla u rešavanju problema sa kojima se oboleli suočavaju u lečenju i ostvarivanju svojih prava.\n„I ovaj 1. decembar – Svetski dan borbe protiv AIDS-a osobe koje žive sa ovom bolešću u Srbiji, dočekali su sa neizvesnošću kada je u pitanju lečenje i njihov život, ali i opstanak usluga koje im pružaju organizacije civilnog društva u našoj zemlji“ navedeno je u saopštenju.


Steznik za porodilje PP01-S | Dečji sajt\nSteznik za porodilje PP01-S\nŠifra artikla: PP01-S\nEksterna potpora odredjenog stepena kompresije potiskuje rastegljene i oslabljene mišiće i obezbedjuje 360* potporu oko torza. Umanjuje zategnutost vezivnog tkiva i ligamenata u donjem delu ledja, karlice i zadnjice, organi se pre vradjaju u prvobitno stanje.\nKRETANJE – olakšani, šetnja i kretanje nakon operacije i porodjaja su veoma bitni (ubrzava cirkulaciju, umanjuje konstipaciju, nastanak ugruška, pospešuje imunitet)\nBALANS – izmedju količine kompresije, vremena nošenja i održavanja funkcije samin mišića. ADEKVATNA KOMPRESIJA, ADEKVATAN MATERIJAL STEZNIKA, PRAVILNA ISHRANA I KRETANJE.\nUMANJUJE BOL – u kičmi i stomačnim mišićima, ali i ledjima i bokovima\nPRAVILNO DRŽANJE KIČME\nOSEĆAJ SIGURNOSTI I SAMOPOUZDANJA ( estetski), manji stomak, koža ravnija i zategnutija.\nDostupan u dve veličine:\nobim 120cm opcija 1\nobim 160cm opcija 2\nKompresivna odeća TL\nHelanke do članaka sa tregerima – TL\nKompresivna odeća TS\nKratke helanke sa tregerima – TS\nKompresivna odeća TA\nKompresivni steznik sa tregerima – TA\nKompresivna odeća TL2\nKompresivne helanke do članka TL2\nKompresivna odeća BB-03\nKompresivni grudnjak BB-03\nKompresivna odeća BC01\nKompresivna odeća BC02\nKompresivni grudnjak BC02\nKompresivna odeća VM01\nSteznik za porodilje VM01\nKompresivna odeća PP01-U\nSteznik za porodilje PP01-U


Razmena teritorija – taktika svršenog čina | Izbor iz štampe | DW | 30.01.2019\n„Albanski premijer Rama šalje velikoalbanske signale“, piše bečki dnevnik Standard, dodajući u podnaslovu da „kosovski premijer hoće da ukine carine za Srbiju u zamenu za priznanje nezavisnosti Kosova“.\n„U utorak je“, piše novinarka Adelhaid Velfl, „kosovski premijer Ramuš Haradinaj pristao da ukine carine od 100 odsto za Srbiju i Bosnu i Hercegovinu – na 120 dana. Beograd bi, kaže Haradinaj, zauzvrat trebalo da prizna Kosovo, a Kosovo bi trebalo da dobije stolicu u Ujedinjenim nacijama. On zahteva i međunarodnu konferenciju na koji bi SAD i EU trebalo da zapečate sporazum između Srbije i Kosova.“\n„Prema rečima bivšeg ministra spoljnih poslova Srbije Vuka Jeremića i Trampov predizborni strateg Kori Levandovski spada u lobiste koji se zalažu za podelu Kosova. Na adresi Levandovskog u Vašingtonu je registrovana firma Tvin roks global koja ima ugovor sa srpskom nacionalističkom strankom SNSD, koja, opet želi podelu i samim tim i uništenje Bosne i Hercegovine“.\nU komentaru ovih događaja, Velfl podseća da su lobisti već odavno utvrdili planove o podeli Kosova ili razmeni teritorija između Kosova i Srbije, ali da „se do sada to sve događalo iza zatvorenih vrata, u tajnosti i bez učešća civilnog društva. Nadležna prestavnica EU za spoljne poslove Federika Mogerini očito ne oseća obavezu da se pridržava demokratskih principa.“\n„Ona nije predstavila nikakav pregovarački papir i time demonstrira suprotnost transparentnosti za koju se EU navodno zalaže. Očito je namera da se na kraju svi dovedu pred svršen čin tako da debata više neće biti moguća. I to pored toga što mnogi stručnjaci upozoravaju na opasnosti od povlačenja granica na Balkanu po etničkim kriterijumima. Poslednji put je EU tako izdala sopstvene vrednosti 1992, kada je Kutiljerovim planom podržala podelu Bosne i Hercegovine duž etničkih linija“, piše, između ostalog Adelhajd Velfl.\nAustrijski Tiroler tagescajtung piše da je „kosovska vlada uvođenjem visokih carina na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine izazvala krizu među koalicionim partnerima. Jedan dan nakon što je Alijansa za budućnost premijera Ramuša Haradinaja i Demokratske partije predsednika parlamenta Kadrija Veseljija ispoljila različita mišljenja, Haradinaj više nije isključivao mogućnost održavanja novih izbora.“\n„Dok se Veselji zalagao za privremeno ukidanje carina na 120 dana, što bi omogućilo nastavak dijaloga Beograda i Prištine o normalizaciji odnosa, Haradinaj je to uslovio održavanjem međunarodne konferencije, ali i ukidanjem viza EU za građane Kosova. I sada je, prema medijskim izveštajima, šef vlade rekao da će, ako se veći koalicioni partner PDK odluči da napusti koaliciju, biti održani novi prevremeni izbori“, piše Tiroler tagescajtung.\nI 2019. se najavljuje kao prelomna godina za rešenje kosovskog pitanja premda ništa ne ukazuje da je rešenje blizu. Ovde ćete pronaći naše analize, reportaže, intervjue i komentare na ovu temu. (11.08.2018)\nOdustati od mantre o proširenju?\nEvropska unija je već više od 20 godina prisutna na Balkanu, a rezultat je frustrirajući. Da li se treba odreći „mantre o proširenju“? I šta sa „eksternim protagonistima“ – Rusijom, Turskom, Kinom? (24.01.2019)\nPovezani sadržaji Srbija, Kosovo, Evropa, Evropa, Štampa, Kosovo, Ramuš Haradinaj, Srbija i region, EU 2019\nKljučne reči Kosovo, EU, Srbija, Ramuš Haradinaj, Kadri Veselji, Beograd, Priština, Federika Mogerini, Standard, štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/3CR9Y