Čović: Koga predstavlja Bakir u Turskoj - 29.01.2018, Sputnik Srbija\nPredsedavajući Predsedništva BiH Dragan Čović izjavio je danas da ne zna u čije ime je u Istanbul otputovao član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović, na... 29.01.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, turska, mladen ivanić, bakir izetbegović, dragan čović, predsedništvo bih, region, bosna i hercegovina (bih)\n23:00 29.01.2018 (Osveženo: 16:01 16.11.2021)\nDodik: Srpska ima puno poverenje u Vučića\n29 Januar 2018, 20:01\n„Moje i mišljenje gospodina (Mladena) Ivanića jeste da je to neprihvatljiva varijanta, i da gospodin Izetbegović nema nijednog razloga da ode, da će to samo izazvati dodatne probleme, nagađanja, radi čega se ide, osobito, jer gospodin Izetebegović ne ide kao predsedavajući Predsedništva BiH, nego kao član Predsedništva BiH, bez ikakve zajedničke platforme, o temama o kojima bi se razgovaralo“, rekao je Čović za „Avaz“.\nOn je ocenio da je u ovom slučaju Izetbegovoić otišao u svoje lično ime ili u ime stranke, a ne u ime Predsedništva i podsetio na nedavnu izjavu Bakira Izetbegovića datu u Beogradu, da će se spoljna politika voditi isključivo u Sarajevu.\n„Sad odjednom jedan od članova Predsedništva BiH, u čije ime, to ne znamo i o tome svi nagađamo, ide u drugu državu, razgovara s predsednicima druge dve države i razgovora o nekim temama, koje ne mogu biti ništa drugo do spoljna politika BiH. Nadam se da će nam Izetbegović to pojasniti sutra i prekosutra, ali to je za mene u svakom slučaju kao norma neprihvatljivo“, rekao je Čović.


Zapevajte na velikim RIO karaokama 30. marta u Ušće Shopping Centru! - Detinjarije\nObucite vesele boje, otpevate omiljenu pesmu i učestvujete u stvaranju prave karnevalske atmosfere u Beogradu! Jedan od omiljenih animiranih filmova bioskopske publike širom sveta, „Rio 2“ u domaće bioskope stiže 10. aprila, a tim povodom MCF MegaCom Film, Naxi Radio i ekipa sinhronizacije filma pozivaju sve koji vole film da…\nTagovi :animirani film, crtani film, karaoke, MCF MegaCom Film, Naxi Radio, Rio 2, Tržni centar Ušće, Ušće Shopping centar


Starost ovaca – razlog za isključenje iz priploda - Forum PSSS - PSSS\nStarost ovaca – razlog za isključenje iz priploda\n26 dec 2011 14:11\t#29547 od PSSS Kraljevo\nPSSS Kraljevo je napravio novu temu: Starost ovaca – razlog za isključenje iz priploda\nProizvodnja u ovčarstvu je rentabilna ukoliko su u stado uključena mlada i zdrava grla koja daju maksimalnu proizvodnju. Da bi se proizvonja održala na visokom nivou starije ovce se moraju pravovremeno zamenjivati mladim produktivnijim grlima.\nŽivotni vek ovaca je, kako se u praksi pokazalo, 12,13 pa čak i 15 godina. Međutim ovce se najčešće isključuju iz proizvodnje u starosti 6-7 godina. Posle 7. godine zubi ovaca su prilično istrošeni, polomljeni i ispali. U tim godinama ovce imaju manju mlečnost, jagnjad imaju slabiji prirast i lošiju otpornost. Sve ovo govori da su takve ovce ’’nerentabilne’’ za držanje. Takođe, stariju ovcu je teško prodati ili joj je cena mala. Popravka kondicije u ovoj fazi je praktično nemoguća.\nDakle preporuka je da stado treba obnavljati počev od ovaca 6-7 godina starosti. Posle 6 jagnjenja, ovca u većini slučajeva mora da bude isljučena iz dalje proizvodnje. Jedan od načina da se utvrdi starost ovce je pregled njenih zuba. Ovca kojoj nedostaju pojedini zubi mora biti isključena jer će imati problema pri ishrani, a time će se smanjiti i njena proizvodnost. Povremeni pregled stanja zuba kod ovaca bi trebalo da postane praksa svakog proizvođača. Pri ovakvom pregledu treba obeležiti ovce koje imaju probleme.\nAleksić Biljana dipl.inž.


Dana 05.06.2021 god. u organizaciji Sindikalne organizacije Granične policije Herceg Novi i KDDK Herceg Novi održan je II Memorijal dobrovoljnog davanja krvi Milutin Leković Leka.\nProgram memorijala je počeo polaganjem cvijeća na mjestu tragičnog događaja gdje je 15.12.2019 god. ubijen naš kolega. U prisustvu porodice Leković, brojnih kolega i građana cvijeće su položile delegacije SO GP Herceg Novi, KDDK Herceg Novi, Sindikata Uprave policije Crne Gore kao veliki broj građana Herceg Novog. Polaganju cvijeća su prisustvovali i članovi Glavnog odbora Sindikata Uprave policije u čije ime je vijenac položio predsjednik Sindikata Mladen Šuškavčević.\nZavršetak akcije dobrovoljnog davanja krvi nije značio i završetak memorijala posvećenog našem kolegi Leki. U njegovo ime i spomen na njega organizatori memorijala su određenu količinu hrane i pića donirali Udruženju samohranih majki iz Herceg Novog.\nAkcija je imala jako pozitivan odjek kako među stanovnicima Herceg Novog tako i u lokalnim i državnim medijima. Gostovanje u jutarnjem programu RTVHN može se pogledati na ovom linku https://youtu.be/yCnDbmkDTVs?t=1439\nIzvještaj RTVHN o samoj akciji može se pogledati ovdje https://youtu.be/2CMkW-IJQsA?t=5\nCjelokupna akcija je pokazala izuzetnu važnost zajedništva, humanosti i razumijevanja među ljudima. To su osobine koje bi trebale da nas krase i da nam budu vodilja u životu.\nMore in this category: Ponude za LJETOVANJE 2021 Zaključci sa sjednice Glavnog odbora


Banja Luka: Prvi uskrsni koncert nakon 60 godina - Index.hr\nBanja Luka: Prvi uskrsni koncert nakon 60 godina\nU prepunoj dvorani Kulturnog centra 'Banski dvor' u Banjoj Luci u utorak navečer je održan koncert u povodu katoličkoga Uskrsa, koji je 2. travnja bio odgođen zbog smrti pape Ivana Pavla II. L\nPokrovitelj ovoga kulturnog događaja bio je dopredsjednik Republike Srpske Ivan Tomljenović.\nPrvome uskrsnom koncertu koji je u Banjoj Luci održan nakon 60 godina i koji je okupio glazbenike mješovitog nacionalnog sastava, osim predstavnika službenih vlasti i međunarodnih organizacija nazočili su generalni konzul Republike Hrvatske Ivan Lepoglavec i diplomatski predstavnici akreditirani u RS.\nNa njemu su nastupali Hrvatsko pjevačko društvo 'Nada' pod ravnanjem Blaženke Boček, Zbor i orkestar 'Arion' pod vodstvom Muharema Insanića, vokalna solistkinja Ivanka Janjanin uz klavirsku pratnju Sanje Čolić-Zelić, trio Glazbene škole 'Vlado Milošević i Crkveni zbor župe Budžak, pod ravnanjem časne sestre Judite Baljkas.


Koalicija "Pod lupom": Politički subjekti u BiH rade što god žele, za njih zakon ne važi | zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Koalicija “Pod lupom”: Politički subjekti u BiH rade što god žele, za...\nKoalicija za slobodne i poštene izbore ”Pod lupom”, koja provodi građansko, nestranačko posmatranje izbora u BiH, je na Press konferenciji u Bijeljini predstavila nalaze dugoročnog posmatranja Opštih izbora 2018 za prvih osam sedmica izvještavanja te izvještaj o dosadašnjem toku izborne kampanje.\nDugoročni posmatrači/ce Koalicije ‘’Pod lupom’’ koji su na terenu već od 15. jula, do 17. septembra zabilježili su rekordan broj izbornih slučajevnepravilnosti. U posljednje vrijeme primjećen je veći broj a zloupotrebe ličnih podataka građana/ki, najčešće u svrhu glasanja poštom. Koalicija poziva sve građane i građanke BiH, bez obzira na to da li imaju prebivalište u BiH ili u nekoj drugoj državi, da na internet stranici Centralne izborne komisije BiH (CIK BiH) provjere gdje su registrovani za glasanje na linku: https://bit.ly/2rEodRf\nCIK BiH je upoznata sa ovim slučajevima te će iste proslijediti nadležnom tužilaštvu s obzirom na to da je navedena aktivnost krivično djelo.\nPrethodni članak„Prodani smijeh“ BNP-a Zenica otvara 23. susrete pozorišta lutaka BiH u Bugojnu\nGomilaju se negativni efekti finansijske blokade Zenice, Forum građana uputio otvoreno...\nUređeno: 06/02/2020 - 17:05\nServisne informacije za ponedjaljak 10.12.\nUređeno: 10/12/2018 - 09:05


