Mythbusting | UEF Srbija\nNaslovna / Naše teme / Mythbusting\nNije retkost da se u razgovoru kao argument protiv približavanja Srbije Evropskoj uniji i eventualnog pristupanja Uniji iznosi tvrdnja da će snažne, gigantske evropske kompanije na dan našeg pristupanja jednostavno potopiti ponudu domaćih proizvođača svojim kvalitetnijim, i neretko jeftinijim proizvodima. Pitanje koje se meni odmah javlja je: da li bi uopšte trebalo braniti domaće proizvođače ako su neproduktivni i redovni gubitaši? Po mom mišljenju, odgovor je jasno ne. Ono što će domaće firme zaštititi jeste prihvatanje pravila tržišne utakmice, prilagođavanje i zamena uljuljkanosti i tavorenja u okviru nekoliko gradova za aktivan rad na sopstvenom usavršavanju i razmišljanje o mogućnostima širenja svoje delatnosti. Vise\nPitanje iz naslova trebalo bi razjasniti. Odgovor je da života posle/bez Evropske unije – ima. Postavlja se pitanje: kakav bi kvalitet tog života bio? Naravno, ne zaustavljajući se samo na kvalitetu života, moramo se zapitati još jednu važnu stvar, a to je koje države želimo kao saveznike? U kom klubu želimo da imamo uticaj? Možemo li reforme da privedemo kraju bez ičije pomoći? Javlja se veliki broj pitanja na koje je neophodno dati odgovor pre proste diskvalifikacije Evropske unije kao zajednice koja bi na Srbiju imala samo negativan uticaj. Smatram da je Evropska unija u ovom trenutku najpovoljnija opcija za Srbiju i kao takva bi trebalo da bude usmerenje kome će se u budućnosti težiti. Vise\n„Gubi li Srbija svoj identitet ulaskom u Evropsku uniju?“, pitanje je koje muči veliki broj građana. Neki od strahova su direktno usmereni na dosadašnji način života koji su građani Srbije vodili, tj. meru u kojoj će on biti promenjen, nakon eventualnog priključenja.\nLista strahova se, na žalost, tu ne završava. Ono što brojne građane Srbije plaši, pored eventualne promene njihove svakodnevice, jeste mogućnost da Srbija bude usisana u veliki evropski projekat čiji je cilj, prema njihovim rečima, zapravo potpuna negacija nacionalnog etosa. Smatram da se to dešava potpuno neopravdano. Vise\nHelmut Kol (1930 – ) rođen je 1930. godine u Ludvigšafenu, nemački je političar i državnik. Godine 1969. postao je


ALEKSIS CIPRAS ODBRUSIO SKOPLJU: Makedonska nacija nije postojala u antičko doba! - Informer\nTanjug | 20.01.2018. | 22:37\nPremijer Grčke Aleksis Cipras kaže da makedonska nacija nije postojala u klasičnom antičkom periodu, kao što je to bio slučaj sa nacijama Atinjana i Spartanaca\nCipras je, u intervjuu za grčki list "Etnos" koji će u celosti biti objavljen u nedelju, govorio o pitanjima vezanim za naziv susedne države i o tome koje bi ime bilo prihvatljivo, kao i o pitanju iredentizma, prenosi danas MIA.\n- Nekadašnja Makedonija je bila velika sila drevnog grčkog sveta koja se, pogotovu u periodu vladavine Aleksandra Velikog, raširila daleko izvan današnjeg geografskog regiona - Makedonije- rekao je grčki premijer.\nOn je naveo da su taj region od sedmog veka naseljali, pored Grka, Sloveni, Bugari, Srbi, kao i Jevreji i osmanlijski Turci.\n- Danas ova široka geografska regija pripada trima državama. Stoga je protivno istoriji i apsurdno da neki traže eksluzivnost za Makedoniju, takođe što se tiče etničke identifikacije- rekao je Cipras.\nMeđutim, napomenuo je on, "nije nerazumno da termin Makedonija bude uključen u kombinovani naziv sa geografskim ili vremenskim identifikacionim simbolom za generalnu upotrebu, kako bi bilo jasno da niko ne polaže prava na teritorije niti na istoriju drugih nacija".\nInače, posrednik u razgovorima o novom imenu Makedonije, Metju Nimic, ne želi da otkriva koje je predloge za rešenje tog višegodišnjeg spora ponudio dvema stranama, ali ističe da nijedan ne ugrožava identitet zemlje, naprotiv.\nU intervjuu za makedonsku televiziju Sitel, Nimic jedino otkriva da je njegov predlog rešenja, dostavljen vlastima Grčke i Makedonije i da je napisan na četiri stranice.\nSKOPLJE U SVE TEŽEM PROBLEMU: Sveti Sinod Grčke crkve protiv upotrebe imena Makedonije\nMAKEDONIJI PRETI GRAĐANSKI RAT?! VMRO sprema pobunu protiv Zaeva, ne pristaje na promenu imena i UCENE GRKA I ALBANACA!\nATINA DEMANTUJE: Vest da je postignut dogovor o imenu Makedonije je ALBANSKA PROVOKACIJA\nGrčka Makedonija Aleksis Cipras ime spor\n21.01.2018. | 02:17\nPojam Grčka se pojavljuje u 17/18 veku pa mi nije jasno koji su to grci bili pre 2/3000 godina osim helena,a heleni i helenska kultura su balkanci tj nas narod ex.yug a ne grci kako je kreirala moderna masonerija i ukrala nasu istoriju pa smo ostali kao tikva bez korena ili ti divlje pleme iz sibira koje je ovde doslo u 5veku..


Kliješta, profesionalna, za mikroutikače (4,6 i 8 kontakata) - MKC\nProfesionalna kliješta za mikroutikače od 4,6 i 8 kontakta,\nza konektore telefona-mreže-slušalica.\nModelCRIMP 4/4 6/6 8/8\nTežina NETTO0.391 kg.\n68,90 KM / kom.


OBJAVLJENO: 24-феб-2016 PODELI: FACEBOOK TWITTER\nmaj 16 @ 05:14\nPrenosimo izveštaj sa konferencije Tzv. STAMBENO PITANJE održane u oktobru 2015. godine, na kojoj su takođe učestvovali članovi kuda.org, Grupe za konceptualnu politiku i Inicijative za udruživanje predsednika skupština stanara u Novom Sadu, koji su pokrenuli projekat „Lokalne politike i urbana samouprava“. Izveštaj prenosimo sa sajta inicijative i organizacije KO GRADI GRAD i Biltena (zima 2016) koji su počeli da objavljuju:\nDetaljne izveštaje sa svake od sesija, kao i audio snimke možete naći na linkovima iznad, kao i odgovore na „10 pitanja o stanovima i stanovanju” koje smo posle skupa dali za Politikin Magazin.\nTags: arhitektonsko-urbanističke regulacije, bilten, inicijativa, investiciono održavanje, lokalna samouprava, mesna zajednica, predstavnici skupština stanara, samoorganizovanje, tribina, udruženja građana, udruživanje


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Emilija Ilić osvojila bicikl na Medijaninoj letnjoj žurci\nSana Life 11. jula 2016.\tMANIFESTACIJE Ostavite komentar\nDodelom vrednih nagrada minulog je vikenda završena ovogodišnja „Medijaninina letnja žurka“ – dečji program koji je Gradska opština Medijana tradicionalno organizovala za svoje najmlađe stanovnike. Zanimljivo je to što je najveću i najvredniju nagradu – bicikl, osvojila najmlađa učesnica, jednogodišnja Emilija Ilić iz Niša. Nagradu joj je uručio predsednik Gradske opštine Medijana Milan Krstić poželevši joj da što pre poraste i iskoristi vredan poklon.\nI druge vredne nagrade otišle su u ruke dečaka i devojčica koji su svake subote od 18. juna učestvovali u zanimljivim radionicama. Rolere je dobio šestogodišnji Luka Stanković, trotinete Nađa Kitanović(devet godina), Mihajlo Arsenkov (šest godina) i Petra Maksimović (osam godina). Desetogodišnji Aleksandar Bogdanović zaslužio je badminton. Vlasnici pet društevnih igara postali su Marija Memetović (šest godina), Mateja Jović (tri godine), David Kostić i Vuk Kitanović (osam godina) kao i Luna Jurjević (sedam godina). Pikado je dobila Sofija Dimitrov koja ima šest godina, dok je osmogodišnji Nikola Danić postao bogatiji za loptu! Onima koji su tokom svih večeri učestvovali u programu podeljene su majice sa logom „žurke“ i Gradske opštine Medijana. Učesnici i gosti programa bili su iz svih delova Grada Niša što govori o popularnosti najveće dečje žurke u našem gradu.\nKao i svake godine najveća niška opština dane raspusta svojih najmlađih stanovnika želela je da učini lepšim i korisnijim. Kroz zanimljive radionice na gotovo 20 punktova počevši od 18. juna deca su učila da budu kreativna i vešta u pravljenju različitih predmeta i igračaka.\nU realizaciji programa veliku pomoć Gradskoj opštini medijana pružili su članovi Odreda izviđača „Vožd Karađorđe“.\nOznakeletnja Medijana Niš žurka\nPrethodni Porodični raj na putu ka Egeju\nSledeći Nikad bolja sezona akvaparka “Podine”


REFERENDUM: Hoće li se Krim privoleti Rusiji ili Ukrajini? (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n16. mart 2014 | 09:17\nNa referendumu građani odgovaraju na dva pitanja: "Da li ste za ujednjenje Krima i Rusije?" i "Da li ste za obnavljanje Ustava republike Krim iz 1992. godine"\nKrim danas odlučuje o budućem statusu - hoće li ostati ukrajinska republika sa većom autonomijom ili će se pripojiti Rusiji.\n- Međunarodni posmatrači, koji prate referendum na Krimu, nisu do sada primetili nepravilnosti niti incidente - rekao je Itar Tass-u Mateus Piskorski, poslanik poljskog koji predvodi delegaciju evropskih posmatrača.\nNa referendumu o statusu ukrajinskog poluostrva Krim do 14 časova po lokalnom vremenu, odnosno do 13 sati po srednjoevropskom, glasalo je 54 odsto građana. Do 17 sati izlaznost se popela na 64 odsto.\n- Rezultati referenduma se očekuju pola sata iza ponoći - rekao je šef Komisije Vrhovnog sovjeta krima za sprovođenje referenduma, Mihail Mališev.\nNajveća izlaznost je u Simferopolju 80 odsto, a u Kerču iznosi 75 odsto.\nI glasači u istorijskom pomorskom gradu na Krimu, Sevastopolju, izašli su na referendum na kojem se odlučuje o sudbini poluostrva. Kako javlja reporter agencije Frans pres, 65 građana stiglo je na glasačka mesta u Sevastopolju pola sata pre zvaničnog otvaranja.\nKrimska skupština je 6. marta donela načelnu odluku o pristupanju Rusiji s pravom subjekta federacije, a na referendumu građani odgovaraju na dva pitanja: "Da li ste za ujednjenje Krima i Rusije s pravom subjekta Ruske federacije?" i "Da li ste za obnavljanje Ustava republike Krim iz 1992. godine i status Krima kao dela Ukrajine?".\n- Ljudi masovno dolaze na biračka mesta od ranog jutra, to se nije dešavalo od vremena Sovjetskog Saveza - rekao je Predsednik Komisije krimske skupštine za pripremu referendum Mihail Mališev, prenosi Itar-Tass.\nRIA Novosti prenela je izjavu predsednika gradske izborne komisije Sevastopolja, Valerija Medvedeva, da se u tom gradu sa specijalnim statusom u kom je stacionirana ruska Crnomorska flota, takođe aktivno glasa, kao i da bi do polovine dana mogla da glasa većina od 306 hiljada upisanih birača na 192 biračka mesta.\nBirališta na Krimu, na kojem većinu stanovništva čine Rusi, trebalo bi da budu otvorena između osam i deset sati po lokalnom vremenu.\nReferendum o statusu Krima zvanični Kijev i Zapad ne prihvataju, dok ga Moskva smatra legitimnim i legalnim.\nSjedinjene Američke Države pokušale su i rezolucijom u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija da ospore legitimnost referenduma o statusu Krima.\nRusija je, međutim, uložila veto na nacrt rezolucije kojim se referendum proglašava nevažećim, a države i međunarodne organizacije pozivaju da ne priznaju njegove rezultate. Kina je pri glasanju bila uzdržana, dok je 13 zemalja glasalo za.\nRuski stalni predstavnik u UN, Vitalij Čurkin, rekao je da Rusija nije mogla da podrži američki nacrt rezolucije o Krimu, jer je u suprotnosti sa pravom naroda na samoopredeljenje iz člana 1 Povelje UN.\nDan uoči referenduma, premijer Krima Sergej Aksjonov pozvao je stanovništvo te autonomne republike da izađe na referendum, slobodno bira "nezavisno od nacionalnosti i veroispovesti" i napravi izbor "kojim će se potomci ponositi".\n- Ničeg se ne bojte. Vlada će učiniti sve da glasanje prođe spokojno, mirno i demokratski - rekao je on u televizijskom obraćanju, preneo je Itartas.\nNa crnomorskom poluostrvu sve je spremno za dan odluke, natpisi na ukrajinskom već su zamenjeni onima na ruskom. Istovremeno, Vrhovna Vlada Ukrajine raspustila je krimsku skupštinu - Vrhovni sovjet.\nReferendum na Krimu prati 30 posmatrača iz Evropskog instituta za praćenje demokratije i izbora, čije je sedište u Briselu.\nKrimska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika (ASSR) formirana je oktobra 1921. godine, u sastavu Ruske sovjetske federativne socijalističke republike (RSFSR), a 19. februara 1954. je Krimska oblast na inicijativu generalnog sekretara Komunističke partije Nikite Hruščova predata Ukrajinskoj Sovjetskoj Socijalističkoj Republici (USSR).\nVrhovni sovjet (skupština) Ukrajine 12. februara iste godine usvojio je Zakon o obnavljanju Krimske ASSR, a 4. septembra i Deklaraciju o državnom suverenitetu republike.\nNaredne godine, 26. februara, Krimska ASSR preimenovana je u Republiku Krim i u maju te godine uvedena je funkcija njenog predsednika. U martu 1995. godine odlukom Ustav republike Krim je ukinut kao i funkcija predsednika. Decembra 1998. godine na snagu je stupio novi Ustav Krima sa novim imenom AR Krim u sastavu Ukrajine.\nPrema statističkim podacima iz decembra prošle godine, Krim ima 1.958.000 stanovnika, među kojima najviše Rusa (58,5 odsto), Ukrajinaca (24,3 odsto) i krimskih Tatara (12,1 odsto).\nTagovi: Krim, Referendum, Rusija, SAD, Ukrajina\nAzur 16.03.2014 12:10\nSamo cupkaj Cupko..:)\nCupko 16.03.2014 12:01\nKrim je Rusija,a Kosovo Srbija !\nEnglez 16.03.2014 09:40\nPa sta je bitno da Moskva prizna Ovi ostali su nevazni factor. Nece ih niko ni pitat niti koga zanima dali ce da priznaju Krim ili nece odvolje im . Od danas Krim ce postati deo Rusije a Rusija postoji hiljade godina . ameri bi da sole pamet celom svetu.E sad im je gospodin Putin pokazo trt milojka.


AliQuantum | Projektovanje i Inženjering, Besplatne konsultacije, Cene, Idejno rešenje, Idejni i Glavni projekat, Cenovnik izgradnje, Cene materijala, Dozvole – Novo obeležje Istanbula poput pčelinjeg saća\nAmeričko- Turska firma Eray Carbajo otkrila je novu tipologiju urbanog stanovanja ˝Urban Rural˝, kako bi podigli svest o održivom razvoju u glavnom gradu Turske. Vizija koja stoji iza ove ideje je potraga za hibridnim modelom stanovanja, kombinovanjem ruralnih aspekata u modularne jedinice. Forma objekta sadržaće šestougaone stambene jednice nalik pčeligem saću sa trouglastim baštama, sa idejom da bude poput tradicionalnih ruralnih kuća sa krovom na dve vode i dvorištem.\nKako prenose arhitekte, svaka od tih šestougaonih jedinica sadržaće poligonalan prostor za život i trouglastu šupljinu koja će moći da se koristi kao bašta koja može da se navodnjava. Kada se spoje sve jedinice, te trougaone šupljine služiće kao strukturni nosači, stvarajući međuzavisnost između sistema gradnje, konstrukcije, pajzaža i estetike. Za izgradnju ovog objekta koristili bi se lokalni materijali.\nLokacija koja je planirana za ovaj objekat je sam centar Istanbula kako bi se smanjila potreba za upotrebom automobila i aktivirala šetnja i vožnja biciklova. Na nižim spratovima bi bile smeštene prostorije za društvene aktivnosti i rekreaciju kako bi se postigao živahan prostor za stanare.


Nedeljna ponuda stanova u Beogradu: Stan samo za vojna lica bez dece - VICE\n18 Decembar 2017, 1:24pm\nSAMO ZA VOJNA LICA BEZ DECE\nSkrinšot sa sajta Halo oglasi\nŠta je to: Zakoračili smo na jako opasnu teritoriju beogradskih oglasa za izdavanje stanova. Iz ovog opisa je odmah evidentno da se radi o jako neprijatnoj osobi. Prvo što vidimo je zabrana svima koji nisu vojna lica i to bez dece. Onda kaže da je stan slobodan za gledanje samo nedeljom pre podne i da ne odgovara na poruke. Pušenje je takođe zabranjeno. Samo još za disanje ništa nije rečeno.\nSve u vezi sa ovim oglasom je toliko pogrešno da ne znam odakle da počnem. Teško mi je da zamislim osobu koja bi ovako nešto javno napisala. Vlasnika sigurno ne zanima šta će drugi misliti o njemu, jer je ostavio svoje ime i broj telefona pored tačne adrese u daljem opisu oglasa. Ipak, jedina pozitivna strana je to što su mu kriterijumi toliko isključujući da verovatno nikada neće profitirati od izdavanja stana.\nGde se nalazi: Prazan stan od 55 kvadratnih metara sam po sebi nije ništa posebno, kao ni njegova lokacija - centar Žarkova na opštini Čukarica.\nKoliko košta: Čini mi se da cena odgovara ponudi - mesečno iznajmljivanje relativno velikog praznog stana iznosi 125 evra. Naravno, zbog toga što budući stanari neće imati decu, 55 kvadrata je sasvim dovoljno za udoban život sa stanodavcem iz pakla.\nFotografija Flickr: Stacie\nŠta je to: Zamislite kako bi izgledao stan turskog sultana koji je fatalnom greškom nekog naučnika proputovao kroz vreme i završio na Novom Beogradu 2017. godine. Ali ovaj stan nije poseban samo zato što ima spavaću sobu u stilu nekog harema iz prošlosti - tu je i super moderna soba za urbanije cimere ili članove porodice. Posmatrajući fotografije spavaćih soba, teško je poverovati da se radi o istom životnom prostoru. Najzabavniji je podatak u opisu oglasa koji se kaže da je stan renoviran ove godine, u šta ne sumnjam, ali što znači da je neobična stilska kombinacija definitivno namerna.\nGde se nalazi: Ovaj psihodelični spoj tradicionalnog i modernog od sedamdeset kvadrata se nalazi na Novom Beogradu nedaleko od centra grada. Tačnije samo dva i po kilometra od centra u Bulevaru Mihajla Pupina.\nKoliko košta: Istina je da u beogradskim oglasima možete naleteti na stanove koje prethodno niste mogli ni da zamislite, ali teško da ćete ovako nešto otkriti baš svaki dan. Verovatno zato košta 550 evra mesečno, pored toga što je renoviran i na dobroj lokaciji.\nFotografija: Flickr Jennifer Morrow\nŠta je to: Iskreno, ovaj prostor izgleda jako bizarno i dugo sam proučavala fotografije oglasa da bih sa sigurnošću mogla da kažem da je u pitanju stvarno stan, a ne poslovni prostor u koji je neko odlučio da se prosto useli. Boja zidova je čudna, raspored i veličina prostorija je još čudnija, a nedostatak parketa u celom stanu otvara samo dodatna pitanja. Na sledećoj fotografiji vidimo prostoriju za koju pretpostavljam da služi kao hodnik ili predsoblje, ali estetski više podseća na apoteku ili neku ambulantu. Što više gledam fotografije, samo sam više zbunjena.\nGde se nalazi: Adresa se čini atraktivnom pošto je u pitanju Dedinje, ali onda vidimo da je udaljenost od centra 6,6 kilometara. U principu nije loše, ali u poređenju sa eklektičnim stanom ne prolazi najbolje.\nKoliko košta: Za namešten stan na Dedinju od 118 kvadrata cena mesečnog izdavanja od 600 evra stvarno nije mnogo. Samo mi se čini da retko ko želi da daje tu količinu novca na nešto što uopšte ne izgleda kao pravi stan.\nNedeljna ponuda stanova u Beogradu: krš za hipstere, "stan epilepsija" i Đoković na zidu


I rumunska firma se žali na dokumentaciju\nOTVARANJE PONUDA ZA ŽIČARU PONOVO ODLOŽENO\nOtvaranje ponuda biće zakazano kad se odluči o žalbi Rumuna\nRešad Nuhodžić, Foto: Boris Pejović\n26.02.2016. 17:36h Ažurirano: 26.02.2016. 17:36h\nDirekcija za javne radove Crne Gore ni juče nije otvorila ponude na tenderu za izgradnju nove šestosjede žičare K8, “Kolašin 1600” u opštini Kolašin sa uslugama projektovanja akumulacionog jezera, jer je dan ranije ponovo prekinut postupak zbog nove žalbe na tendersku dokumentaciju.\nŽalbu je, kako “Vijesti” nezvanično saznaju, podnijela jedna rumunska kompanija, a otvaranje ponuda biće zakazano tek kad se odluči o toj žalbi.\nPojedine rumunske kompanije na prošlogodišnjem propalom tenderu bile su zainteresovane za učešće, u konzorcijumu sa poznatim švajcarskim proizvođačem opreme za žičare Bartolet (Bartholet).\nOvo je, inače, treći put za nepuna dva mjeseca da se zbog žalbi na tendersku dokumentaciju prekida postupak javne nabavke i odgađa otvaranje ponuda.\nKomisija za kontrolu postupka javnih nabavki odbacila je prethodno, kao neurednu, žalbu firme Energo invest group na tendersku dokumentaciju Direkcije za javne nabavke u vezi postupka izgradnje nove žičare u Kolašinu, jer žalilac ni u ostavljenom roku nije uplatio naknadu od 8.000, koja je bila neophodna za vođenje žalbenog postupka.\nDirekcija javnih radova, prije 20-tak dana, takođe, usvojila je žalbu firme Artek i promijenila tendersku dokumentaciju za novi tender i izvođenje radova na izgradnji žičare u Kolašinu i usluge projektovanja akumulacionog jezera, ali je Komisija obavezala Direkciju da nadoknadi žaliocu 13.474 eura.\nPoslije propalog prošlogodišnjeg tendera, Direkcija je novi tender za izvođenje radova na izgradnji šestosjede žičare K8 raspisala 31. decembra, a sve u cilju da se što prije dođe do najpovoljnije ponude.\nTo, za sada, ne uspijeva Komisiji za otvaranje i vrednovanje ponuda, kojom predsjedava Rešad Nuhodžić. Nuhodžić je protekla dva mjeseca više puta potpisivao odluke o mijenjanju i dopunjavanju tenderske dokumentacije, što, prema nezvaničnim informacijama, neke zainteresovane kompanije navodi na sumnju da u ovako vrijednoj javnoj nabavci od početka nijesu čišta posla.\nNešto slično se dešavalo i na prethodnom tenderu koji je krajem prošle godine poništen, ali je tada Komisija za otvaranje i vrednovanje ponuda bila u drugom sastavu.\nU odnosu na prošlogodišnji tender procijenjena vrijednost nabavke je smanjena sa 11 miliona eura na 9,5 miliona eura sa uračunatim porezom na dodatu vrijednost.\nRešad NuhodžićDirekcija za javne radove\n23.01. 17:15 h\t546\t138608\t30\n24.01. 11:53 h\t59\t98398\n24.01. 13:07 h\t417\t67358\n23.01. 16:09 h\t492\t66326\n24.01. 06:45 h\t453\t54509


evropska superliga vlasnik ne zna svoj klub za koga da navija premijer liga | Sport | Fudbal\n17. maj, 10:14\nVLASNIK ENGLESKOG VELIKANA NE ZNA NI BOJU DRESA SVOG KLUBA: Shvatili su - Amerikanci uništavaju fudbal! 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n21.04.2021. / 08:55\nAutor Dušan Ninković 21.04.2021. / 08:55\nNeverovatna priča poznatog novinara.\nAmerički vlasnici u evropskom sportu i engleskom fudbalu više nisu retkost, ali može se reći da njihov ulazak na to tržište nije doneo mnogo dobrih stvari. Recimo, od njih je krenula ideja o priključenja evropskoj Superligi, koja se nije svidela navijačima najvećih klubova Premijer lige.\nDok se navijači Mančester junajteda bore protiv Glejzera, Arsenala protiv Krenkea, a i manji timovi imaju slične probleme, internetom kruži jedna anegdota.\nU priču su uključeni meč Premijer lige, jedan od šest najbogatijih klubova i njegov vlasnik, čije ime za sada nije poznato javnosti.\n''Jedan od vlasnika nekog od šest najvećih timova došao je na utakmicu i nije znao koju boju dresa nosi njegov tim tog dana. Morao je da pita nekoga ko se je sedeo pored njega - Koji su naši?'', rekao je uživo u emisiji novinar Skaj Sporta.\n"One of these owners of a big six club, went to a game and he didn't know what colour shirt his side were playing in that day, he had to ask someone sitting next to him. 'Which team are we'"@SkyKavehshares a story he was told about an owner of one of the 'big 6'pic.twitter.com/FKhnBzRyPL\n— Football Daily (@footballdaily)April 20, 2021\nOvu priču izgovorio je Kejv Solkehol, a ubrzo se počelo sa licitacijom koji se vlasnik našao u teškoj situaciji kada nije znao za koga treba da navija. Mnogi pišu da je reč o nekom od članova porodice Glejzer, jer im je čak dve godine bilo potrebno da shvate šta je ofsajd, dok Sten Krenke ispada iz konkurencije jer nikada nije gledao Arsenal.\nEngleski klubovi su, zajedno, istupili iz evropske Superlige kasno sinoć i tako urušili projekat koji su pre tri dana pompezno najavili Florentino Perez i Andrea Anjeli.\nSuperliga Evrope premijer liga\n21.04.2021. / 10:07\nPa nba timovi svaku utakmicu nose drugu boju dresova. Toliko o tome.\n21.04.2021. / 10:43\n@Marko Verujem da Mark Cuban zna koju boju dresa nosi Dalas. Covek sedi svaku utakmicu i navija, raduje se kao dete svakom kosu.