Univerzitet između interesa ceha i perifernoga kapitalizma\nTagovi: slovenija, visoko školstvo\nDatum objave: 17.06.2011.\tPiše: Rastko Močnik\nOvogodišnja akademska godina počela je zloslutno: Ministarstvo je ukinulo sufinanciranje doktorskog studija i najavilo ograničeno stipendiranje na malobrojnim područjima, pod uvjetima koje će samo odrediti. S obzirom na to da su kandidati i kandidatkinje koji su uspjeli kupiti pravo na doktorski studij studirali već cijeli semestar, univerziteti su preuzeli izvršenje: po diktatu Ministarstva izabrat će stipendiste pod uvjetima kakve sami nikada nisu zahtijevali za doktorski studij. To i mnogo drugoga ostavlja utisak da državna vlast i univerzitetske uprave zajedno uništavaju univerzitet. Ili se barem trude da univerzitet više ne može obavljati svoju zadaću: da više ne proizvodi znanje i prenosi ga na mlade generacije.\nMrvljenje visokog školstva\nU školskoj godini 2002/2003. bilo je u Sloveniji dvanaest samostalnih visokoškolskih zavoda (u nas su to veleučilišta i visoke škole, op.p.). Godine 2010. bilo ih je trideset; svi osim jednoga su privatni. U istome razdoblju javni su se univerziteti neznatno širili: mariborski za šest fakulteta (od deset članova na šesnaest), koparski za jednu visoku školu (od pet članova na šest), ljubljanski univerzitet je stagnirao (cijelo vrijeme 26 članova). Četiri su javna visokoškolska zavoda (tri univerziteta i jedan samostalni fakultet) 2010. izvodila 560 studijskih programa, a 26 privatnih visokoškolskih zavoda izvodilo je 103 programa. Za posljednje desetljeće karakteristična je, dakle, privatizacija visokog školstva, čiji učinak je munjevit ekstenzivan razvoj samostalnih visokoškolskih zavoda s malim brojem studijskih programa.\nTi zavodi u velikoj većini nisu sredine u kojima bi se odvijao dijalog između različitih teorijskih postupaka, gdje bi u kritičkom suočavanju proizvodili nove problematike i koncepte. Oni uglavnom mogu prenositi kanonizirano znanje, koje spada u mehanizme društvene reprodukcije. Te ustanove ne proizvode teoriju, nego prenose proizvode teorijskih praksi, na način kako su se oni “socijalizirali” u određenoj povijesnoj okolini. Prenose “znanje” upregnuto u očuvanje i obnavljanje odnosa gospodstva i iskorištavanja, tzv. korisno i primjenljivo znanje.\nPrivatizacija i deregulacija visokog školstva automatski su pokrenuli procese koje inače planira Vladin program za visoko školstvo. Samonikla logika ekstenzivne i protuteorijske ekspanzije visokog školstva ispunila je program Vlade i prije no što ga se ona dosjetila. Kolektivno mišljenje političke klase i administracije zarobljeno je, dakle, u sistemske automatizme. Ali ti procesi, koje bi Vlada voljela pokrenuti te koje sistem pokreće sam od sebe, nisu doveli do učinaka koje Vlada očekuje. Nisu povećali produktivnost kapitala, što znači da automatska logika perifernoga kapitalizma ne uspijeva sama osiguravati učinkovitu reprodukciju kapitalskih odnosa. Politička klasa, koja u mišljenju ne može segnuti preko te automatske logike, zato i ne može uspješno regulirati privredne procese. Prije ili kasnije mora prepustiti drugim zastupnicima svjetskoga kapitala da uređuju državu i učine je prijemčivom spram akumulacije kapitala.\nUporište akademskih procesa nisu javni univerziteti, nego njihovi članovi, fakulteti i visoke škole. Sonja Kump je u jedinom empirijskom istraživanju o tom pitanju već odavno ustvrdila da na ljubljanskom univerzitetu nema zajedničke akademske kulture. Suočenje između različitih teoretskih postupaka i problematika, dijalog između disciplina, uvođenje u teoretske prakse i praktično prenošenje znanja, odvijali su se na fakultetima i visokim školama, u strukovnim društvima, nekoć pogotovo oko znanstvenih i kulturnih časopisa, a ne na univerzitetima. Univerzitetska cehovska autonomija nije mogla (a često nije ni htjela) osigurati autonomiju teorijskim i znanstvenim praksama.\nUniverzitet, sa svojom cehovskom zatvorenošću te kooptacijskim načinom kadrovske reprodukcije, gotovo nikada nije mogao sam riješiti temeljno protuslovlje između zahtjeva teoretskih praksi i praksi uvođenja u teoriju s jedne strane te autoritarne hijerarhijske strukture s druge. U povijesti je univerzitet često ograničavao znanstveni i civilizacijski razvoj i širio mračnjaštvo.\nUspješna rješenja univerzitetskog protuslovlja dolazila su od države i pokrenuli su ih sistemski procesi. To je paradoks, s obzirom na to da su se, s druge strane, države često diletantski i rušilački miješale u univerzitet. Ali čini se da se u bolonjskoj reformi državno posezanje susrelo s automatskom institucionalnom logikom univerziteta. Bolonjska reforma pokušava preobraziti evropske univerzitete po ugledu na opće obavezno školstvo, a to znači pomoću klasičnog postupka koji je izumila administrativna monarhija – pomoću homogenizacije, standardizacije i dezindividualizacije. Za odnos između univerziteta i njegovih članova to znači da univerzitet centralizira aktivnosti na administrativnim, a ne na sadržajnim načelima. Univerziteti su zgrabili bolonjsku reformu i iskoristili priliku da postignu administrativnu centralizaciju – ali su time uništili ono malo teoretskih praksi i akademskih procesa, koji su se sačuvali barem među nekim članovima javnih univerziteta.\nU visokom školstvu istodobno se odvijaju dva procesa: usitnjavanje nastavnih procesa na (gotovo isključivo privatnim) samostalnim visokoškolskim zavodima s malim brojem studijskih smjerova i, s druge strane, administrativna centralizacija na univerzitetima. Procesi su formalno proturječni, no u stvarnosti uzrokuju jednake učinke. Administrativna univerzitetska centralizacija ukida mogućnosti za akademske procese na institucijama članovima univerziteta, gdje su se nekada mogli odvijati. Usitnjavanje nastavnih procesa pomoću mase privatnih zavoda garantira da na novim ustanovama nema institucionalnih mogućnosti za akademski proces.\nDržavna posezanja u visoko školstvo u sladu su sa spontanim procesima: jačaju administrativnu centralizaciju na zavodima i pospješuju usitnjavanje nastavnih procesa. Prijedlog nacionalnog programa visokog školstva uvodi korporativno upravljanje na visokoškolske zavode (a to znači još veću centralizaciju, još goru autoritarnost, još kruću hijerarhiju) te daje zavodima ovlasti koje dosad nisu imali. Savjet nacionalne Agencije za kvalitetu u visokom školstvu lani je u dva navrata odbio prijedlog pisca ovog članka da se među mjerila za akreditaciju zavoda unese i zahtjev da stvaraju “akademsku sredinu”, a to znači da nude institucionalnu potporu akademskim procesima. Ivan Leban je u “Delu” (od 29. siječnja 2011.) upozorio da se procesi birokratizacije odvijaju po cijeloj Evropi. Tako država na članovima javnih univerziteta uništava akademske procese, a drugdje onemogućuje da do njih uopće dođe.\nAutomatski institucionalni procesi, koji proizlaze iz arhaičnosti univerzitetske ustanove, po učincima se podudaraju s državnim posezanjima, proizašlima iz strategije suvremenih vladajućih klasa. Uprave univerziteta – ili, točnije, univerzitetski menadžment – uglavnom se prepuštaju automatskoj institucionalnoj logici. Ali i politička klasa se prepušta automatskoj logici kapitalističkog sistema.\nŠto nakon univerziteta?\nPeriferne vladajuće klase neposredno skrbe za dvoje: da pod svoju jurisdikciju namame kapital i u njoj ga zadrže; da si osiguraju rentijerske položaje, s kojih mogu prisvajati udio od viška vrijednosti, koji otiče u svjetska središta. Strategija suvremenoga perifernoga kapitalizma zato se trudi da visoko školstvo upregne u korisnost za kapital i u reprodukciju kapitalističkih odnosa. Teorija, njeno prakticiranje i njeno prenošenje, sa stajališta vladajućih klasa samo su kolateralne žrtve. Tihi izgon teorije sa stajališta vladajućih utoliko je više dobrodošao jer pomaže u reprodukciji kapitalističkih odnosa te, u njihovom okviru, očuvanju podređenog položaja periferne države u svjetskom sistemu: a oboje je uvjet njihove klasne vladavine.\nS druge strane, vlast univerzitetskih “mandarina”, nejednakosti i iskorištavanje na univerzitetima temelje se na statusnim hijerarhijama. Legitimaciju za hijerarhije i iskorištavanje univerzitet si posuđuje iz vladajuće ideologije. Vladajuća ideologija ujedno integrira univerzitetski aparat u opću konstrukciju kapitalističke države. Pomoću te opće konstatacije možemo pojasniti upropaštavajuće novotarije, koje univerzitetski menadžment nameće protiv autonomne logike znanstvenih praksi: neokolonijalna mjerila za izbor u naziv; istjerivanje teorije; istjerivanje kvalitetnih lokalnih znanstvenih tradicija koje su nekada bile od međunarodnog značenja; masovno uvođenje prekarnih radnih odnosa; surovo iskorištavanje asistentica, asistenata, lektorica, lektora, vanjskih suradnica i suradnika.\nBudu li se ti procesi dalje odvijali, uskoro više neće biti univerziteta, postojat će još samo uglavnom privatne specijalizirane škole, podređene vlasti kapitala, koja je na rubu, prema kojem puzimo, posebno kruta. Još ćemo prakticirati onu teoriju za koju ne treba puno novca, ali na rubovima, kao sada na Radničko-punkerskom univerzitetu u Metelkovoj. Ostalo će biti tišina.\n(“Delo”, 5. ožujka 2011, sa slovenskoga preveo: Srećko Pulig)


Ljubiša Buha za B92 optužuje Lukoviæa i Spasojeviæa - B92.net\nIzvor: B92 petak, 24.01.2003. | 19:55\nPratio sam tekstove u Srpskoj reci o svemu ovome o èemu Buha sada govori moram priznati da mnogo toga nisam verovao.Ispostavilo se da su urednici i novinari bili potpuno u pravu.Tada niko iz vlasti nije demantovao navode Srpske Reci niti je ko bio optuzen za klevetu.Izgleda da su se mnogi iz vlasti prepoznali u tim tekstovima.Pozdravljam Vuka Draskovica i cestitam mu na hrabrosti i istrajnosti.Verujem da ce na kraju ipak doci do istine.\n(zondja, 27. januar 2003 09:50)\nNe da nije tacno 10% kako neki prokomentarisase, nego je ovo verovatno samo vrh ledenog brega. Kad se ta santa bude otopila verovatno ce podaviti sve pacove u okolini samo je pitanje da li uopste postoji energija koja ce to otopiti.\n(Boki, 25. januar 2003 06:42)\nKad sam, pocetkom 2001, na kratko radio (oko sest meseci) u Vladi Srbije, na relativno visokom polozaju, dopirale su jednim delom ove informacije do mene. Moram priznati da sam bio veoma sokiran i zatecen. Shvatio sam i uvideo da to zna veliki broj ljudi sa najodgovornijim funkcijama u drzavi, a na zalost nista se nije pokrenulo. Ta cinjenica mi je bila jedan od povoda da bar privremeno dignem ruke od svega i dodjem ovde u Kanadi i posvetim se daljim studijama. "Kao nesto" ucim i radim, ali nikako da zaboravim na svoju Zemlju i moje prijatelje tamo. Svakodnevno provirim na b92, i eto citam ove strasne stvari.Tesko mi , ali mi to potvrdjuje moje crne slutnje za vreme sestomesecnog bitovanja u Vladi. Preostaje nam da se nadamo i da verujemo da ce hrabri i cestiti ljudi smoci snage da nesto urade.\n(Nedzad Music, 25. januar 2003 06:23)\nOsim Kolumbije koje su to druge "uspesne" zemlje u kojima organizovan kriminal diktira politiku i ekonomiju? Ispasce da nam je prosperitet i ugled jedino omogucen samo kad dozvolimo podmuklim razbojnicima da nam kontrolisu drustvo. Ovakva izrecena idila nije cak ni smesna. Ako nemate dobre predloge kako se boriti za demokratiju onda se barem ne sprdajte sa napacenim ljudima. Kolektivno i odvazno preseci svako pravo izvitoperenim licnostima da nam odredjuju sudbinu i slobodu!\n(HB, 25. januar 2003 02:34)\nimena,svedoci,dokazi.Cekamo.Ili ce biti:tresla se gora ...\n(jackall, 25. januar 2003 01:33)\nJa vjerujem da je ovo sve istina, ustvari ovo se zna odavno, oni su vjerovatno ubili i Arkana, niko o tome nesmje govoriti, svi se boje mada svi znaju istinu, mislim da i medju sadasnjim politicarima ima nalogodavaca a prvenstveno se svi boje. Medjutim nicija nije gorala do zore pa nece ni toga legije, ni terzica ni kompanije\n(Goran, 24. januar 2003 23:57)\nOvaj covek je do skoro,asfaltirao Srbiju i imao je masine sto niko u zemlji nije posedovao.Sad kad je izgubio sve,takodje nije aktuelan u poslu,mozda iz nemoci i loseg psihickog stanja,prica sve sta zna i gde je bio informisan.Ova situacija pominje na vrlo lose psihicko mentalno stanje u zemlji.Nadlezni organi moraju hitno da reaguju i bezpostedno rasciste lanac javasluka.Ovde se radi da je jedna karika u lancu pukla,a za ostali deo da se potrude nadlezni.\n(Olivera, 24. januar 2003 23:36)\nPREPORUCIO BI NASEM NARODU DA MALO VISE PRATE IZJAVE VUKA DRASKOVICA.ZNAM DA GA MAFIJA IGNORISE SVIM SILAMA .NJEGOVE IZJAVE IZVRCU ZATO STO ON ZNA DA IH RAZOTKRIJE TO STO SAD SE ONI SAMI RAZOTKRIVAJU POKAZUJE KOLIKO JE OVA VLAST UMESANA U KRIMINAL I SVE OSTALO.INTERESUJE ME KAKO CE SAD DA REAGUJU A MISLIM DA ZNAM.\n(DJOLE, 24. januar 2003 23:19)\nLjudi pa vi ste smesni. Ovo sto je Buha rekao se zna Beogradom vec mesecima. Karakteri koji su u igri su vec poznati kriminalni umovi koji kontrolisu kriminal u Jugoslaviji vec godinama. Buha je poznat kriminalac, za njega se zna vec godinama, a Legija (koga neki nazivaju Srpskim herojom koji je sad kao odjedanput postao los) je umesan u razne kriminalne aktivnosti (kidnapovanja, ubistva, prostitucija)jos od pocetka ratova u Jugoslaviji. Postoje price da je on licno harao nad civilnim osobljem u Hrvatskoj, Bosni, i Kosovu. Dok je Buha i Surcinska ekipa harala Beogradom i Jugoslavijom praveci milione sa ekskluzivnom distribucijom skoro sve robe kaja se upotrebljava svakodnevno (kafa, deterdzenti, gradjenje puteva, itd.) Problem nije to sto se sve to zna, problem je to sto svi ovi Politicki Misevi to takodje znaju, ali nesmeju da im se suprotstave zato jer i oni imaju nesto crno u svojim biografijama. To je problem.\n(Outsider, 24. januar 2003 23:12)\nDjindjicu, vec je krajnje vreme da smenite Mihajlovica i postavite coveka koji zna , hoce i ume da uradi svoj posao.Posle ovih Buhinih izjava ne vidim da Mihajlovic ista radi, a jos manje da ce ikada uraditi. Molim vas ako hocete da budete neki normalan, moderan premijer ogradite se od prijatelja Buha i ministara Mihajlovica.Ucinite nesto, krajnje je vreme, ne znam zasto ga uvek slepate uz sebe. Ako nista se ne promeni idem i ja da se lepo uclanim u Novu Demokratiju brate, bar cu uvek biti na vlasti.\n(Zivojin, 24. januar 2003 22:50)\nOrganizovan kriminal pod okriljem drzave je nesto neizbezno. Iskreno govoreci, za prosecnog gradjanina mnogo je bolje da kriminal bude organizovan nego haotican. Zemlje bez kriminala nema, samo je pitanje koliko mu se publiciteta i na koji nacin daje. Stoga, sve ovo sto se dogadja, samo je otkrivanje vrha ledenog brega korupcije i sprege vlasti i kriminala. Vlast se promenila, ali su kriminalci ostali isti.\nNedostatak hrabrosti (ili pragmatizam, po nekima) da 5. oktobra povedu narod, bez trgovine i dogovora sa kriminalcima skupo cemo i dugo placati. To je neizbezno, i to ce da traje....\n(Srbin - Kosmopolita, 24. januar 2003 22:43)\nVelika vecina ovoga sto je izreceno je vec mesecima javna tajna po zemunskim kaficima i restoranima. Cak je i gospodin Covic onomad u svom interview-u Nin-u cini mi se napomenuo nesto u vezi sa "igranjem saha na dobro utvrdjenim zemunskim visovima".\n(evita, 24. januar 2003 22:09)\nAko je taèno makar i deset procenata onoga što je rekao Buha, onda u Srbiji vlast ne drži Ðinðiæ nego Legija.\n(Dule - Tromsø, 24. januar 2003 20:57)\nSta kaze Kancelar,Nacelnik general staba VJ,Predsednik SRJ?Buha kaze da je spreman da svedoci?\n(Snezana, 24. januar 2003 20:25)\nZaklela se zemlja raju... Tek sada se vidi zasto je SPO svima smetao, nametanjem istine oko atentata i Ibarske magistrale, oko otmice Ivana Stambolica, ubistva Slavka Curuvije i umesanosti ljudi koje pominje "zrtva"-Buha. Sve je sada otislo do vraga, a na dobitku niko biti nece. Nova ubistva i grobovi - to je ono sto ovu zemlju ceka pod ovakvom vlascu!\n(Lisicica, 24. januar 2003 20:06)\nZar nema ljudi ovde koji se spominju da su se obogatili pijuci kafu s Milosevicem?Jer imati kuce jedni pored drugog na Dedinju,povlastice oko monopola na zastupnistva,trzista,kompanije,nakaradnu privatizaciju 90ih,i ostale privilegije zar to nije za ono sto se zalagao G,Labus,kad se kandidovao za predsednika Srbije?\n(Ljilja, 24. januar 2003 19:30)\nPa ovo je uzas.Ako je i samo 10% tacno Srbija je debelo zaglibila u blatu.Da pripadnik i dojucerasnji komandant najbolje jedinice bude umesan u otmice,ubistva...,da to budu i drugi zvanicnici policije i DB-a????Ovo je odgovor onima koji se cude zasto nam Bog ne pomaze i sto nam je "okrenuo ledja".Da li mi to zasluzujemo ?\n(Geronimo, 24. januar 2003 18:58)\nDa li u opste ima komentara kad se ovakav tekst procita?\n(Dusanka, 24. januar 2003 18:52)\nOcigledno je da nisu cvecke ni optuzeni, a ni onaj koji ih optuzuje. Samo me zanima da li je to doslo do svadje u njihovom taboru?\nA mozda su maske konacno pocele da padaju (daj Boze)!\n(ZELJAN NORMALNOG ZIVOTA, 24. januar 2003 18:12)\nAh, sto se Dindicevo drustvo lepo druzi i zabavlja sve u slozi i bratstvu. Sve sama elita i uspesni poslovni ljudi-reformatori. Pravo drustvo za suverenog vladara...\n(slobodan, 24. januar 2003 18:07)\nnema komentara.gospoda komunisti a i ostali nemaju sta da kazu.sodoma i gomora. Trideset ubistava!Otmice .Db,odgovorni ljudi milicije pa ko vodi racuna o kriminalu u zemlji.Kriminalci.Ovo je ko u najstrasnijem horor filmu.Bitno da drustvo prati sudjenje GMilosevica.Verovatno su i ovo pristrasne optuzbe nato-a i njihovih placenika(naravno ovo je ironicno)Kakav sram i razrat.Afrika i yugoslavija bice zemlja Evropska.Zakljucak sto je babi milo to joj se i snilo\n(boba djuric, 24. januar 2003 17:53)\nE evo sanse Djindjicu i ostalima da ociste mafiju u Srbiji da pohapse sve ukljucujuci i Buhu(kako on sve zna?)i nemoraju traziti ni po nebu ni podzemljom...ono sto je propusteno da se uradi nakon 5 oktobra se moze uraditi sada...pa da vidimo...ili ce biti opet tresla se gora rodio se mis...\n(Eliot Ness, 24. januar 2003 17:52)\nAu ala se to zakuvalo! Vrlo je interesantno kako ce nas zvanicni establisment reagovati na ove reci, ali i na optuzbe koje ce uslediti. Ovo je u svakom slucaju uvod u veliku krizu. Mislim da se krupnim koracima priblizavamo izborima koji, naravno, nece nista resiti, ali ce oslabiti pozicije onih koji su 'u ime naroda' trgovali sa ubicama i kriminalcima.\nPitanje je ko se od vodecih politickih licnosti moze sada osecati bezbednim, ako je citava ujdurma oko Buhe poprimila ovakve razmere.\nMislim da smo svi olako shvatili znacaj 5.Oktobra i da nas je neopravdano poneo zanos revolucije; oni koji su tog dana kao jezicak na vagi prevagli u nasu korist, danas bi mogli biti spremni na sve, zbog licne koristi. Zato ne vidim da ce ovo izaci na dobro, i imam utisak da je narod koji je istinski zeleo promene i kraj kriminala i mafije - ne samo izneveren - nego obescascen, dusevno amputiran, raspolucen. Neka je to sve na sramotu onih politickih cinilaca koji su posedovanje apsolutne moci stavili ispred svih moralnih normi, ispred napretka kojeg su obecavali, ispred svih i svega sto mrda.\n(Kum Djole, 24. januar 2003 17:48)