Mafin meda – Veseli zalogaji\nWritten by Katarina on 24 oktobra, 2016 in Slatko\nKada se gosti iznenada najave, a ja nemam vremena ni za šta komplikovanije, ovi mafini su odlično rešenje. Još ako po neki preostane i za doručak…, odlično, pošto su podjednako ukusni i mekani i sutradan.\nMožete ih kombinovati sa različitim voćem i koštunjavim plodovima. Ja nemam neku posebno omiljenu kombinaciju, ali ih najčešće pravim sa višnjama ili borovnicama. Opcija mogu biti i brusnice, aronija, sitno sečene jabuke…\nJa sam se ovde odlučila za zdraviju varijantu kolača, sa raženim i speltinim brašnom i sa urmama. Umesto urmi, možete staviti braon šećer, a ko je veran belom pšeničnom brašnu, može i ta kombinacija.\nIdealno je da jaja odstoje na sobnoj temperaturi, a puter ostavite da omekša.\nMeni se često desi da nemam vremena za te „predkorake“, pa sve ide direktno iz frižidera u činiju za mućenje i ispadne sasvim ok!\nUkoliko koristite maline ili višnje, malo ih ocedite pre stavljanja u testo, da testo ne bi bilo gnjecavo.\n100 gr voća po želji\n125 gr putera (omekšalog)\n120 gr raženog brašna\n200 gr urmi (očišćenih i potopljenih u vodu na min 15 min) ili 200 gr braon šećera\n150 ml pirinčanog mleka sa ukusom vanile (ukoliko koristite mleko bez ukusa vanile, dodajte malo ekstrata vanile)\n50 gr badema ili lešnika\nRernu uključite na 180 – 190 stepeni.\nUsitnite u seckalici badem ili lešnik. Pomešajte obe vrste brašna sa praškom za pecivo, pa dodajte i badem.\nUmutite puter sa urmama (ili šećerom, ako pravite tu varijantu), pa dodajte jaja. Dodajte polovinu mešavine sa brašnom i mleko, pa nastavite sa mućenjem. Dodajte i preostalo brašno i još malo ujednačite masu muteći mikserom. Na kraju umešajte voće i sve izmešajte kašikom (ne mikserom, da se voće ne bi raspalo).\nU kalupe za mafine stavite korpice i sipajte smesu do 2/3 korpice. Stavite u zagrejanu rernu i pecite 20-25 min.\nNaši mafini su dekorisani suvim kajsijama i borovnicama.


Slovenija ima više od 1.100 zaraženih, vlada poziva građane da ostanu doma | Hrvatska danas\nNaslovnica Inozemstvo Slovenija ima više od 1.100 zaraženih, vlada poziva građane da ostanu doma\nU utorak u 21 sat, prvi put u povijesti neovisne Slovenije, na snagu je stupio policijski sat, odnosno ograničenje kretanja između 21 i 6 sati ujutro.\nVlada je također odredila da čak i u crvenim regijama frizerski i kozmetički saloni mogu prihvatiti jednog klijenta na 20 četvornih metara. Do sada se smatralo da u tim regijama frizeri i kozmetika mogu imati samo jednog klijenta u poslovnom prostoru, prenosi N1.


АМЕРИКА ПОМАЖЕ НУСРА ФРОНТ! Русија спрема одговор!\nAMERIKA POMAŽE NUSRA FRONT! Rusija sprema odgovor!\nU svom nastojanju da promeni sirijsku vladu, Obamina administracija je spremna da pomogne bilo kojim „destruktivnim snagama“, uključujući i Džabhat Fateh el Šam (bivši Nusra front), saopštilo je rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\nKomentarišući pitanje proširenja sankcija SAD protiv Rusije, rusko Ministarstvo je saopštilo da Moskva smatra ovaj čin načinom da se Rusija kazni zbog pomoći Siriji da se bori protiv terorizma, koji je pretnja za ceo svet.\n– Primećeno je da je sadašnja administracija u Vašingtonu, u nastojanju da promeni vlast u Siriji, spremna da pomogne svim destruktivnim snagama. To je zaštita i pokrivanje terorističke grupe Nusra front, koja nije ništa drugo do jedinica Al Kaide, koja je počinila najstrašnije terorističke napade u istoriji SAD – navodi se u saopštenju.\n„Čini se da je Bela kuća zaboravila da je, prema američkom zakonu, pomaganje terorizma krivično delo“, istaklo je rusko ministarstvo u svom saopštenju.\nO antiruskim sankcijama Uvođenjem novih antiruskih sankcija administracija Baraka Obame nanosi štetu svojoj zemlji, navodi se u saopštenju.\n– Još jedno proširenje američkih sankcija Rusiji, kada krvavi napadi u Ankari i Berlinu treba da ujedine razumne ljude u borbi protiv terorizma, ukazuje na potpuni gubitak smisla za realnost u Vašingtonu – dodaje se u dokumentu.\n„U poslednjih nekoliko godina Obamina administracija toliko je opsednuto tražila način da naudi Rusiji, što od nje nisu očekivali“, istakli su u Ministarstvu spoljnih poslova Rusije.\nTakvi nepromišljeni koraci nanose štetu i samim Sjedinjenim Državama, čiji imidž opada čak u očima onih koji su daleko od politike.\nPRIBLIZAVANJE SRBIJE RUSIJI I ISKLJUCIVO RUSIJI NEMA ALTERNATIVU !!\nHajde da najpre Rusi pomognu ugrozenim Rusima u Ukrajini. Da se ne zaludjujemo. Rusku elitu zanima samo novac koji se pravi na oruzju, oni su isti kao Amerikanci.


NSinfo: Derbi za Evropu u Novom Sadu - Đuričić: Radnički u ovom trenutku ima bolji tim od Vojvodine\nDerbi za Evropu u Novom Sadu - Đuričić: Radnički u ovom trenutku ima bolji tim od Vojvodine\nU 14. kolu Super lige Srbije, na megdan Voši dolazi ekipa Radničkog iz Niša, koja se prethodnih godina maltene do poslednjeg kola borila za izlazak u Evropu\n- Vojvodina je protivnik za svaki respekt, iako ove sezone nema tako jak tim kao ranije. Ja sam radio tamo i to je klub koji je stalno u vrhu srpskog fubala, sa izgrađenim sistemom i jasnom strategijom. Mi to moramo da poštujemo, ali i oni moraju da poštuju nas. Dobro sam upoznat sa njihovim kvalitetima i smatram da Radnički u ovom trenutku ima bolji tim od Vojvodine. Naravno, mi ćemo to morati da dokažemo na terenu, na kojem ćemo pokušati da sprovedemo u delo sve ono što smo radili u prethodnih šest dana. Najveća snaga našeg protivnika je na desnoj strani, po kojoj konstantno preti preko Lakićevića, a moj plan da ga zatvorimo je postavljenje Mrkića i Subića na taj deo terena. Dobra vest za nas je oporavak Slaviše Stojanovića, koji će sigurno biti u startnoj postavi umesto svog prezimenjaka Saše, a loša je povreda Marka Tomića, koji je još uvek rovit i biće na klupi, pa će njegovo mesto u prvom timu zauzeti Nikola Kovačević. Ostali deo startne postave najverovatnije će biti isti kao protiv Voždovca. Najvažnije za nas je da nijednog momenta ne odstupimo od napadačkog stila, da budemo hrabri i odvažni, a ukoliko u tome uspemo, uveren sam da dobar rezultat neće izostati. Nemamo čega da se plašimo i otvoreno poručujem da je naš cilj pobeda u Novom Sadu - izjavio je šef stručnog štaba Radničkog Milan Đuričić.\nUtakmica između Vojvodine i Radničkog igra se u petak od 18 časova na “Karađorđu”, a ulaznice za ovaj meč prodavaće se po ceni od 200 (zapad) i 100 dinara (istok i sever). Karte za zapad i istok prodavaće se na glavnoj blagajni (između zapadne i južne tribine), dok će se ulaznice za sever prodavati u prostorijama navijačke grupe Firma na severnoj tribini stadiona. Blagajne će biti otvorene na dan meča, najkasnije sat vremena pre početka utakmice, a televizijski prenos ovog susreta biće realizovan na prvom kanalu televizije Arena sport.


Zatvoren kineski konzulat u Hjustonu - Američki izbori\nZatvoren kineski konzulat u Hjustonu\nKonzulat Narodne republike Kine u Hjustonu zatvoren je u petak kao rezultat povećanih tenzija između dve države i zahteva Trampove administracije za zatvaranjem prošlog utorka u roku od 72 časa. Kineska strana odgovorila je sličnom merom, zahtevajući zatvaranje konzulata SAD u Čengduu.\nNakon trgovinskog rata, pandemije virusa korona, i američke kritike poštovanja ljudskih prava od strane Kine u Hong Kongu i Ksin Jangu, zatvaranje konzulata predstavlja još jedan potez u spirali rastućih tenzija u odnosima SAD i Kine. Okidač ovakvog poteza Vašingtona bila je optužba da Peking „koristi svoja predstavništva kako bi putem mreže špijunaže mogla da krade intelektualnu svojinu američkih biznisa, univerziteta i istraživačkih centara,“ navodi Si-En-En. Izjavu je pratilo hapšenje tri kineska državljana usled navodno počinjene vizne prevare skrivanjem svojih veza sa vojskom Kine, kao i naučnice Tang Juan koja se nalazila u kineskom konzulatu u San Francisku prošlog četvrtka, prenosi Bi-Bi-Si. Dodatno, američki tužioci su prošlog utorka optužili dva kineska hakera za navodno vršenje „globalne kompjuterske kampanje upada, podržane od strane njihove vlade i usmerene na lečenje virusa korona i istraživanja vakcine, navodi Si-En-En.\nZvaničnici Departmana pravde naveli su da su aktivnosti u Hjustonu samo „mikrokosmos šire mreže pojedinaca u preko 25 gradova, podržane od strane konzulata ovde“, prenosi Si-En-En. Nakon odluke o zatvaranju konzulata, usledili su snimci neidentifikovanih lica koji su uništavali dokumenta u dvorištu konzulata.\nAmerički savezni agenti i lokalni organi za sprovođenje zakona viđeni su u petak kako ulaze u kompleks kineskog konzulata u Hjustonu sa nekoliko crnih terenskih vozila, zajedno sa bravarskim kamionom. Kineski zvaničnici su povodom tog događaja u subotu izrazili svoje nezadovoljstvo „nasilnim upadom SAD u prostorije konzulata u Hjustonu“ nakon odlaska diplomata, i naveli da će „Kina dati adekvatan i neophodan odgovor na to“, navodi Tajm.\nIdeja o zatvaranju konzulata u Hjustonu prvi put se javila ovog proleća nakon događaja sa konzulatom SAD u Vuhanu. Naime, Stejt Department navodi da, nakon povratka američkih zvaničnika zarad preuzimanja diplomatskog materijala iz konzulata koji je zbog pandemije bio zatvoren, kineske vlasti nisu dozvolile američkim zvaničnicima da odu iz Vuhana sa torbama, navodeći da moraju da ih pretraže pre odlaska, prenosi Si-En-En.\nProtivmera Kine bila je odluka najavljena u petak o zatvaranju konzulata SAD u Čengduu do ponedeljka. Ministarstvo spoljnih poslova Kine ovu odluku je obrazložilo navodeći da se osoblje konzulata „mešalo u unutrašnje poslove Kine, i ugrozilo kinesku bezbednost i interese,“ ističe Bi-Bi-Si. Tom prilikom, Vang Venbin, portparol ministarstva naveo je da su izjave Majka Pompea „ispunjene ideološkim sklonostima i hladnoratovskom mentalitetu“, imajući u vidu njegov govor u predsedničkoj biblioteci Ričarda Niksona u Kaliforniji prošlog četvrtka, u kom je kritikovao ponašanje Kine. Američki konzulat u Čengduu, otvoren 1985. godine, ima stratešku važnost zbog mogućnosti prikupljanja informacija o dešavanjima u Tibetu, ali i zbog svojih rastućih sektora industrije i usluga.\nAnalitičari upozoravaju da je zatvaranje konzulata znak rastućih tenzija i da će „uklanjanje diplomata i kanala za razgovor otežati obema državama da razumeju poteze druge strane, i stvaraju prepreku budućoj deeskalaciji“, navodi Si-En-En.\nDoneta odluka o raspuštanju Policijske uprave u Mineapolisu


ŠULIĆ: Mnogo spornih stvari u rezoluciji Predstavničkog doma Parlamenta BiH | Banjaluka.net\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Denis Šulić naglasio je da je u Rezoluciji o poštovanju žrtava fašističkih režima i pokreta, koju je usvojio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, mnogo toga sporno, te da je predstavnicima Republike Srpske posebno zasmetalo to da se ne pominju žrtve genocida Srbi, Jevreji i Romi.\n“Moramo znati da je Nezavisna država Hrvatska /NDH/, koja nije takozvana kako je to stajalo u samoj rezoluciji, imala državni projekat da Srbe, Jevreje i Rome iseli, pobije, a dio Srba pokatoliči”, naglasio je Šulić.\nOn je dodao da su antifašisti koji su bili i Srbi, Hrvati i muslimani, podnijeli žrtve u Drugom svjetskom ratu, ali da se u Rezoluciji govori samo o tim žrtvama koje su nastale kao plod antifašističke borbe, a ne pominju se žrtve koje su nastale zbog svoje nacionalne ili vjerske pripadnosti.\n“U Jasenovcu, Drakuliću, Šargovcu, Starom Brodu i mnogim drugim mjestima su stradali Srbi koji nisu bili nužno antifašisti, već su stradali jer su bili srpske nacionalnosti i pravoslavne vjeroispovjesti”, istakao je Šulić.\nPrema njegovim riječima, ustaški poglavnici, koji su rukovodili Banjalukom 1941. godine isticali su da su riješili jevrejsko pitanje, te da ti Jevjeri nisu bili nužno antifašisti, što u ovoj rezoluciji nije navedeno.\n“Mi smatramo da je to revizionizam. Klub poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH je amandmanski djelovao na ovu rezoluciju ali su svi amandmani odbačeni”, rekao je Šulić.\nOn je dodao da je cilj SNSD-a bio da ta rezolucija dobije oblik koji će biti u skladu sa Deklaracijom o stradanju Srba, Jevreja i Roma u NDH, koju je usvojila Narodna skupština 2015. godine, a koju su pisali eminentni istoričari.\n“Rezoluciju, koju je usvojio Predstavnički dom Parlamenta BiH, ad hok su napisali ljudi koji nisu istoričari, ali ove teme ne smiju biti plod dnevno političkog potkusurivanja na području BiH koje imamo iz dana u dan”, konstatovao je Šulić.\nOn je naveo da rezolucija ili deklaracija predstavljaju stav jednog parlamenta o nekom istorijskom ili nekom drugom političkom pitanju, te da će ova rezolucija, po najavama njenih predlagača, biti poslata u Savjet Evrope i Evropski parlement kao zvaničan stav BiH.\nŠulić je istakao da se na slaže sa tvrdnjama pojedinih poslanika da je Narodna skupština ovom sjednicom izašla iz okvira svojih nadležnosti, te da Parlamentarna skupština BiH po Dejtonu ima određene stvari u svom domenu, a da je Narodna skupština ta koja predstavlja jedan dio BiH.\nOn je izjavio je da se u parlamentu Srpske juče vodila argumentovana rasprava o toj rezoluciji, te da su se poslanici i vlasti i opozicije mnogo uljudnije i bolje ponašali i ophodili jedni prema drugima.\nŠulić je napomenuo da je tema sjednice izazivala posebnu pažnju javnosti u Republici Srpskoj i BiH, te da je bila teška za sve, pogotovo za ljude koji su imali lične gubitke u Drugom svjetskom ratu.\n“Na tragu toga su bili i svi poslanici u Narodnoj skupštini. Bilo je i incidenata, ali poslanici su se 95 odsto vremena držali teme, odnosno tačke dnevnog reda, što je mene kao predsjedavajućeg jednog dijela sjednice posebno dojmilo”, rekao je Šulić za “N1”.\nGovoreći o Prijedlogu Poslovnika Narodne skupština Republike Srpske o kojem bi trebalo da se raspravlja na narednoj sjednici, Šulić je naglasio da je cilj da se rad parlamenta učini efikasnijim.\n“Nadam se da ćemo dobiti moderniji i demokratičniji poslovnik koji će dozvoliti demokratsku raspravu ali i kažnjavati one koji se udalje od dnevnog reda i pređu u politikanstvo, vrijeđanje i sve ono čemu nije mjesto u parlamentu”, rekao je Šulić.