Dr. Meliha Zejnilagić-Hajrić - POTREBA ZA EDUKACIJOM I PERMANENTNIM STRUČNIM USAVRŠAVANJEM NASTAVNIKA\nUpravo zbog ovog razloga je neophodno osposobiti nastavnike u osnovnoj i srednjoj školi da primjenjuju aktuelne nastavne metode kako bi na racionalan način raspodijelili vrijeme i efikasno djelovali i sa odgojnog i sa obrazovnog aspekta. Potreba za edukacijom i permanentim stručnim usavršavanjem nastavnika se nameće kao imperativ. Inicijalna obuka i stručno usavršavanje nastavnika trebali bi se zasnivati na:\n– strategiji kontinuiranog razvoja sa odgovarajućom organizacijskom podrškom,\n– permanentnom obrazovanju i stručnom usavršavanju, za što je neophodno obezbijediti adekvatno vrijeme i materijalna sredstva,\n– činjenici da su za kvalitetnu školu odgovorni svi (menadžment, stručni saradnici, nastavnici i drugo osoblje u školi, učenici, roditelji, lokalna zajednica i nadležna ministarstva)\nPermanentnim obrazovanjem i stručnim usavršavanjem nastavnika potrebno je postići stalnu modernizaciju znanja i jačanje profesionalne kompetencije, a sve u svrhu poboljšanja organizacije rada u školi sa učenicima i đacima, da bi se na taj način osigurao kvalitet u odgoju i obrazovanju.\nNeophodno je da nastavnik posjeduje slijedeće kvalitete:\n– odgovarajući stepen obrazovanja, pedagoško – psihološku i didaktičko\n– metodičku osposobljenost za izvođenje nastave\n– sposobnost identifikacije i uvažavanja potreba, individualnih razlika i stilova učenja svakog učenika i đaka ponaosob i\n– osposobljenost za evaluaciju rezultata učenja i razvoja učenika i đaka, te postupaka, metoda i oblika rada koje se koriste u nastavi\n– sposobnost kreiranja uslova i okruženja za interaktivno učenje i inkluzivno obrazovanje\n– sposobnost voditelja, instruktora aktivne nastave, koordinatora, kreatora novih međuljudskih odnosa, graditelja pozitivne klime u odjeljenju\n– motivisanost za stalno stručno usavršavanje i otvorenost za promjene u obrazovanju.\nRazlozi motivišanja nastavnika za obrazovni rad i profesionalno usavršavanje su mnogobrojni, a neki od njih su:\n– postizanje većeg stepena obrazovanja,\n– uspjeh u profesionalnom radu,\n– zadovoljenje spoznajne radoznalosti,\n– samopotvrđivanje i napredovanje u službi,\n– težnja da se nadoknadi ranije propušteno,\n– težnja da se ne zaostaje u struci,\n– postizanje većeg društvenog priznanja,\n– ostvarivanje veće plate i dr.\nU današnjem svijetu razvoja društva (ekonomski, socijalni, tehnološki razvoj) ne samo da nova tehnologija traži od nastavnika viši stepen obrazovanja, nego je upravo taj viši stepen obrazovanja pretpostavka stvaranja i korištenja novih tehnologija. Nastavna tehnologija u savremenoj nastavi ima veliki značaj jer se upotrebom audio-vizuelne tehnike (kao što je televizija, film, videokasete, pa sve do najsavremenijih generacija računara) dolazi do veoma brojnih i raznovrsnih informacija iz sadržaja ljudskog života i iz naučnih dostignuća, kako iz prirodnih, tako i iz društvenih oblasti.\nNastavna tehnologija služi kao neprekidan izvor saznanja, podstiče učenika i đaka na znatno veću aktivnost, razvija motivaciju, doprinosi većoj racionalizaciji vremena, efikasnosti u radu, a time i postizanju i ostvarivanju većih postignuća u nastavi.\nUsavršavanje nastavnika organizuje se putem raznovrsnih oblika, a najčešće individualnim i grupnim usavršavanjem. Individualno usavršavanje se započinje odmah nakon završetka fakulteta (najčešće za vrijeme pripravničkog staža), posebno u prvoj godini rada, poslije čega se polaže stručni ispit. Samoobrazovanje podrazumijeva proučavanje određene literature, prije svega zbog uvođenja inovacija. Grupno usavršavanje se odvija putem seminara, savjetovanja, simpozija, kongresa i si., u čemu najvažnije mjesto zauzimaju visokoškolske ustanove. Permanentno obrazovanje je složen proces koji podrazumijeva praćenje naučnih dostignuća u struci, obrazovanja i društveno postavljenih ciljeva odgoja i obrazovanja. Kod profesionalnog usavršavanja nastavnika neophodno je obezbijediti kontinuitet tog procesa tokom: – osnovnog obrazovanja za struku,\n– uvođenja u profesiju (stažiranje),\n– usavršavanja (permanentno obrazovanje pri radu) i\n– uspostavljanja centra za profesionalni razvoj nastavnika,\nGlavna područja permanentnog obrazovanja su:\n– obrazovanje uz rad, koje se vrši uporedo sa radom u sklopu radnog vremena (paralelno sa radom), ili u slobodno vrijeme, ali bez dužeg napuštanja rada i\n– obrazovanje iz rada, koje se ostvaruje tako da se privremeno napusti rad, ali zadržavaju sva prava iz radnog odnosa, uz obavezu vraćanja radu nakon završetka obrazovanja.\nOrganizovanim stručnim usavršavanjem potrebno je obezbijediti odgovarajući profesionalni razvoj nastavnika sa ciljem jačanja spoznaje najnovijih dostignuća u struci, i primjene savremenih nastavnih metoda. Koliko je stručno usavršavanje nastavnika značajno, pokazuje i činjenica da je to zakonski regulisana obaveza.\nUsavršavanje nastavnika u uslovima savremenih promjena determinišu sljedeći faktori:\n– nemogućnost da se tokom školovanja stekne potpuna i dovoljna osposobljenost nastavnika za cijeli radni vijek\n– usvajanje inovacija je stalni proces koji uslovljava napredak naučnih dostignuća, a posebno u odgojno-obrazovnoj tehnologiji\n– usvajanje novih savremenih znanja u okviru svjetskih kretanja, zahtijeva i promjenu ponašanja\n– uzrast i psiho-fizičke sposobnosti učenika moraju se uvažavati, i tome prilagoditi primjenu adekvatnih nastavnih metoda i postupaka.\nSve ovo zahtijeva određene promjene, posebno u primjeni savremenih nastavnih metoda i oblika rada sa učenicima i đacima, uz mnogo više upotrebe obrazovne tehnologije. Za nastavnika budućnosti, kompetencije koje se traže daleko su zahtjevnije, nego do sada. Prije svega, odnose se na socijalne i emotivne kompetencije nastavnika za interdisciplinarni rad. Nastavnik treba da osposobi mlade za vrijeme koje je sada, kao i za budućnost za koju se ne zna kakva će biti, s obzirom na turbulentne promjene koje izazivaju gašenje mnogih zanimanja i otvaranje novih, do sada nepostojećih. Zato je neophodno mlade osposobiti za “cjeloživotno učenje”. Da bi nastavnik mogao odgovoriti ovim izazovima, također je potrebno da se i nastavnik osposobi za “cjeloživotno učenje” na odgovarajućim visokoškolskim ustanovama. Kod nas, u Bosni i Hercegovini, je neophodno podizanje svijesti o značaju obrazovanja mladih za sadašnje vrijeme kao i za vrijeme koje dolazi.\nKako bi se zadovoljile potrebe nastavnika za stručnim usavršavanjem u oblasti socijalnih i emotivnih kompetencija za interdisciplinarni rad i cjeloživotno učenje, potrebno je za-isto imati i institucije koje bi znale odgovoriti na ove zahtjeve.\n1. Dmitrović O. P. (2004): Usavršavanje nastavnika u uslovima savremenih promjena, Pedagoški fakultet u Bijeljini, IP “Mladost” -Bijeljina.\n2. Stevanović, M. (1998): Didaktika, R&S, Tuzla


Plakanje u umetnosti – Studije savremenosti\nJavno političko plakanje samo je jedna vrsta pod-žanra u okviru „medija“ masovnog prolivanja suza u raznovrsnim prostorima javnosti. U dokumentarnom filmu For Crying Out Loud (2011) engleska glumica, komičarka Džo Brend započinje svoje tv-istraživanje ovog fenomena jednostavnom konstatacijom da danas “gde god pogledate, neko plače“. Ne samo u tzv. reality ili talent shows programima, već čak, kaže ona, i u televizijskim vestima. Nije, istina, spomenula najpopularniju instituciju javnog cmizdrenja poznatu pod imenom Academy Awards (Oscars), kao uostalom ni mnoge druge suzama natopljene glamurozne predstave nagrađivanja najuspešnijih iz različitih domena popularne kulture. Zaista, ova žena je potpuno u pravu kada ironično primećuje kako se javno plakanje otelo svakoj kontroli. U istom filmu moglo se saznati da u Japanu, navodno, postoje klubovi za plakanje, dok se u jednom Londonskom klubu pod imenom Loss Club ljudi, uglavnom mladi, prigodno nekonvencionalno odeveni, u raspoloženju (gubitničkom) koje odgovara imenu kluba, okupljaju oko velikog stola prepunog crnog luka, koji onda seckaju da bi se sa proizvedenim suzama u očima prepustili kolektivnom „jadanju“. Naša komičarka se zapitala da li su to možda neki studenti umetnosti koji se podsmevaju, ili pak zaista osobe ozbiljno uznemirene svojim problemima.\nPremda na prvi pogled možda neočekivano, plač i suze imaju svoje mesto i u umetnostima koje tradicionalno zovemo likovnim. Pritom, najmanje je zanimljivo njihovo prirustvo u predstavnom, narativnom registru, u okviru određenih ikonografskih, tematskih ili žanrovskih modela, religijskih ili svetovnih. Ne radi se, dakle, o „Oplakivanju Hrista“ naslikanom na platnu. Zanimljivije je plakanje pred slikama, čime se bavio američki istoričar umetnosti Džejms Elkins u knjizi Pictures and Tears. A History of People Who Have Cried in Front of Paintings (2001). Koliko god može izgledati bizarna, ova tema implicira pitanje da li se, kada je o plakanju pred slikama reč, radi o onima koji plaču ili pak o onome što taj plač izaziva, dakle o samim slikama. Uprkos naslovu, autor tvrdi da se u stvari, posredno, bavi ovim drugim.\nU poređenju sa filmom, pozorištem ili muzikom, čija medijska svojstva dopuštaju konstruisanje narativnih dijahronijskih struktura, slikarstvo se odista čini inferiornim kada je reč o kapacitetu emocionalnog pokretanja posmatrača. Utoliko je, reklo bi se, mnogo teže razumeti zašto bi nekom potekle suze pred bilo kojom slikom u muzeju. No nezavisno od medija ili vrsta umetnosti, ono što ovde objedinjuje intenzivnu emocionalnu participaciju, pa i onu koja se manifestuje plakanjem, jeste institucija posmatrača, recipienta, koja podrazumeva spoljašnju poziciju u odnosu na umetničko delo. Međutim, ima ne malo i drugačijih, suprotnih primera, kada se sa namerom, svesnom akcijom umetnika posmatrač uvodi, uključuje u događaj, umetnički rad, na način da postaje njegov integralni deo, biva uveden, premešten u unutrašnju poziciju, postajući svesni ili nesvesni subjekt, dakle sudionik u nastajanju, u stvaralačkom činu, a ne tek „potrošač“ gotove stvari. Ako je reč o plakanju, onda možemo govoriti o plakanju u umetnosti. Jedan takav primer, po mnogo čemu intrigantan, predstavlja rad, performans Marine Abramović pod naslovom „Umetnik je prisutan“ (Artist is Present), izveden 2010. godine u njujorškom Muzeju moderne umetnosti.\nVeć svojim nazivom ovaj rad objavljuje prisutnost umetnika, naime njegovu faktičku, fizičku ili telesnu prisutnost kao inicijalno i finalno tematsko, problemsko i idejno čvorište. Time nas podseća na to da je umetnik u dominantnoj tradiciji na ovaj način uvek odsutan, to jest da pred sobom imamo njegovo delo a ne njega samog. S druge strane, u onim oblicima rada koji uključuju fizičku prisutnost umetnika, kao što su performans, Body Art, itd., ta prisutnost nije nominalno i deklarativno označena. No nije, naravno, reč samo o prisutnosti već, pre svega, o onome ko je prisutan, dakle o instituciji umetnika. Rad Marine Abramović baštini kao svoje zaleđe različite varijante sa romantizmom formiranog modernog kulta umetnika. Od uzvišenog ideala umetnika kao proroka, propovednika, iskupitelja, isceljitelja, sveca, stradalnika i mučenika koji prinosi žrtvu na oltar umetnosti, duhovnog vizionara koji dopire do same istine i suštine (bića), pa sve do teorijsko-filozofskih spekulacija o prirodi umetnosti po kojima je neka stvar umetničko delo po tome što je proizvod, tvorevina umetnika, umetnik je ovako ili onako na pijedestalu posebnosti, izuzetnosti. U nedavnoj izjavi Abramovićeve da nije želela da ima decu jer bi to bilo pogubno za njenu umetnost ispoveda se nužnost one vrste bezuslovne posvećenosti i žrtve koju je zahtevao još Viljem Blejk s početka 19. veka pišući kako „moraš ostaviti i oca i majku i dom i zemlju ako se ispreče na putu umetnosti“. U svom skorašnjem manifestu ona pored ostalog zapisuje da bi umetnik trebalo da pati jer iz patnje nastaje najbolje delo, da bi inspiraciju trebalo da traži duboko u sebi jer tako postaje univerzalniji, da bi potom zaključila: “The artist is Universe.”\nJoš uvek prisutnom, iako transformisanom kultu umetnika ne samo u opštoj, popularnoj predstavi nisu naškodili ni brojni primeri radova, akcija ili ponašanja u umetničkim praksama 20. veka koji su, suprotno, radili na relativizaciji, ironizaciji ili čak subverziji tog kulta. Ni dadističko “sranje u raznim bojama” ni Manzonijeva “Umetnikova govna” nisu makli umetnika sa trona na koji je počeo ga uzdiže još Vazari nazivajući neuporedivo veštog zanatliju Mikelanđela božanstvenim.\nU radu Abramovićeve posmatrač nije samo poželjan, kao na primer u pozorištu ili sportskoj areni, gde njegovo odsustvo poprilično obesmišljava sam događaj, već je neophodan da bi se događaj/umetničko delo uopšte dogodio. Utoliko on u stvari i nije posmatrač/publika već akter, on je u delu, na sceni. U delo ulazi onog momenta kada uhoda u belom linijom oivičeno kvadratno polje, sedne na stolicu naspram umetnice, i kada se, nakon što ona lagano podigne glavu, suoče njihovi pogledi. Započinje seansa uzajamnog posmatranja, oči u oči, licem u lice. Komunikacija se odvija isključivo pogledom, mimikom ili gestovima lica, dakle u vizuelnim terminima, ćutanjem, a ako bi posmatrač-koautor progovorio umetnica ne bi uzvratila.\nOsim dizajna prostora, scene na kojoj se događaj odvija, posebno važna komponenta vizuelne opreme performansa jeste izgled umetnice. Njena dugačka crna kosa skupljena je u pletenicu, spuštenu preko ramena, lice je bez šminke. Njena haljina nije iz arsenala svakodnevnog odevanja. U pitanju je jednobojna crvena, bela ili tamno plava haljina sa dugačkim rukavima, znatno duža od visine umetnice, tako da je u položaju sedenja donji deo prostrt po podu na način koji će poznavaoci istorije umetnosti odmah povezati sa prizorima dugih, puštenih draperija na predstavama na primer Bogorodice u praksama religioznog slikarstva od Srednjeg veka nadalje. U pomenutoj tradiciji prisvajanja kultnog statusa umetnika ova haljina kod Abramovićeve poprima značenje jedne vrste statusne odore, postaje obeležje dostojanstva, pripadanja posebnom redu umetničke klase.\nPremda se odvija u javnom polju, u visoko institucionalizovanom, sekularnom prostoru umetnosti (muzej), pred brojnom publikom i pod svetlošću reflektora, rad/događaj delom poprima komponente sakralnog čina. Umetnik (sveštenik-duhovnk) u muzeju (crkvi) prima “vernike” i otvara im vrata “svete crkve umetnosti”. Međutim, sveštenik ovde ne propoveda, ne govori, u sakralizovanom prostoru, hramu umetnosti dovoljno je samo njegovo prisustvo, ćutanje i pogled, da bi se u simboličkom registru odigrao ritualni čin pričešća, primanja tela i krvi umetnosti. S druge strane, sve što kliza ka sakralnom, bolje reći kvazi-religijskom, uvezuje se sa ikonografijom savremenog (postmodernog) deborovskog spektakla. Od pripremnih, organizacijskih i produkcijiskih radova pod okriljem njujorškog „hrama modernizma“, ogromnog interesa publike (preko 800.000 posetilaca) i intenzivnog masmedijskog pokrivanja, pa sve do završne svečane večere (sponzor Givenchy) za 300 odabranih celebrity zvanica i snimanja dokumentarnog filma po modelu „the making of“, čitav performans se postepeno holivudizovao, „rijalitizovao“, pretvorivši se na kraju u kultur-industrijski Manhattan entertainment. Gomile ljudi tiskale su se da bi obezbedili svoje mesto na stolici naspram umetnice, neki su čak noću kampovali pred muzejom ne bi li ujutru na vreme uhvatili svoj red. Unutar takve matrice plač i suze postali su prirodni, integralni deo čitavog događaja.\nDakle, mnogim posetiocima različitih uzrasta i polova potekle su suze u toj jedinstvenoj prilici suočavanja sa pogledom umetnice, unutrašnje participacije u stvaralačkom činu. Njene oči takođe su veoma često bile pune suza. Tako se epidemija javnog plakanja, u kojoj se može prepoznati tek jedna od mnogih manifestacija sveprisutne holivudizacije i sapunizacije savremene stvarnosti, preselila i u muzej, koji je povremeno ličio na plakaonicu. Ubrzo je pokrenut blog sa nazivom „Marina Abramović Made Me Cry“, ljudi koji su sedeli pred umetnicom više od deset puta formirali su svoj klub, a pojavio se i tajnoviti prigodni bedž kojim je njegov nosilac saopštavao „I cried with Marina Abramović“. Plakati sa umetnicom postalo je neka vrsta privilegije, znak prestiža. Tako sam ponosna na tebe, rekla je, gotovo ridajući, majka jednog tamnoputog dečaka, takođe suznih očiju, prišavši mu posle njegovog sedenja.\nPremda su javne suze u ovom vremenu takoreći nužno postale sumnjiva stvar, bilo bi zaista neprikladno unapred sumnjati u njihovu iskrenost u svakom, pa i u ovom slučaju. Doduše, jedan ambiciozni (istorijski) avangardista svojevremno je pisao kako je u umetnosti potrebna istina a ne iskrenost. No u tom vremenu još nije bila „otkrivena“ post-istina. Jedan pak drugi avangardista tvrdio je, možda neobično, da umetnik u svom radu može da izrazi nešto što nije nameravao i, istovremeno, ne izrazi ono što je nameravao. Ovoj tvrdnji, čini se, protok vremena nije naškodio.