BalkanMagazin :: „I Milo će povući odluku o Kosovu“\n„I Milo će povući odluku o Kosovu“\nnedelja, 29. septembar 2019 01:24\n(nedelja 29. septembar, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nBeograd, 28.09.2019 - 43. protest #1od5miliona u Beogradu\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej uveren je da će predsednik Crne Gore Milo Đukanović povući priznanje, kako je rekao, „lažne države” Kosovo i da će se „vratiti pravim vrednostima”. Mitropolit Amfilohije: “Daj Bože da ova poseta donese pomirenje braći“. Predsednik Srpske liste Goran Rakić: “Nas neće kupiti za šaku dolara”. Zašto Jasenovac nikad nije oslobađan? Svakog meseca razmatra se 4.000 slučajeva nasilja u porodici širom Srbije. Danas (17.30) finale Evropskog prvenstva u odbojci Srbija-Slovenija.\nParis, 28.09.2019 - revija kreacija Vivijen Vestvud (Vivienne Westwood), tokom nedelje mode u parizu\nPatrijarh Irinej: Ne napuštajte svoja ognjišta\nU manastiru Rođenja Presvete Bogorodice u grbaljskoj Podlastvi juče je održana centralna proslava obeležavanja 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve i 1.500 godina od postojanja tog manastira. Više od 3.000 vernika iz svih crnogorskih gradova prisustvovalo je službi osvećenja paraklisa Svetog Velikomučenika Lazara, a arhijerejsku liturgiju služio je srpski patrijarh Irinej, piše u Politici.\nPatrijarh srpski je poručio srpskom narodu da ne napušta svoja ognjišta i da budemo složni kao narod – “ne u zlu i želji da osvajamo i tuđe prisvajamo, nego da to što nam je Bog dao zajednički delimo”.\n„Nedostaje reč da se zahvalim i da izrazim osećanje. Dolazio sam na mnoga mesta, ali ovoliki narod i ovakav narod nisam susreo. Ovaj skup najbolje govori šta je Crna Gora bila i da je ostala ono što je bila. Hvala Bogu što je tako, to je sasvim normalno, ovde je narod sačuvao svoju veru, sačuvao ono što je nasledio od najsvetijih svojih predaka”, rekao je srpski patrijarh posle liturgije.\nVrnjačka Banja, 28.09.2019 - svečano otvaranje centralne proslave manifestacije “Dana evropske baštine” u Vrnjačkoj Banji\n“Uveren sam da će Đukanović povući priznanje Kosova”\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej izjavio je da je uveren da će predsednik Crne Gore Milo Đukanović povući priznanje, kako je rekao, „lažne države” Kosovo i da će se „vratiti pravim vrednostima”, prenosi Politika.\nNa crkvenoj ceremoniji u Grblju kod Budve Irinej je kazao da ga je Đukanović pozdravio preko mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija i saopštio da ne može da prisustvuje proslavi SPC „jer je sprečen”.\n„Patrijarh u Grblju, izveštavaju Novosti pod naslovom „I Milo će povući odluku o Kosovu“. List još citira patrijarha: „Iver ne pada daleko od klade, Đukanović je iz poštene porodice“. Uz to, prenosi i izjavu mitropolita Amfilohija: “Daj Bože da ova poseta donese pomirenje braći“.\nSačuvali smo veru, jezik, kulturu i državu\nPolitika objavljuje eksluzivni intervju sa patrijarhom Irinejom povodom osam vekova Srpske pravoslavne crkve, a u naslovu citira patrijarha: “Sačuvali smo veru, jezik, kulturu i državu”.\n“Dobijanje samostalnosti za našu Crkvu zaista predstavlja najznačajnije razmeđe naše istorije. Bilo je u prošlosti važnih događaja, ali ovaj koji proslavljamo, pored Kosovskog boja, za naš identitet, za istorijsko trajanje i put srpskog naroda sigurno je najznačajniji. Ta dva događaja konstituisala su dva zaveta, svetosavski zavet i svetolazarevski zavet, s kojima je naš narod živeo vekovima, danas živi i živeće”, rekao je patrijarh.\nPatrijarh Irinej pozvao je sve vernike i ljude dobre volje da od 6. do 9 oktobra sa svojom Crkvom Svetosavskom u manastiru Žiči, u Pećkoj Patrijaršiji i u Beogradu u velikoj radosti proslave jubilej autokefalnosti SPC.\nSnažna podrška Srpskoj listi znači podršku našem pregovaračkom timu, na čelu s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, da se izbori za kompromis i bolji položaj srpskog naroda na Kosovu i Metohiji, istakao je u razgovoru za Politiku predsednik SL-a Goran Rakić .\nRakić očekuje da će svaki građanin razumeti trenutak u kome se srpski narod nalazi i da nipokoju cenu neće dozvoliti da “prevaranti, sitne šićardžije i secikese” odlučuju o sudbini kosmetskih Srba.\nList u naslovu citira Rakića: “Nas neće kupiti za šaku dolara”.\nBeograd,28.09.2019 - Predstavnici pokreta Odbranimo reke Stare planine dolaze na razgovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem\nBez plana za oslobađanje Jasenovca\n„Zašto Jasenovac nikad nije oslobađan“, pitaju Novosti. „U arhivama nema plana za proboj u stratište Srba“.\n„Porodično nasilje: Crna statistika“, piše u Blicu. „Moramo otvoreno da govorimo o problemima nasilja. Svakog meseca razmatra se 4.000 slučajeva nasilja u porodici širom zemlje. Svest o nasilju porasla – nasilje više nije privatna stvar. Žrtva mora da oseti podršku institucija“.\nU Muzeju SPC uoči otvaranja izložbe povodom osam vekova crkve“ objavljuju Novosti pod naslovom „Drevno srpsko blago prvi put pred građanima“.\nMisterija Titovog testamenta\nU Kuriru piše o „misteriji staroj 40 godina“ pod naslovom „Ko je ukrao Titov testament“. Ovaj tabloid tvrdi da je „nestao dokument u kom je Josip Broz odredio naslednika. Tito je ostavio pismo koje je nakon njegove smrti trebalo da otvori Jovanka Broz. Međutim, ona je izbačena iz kuće a sef su otvorili šef tajne policije Stane Dolanc i general Nikola Ljubičić...“ List citira advokata Tomu Filu koji kaže da je „Tito pred svako putovanje taj dokument stavljao u sef i govorio Jovanki: ´Ako mi se nešto desi, pročitaj ovo, tu sve piše´“.\nEvropsko finale u odbojci\nKurir piše o muškoj odbojkaškoj reprezentaciji Srbije, najavljujući „večeras finale Evropskog prvenstva“, pod naslovom „Bili su otpisani a sada se bore za zlato“.\n„Veliko finale, orlovi ili zmajčeki pitanje je sad“ piše u Blicu.\n„Danas (17.30) finale EP u odbojci Srbija-Slovenija“ objavljuje tabloid Alo pod naslovom „Srbija čeka novo zlato!“


Oporavljeni od koronavirusa: Svrha je pomoći drugima\nFrensis Vilson i Karlos Gavidija - dvojica pacijenata oporavljenih od koronavirusa (Foto: preuzeto uz dozvolu autora)\nSimptomi i upozorenja o koronavirusu u fokusu su svetske javnosti od pojave, proglašavanja epidemije i na kraju pandemije tog oboljenja respiratornih organa. Međutim, kako zdravstvene tegobe i problemi koje izaziva Kovid 19 izgledaju iz prve ruke? Nekoliko građana podelilo je sa Glasom Amerike svoja iskustva, misli i strahovanja, koja su imali iz dana u dan, dok su se nosili sa virusom od čijih posledica trpi čitava planeta. Čitate završnicu priče.\nFrensis Vilson, dvadeset sedmogodišnji pravnik i student prava koji je preboleo i preživeo koronavirus, nema gotovo nikakvih sećanja iz perioda desetodnevne kome koju je proveo na respiratoru. Seća se, međutim, da je dva puta bio uveren da je mrtav.\nTaj mladić se, posle neizvesne borbe sa virusom u kojoj je pobedio, vratio u svoj dom u državi Virdžinija. Prethodne dane, kaže, proveo je sa maskom na licu – razmišljajući kroz šta je sve prošao.\nZek Armstrong i Frensis Vilson u šetnji\nNjegovi cimeri, koji su takođe oboleli i oporavili se u kućnom karantinu, organizovali su malu proslavu kada je Vilson prvi put iz svoje sobe izašao bez zaštitne maske.\n“Mnogo mi znači to što sam okružen ljudima koje poznajem”, rekao je Frensis Vilson.\nNa to se nadovezao njegov cimer Zek Armstrong.\n“Jednog jutra se samo tako pojavio bez maske na licu. Uzviknuli smo od radosti: Tooo, nema više maske“, opisao je Armstrong.\nDogađaje iz bolnice Vilson pokušava da rekonstruiše komunicirajući sa medicinskim sestrama za koje kaže da su zaslužne što je preživeo. Priseća se jedne od bolničarki koja je pridržavala telefon dok se njegova porodica opraštala od njega u momentima kada je smrt delovala neizbežno.\n“Frensis, pokušaj da prebrodiš to – volimo te!”, kroz maglu se seća glasova bližnjih koje mu se činilo da je čuo.\nVilson je ispričao i da je imao utisak da posmatra sam sebe i ostale događaje u bolničkoj sobi zbog čega je bio ubeđen da je preminuo. Faktički – jedva da je disao.\n“Ovo je Frensis Vilson – nivo kiseonika u plućima je oko 38 odsto potrebno je da ga pratimo”, priseća se sagovornik Glasa Amerike glasova koje je čuo.\n“Ako sam mrtav – otkud mi kiseonik u plućima pitao sam se i pomislio da su to samo nešto malo što je preostalo u krvi”, prepričava Vilson.\nKada mu se stanje poboljšalo, tokom procesa oporavka, razgovarao je sa bolničarkama o tome. Prenosi da su mu objasnile da je u tom trenutku u njegovom krvotoku kiseonik bio na kritično niskom nivou i da je još svega nekoliko procenata manje značilo i formalnu kliničku smrt.\nMladi nisu bezbedni\nVilson i Armstrong su u svojim dvadesetim godinama. Priznaju da ih je pandemija koronavirusa uhvatila nespremne. Zek Armstrong kaže da nije bio zabrinut kada su registrovani prvi slučajevi u Sjedinjenim Državama.\nMeđutim, sada je mnogo oprezniji jer se, kako kaže, pokazalo da se mogu razboleti mlade i zdrave osobe.\nFrensis Vilson kaže da je svoju priču sa Glasom Amerike rešio da podeli – kako bi uputio upozorenje o opštoj smrtnosti koronavirusa.\n„Virus me je pogodio veoma snažno. S druge strane, uklapam se u statistiku mlade i zdrave populacije koju virus ne pogađa toliko jako. Zato ne želim da ljudi sve to shvate olako. Ako moja priča pomogne makar jednoj osobi – svrha je ispunjena”, podvlači Vilson.\nMale stvari, neverica i empatija\nKaže da je imao čvrst san prve noći po povratku u zajednički stan. Uspavalo ga je neprekidno trčanje u točku kućnog ljubimca – ježića Penija. Bila je tu i zmijica Karlito – ljubimac o kome ostali ukućani nisu znali ništa, dok je nisu otkrili tokom velikog spremanja Vilsonove sobe uoči njegovog povratka iz bolnice.\nU nameri da ih ne izlaže riziku Vilson se još nije video sa članovima svoje porodice. Propustio je rođendane svoje majke i sestara. Razmatraju da zajedničku večeru održe koristeći neku od društvenih mreža ili programa za sastanke.\nArmstrong, sa druge strane, razmišlja da testiranjem utvrdi ima li u krvotoku antitela koronavirusa – u nameri da pomogne obolelim sugrađanima. Takođe namera da ponudi pomoć u nabavci namirnica i drugim uslugama onima kojima je to potrebno.\nKarlos Gavidija: Tvrdnje o učinku nepotvrđene terapije\nBorbenost i odlučnost pomogle su Karlosu Gavidiji u borbi protiv Kovida 19. Taj, pedeset trogodišnji penzionisani preduzetnik, je tokom svog tretmana uspeo da pribavi Hidroksihlorokin i Azitromicin, dva leka o čijim je mogućnostima delovanja u lečenju koronavirusa govorio predsednik Sjedinjenih Država Donald Tramp.\nGavidija je Glasu Amerike rekao da je ubeđen da su mu se zahvaljujući tome stanje popravilo. Ostatak terapije prepustio je drugim osobama koje se leče od koronavirusa.\nHidroksihlorokin i Azitromicin, čija je primarna svrha lečenje malarije i autoimune bolesti lupusa, stručnjaci i dalje testiraju kada je reč o saniranju posledica koronavirusa. Njihova primenu u lečenju Kovida 19 stručnjaci još nisu zvanično potvrdili.\n“Ne znam zašto govore da nemaju učinka – jer je upravo suprotno”, tvrdi Gavidija – ističući da se popravilo i stanje ljudi koji su koristili terapiju koja mu je preostala.\nPotreba za uzvraćanjem\nPosle oporavka Gavidija je nameravao da ustupi svoju krv, za koju smatra da je bogata antitelima, jednoj njujorškoj bolnici. To je kaže, njegov način, da pomogne drugim pacijentima. Međutim, dvojica pilota koji je Gavidiju i njegovu porodicu trebalo da prebace do Njujorka (grada označenog centrom epidemije u SAD-u), odustali su pošto su da bi posle toga naredne dve nedelje provedu u karantinu.\nNa Floridi, gde Gavidija živi sa porodicom, niko nije hteo da uzme njihove uzorke dok ne budu negativno testirani na koronavirus.\n"Teško je biti donor”\nGavidija ukazuje da mu su mu bili potrebni sati da zakaže termin za testiranje. Naposletku, međutim, kada je u tome uspeo uvideo je da je sam proces dobro i efikasno organizovan i da ga sprovode pripadnici Nacionalne garde.\nSada je pred njim petodnevno čekanje do momenta kada bi njegova krvna plazma mogla biti upotrebljena za tretman pacijenata obolelih od koronvirusa. Gavidija smatra da bi više opravljenih ljudi mogli davati krv ako bi proces bio bolje organizovan.\n“Trebalo bi da se na mestima na kojima se daju krvi i plazma – nuditi i mogućnost testiranja. Ne bih imao ništa protiv da se to plaća. Jer veoma je neprijatno i teško biti donor – ako se čovek ne može testirati na jednostavan način”, kaže Gavidija.\nČetvoročlana porodica uživa u aktivnostima koje je pre pojave Kovida 19 uzimala zdravo za gotovo: plivanje, pecanje, roštiljanje i igra sa kućnim ljubimcima. Karlos Gavidija takođe primećuje mnoštvo javnih kritika načina na koji su se Sjedinjene Države i predsednik Donald Tramp nose sa krizom čiji je uzročnik koronavirus. Nasuprot tome, čovek koji je pobedio Kovid 19 namerava da sa svoje jahte ukloni zastavu koju je okačio u čast predsednika SAD-a, čitav brod ofarba u boje američke zastave – i preimenuje u Tramp.\nStrepnje Koni Lambert\nKoni Lambert, stanovnica Čikaga kojoj je testom potvrđeno da ne boluje od koronavirusa, razmatra da li da potraži medicinsku pomoć za oboljenja koja nisu povezana sa Kovidom 19. Prebrodila je kancer i srčani udar zbog čega strahuje bi joj se stanje moglo pogoršati.


5 GREŠAKA ZBOG KOJIH NIKAKO NE MOŽETE DA SMRŠATE: Promenite ovo i ODMAH ćete videti rezultate! 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n5 GREŠAKA ZBOG KOJIH NIKAKO NE MOŽETE DA SMRŠATE: Promenite ovo i ODMAH ćete videti rezultate!\nIako smo svi drugačiji i najbolje je plan ishrane prilagoditi sebi, kako bismo dugoročno mogli da ga pratimo, postoji nekoliko opštih pravila koja važe za sve koji žele da skinu salo. Ako ne pratite ta pravila, grešite i upravo je to razlog što nikako da smršate, koliko god da se trudite.\nNutricionista Entoni Kofi kaže da je prva stvar koju je primetio kod 90 odsto svojih klijenata to da ujutru ne unose proteine.\n"Započinjanje dana obrokom bogatim proteinima dovodi do toga da tokom dana sagorevate više kalorija, ali vas i duže drže sitim, pa ćete imati manje želje za grickalicama, raspoloženje će biti stabilnije i nećete imati iznenadne padove energije", kaže on.\n"Najgora stvar koju rade ljudi koji pokušavaju da smršaju je to što čekaju da budu dosta gladni da bi jeli", kaže nutricionistkinja Kejtlin Barons. "Oni često misle da će, ako preskoče obrok ili ga pomere time uneti manje kalorija. To obično ne bude tako, već pregladne, pa se onda prejedu ili nemaju motivaciju da jedu nešto zdravo, već uzmu prvo što im padne pod ruku".\nUkoliko jedete kasno uveče, minirate sami sebe u nameri da smršate.\n"Moj savet je da za ručak pojedete obilniji obrok, uključujući i desert, a da supu ili salatu, koje biste inače jeli uz ručak, ostavite za večeru", kaže savetnica za zdravlje Karli Benks.\nJedite i mršavite |\nOna dodaje da je imala klijente koji su drastično smršali jedući isto ono što su jeli, samo su zamenili ručak i večeru.\n"Dajete sebi ravo da kažete ’vežbaću sutra’ i nastavljate da udaljavate sebe od svog cilja. Svaki put kada postavite cilj i ne pratite ga, osuđujete sebe da prihvatite da se nikada nećete promeniti i da stvari nikada ne mogu da se promene".\n"To nije dobro za nivo šećera u krvi. Disbalans šećera u krvi, kada nivo ide gore-dole tokom dana, to je broj jedan problem koji izaziva haos sa hormonima. A kada dođe do disbalansa hormona, ne možete da smršate šta god radili. Preskakanje obroka ili neredovno obroci poručuju vašem telu da ne dobija hranu redovno, pa se metabolizam tome prilagođava i pravi zalihe za kasnije", objašnjava.\ngojaznost mršavljenje Nutricionizam\n20.11.2021. / 19:22\nNisam znao da moram da ogladnim da bih jeo.... inace, ceo zivot jedem kad nisam gladan.\nDok sam kao dete boravio na selu, deca oko mene i ja smo jeli hleb, vecerali svako vece, nismo znali ni sta je protein, ugljeni hidrati, fasting i sl. I svi smo bili kost i koza. Ne daj Bože da je neko imao brojač koraka u to vreme, zakucao bi😂. Sad sto vise brinem/brinemo o ishrani, sve vise smo skloni gojenju. Moderno doba...


GDCK Crikvenica je i ove godine organiziralo radionice o prevenciji trgovanja ljudima za završne razrede osnovnih škola, u suradnji s PP Crikvenica.\nPosljednjih je godina trgovanje ljudima, osobito ženama i djecom u cilju njihovog daljnjeg seksualnog iskorištavanja, doseglo alarmantne razmjere . Procjenjuje se da je godišnja dobit od trgovanja ženama zbog seksualnog iskorištavanja viša od 12 milijardi američkih dolara. Početkom novoga tisućljeća ljude koriste kao robove za rad u tvornicama, hotelima, restoranima, barovima, domaćinstvima.\n• prisilne prostitucije\n• seksualnog turizma\n• robovskoga rada\n• nezakonitog usvajanja djece\n• sklapanja lažnog i prisilnog braka\n• trgovanje ljudskim organima.\nRadionice je, u osnovnim školama, odslušalo oko 80 učenika obje osnovne škole, a radionicu je vodila dugogodišnja volonterka GDCK Crikvenica, studentica Dorotea Jerčinović uz asistenciju predstavnice PP Crikvenica Andrijane Štampf.\nRadionica je održana i za završne razrede srednje škole, gdje se poseban naglasak stavio na opasnosti koje vrebaju kod traženja posla, posebno u inozemstvu.


Sony, kompjuterske igrice ili zamišljeni prijatelj kod dece, gde je ko? – Novi svet\n28. decembra 2020. Novi SvetLeave a Comment on Sony, kompjuterske igrice ili zamišljeni prijatelj kod dece, gde je ko?\nOko 2,5 milijarde ljudi na svetu igra video – igre, a većinu čine mladi ljudi i deca, piše PC Press. To znači jednu prostu stvar, nekada valjanje u pesku, modra kolena, žmurke, gluvi telefoni, u “fizičkom krugu prijatelja” , danas u “internet mreži sa imaginarnim prijateljstvima.” Realnost – gledanje u ekran i mirovanje. Koliko je to veliki problem više nije ni strano.\nSvetska zdravstvena organizacija (WHO) najavila je krajem prošle godine, a nedavno je i službeno objavila svoju novu, 11. po redu, verziju Medjunarodne klasifikacije bolesti, u kojoj je u delu mentalnih bolesti I zavisnosti uključena i – zavisnost od igranja video – igara.\nNekada su stručnjaci smatrali da su deca koja se igraju i pričaju sa “zamišljenim prijateljima” sklona psihopatološkim simtomima. Roditelji se vrlo brinu kada uoče ovaj problem, analiziraju ga: “ Da li je sve u redu sa njim?”, kao osnovno pitanje, zatim: “ Da li mu fale prijatelji?” , “Da li je asocijalan?” , “ Kako da rešimo ovaj problem?”\nSve je u redu sa njim.\nOn ima prijatelje, on ih stvara i više nego što je potrebno time, Vaše dete je time kreativnije, biće emocionalno pristupačnije, usmerenije prema postignućima u životu.\nOvo nije problem, problem je nešto drugo.\nProblem nisu “imaginarni prijatelji” problem su “umreženi imaginarno –stvarni prijatelji” koje deca od “stvarnih” pretvaraju u “imaginarne”, jel osetite razliku u ove dve situacije?\nU prvom, dete sa “zamišljenim prijateljem” nadomeštava razgovorima, igrama, komunikacijom, maštom sve ono što mu fali i čemu teži. Dok je u drugom slučaju detetu na tacni sve, a ono sklanja sa nje, seda za kompjuter i postaje “online” a u svim ovim vrednostima i napredovanjima postaje “offline”.\nNaravno, ništa nije crno ili belo, pa ni ovo. Isključivo razmišljanje negativno utiče na sve. Mogu deca koja imaju “zamišljene prijatelje” da igraju igrice i obrnuto. Igranje video – igrica je zabavna stvar, ima puno pozitivnih strana. Razvija odličnu motoriku, drži oprez i pažnju, uči o neizvesnosti, slobodi, izdvojenosti. Uči se da je neuspeh deo uspeha, što je isto vrlo važno za psihički razvoj deteta. Igre su osnova kompjuterske pismenosti a ovaj oblik pismenosti je jezik budućnosti.\nIstina, svi mi volimo neku igricu, bili stariji ili mladji. Prica je o mladjima koji su u uzrastu kada se razvijaju i kada na njih to utiče i negativno pored pozitivnih strana, a nevidljivo.\nSuština ove teme je današnja realnost. I pitanje “ili” koje ne bi trebalo da bude. Dete sa “zamišljenim prijateljem” će ga prerasti, i naučiti puno iz toga. Deca kompjutera kad izadju iz velikih satnica “gejminga” naučiće puno. Poenta je samo da se nadju u REALNOSTI.


AMERIKANAC "SPUSTIO LOPTU" Plejmejker Partizana objasnio svoju izjavu o FMP-u koja je ODJEKNULA: Nisam želeo da bilo koga uvredim! :: Sportal\nS. P. - Vest objavljena: 15:29 - 06.11.2021\nNakon izjave koja je izazvala puno pompe tokom jučerašnjeg dana, u kojoj je Amerikanac koji nastupa u dresu Partizana, Dalas Mur, nazvao FMP "malom Zvezdom", usledilo je objašnjenje Mura o celom slučaju.\nPartizan, predvođen upravo Murom, dočekaće večeras od 19 časova FMP u Hali Aleksandar Nikolić, a pred sam duel stigla je reakcija i kluba iz Železnika koji su oštro osudili izjavu Partizanovog košarkaša.\nDa li će i u kojoj meri ova uvertira pred meč uticati na sama dešavanja na parketu ostaje nam da vidimo. Sam Dalas Mur dao je izjavu u kojoj je objasnio pogrešno tumačenje njegove izjave koju je dao za klupsku televiziju.\n- Nije mi bila namera da bilo koga uvredim i žao mi je ako se bilo ko osetio loše zbog moje izjave. Nisam imao predstavu da postoji mogućnost da ostavim takav utisak - rekao je Mur i dodao:\n- Čitav tim i ja lično veoma poštujemo FMP i sve naše protivnike i jedva čekamo utakmicu, završio je Partizanov Amerikanac.\nSvetska košarka Dalas Mur KK Partizan KK FMP


Užice: SNS ubedljiva pobeda sa 54,71 odsto glasova (VIDEO) – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 22 јуна, 2020 · Updated 22 јуна, 2020\nUŽICE-U izbornom štabu SNS-a navode da je ova koalicija na lokalnim izborima u Užicu osvojila 54,71 odsto tako da ima većinu od ukupno 67 odborničkih mandata u Skupštini grada.\nLista „Aleksandar Vučić-za našu decu“ na parlamentarnim izborima ostvarila je u Užicu 56 odsto glasova .\nKrsto Janjušević naveo je da je ovo još jedna velika pobeda demokratije u Užicu.\n“Velika pobeda u kojoj ne želimo da niko bude poražen,jer ovo je pobeda svakog građanina Užica ,jer će novi tim koji će voditi grad svu svoju energiju usmeriti na razvojne projekte u kojima će imati podršku Vlade Srbije”,naglasio je Janjušević.\nPrema nezvaničnim rezultatima posle liste “Aleksandar Vučić-za našu decu”na lokalnim izborima oko 25 odsto glasova u Užicu osvojila je Zdrava Srbija ,a 12 odsto koalicija SPS,Jedinstvena Srbija.\nTags: izbori 2020pobedasns\nNajviše Ardaliona za Atelje 212 (video)\nby branko · Published 14 новембра, 2015\nU Priboju izvedena monodrama „Ovo nije državni posao“\nNext story Još 13 obolelih od korona virusa\nPrevious story Užice:SPS treći sa 12 odsto glasova (VIDEO)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Petrovac će dobiti hotel s pet zvjezdica\nDATA SAGLASNOST 13. 03. 2019. 07:33 >> 07:00 0\nOdržan peti međunarodni folklorni festival\nRoditelji ponovo protestovali zbog izbora direktora\nRoditelji protestovali zbog izbora direktora škole\n14. 03. 2019. 8