U NEDELJU SE NASTAVLJAJU ŠAHOVSKE LIGE - APATINCI PROTIV HAJDUKA, PRIGREVČANI DOČEKUJU CRVENČANE | Apa-press\n24. maja 2019. od Apapress\nU nedelju od 10 časova se nastavljaju šahovske prvenstva u svim ligama i na programu su mečevi trećeg kola. Šahisti apatinskog Vulkan Protektora gostuju u Kuli domaćem Hajduku i taj meč je proglašen derbijem kola Vojvođanske lige, jer se sastaju dva tima iz vrha tabele. Apatinci su jedini tim koji je uspeo da ostvari dve pobede na startu prvenstva, dok su Kuljani na drugoj poziciji sa nešto slabijim učinkom, ali objektivno rečeno, i uz mnogo teži raspored. Inače dueli ova dva kluba oduvek su bili neizvesni i nijanse su odlučivale o pobedniku, pa se nešto slično može očekivati i u nedelju. Ukoliko uspeju da otputuju u najjačem sastavu šanse šahista Vulkan Protektora da ostvare dobar rezultat su sasvim realne.\nPred Prigrevčanima je takođe težak zadatak. Oni u nedelju dočekuju ekipu „Miljo Vujović“ iz Crvenke koja se svrstava u red najboljih u Bačkoj ligi, jer je sačinjena od iskusnih i veoma kvalitetnih pojedinaca koji su godinama igrali u višem stepenu takmičenja. Za Prigrevčane, mada je najavljivano, ni ovoga puta neće nastupiti mlada Marina Gajčin što je veliki hendikep. Ekipa Prigrevačkog šahovskog kluba vodi na tabeli i ukoliko želi da sačuva tu poziciju moraće da ostvari dobar rezultat što bi bilo mnogo lakše sa Marinom u sastavu. No, i pored svih nedaća sa kojima su Prigrevčani suočeni na startu prvenstva u ekipi vlada raspoloženje i svi se nadaju da su spremni da iz ovog derbija izađu kao pobednici.\nPredhodniAPATIN U SUBOTU CENTAR SRPSKE ODBOJKE\nSledećiSRPSKA LIGA VOJVODINA – BRATSTVO 1946 U ZRENJANINU\nDINAMO IZ SONTE – ISTORIJA DUGA 94 GODINE 11. februara 2021.\nRUKOMETAŠI PIK PRIGREVICE SAVLADALI I BUDUĆNOST – ČOVIĆ BLISTAO, KOZLOVAČKI I ĆERAN POGAĐALI 11. marta 2021.