Srbija od neba do pakla\nMirko Đorđević 17/04/2010\nOpredelio se Mihajlo Marković za Miloševića i Karadžića i njegovu bratiju koja je opustošila Bosnu i konačno nebeski narod dovela do ambisa i kaljuge.\nKriva je istorija\nNina L. Khrushcheva 17/04/2010\nPosle 70 godina Rusi su priznali da je Staljinov NKVD 1940. ubio više od 20.000 Poljaka u Katinjskoj šumi.\nViktor Ivančić 17/04/2010\nMilorad Dodik i Jasenovac, masturbacionalizam i komemorativne opscenosti.\nKrytyka Polityczna 17/04/2010\nVlast želi da nas sve spakuje u jedan veliki sarkofag, zabetonira i izloži na glavnom trgu, u znak večne nam slave, na sramotu celom svetu.\nRadio emisija 16.04.2010, govore: psiholog Žarko Korać, ekonomista Vladimir Gligorov i novinar Boris Dežulović.\nNajava 399. emisije\nSvetlana Lukić 16/04/2010\nZašto, Saša dušo, morske ribe – jel zbog Svetog Nikole, posta, ili zato što rečne nemamo.\nRusi su krivi za sve\nKrytyka Polityczna 15/04/2010\n„Jasna stvar, Rusi!, Rusi su nam ubili predsednika, biće rata, Sovjeti opet po svome”, samo su neke od rečenica koje sam čuo.\nЕжедневный журнал 15/04/2010\n„Dajmler“ je uspešno delio mito u Nigeriji, Mađarskoj, Srbiji, Crnoj Gori, Tajlandu, Turskoj, Vijetnamu…\nKulturalizam – kultura kao ideologija\nJens-Martin Eriksen & Frederik Stjernfelt 15/04/2010\nIzumiranje marksizma ostavilo je prazan prostor, koji je ispunio kulturalizam svojim duboko konzervativnim poimanjem kulture. Kultura je postala važnija od ekonomije. Došla je tiho i ušla u legendu.\nSvetlana Slapšak 15/04/2010\nJa bih tužila Burtona UNESCO-u zbog napada na svetsku kulturnu baštinu!\nBoris Dežulović 15/04/2010\nAdnan Zec danas ima trideset godina, sestra mu Melisa dvadeset tri.\nTijana Milosavljević Čajetinac 14/04/2010\nDeklaracija o Srebrenici je još jedna povreda žrtava, kao da ih nikada nije ni bilo. Izvršena je zamena stvarnog cilja izvinjenja – žrtava Srebrenice – političkim interesom i obzirom prema srpskim biračima.\nRezolucija o Srebrenici? Hvala, ne treba\nNidžara Ahmetašević 14/04/2010\nGenocid je vršen od 1992. po celoj Bosni, gde je u toku tri i po godine mučeno u logorima, proterano, silovano i ubijeno preko 100.000 ljudi, uglavnom Bošnjaka.\nHoće li pobjeda umjeti da plati\nBoris Dežulović 14/04/2010\nU ovom trenutku, kako stvari stoje, Hrvatsku od 1991. do 1995. nisu branili jedino Šešeljevi četnici.\nKrytyka Polityczna 14/04/2010\nDakle, ukoliko Jaroslav Kačinjski izdrži emotivno, a čini mi se da hoće, postaće predsednički kandidat.\nTuga nakon katastrofe kod Smolenska potvrđuje da je smrt osnovni kod socijalizacije Poljaka.\nPrijava protiv Dobrice Ćosića – godinu dana kasnije\nPonedeljak, 19. april u 11.00, mala sala Medija centra, Terazije 3, konferencija za štampu – Godinu dana od podnošenja krivične prijave protiv Dobrice Ćosića.\nDve institucije su službeno zadužene za žalost: crkva i televizija. Svi drugi kanali su zatvoreni.\nSmolensk ili odgovor realnog\nKrytyka Polityczna 13/04/2010\nDie Welt analizira situaciju u Poljskoj nakon avionske nesreće u Smolensku: „Nijedan pesnik ne bi mogao da smisli ovakvu tragediju: vođstvo države sleće u maglu, gine na katinjskoj zemlji i ispunjava tragičnu sudbinu Poljaka.”\nMiloš Vasić 13/04/2010\nHrvatska se danima trese zbog toga što je neki veseljak obesio na internet registar hrvatskih branitelja.\nLjubomir Živkov 13/04/2010\nNarodni poslanici koji se tijekom uskršnjeg posta suzdržavahu i od ružnih misli i pogrdnih reči dali su si oduška posle praznika.\nVladimir Gligorov 13/04/2010\nPrirodno je da poslovni ljudi kritikuju vladu, budući da privredna politika utiče na uslove u kojima će poslovati.\nAleksandar Molnar 12/04/2010\nĐinđićev problem je bio u tome što je članstvo Srbije u EU toliko prenaglasio da je postalo samorazumljivo da se ono i ne može drugačije ostvariti osim jednom modernizacijskom diktaturom.\nOlga Zirojević 12/04/2010\nRepublika – Čija je firma Rade Neimar d.d.o? I ko to beše neimaru Rade?\nBez milosti za Sarajevo\nJean Baudrillard 12/04/2010\nSrbi su udarna pesnica Evrope, plaćene ubice iznajmljene da obave prljave evropske poslove. A ako se ubica zanese, i on će biti eliminisan. (1993)\nOtišao i poslednji Otporaš\nVesela Laloš 11/04/2010\nPre desetak dana se ubio Subotičanin Branimir Nikolić Branči. Iz oproštajnog pisma: dajte 250 evra gazdarici za kiriju i ćao prijatelji moji.\nDrago Pilsel 10/04/2010\nU Hrvatskoj je u srijedu lišen slobode novinar i bloger Marko Rakar.\nSvetlana Slapšak 09/04/2010\nSlučajno sam se našla na konferenciji u Sarajevu, gde sam bez ikakve legitimnosti i opravdanja predstavljala Sloveniju.\nLjubomir Živkov 09/04/2010\nNajevropljanin znači Evropenda, dobro, Evropenda 2010. za Srbiju i Lažnu Državu Kosovo je Ivica Dačić.\nNajava 398. emisije\nSvetlana Lukić 09/04/2010\nDžukele, pijandure, narkomani i ostali atributi razmenjivani su među bivšim, sadašnjim i budućim ministrima.


Mesna zajednica Tršanovci: Mladi ostaju, dolaze i novi građani - KruševacGrad\nMesna zajednica Tršanovci: Mladi ostaju, dolaze i novi građani\nPrema jednoj legendi, selo Tršanovci je dobilo ime za vreme turske vlasti, kada je tršeno šiblje i drveće 300 metara od glavnog puta sa obe strane da bi bio bezbedan zbog prolaska Turaka i da meštani budu vidljivi i neskriveni. Danas selo ima oko 730 stanovnika u oko 200 domaćinstava, ranije je bilo nastanjeno po obližnim brdima, a poslednjih 40 godina ljudi su sišli u dolinu reke Rasine, pored magistralnog puta za Kruševac. U brdima je ostalo osam staračkih domaćinstava\n–Ljudi se ovde vraćaju u svoj zavičaj kao penzioneri, stalno su sa nama i družimo se. Selo ima tri prodavnice mešovite robe, pet zanatskih radnji i dve privatne hladnjače za otkup voća – Panići i Kneževići. Ponosimo se proizvodnjom organske hrane – ajvara, džemova, marmelade i drugih roba, koje se pakuju u više hiljada tegli, a glavni proizvođač je tehnolog Milinka Jovanović – kaže Ljubiša Živančević, predsednik Saveta mesne zajednice.\nSelo je imalo dve fabrike: pogon IMK „14. oktobar“ iz Kruševca i bivšu „Brusjanku“, sada „Pompeu“, italijansku tekstilnu firmu u kojoj rad i uglavnom ženska radna snaga iz sela. Firma Srećka Đurđevića izvodi građevinske radove, a Strugara radi na preradi drveta. U ovoj i u drugim pomenutim firmama zaposleni su meštani Tršanovaca.\nMeštani se bave proizvodnjom voća i stočarstvom za svoje potrebe. Proizvode malinu, kupinu, šljivu i jagodu, jedan domaćin uzgaja malinu na 70 ari površine, a ostali su manji.\nSelo ima vodovod, kablovsku tv, asfaltirane ulice, a u toku je priključenje preostalih desetak domaćinstava na kanalizacionu mrežu. Ove godine očišćeni su svi putevi, izvršeni zemljani radovi tamo gde nema asfalta. U 2018. sledi nasipanje i asfaltiranje dve ulice i postavljanje ulične rasvete za desetak domaćinstava (put za hladnjaču Knežević).\nZgrada Doma kulture je u fazi izgradnje i nije u upotrebi. Uvedena je struja, a iduće godine treba da se završi izolacija i unutrašnje uređenje. Kod Doma je seoski zapis gde se okupljaju meštani za litiju (Sveti Nikola, 22. maj). Dosta omladine je ostalo da živi u selu sa dvoje – troje dece. Selo nema crkvu, pa vernici idu u Brus u crkvu Svetog Preobraženja Gospodnjeg.\nPrilikom posete ovom živopisnom naselju, razgovarali smo i sa meštanima, koji, uglavnom, smatraju da im selo lepo napreduje. Vidinka Živanović, na primer, ponosna je na mlade koji ostaju i vredno rade na selu: –Mi možemo da se podičimo našom omladinom, izuzetno je vredna, deca, svih uzrasta – od predškolaca do mastera raznih struka, rade i ne stide se nikakvog posla, orezuju maline i rade sve druge seoske poslove od proleća do pozne jeseni i to barabar sa starijima. Sva deca su uposlena na svojim imanjima ili uhladnjačama kod drugih vlasnika.\nU selu, dodaje Vidinka, ima i ribolovaca svih generacija, ali i aktivnih građana i građanki i udrugim udruženjima. – Rosa Kovačević, Slavka Kovačević, Jovanka Kovačević i Radmila Pavlović su aktivne u radu Turističke organizacije opštine u čijim programima redovno nastupaju – pevaju, igraju stare igre i proizvode zdravu hranu po bakinim receptima, a osvojile su brojne nagrade u zemlji i regionu. Imamo oko 100 penzionera koji su učlanjeni u Udruženje penzionera opštine Brus, družimo se, koristimo sve beneficije i zadovoljni smo.\nCvetko Živančević veli da su meštani napravili lepo i moderno selo koje je postalo predgrađe Brusa. –Hvala Bogu, imamo sve – vodu, asfalt i kanalizaciju. Preko Rasine imamo pešački most koji bi trebalo da bude veći i jači. Odavde je malo iseljenih, a dolazilo je mnogo više ljudi sa strane.\nPrema rečima Radovana Kovačevića, mesna zajednica je uspešno modernizovala selo, asfaltirala puteve, uvela vodovod i kanalizaciju, postavila rasvetu i prva u opštini Brus priključila fiksnu telefoniju. Dom treba srediti i urediti prostor za okupljanje mladih. –U selu treba da se osnuje zadruga da bi organizovala i unapredila poljoprivrednu proizvodnju. Otkupna cena maline nikada nije stabilna, prošle godine je bila 260, a ove 120 dinara iako je najkvalitetnija u opštini Brus. Poseban je problem cena kupine, koja je ove godine iznosila 40, 30 i 25 dinara u zavisnosti od sorte – konstatuje Radovan.\n– Nas tridesetak meštana od Živančevića i Kovačevića smo ortaci u seoskoj vodenici koja treba da se popravi. Želimo da je pustimo u rad, a za njenu rekonstrukciju potrebna je pomoć Opštine. Imamo četiri vodenična kamena u odličnom stanju, uređen jaz na reci Rasini, na dvesta metara od vodenice i vadu za dotok vode – kaže Milisav Kovačević.\nMilinka Jovanović, pak, upozorava na neuređeno seosko groblje. – Mnogo ružnu sliku sela ostavlja groblje, jer se nalazi pored glavnog magistralnog puta za Kruševac, nije uređeno, a ima solidan prilazni put i dovedenu vodu. Ima starih nadgrobnih spomenika koji su urasli u trnje, bagrem i šumu. Novi deo groblja je zahvaćen neredom, a nije ni isparcelisano. Totalno je neuredno i hitno treba da se obezbedi i njegovo proširenje. Stari spomenici su istorija mesta, jer su tu živeli ljudi pre sto i više godina, a ne vide se spomenici, što je naša bruka. Trotoar sa jedne strane magistrale je urađen, a sa druge nije– ističe Milinka Jovanović.\nIz porodice Jovanović, inače, potiču dva predsednika opštine – jedan između dva svetska rata, a njegov praunuk Ljuba Jovanović pre više od 20 godina, koji je zatim otišao u Ministarstvo trgovine i turizma Srbije. Selo se ponosi dr Mirkom Kovačevićem, profesorom Univerziteta u Beogradu koji se sada nalazi na čelu projekta obnove Manastira Hilandar. U Tršanovcima živi i Seniša Jovanović, direktor šumskog gazdinstva „Rasina“ Kruševac. Selo ima jednog pilota i brojne inženjere, profesore, preduzetnike, direktore, sportiste…\nOvaj tekst je deo projekta “Potrebe građana i građanki u središtu lokalne politike“, koji novine GRAD i portal krusevacgrad.rs realizuju uz podršku Opštine Brus\nUpravnik zgrade obavezan od 12. decembra\nIstiče rok za odgovor premijerke na zahteve Grupe za slobodu medija\nNastavlja se rast broja obolelih od korone\n20.01.2022 0 23\nProširenje Novog i uređenje pristupa Starom groblju u Kruševcu\n20.01.2022 0 92\nPrva akcija dobrovoljnog davanja krvi u 2022.\n20.01.2022 0 73\n“Kreni -promeni” večeras na protestu u Beogradu traži moratorijum na iskopavanje litijuma, SEOS poručuje: “Moratorijum nas ne interesuje”\n20.01.2022 0 79\nUprkos izazovima, zimski turizam u porastu\n20.01.2022 0 60\nOtvorena vrata Baletske sekcije\n20.01.2022 0 103\n20. januara 2022., 21:57


VERO MODA.. EXTRA KARDIGAN// NOVO (51108855) - Limundo.com Pratite Limundo\nLimundoKupiteOdećaŽenska odećaKardiganiVERO MODA.. EXTRA KARDIGAN// NOVO Previous\nTweet VERO MODA.. EXTRA KARDIGAN// NOVO Ubaci u listu želja\nZavršena! (24. okt 2016, 21:54h)\nProizvođač: VERO MODAVeličina Evropska: OstaloVeličina USA: LBoja: ŠarenoDetaljno stanje: Nekorišćeno bez etiketeDužina: KratkaModel rukava: Dug rukavMaterijal: VISKOYA/POL Opis predmeta\nNOVO TANKA PRIJATNA TRIKOTAZA --- Dodato 20.10.2016. 17:53 --- duzina 60/70 blagi sismis model VAZNO! VAZNO! VAZNO! VAZNO! VAZNO! VAZNO! Predmeti kupljeni na opciji KUPI ODMAH uglavnom nisu odmah dostupni za slanje/preuzimanje, te me kontaktirajte radi dogovora. Sve dogovore u vezi placanja, slanja i preuzimanja stvari obavljam ISKLJUCIVO PUTEM LIMUNDO PORUKA!!!! Molim Vas da me ne zovete na mobilni telefon, sem ukoliko se nismo drugacije dogovorili. Saljem POSTEKSPRESOM. Mozete platiti pouzecem ili unapred na RACUN kod Komercijalne banke br. 205-9001018320311-37. Nakon uplate molim da mi javite i potvrdite da mogu slati paket. Clanovima sa negativnim ocenama ili sa manje od 10 pozitivnih ocena, saljem nakon uplate na racun. LICNO PREUZIMANJE je moguce na Trgu republike ili u Visnjickoj banji. Na Trgu republike sam obicno ponedeljkom, sredom i petkom oko 16h, a u Visnjickoj banji mozete preuzeti u popodnevnim casovima kada se dogovorimo i vikendom. Ukoliko pratite vise aukcija, molim da mi javite, kao i da ono sto ste vec kupili, a cekate jos nesto, uplatite na racun. Sto se tice slanja, mogu sacekati, kako bih slala jedan paket zbog povoljnije postarine. Prijavi aukciju LimundoGrad


U okviru Nedelje obrazovanja iz računarskih nauka održava se Merkle Female Hackathon - Internet ogledalo\nYou are at:Home»News»U okviru Nedelje obrazovanja iz računarskih nauka održava se Merkle Female Hackathon\nPočele prijave za jubilarno peto takmičenje namenjeno ženama programerima pod nazivom Merkle Female Hackathon. Hakaton organizuje agencija za korisničko iskustvo zasnovano na podacima, Merkle, a pravo učešća imaju sve žene zainteresovane za programiranje bez obzira na prethodno iskustvo ili nivo znanja.\nPrijave za takmičenje u programiranju Merkle Female Hackathon otvorene su do 5. decembra u ponoć, a formular za prijave i sve informacije o hakatonu dostupne su na https://merkleinc.ch/en/topics-trends/event/2021/merkle-%20female-hackathon-belgrade. Takmičenje je zakazano za 11. decembar i biće održano u okviru Nedelje obrazovanja iz računarskih nauka.\nHakaton IT industrija Merkle Merkle Female Hackaton osnaživanje žena takmičenje žene programeri


Ajdin Muratović - Biografija autora VOA - Glas Amerike | Bosna i Hercegovina\nProduced by Ajdin Muratović\nAmerički senator iskreno: Iza kulisa na balkanskom putovanju\n"Upravo sam se vratio s četverodnevnog putovanja po Balkanu, i kao što je moj običaj nakon diplomatskog putovanja, napisao sam iskrenu priču o svom putovanju sa detaljima "iza kulisa", počinje američki senator Chris Murphy svoj opis balkanskog putovanja.\nNakon objelodanjivanja novih sankcija američkog Minstarstva finansija i State Departmenta ciljanih na BH državljane za Glas Amerike su o njihovom značaju govorili zamjenik pomoćnika državnog sekretara i posebni predstavnik za zapadni Balkan i savjetnik za borbu protiv korupcije u Kongresu.\nSchmidt u Washingtonu: Konsultacije sa SAD pred zajedničke odluke\nKeating: Želimo pokazati veći angažman SAD na Balkanu\nZa Glas Amerike govorio je Bill Keating kongresmen koji predsjedava kongresim potkomitetom zaduženim za Zapadni Balkan.\nScheffer: Dodik je prepreka pomirenju u BiH, a ne Haški sud\nU povodu konačne presude Ratku Mladiću, prema kojoj je osuđen na doživotni zatvor, za Glas Amerike govorio je David Scheffer, bivši ambasador SAD za ratne zločine.\nJohn Smith je američki zvaničnik koji je jedanaest godina je služio u Odjelu za kontrolu strane imovine (OFAC) pri Ministarstvu finansija SAD. Taj odjel Smith je vodio od 2015. do 2018. godine, odgovoran je za izricanje i provedbu američkih sankcija, uključujući i one Miloradu Dodiku.\nSjedinjene Države (SAD) u ovom trenutku imaju javno objavljene sankcije protiv ukupno 110 osoba, te pet pravnih lica iz Bosne i Hercegovine (BiH). Veliki dio sankcija aktivan je godinama unazad, a manji dio je izrečen u skorijem periodu.\nNakon najave da će zastupnički dom Parlamenta BiH 11.01.2021. na dnevnom redu imati tačku o traženju načina za otkrivanje razloga zbog kojih su SAD sankcionisale Nikolu Špirića 2018.godine, Glas Amerike obratio se State Departmentu.\nNedavno formirana komisija BH parlamenta ima za cilj staviti odmetnuto pravosuđe pod odgovarajući zakonodavni nadzor, istovremeno omogućavajući njegovu neovisnost. Kongresmen David Price je bh. parlamentarcima ponudio pomoć Kongresa SAD. Glas Amerike je sa njim razgovarao tome šta to konkretno znači\nSjedinjene Američke Države imaju više načina sankcioniranja zvaničnika stranih vlada za koje State Department ima dokaze da su umiješani u korupciju ili kršenje ljudskih prava. Jedan od načina, javno ukazivanje, upotrijebljeno je u zadnjem slučaju Amira Zukića iz Bosne i Hercegovine.\nZa Glas Amerike govorio je kongresmen Scott Perry.


Žalost u francuskoj prijestolnici, 14. novembar 2015.\nU Parizu i okolini u petak uveče se dogodila serija napada, u blizini stadiona, restoranima, u koncertnoj dvorani i u drugim popularnim dijelovima grada, u kojima je stradalo najmanje 130 osoba, a najmanje je 180 povrijeđenih, prenose agencije.\nMilitanti organizacije "Islamska država" (Islamic state - IS) preuzeli su odgovornost za napade u Parizu, prenose agencije.\nU službenom saopštenju "Islamska država" je navela kako su njeni borci, opasani samoubilačkim pojasevima u kojima je bio eksploziv i naoružani automatskim puškama, izveli napade na više lokacija u centru francuske prijestolnice. Napadi su bili pažljivo planirano, naveo je IS.\nIS tvrdi da su napadi u Parizu samo početak i obećava da će Francuska i dalje niti na meti ove terorističke grupe. Po njima, napadi su poruka i pouka svima koji se budu povodili za Francuskom u borbi protiv IS.\n"Napad u Parizu je čin rata koji provodi 'Islamska država' ", rekao je u subotu francuski predsjednik Francois Hollande.\nSedam od osam mrtvih terorista raznijeli su se eksplozivom, dok su osmog ubile francuske bezbjednosne snage, saopštila je kancelarija tužilaštva u Parizu. Portparolka tužilaštva u Parizu rekla je za AP da postoji mogućnost da su neki napadači na slobodi.\nAFP je javila da su se trojica napadača u koncertnoj hali Bataklan ubila aktivirenjem eksplozivnog pojasa, dok je jednog ubila policija. Trojica bombaša samoubica aktivirala su eksploziv na Stad de Fransu usmrtivši 80 lica, dok je jedan to učinio u bulevaru Volter, blizu Bataklana.\n"Napadač na francusku koncertnu salu koji je ubio više ljudi i oteo taoce, ubijen je", saopštio je ranije Hollande.\n"Teroristi koji nijesu bili daleko odavde su ubijeni", rekao je dodajući da će Francuska biti nemilosrdna prema onima koji su izveli napade.\nTalačka kriza u muzičkoj dvorani Bataclan je okončana, saopštila je policija, ali je tamo stradalo oko 100 talaca prije nego su ubijena tri napadača.\nNakon završetka akcije Hollande je obišao koncertnu dvoranu zajedno sa premijerom Manuelom Vallsom i drugim članovima kabineta.\nPrethodno, vidno uzrujani Hollande proglasio je nešto prije ponoći vanredno stanje u cijeloj zemlji i izdao nalog za zatvaranje svih granica, a zatim se uputio na sastanak kabineta Vlade u ponoć. Na ulice je izašla francuska armija.\nNa pet lokacija širom Pariza napadani su gosti barova i restorana. Ben Grant jedan od očevidaca u izjavi za BBC rekao: "Čuo sam pucnjavu. Svi smo se bacili na zemlju i prebacivali stolove preko sebe. Mnogo je mrtvih ljudi, prilično je strašno. Ovdje ih je najmanje sedam mrtvih, još više ih je povrijeđeno. To je jedan od lokalnih barova gdje ljudi sjede uz piće, nešto što je sasvim normalna stvar u Parizu."\nJoš uvijek nema informacija da li među žrtvama ima državljana Srbije i BiH\nAmbasador Srbije u Parizu Rajko Ristić izjavio je za RTS da se za sada ne može znati ima li državljana Srbije među žrtvama terorističkih napada u glavnom gradu Francuske.\nOn je kazao da je srpska ambasada na vezi sa francuskom policijom, ali da se za sada ne zna ima li među žrtvama srpskih državljana, prenosi Beta.\n"Još uvijek nije poznato da li u sinoćnjim napadima u Parizu ima nastradalih državljana Bosne i Hercegovine", kazao je za agenciju Fena glasnogovornik Ministarstva vanjskih poslova BiH Nebojša Regoje.\nIstakao je da Ambasada BiH u Francuskoj još uvijek prikuplja podatke te da je teško doći da takvih informacija, jer se situacija u Parizu još uvijek smiruje.\nGregori, drugi očevidac, je za vrijeme napada bio na stadionu.\n"U trenutku eksplozija bili smo na kapiji E. Zatim smo čuli za pucnjavu u gradu, zavladali su konfuzija i panika. Ljudi su krenuli jedni preko drugih, padali smo, gubili lične stvari. Bilo je jasno da se u gradu događa nešto vanredno", naveo je Gregori.\nMotivi napadača nisu zvanično potvrđeni. Međutim, jedan od očevidaca rekao je da je jedan od napadača uzvikivao poruke podrške ekstremističkoj organizaciji "Islamska država", javila je agencija AFP.\nBelgija je uvela granične kontrole prema Francuskoj koja je zatvorila sve granice da niko ne bi mogao ući i izaći.\nSaopšteno je da će se avio saobraćaj, kao i autobuski i vozni, nastaviti u subotu. Ipak, American Airlines je otkazao letove za Pariz.\nParižanima je preporučeno da ostanu kod kuće.\nPola sata iza ponoći objavljeno je da se oko koncertne dvorane Bataclan začulo pet ekspozija, i da policija izvodi antiterorističku akciju u pokušaju da oslobodi taoce u dvorani.\nOko dvorane je bio i veliki broj kola hitne pomoći.\nU Parizu se igrao fudbalski meč između Francuske i Njemačke kojem je prisustvovao i Hollande koji je sigurno izveden sa stadiona i sa ministrom unutrašnjih poslova Bernardom Cazenuevom pokušavao je da uspostavi kontrolu nad situacijom.\nNapadi su se dogodili i pored pojačanih mjera bezbjednosti uvredenih uoči summita o klimatskim promjenama koji treba da se održi u Parizu ze dvije sedmice.\n(VIDEO: Eksplozije u blizini stadiona)\nMeđunarodne osude napada\nSavjet bezbjednosti Ujednjenih nacija osudio je "varvarski i kukavički napad na Pariz" i poručio da počinioci moraju biti privedeni pravdi.\nGeneralni sekretar NATO, Jens Stoltenberg, istakao je da će Alijansa stajati uz francuski narod "snažno i ujedinjeno" protiv terorizma.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel je saopštila je da je "duboko šokirana" i da su njene misli sa porodicama žrtava.\nSaučešće su izazili i izraelski premijer, Benjamin Netanyahu koji je rekao da Izrael stoji "rame uz rame" sa francuskim narodom, kao i turski predsjednik, Recep Tayyip Erdogan koji se založio za "antiteroristički konsenzus".\nIranski predsjednik Hasan Rohani osudio je napade u Parizu nazvavši ih "zločinima protiv čovječnosti" i odložio svoju posjetu Italiji i Francuskoj koju je trebalo da počne u subotu.\n"U ime iranskog naroda koji je i sam bio žrtva terorizma, osuđujem najoštrije ove zločine protiv čovječnosti i upućujem svoje saučešće ožalošćenom narodu Francuske i vladi", napisao je Rohani u poruci francuskom predsjedniku.\nAmerički predsjednik Barack Obama obaviješten je o napadima. U kratkoj izjavi medijima u Bijeloj kući poručio je da SAD stoje uz narod Francuske u ovom trenutku. Obama je uputio izraze saučešća zbog velikog broja žrtava.\n"U ovom trenutku još ne znamo šta se dešava i ne želimo da spekulišemo", kaže američki predsjednik koji nije razgovarao sa Hollandeom nakon ovog događaja jer ne želi da ga ometa.\n"Ovo nije napad samo na Francusku - već na čovječanstvo i vrijednosti koje dijelimo", rekao je podsjećaju na "egalite fraternite et liberte".\nAmeričke službe prate razvoj događaja i spremne su da pomognu.\nBritanski premijer David Cameron izjavio da je šokiran događajima u Parizu.\n"Šokiran sam događajima u Parizu večeras," napisao je na Twitteru Cameron.\n"Naše misli i molitve večeras su sa narodom Francuske. Učinićemo sve što je potrebno da pomognemo", kaže britanski premijer.\nPredsjednik Evropske komisije, Jean Claude Juncker ponudio je Francuskoj svaku vrstu pomoći.\nGeneralni sekretar UN, Ban Ki Moon, osudio je napad i zatražio puštanje talaca odmah.\nI Kremlj je osudio napad, a ruski predsjednik Vladimir Putin uputio je saučešće i podršku Hollandeu i narodu Francuske.