U indeksu upisan i dug za školarinu - Infostud | NajStudent.com\nU indeksu upisan i dug za školarinu\nSamofinansirajući akademci sve teže uspevaju da izmire obaveze prema fakultetima. Čak 20 do 30 odsto više studenata traži oslobađanje od dela školarine\nBroj samofinansirajućih studenata koji ne mogu na vreme da uplate školarine sve je veći. Na državnim fakultetima kažu da u poslednje vreme mnogo više akademaca i njihovih roditelja ima objektivne probleme da isplati obaveze prema fakultetu.\nNjima se odobravaju dodatne rate, neki budu i oslobođeni dela duga, a većina fakulteta omogućava im da polažu ispite na vreme, iako nisu izmirili obaveze.\n- Ove školske godine imamo 20 do 30 odsto više studenata koji su pisali molbe da im produžimo rok za plaćanje ili da ih oslobodimo dela duga - otkriva za "Novosti" prof. dr Branislav Boričić, dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\n- Nemamo mogućnost da ih oslobodimo plaćanja, ali naša fondacija je za 30 do 40 najugroženijih, koji su prošle godine ostali bez roditelja, obezbedila subvenciju od po 25.000 dinara. Onih čiji su roditelji ostali bez posla je mnogo više i njima jedino možemo da produžimo rok za plaćanje.\nStudentima je omogućeno da, i pored duga, polažu ispite. Ali pošto ih elektronski sistem automatski blokira, moraju da podnesu molbu kako bi mogli da izađu na ispit. I studentima Filološkog fakulteta UB omogućeno je da "čiste" godinu, iako imaju dug.\n- Ne vodimo posebnu evidenciju o tome koliko naših studenata kasni sa plaćanjem. Školarinu bi redovno trebalo da plate na šest rata od po nešto manje od 20.000 dinara, ali im omogućavamo da do kraja školske godine uplate ceo iznos - objašnjava, za "Novosti", prof. dr Aleksandra Vraneš, dekan Filološkog fakulteta. - Ako to ne urade na vreme, pišu molbu komisiji koja procenjuje i odobrava dodatne pogodnosti.\nI prof. Vraneš kaže da se povećao broj akademaca koji su u veoma teškoj situaciji. Neki su ostali bez roditelja, veći broj je bez primanja, a otac i majka školuju još jedno ili više dece.\nDa je kriza udarila i na studentski budžet, potrvrđuje i Vladimir Smuđa, predsednik Studentskog parlamenta UB. On kaže da je sve veći broj zahteva za pomoć koji stiže parlamentima na fakultetima.\n- Mnogi propuste rok jer nisu platili, pa tek onda shvate da su njihove kolege koje takođe duguju pisale molbe i normalno polagale ispite - objašnjava Smuđa.\nSKUPLjI OD PROSEKA\nIstraživanje OECD, objavljeno krajem prošle godine, pokazalo je da je u Srbiji cena univerzitetskog studiranja u odnosu na BDP veoma visoka. Naknade čak i na najjeftinijim fakultetima u Srbiji su znatno više nego prosečne u zemljama OECD. Prosečna cena deset najskupljih oblasti studija u Srbiji gotovo je dva puta viša od prosečne školarine u Južnoj Koreji i preko četiri puta viša od prosečnih iznosa u državama OECD.\nZSTAX & Consulting


Počela blokada autoputa u Beogradu, ekolozi poručuju „Rio Tinto nije dobrodošao u Srbiju“ | Tacno.net\nPočela blokada autoputa u Beogradu, ekolozi poručuju „Rio Tinto nije dobrodošao u Srbiju“\nAutor 👤Kristina Bondžulić/Vojin Radovanović 15.1.2022. u 14:23\nŠtedne žarulje za spas okoliša\nBesplatna pravna pomoć piscima Zakona o udžbenicima\nDačićev “nalet iskrenosti”\nIvan Ivanji: „Tito je bio najimpozantniji lik dvadesetog vijeka“\nTITO – verse i kontraverze\nUdruga “Žene u crnom” traži da srbijanska vojska otvori arhive o Vukovaru\nFoto: Kristina Bondžulić/Danas.rs\nGrađani okupljeni na poziv ekoloških aktivista otpočeli su dvočasovnu blokadu autoputa kod mosta Gazela u Beogradu u znak protesta protiv dolaska kompanije Rio Tinto u Srbiju.\nZa ovu subotu po prvi put je najavljena blokada jednog graničnog prelaza – Trbušnica kod Loznice, kao korak za radikalizaciju protesta, osim blokade mosta Gazela i puteva na najmanje šest lokacija u Srbiji.\nNekoliko stotina građana okupilo se na autoputu E-75 u Beogradu, ispred Sava centra, da blokadom puta još jednom pošalje jasnu poruku – da Rio Tinto nije dobrodošao u Srbiju.\nPored građana, na protestu je prisutan značajan broj pripadnika policije u civilu.\nSaobraćaj je uspešno blokiran i planira se zastoj od dva sata.\nIspred Ekološkog ustanka, koji je jedan od koorganizatora, građanima se obratio Aleksandar Jovanović Ćuta koji je rekao da je plan da se sva energija koja je rasuta po celoj Srbiji sledeće subote okupi ovde.\n– Ovo će da traje dok Rio Tinto ne ode iz Srbije, u „pi*ku materinu“. Svi su rokovi davno istekli, ovo je akordna stvar, zna se šta treba da urade, da obrišu Rio Tinto iz prostornog plana Srbije – upozorava Jovanović.\nOrganizator blokada je Savez ekoloških organizacija Srbije koji je za danas najavio blokade puteva na više lokacija u Srbiji.\nOsim puteva, ove subote biće po prvi put blokiran i jedan od graničnih prelaza, odnosno put ka graničnom prelazu Trbušnica (Šepak) kod Loznice, što je realizacija najavljene radikalizacije protesta protiv iskopavanja litijuma u Srbiji.\nSavezu ekoloških organizacija Srbije u blokadama se priključiju i organizacije Ekološki ustanak, Ne davimo Beograd, Akcija, Savski nasip i mnoge druge, čiji će predstavnici biti na blokadama.\nNa protestu su prisutni i članovi pokreta Oslobođenje Nikola Kosović, Milan Dumanović i predsednik pokreta Mlađan Đorđević. Oni su razvili transparent na nadvožnjaku sa natpisom „Izdajnik“ i slikom predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Đorđević kaže da su „uvek uz pobunjeni narod“.\n– Ovde smo da ponovimo, ono što smo godinu i po dana govorili, a to je da iskopavanja litijuma i Rio Tinta u Srbiji – neće biti. Ovde smo da izdajniku Aleksandru Vučiću poručimo da mu neće proći ono što je obećao svojim zapadnim sponzorima, jer taj projekat treba da uništi Srbiju, ali mi smo ljudi koji mu to neće dozvoliti – naveo je Đorđević.\nMeđu okupljenim građanima je i profesorka BU i članica Skupštine Slobodne Srbije Biljana Stojković, koja je ukazala za Danas kakav odnos ima vlast prema mišljenju struke.\n– Vidimo kako se predsednik SNS odnosi prema struci – on koristi reč “stručnjaci” u pogrdnom značenju. Nama je potpuno jasno šta on misli o struci i na koji način se prema njoj odnosi. Dakle, apsolutno nije bitno šta struka govori, već šta će reći Privredna komora ili strani investitori, kazala je Stojković dodajući da su blokade izgleda jedini način za borbu.\nIako je Gazela blokirana, građani su propustili više vozila hitne pomoći.\nOrganizatori su ranije tražili od vlasti da se sve potpisano sa kompanijom Rio Tinto „stavi na sto“, odnosno bude objavljeno i da se ukine uredba Vlade o prostornom planu za projekat „Jadar“.\nPrema najavama, biće blokiran i autoput E-75 u Beogradu kod Sava centra, posle mosta Gazela, na dva sata, kao i put u Preljini, put između Požege i Kosjerića kod mesat Pesak i Ložionički most u Užicu i novo most u Šapcu. Osim ovih šest mesta, postoji mogućnost da se do početka blokada lista proširi, rečeno je ranije Danasu u SEOS.\nAktivista ekološkog ustanka Aleksandar Jovanović Ćuta uoči blokada istakao je za Danas da ekolozi „neće stati“ kao i da sada „nema nazad“.\nTagovi: blokada putevaekološki ustanakRio TintoSrbija


Ovim putem želim da izrazim zadovoljstvo kvalitetom, načinom i sadržajem, kao i krajnjim rezultatima održanog seminara. I pored određenog nivoa znanja koje smo posjedovali ovaj seminar će doprinjeti sa sistematizujemo naše napore da uspostavimo kvalitetan sistem upravljanja zalihama.\nIzuzetno mi se sviđa da je iz ovoga seminara proizašao akcioni plan za nove aktivnosti u smislu optimiziranja procesa i samim time i zaliha i cijelog SCM lanca.\nU nadi da ćemo nastaviti našu saradnju.\nMANN+HUMMEL BA J.S.C.\n(organizator inhous radionice "Upravljanje zalihama")


Kineski ministar spoljnih poslova Vang Ji je "osuo toliku paljbu" po SAD, da je Lavrov posle razgovora morao na "psihoterapiju"! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tKineski ministar spoljnih poslova Vang Ji je „osuo toliku paljbu“ po SAD, da je Lavrov posle razgovora morao na „psihoterapiju“!\nSAD prebacuju odgovornost na druge, koristeći pandemiju (korona virusa) za blaćenje drugih zemalja, ne zaustavljajući se ni pred čime, čak stvarajući žarišta i konfrontaciju u međunarodnim odnosima.\n„Američka strana otvoreno stavlja svoje interese iznad drugih, pokazuje egoizam, jednostranost i ekstremno siledžijstvo.\nPostoji li druga takva država?\nSAD prebacuju odgovornost na druge, koristeći pandemiju (korona virusa) za blaćenje drugih zemalja, ne zaustavljajući se ni pred čime, i čak stvarajući žarišta i konfrontaciju u međunarodnim odnosima.\nIzgubile su osećaj za razum, moralnost i kredibilitet“, rekao je Vang.\nKineski ministar spoljnih poslovaSergej Lavrovtelefonski razgovorVang ji