Posle Googlea i Applea, i Microsoft isključuje Flash po defaultu\nVesti, 15.12.2016, 08:30 AM\nMicrosoft je poslednja u nizu velikih kompanija koja namerava da isključi Flash Player po defaultu u svojim browserima, kako bi podstakla prelazak na HTML5 koji će omogućiti korisnicima sigurnije i brže surfovanje internetom.\nFlash sadržaj će biti isključen po defaultu u Microsoft Edge i Internet Exploreru, počev od predstojećeg Windows 10 Creators Updatea a ako je dostupna browseri će prikazivati HTML verziju web sajta.\nU tom slučaju Flash neće biti učitan, što bi trebalo da ima pozitivan uticaj na performanse, trajanje baterije, i bezbednost, a u slučaju sajtova koji još uvek koriste Flash, korisnicima će biti ostavljeno da odluče da li žele da se takvi sadržaji učitaju ili ne. Izbor korisnika može biti upamćen za naredne posete, kažu iz Microsofta.\n"Duboko smo svesni da je danas Flash sastavni deo mnogih web iskustva. Kako bi se olakšao prelazak na HTML5, ove promene u početku neće uticati na najpopularnije sajtove koji se danas oslanjaju na Flash", kažu iz Microsofta.\nOva promena će prvobitno biti primenjena na Windows 10 preview izdanja, tako da će insajderi biti prvi svedoci promena, dok će ostali videti ove novine u Creators Update na proleće.\nMicrosoft želi da podstakne programere da napustre Flash Player i da pređu na druge tehnologije jer prema rečima kompanije, to će na kraju dovesti do boljih performansi, veće stabilnosti i veće sigurnosti, a to je tačno ono što kompanija želi za svoj browser Edge.


Blog | Kardiolog internista Mareš Novi Sad\nDijagnoza srčanih bolesti II deo\nAnamneza, klinički pregled, EKG, ehokardiografski pregled, Holter EKG, dvadesetčetvoročasovno merenje krvnog pritiska – Holter krvnog pritiska, ergometrijski test, RTG snimak pluća, ultrazvuk abdomena i laboratorijske analize, u najvećem broju slučajeva su dovoljni za dijagnozu.\nKod sumnje na neke srčane bolesti lekar će uputiti pacijenta na kompjuterizovanu tomografiju – CT (skener). Poslednjih godina za pregled koronarnih krvnih sudova, tu je metoda MSCT. Zatim magnetna rezonanca (MR), za iste indikacije kao i CT. Ona je naročito dobra u proceni tzv. kardiomiopatija (primarnih poremećaja srčanog mišića, koji dovode do disfunkcije srca). Razvoj MR i pojava novih generacija aparata u budućnosti će verovatno zameniti kateterizaciju srca.\nNuklearna kardiologija je još jedna značajna neinvazivna metoda za ispitivanje funkcije srca, njegove prokrvljenosti, metabolizma. Radiofarmakološko sredstvo se unosi u cirkulaciju putem intravenske injekcije i tokom ispitivanja ostaje u cirkulaciji, ili se koriste radiofarmaci, koji se nakupljaju u ćelijama srčanog mišića (u miokardu). Gama kamerom spolja se meri radioaktivnost unesene supstance, njeno nakupljanje u pojedinim segmentima srčanog mišića i elektroničkim putem se vrši obrada podataka, koje zatim lekar interpretira.\nKateterizacija srca i koronarografija su invazivne metode. Koriste se u svrhu dalje dijagnostike, ako je potrebno, ili za procenu težine bolesti i planiranja daljeg načina lečenja (stentiranje, operativno ili konzervativno lečenje – farmakološkim sredstvima). U specijalno opremljenim salama za kateterizaciju, u sterilnim uslovima i lokalnoj anesteziji, punkcijom krvnog suda na ruci ili nozi (u predelu prepone), uvodi se kateter u krvni sud. Putem katetera ubrizgava se kontrastno sredstvo u cirkulaciju. U sklopu kateterizacije izvodi se i koronarografija – pregled koronarnih (srčanih) arterija. Interventni kardiolog odmah procenjuje nalaz i vrši ugradnju stenta, ukoliko postoji značajno suženje koronarne arterije, a u težim slučajevima, predlaže se operacija. Ceo postupak se snima, tako da je moguća naknadna dinamička analiza. Kateterizaciju predlaže lekar, a odobrava konzilijum lekara na klinici, nakon pažljive analize potrebne medicinske dokumentacije. Kateterizacija se radi kod sumnje na koronarnu bolest, kod postojanja urođenih i stečenih srčanih mana, bolesti srčanih zalistaka (valvula), kardiomiopatija. Ovim pregledom dobijaju se značajne informacije o anatomiji, funkciji srčanog mišića, pritiscima u pojedinim segmentima cirkulacije, stanju srčanih zalistaka, koronarnih krvnih sudova. Ovo je naravno vrlo pojednostavljen prikaz ove tehnike, ali to je suština.\nKolika je radoznalost, inventivnost i hrabrost potrebna da bi se otišlo korak dalje i koliko je pojedinac značajan za to, govori istorija medicine. Ona je zauvek zabeležila da je dr Varner Forsman u malom nemačkom gradiću, Ebersvaldu, 1929. godine izveo prvu kateterizaciju srca. Doktor Forsman je sam sebi, kroz venu na ruci, plasirao urinarni kateter u desnu pretkomoru i spustio se sprat niže kod svojih kolega, rendgenologa, koji su mu napravili RTG snimak. Taj snimak srca sa urinarnim kateterom u desnoj pretkomori i danas se pokazuje na lekarskim kongresima, pored fotografije ovog neverovatnog doktora. Zajedno sa Amerikancima Ričardsom i Kojnandom, koji su radili na usavršavanju njegove metode i ispitivanju plućne cirkulacije, dr V. Forsman je dobio Nobelovu nagradu 1956. godine.\nadmin2016-09-06T10:43:18+00:00April 4th, 2016|


Endi Marej je prvi put od septembra 2018. zaigrao u takmičarskom teniskom meču i - ostvario pobedu.\nOn je na startu turnira u Brizbejnu savladao Džejmsa Dakvorta sa 6:3, 6:4.\nMarej nije baš briljirao, ali je preokretom u drugom setu, posle 2:4, ipak izborio trijumf.\nOn je, podsetimo, 2018. ispratio na prilično neuobičajen način jer je na Instagramu objavio fotografiju na kojoj pije šampanjac, uz ne tako veselu poruku.\nOva godina će definitivno biti burnija nego prethodna, jer se na teren vraćaju Rafael Nadal i Marej, što će uz Novaka Đokovića i Rodžera Federera biti prava poslastica za ljubitelje tenisa.


Kako nezvanično saznajemo, advokati ne odbijaju tu mogućnost jer je reč o, kako kažu, "specifičnom slučaju" budući da je Ivana Filipović pretrpela teške telesne povrede, a Lackovića Osnovno javno tužilaštvo u Novom Sadu tereti za krivično delo nasilje u porodici.\n- Ukoliko Lacković prizna krivicu biće mu izrečena manja kazna koja za krivično delo nasilje u porodici može biti i do godinu dana kućnog zatvora. Ukoliko to ne učini i slučaj završi na sudu pitanje je za koje će mu se krivično delo suditi. Tokom suđenja može doći do prekvalifikacije krivičnog dela te da Lacković bude osumnjičen za krivično delo nanošenje teških telesnih povreda, a to krivično delo povlači i strožiju kaznu od one za nasilje u porodici. Verovatno da će zbog toga i pokušati da postigne dogovor sa tužilaštvom o priznanju krivice kako bi izbegao veću kaznu – priča za ''Blic'' izvor blizak istrazi.\nU Osnovnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu kratko su nam rekli da je istraga povodom tog slučaja i dalje u toku. Objasnili su nam i da ceo slučaj mora završiti pred nadležnim sudom koji i u slučaju priznanja krivice mora doneti presudu. Jedina je razlika što je prilikom priznanja krivice postupak mnogo kraći nego kada nema priznanja.\nPodsetimo, nasilje koje je zgrozilo i potreslo Srbiju desilo se u utorak, 12. marta, kada je Đorđe Lacković, kako je naveo, u napadu ljubomore fizički nasrnuo na devojku Ivanu Filipović.\nKako smo ranije objavili, osumnjičeni za zverski napad je nesrećnu devojku prvo udarao rukama i nogama. Potom joj je drvenom motkom polomio rebra, probio joj plućnu maramicu. To mu nije bilo dovoljno, pa joj je nožem naneo i nekoliko posekotina po telu, a onda je vrelom peglom počeo da je peče po rukama i telu.\nNakon što se satima iživljavao nad devojkom, Lacković joj je rekao da mora da ide na posao da vrati kombi, ali da će se brzo vratiti da "nastavi gde je stao".\nNesrećna devojka je to vreme iskoristila pa je pozvala drugaricu u pomoć. Kako je njena drugarica kasnije ispričala, Ivanu je zatekla modru, krvavu i u teškom stanju kako leži na krevetu. Odmah ju je presvukla i iznela iz stana i odvela u bolnicu. Lacković je u međuvremenu čuo da je Filipovićeva u bolnici i odmah je otišao tamo iznerviran što je "morala da ide kod lekara". Tu je i uhapšen.\nPrema nezvaničnim informacijama, u daljem toku istrage biće saslušani svedoci, ali i naloženo veštačenje Ivaninih povreda i kompletnog zdravstvenog stanja, od čega će najviše zavisiti dalji koraci tužilaštva koje protiv Đorđa Lackovića vodi istragu. Takođe, kako nezvanično saznajemo, biće naloženo i njegovo neuropsihijatrijsko veštačenje.\nNesrećna devojka je, nakon sedam dana provedenih u bolnici, juče puštena na kućno lečenje. Ona se nalazi u stanu kod drugarice i svakog dana odlazi na kontrole i preglede.


Leskovac prvi na jugoistoku Srbije dobio bebu u 2020., Nišlije 2 sata kasnije, Pirot i Vranje još čekaju - juGmedia\nLeskovac prvi na jugoistoku Srbije dobio bebu u 2020., Nišlije 2 sata kasnije, Pirot i Vranje još čekaju\nSamo dva minuta posle ulaska u 2020.godinu u porodilištu Opšte bolnice Leskovac čuo se plač prve novorođene bebe, zdrave devojčice teške 3 kilograma i 650 grama, a dugačke 50 centimetara. Njegovoj srećnoj majci Jasmini Jovanović to je drugo dete, budući da kod kuće ima dečaka.\nMajci prelepe devojčice su predstavnici lokalne samouprave uručili vaučer na iznos od 20.000 dinara, a zaposlenima je, takođe po tradiciji, predata torta.\nGrad Leskovac sa po 20.000 dinara nagrađauje roditelje 10 prvoređenih beba u novoj godini.\nU porodilištu Kliničkog centra Niš se kasnilo, pa je prvi stanovnik grada na Nišavi stigao dva sata posle ponoći. Reč je o dečaku kome se već zna ime – Đorđe, težak skoro 3,2 kilograma i dugačak 51 centimetar. To je treće po redu dete u porodici Ivanović.\nFoto: Fejsbuk Darko Bulatovic\nMajci je, inače, po tradiciji, pokolne uručio lično gradonačelnik Niša Darko Bulatović: 50.000 dinara, ručni sat i cveće.\nZa razliku od Niša i Leskovca, Piroćanci i Vranjanci su do pisanja ovog teksta još čekali na bebu koja će prva ugledati svet u 2020.godini.\nStefanović doneo odluku da se registarske tablice ne menjaju nakon devet godina\nMiša više ne živi u mraku – (VIDEO)\nBez osnovne škole million i po stanovnika Srbije\nPomoćnik ministra prosvete za srednje obrazovanje Bogoljub Lazarević rekao je su podaci o broju akademski obrazovanih građana u našoj zemlji još…\nEe koliko smo bedan narod dali nas grad Leskovac nemoze više da izdvoji od 20000 din, a ima da plaća pevače za roštiljadu i novu godinu, bruka jedna velika za gradonacelnika brukaaaa\n01.01.2020. u 17:08\nLeskovac daje 200 hiljada dinara za prvih deset rodjenih beba. Svakoj po 20 hiljada. U skladu sa mogućnostima i budžetom uopšte nije zanemarljiva cifra. Tome dodajte i 10 hiljada svakoj porodilji u radnom odnosu i 20 hiljada za nezaposlene porodilje, morate se sloziti da je ovo u redu.\n04.01.2020. u 19:34\nJEDI SENDVIČ, NEMOJ DA JEDEŠ ONO DRUGO…\n01.01.2020. u 18:22\nZnate li koliko grad Leskovac daje za trece dete?\n10 000 dinara.\nDobro ste videli, ne fali jos jedna nula.\nMa sta nije mala cena, nema da se kupe jedna kolica ili krevetac za dete bruka koliko se daje na neke druge gluposti na roštiljadu i na doce i\n01.01.2020. u 21:43\nOvo je valjda znak paznje, i moze za 20 000 da se kupe kolica.\n02.01.2020. u 12:52\nU Beogradu po 300000 a u Leskovcu 20000.Sramota