Počinje najmasovnije takmičenje u malom nogometu za srednjoškolce u BiH - Royal SPORT Jelly Liga srednjih škola KS\nPRESS CENTAR / AKTUELNE INFORMACIJE\nSve informacije o aktivnostima naše kompanije na jednom mjestu.\nU nedjelju, 7. februara 2016. godine, u maloj sali centra Skenderija u 10:30h, svečano će biti otvorena Liga srednjih škola. Organizator ovog najmasovnijeg amaterskog fudbalskog takmičenja u BiH, koje ove godine nosi naziv Royal SPORT Jelly Liga srednjih škola KS, jeste Udruženje za razvoj sporta Sport Centar (URS SC).\nU skladu sa svojom misijom podrške razvoju šire društvene zajednice Bosnalijek je generalni pokrovitelj ovog značajnog takmičenja. Kao prijatelj sporta, posebno kada je riječ o djeci i omladini, aktivno učestvuje u njegovoj organizaciji. „Podrška Bosnalijeka usmjerena je ne samo na područja prevencije i očuvanja zdravlja, već i na projekte koji unapređuju i stvaraju zdrave životne navike kod mladih ljudi", istaknuo je marketing menadžer Bosnalijeka Kenan Kekić. Prema njegovim rječima, Liga srednjih škola Kantona Sarajevo ove godine nosi naziv Royal SPORT Jelly, što označava nastavak saradnje URS Sport Centar i Bosnalijeka.\nOsnovna svrha projekta Liga srednjih škola Kantona Sarajevo, kroz koji je prodefiliralo mnogo sadašnjih profesionalnih fudbalera, jeste stvaranje sportskog ambijenta za mlade u Kantonu Sarajevo. U ovaj projekt uključene su sve škole s područja KS-a. Pored Bosnalijeka kao generalnog pokrovitelja, Royal SPORT Jelly Liga srednjih škola KS se održava i uz pokroviteljstvo Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo i Ministarstva kulture i sporta Kantona Sarajevo.\nPred oko tri stotine dječaka i stotinu djevojčica je tri mjeseca uzbudljivog takmičenja. Ovim putem pozivamo sve zainteresirane da dođu u malu dvoranu Skenderija i podrže mlade sportiste. Sve informacije, slike, izvještaje, najbolje strijelce i rezultate svakodnevno ćete moći pratiti na portalu www.scsport.ba u rubrici Liga srednjih škola.\nfebruar 6. 2016\nNeaktivnim oblicima u sastavu B12 – važne medicinske činjenice o aktivn ... Održana trodnevna „Škola EKG-a i srčanih aritmija“ Bosnalijek i Klinika za neurologiju UKC Tuzla 10 godina tradicionalno po ... Radnici Bosnalijeka organizovali akciju darivanja krvi Bosnalijek sufinansira putne troškove šest stipendista koji će studirati ... Bosnalijek najpoželjniji poslodavac Bosne i Hercegovine u oblasti farmac ... Bosnalijek podržao zlatnim sponzorstvom Kongres X Foruma porodične/obite ... Bosnalijek proglašen međunarodnom farmaceutskom kompanijom godine na trž ... Međunarodni naučni simpozij na temu “Šta smo naučili o posljedicama COVI ... Održana 13. škola EKG – a i srčanih aritmija\nmaj 19. 2022 |


Sublimaciona krpica za naočare\nNapomena: nova količina stiže u novembru !!! Sublimacione krpice za naočare (proizvodi za sublimaciju). Dimenzije: 18 x 15cm.\nRaspoloživa dimenzija štampe: 17 x 14 cm\nPreporučen način štampe: SITO, TAMPON, DIGITALNA, SUBLIMACIJA (SUBLIMACIONI PRESLIKAČ)\nŠifra proizvoda: 2870\nBez PDV-a: 31.11 RSD\nBoja --- Odaberite --- bela


Vlada Republike Srpske za tri mjeseca potrošila skoro milijardu maraka! – Fokus.ba\nU istom periodu dok Vlada RS-a moli za donacije, od početka godine do kraja marta, potrošeno skoro milijardu maraka. Povećali su plate svim zaposlenim u javnom sektoru\n“Ministarstvo finansija Republike Srpske je otvorilo račune Fonda solidarnosti za posebne namjene za saniranje posljedica korona virusa. Sva fizička i pravna lica, koja su u prilici da pomognu Republici Srpskoj da se izbori sa posljedicama korona virusa”, naveli su iz Ministarstva.\nU preliminarnom periodičnom izvještaju o transakcijama Ministarstvo finansija Republike Srpske navedeno je da je od prvog januara do 31. marta ove godine iz budžeta RS-a potrošeno 993,8 miliona maraka. Ovaj iznos veći je za 67,4 miliona maraka u odnosu na isplate iz budžeta u istom periodu prošle godine, piše Žurnal.\n#izdvojeno#vlada rs#scc#u fokusu\nOduzet duhan i cigarete u vrijednosti 68.000 KM


BIHAMK: Povoljni uslovi za vožnju – Haber.ba\nStanje na cestama 12. 06. 2019. i\nAutoceste BIH - Anadolu Agency\nBIHAMK: Opreznija vožnja i izbjegavanje rizičnih preticanja\nBIHAMK: Uslovi za vožnju povoljni, intenzitet saobraćaj pojačan na lokalnim izletištima\nTrebinje: Osnovci „prošetali“ likove iz književnih djela\nJunaci iz bajki, basni, književnih dijela za djecu, popularnih crtića, a sa njima i...\nPostavljena metalna ograda za migrante na Maljevcu\nNa graničnom prijelazu Maljevac prema Bosni i Hercegovini, sedamdesetak kilometara od Zagreba, postavljena je...


Franšizing je model otpočinjanja određenog biznisa, u kome jedna kompanija (davalac franšize) omogućava drugoj kompaniji (korisniku franšize) da proizvodi, prodaje ili distribuira njegov proizvod (uslugu).\nFranšiza predstavlja privilegiju da se marketira proizvod i/ili usluga u jednom poslovnom sistemu tokom izvesnog perioda vremena i na specifično izabranom lokalitetu.\nIzraz franšiza može se posmatrati s dva stanovništa:\na) ugovor ili sporazum, izražen pismeno između dva ili više lica:\n1) gde su preduzeti komercijalni odnosi određenog trajanja ili kontinuirano neodređenog trajanja;\n2) gde jedno lice (davalac franšize), daje pravo da se nude, prodaju ili distribuiraju robe ili usluge, proizvedene, razvijene, distribuirane ili organizovane i vođene od drugog lica (primaoca franšize);\n3) gde primalac franšize, kao nezavisan poslovni partner, predstavlja člana distribucionog sistema davaoca franšize;\n4) gde je poslovanje primaoca franšize u osnovi povezano sa trgovačkom markom, uslužnom markom, trgovačkim imenom, oglašavanjem ili drugim komercijalnim simbolom koje stvara davalac franšize i\n5) gde poslovanje primaoca franšize u suštini zavisi od davaoca i njegovih kontinuiranih isporuka roba ili usluga\nb) Izraz “roba“ znači predmet ili stvar bez ograničenja, koju upotrebljava primalac franšize u obavljanju usluge koje osniva, organizuje, rukovodi ili odobrava davalac franšize.\nOsim ove definicije postoje i mnoge druge npr: Franšiza je oblik licenciranja po kome vlasnik proizvoda (davalac franšize) ili usluga postiže distribuciju u maloprodaji preko pridruženih malprodavaca (ili primalaca franšize). Nosilac prava često dobija ekskluzivni pristup definisanom geografskom području.\nKao što vidimo, iz ovih definicija može se reći da im je jedan od nedostataka što se izostavlja fanšizing proizvodnja.\nKao davalac franšize može nastupiti:\n4) Uslužna agencija u svim oblicima vlasništva\nKao primalac franšize može poslovati veliki broj samostalnih:\n3) uslužnih i proizvodnih poslovanica.\nFranšizing robe proizvodi davalac franšize ili ih nabavlja i isporučuje u prodajne linije primaoca franšize, u proizvodnoj franšizi robe proizvode primaoci franšize i isporučuju ih kao sastavne dijelove za sistem davaoca franšize.\nFranšizing sistem stvara obavezu davaocu franšize da primaocu franšize ustupi svoja zaštićena prava i znanja u formi imena robne oznake, opreme kao i organizacioni, tehnički i ekonomski know-how za normalno odvijanje procesa franšize. Primalac franšize je obavezan da se koristi franšizing formulacije iz studije o primjeni.


Gradonačelnik Dašić sa ambasadorima nordijskih zemalja - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Gradonačelnik Dašić sa ambasadorima nordijskih zemalja\n28/09/2021 28/09/2021 315Ostavi komentar na Gradonačelnik Dašić sa ambasadorima nordijskih zemalja\nGradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić organizovao je prijem za ambasadore i predstavnike nordijskih ambasada, Suzan Šajn, ambasadorku Danske, Kima Lahdevirta, ambasadora Finske, Aleksandra Pejr Dotrija, zamenika ambasadora Švedske i Stefana Almehagen Sandstada, drugog sekretara ambasade Norveške, organizatore i učesnike međunarodne konferencije Jačanje cirkularne ekonomije u Srbiji – Nordijska iskustva.\nU razvijenim zemljama Evrope cirkularna ekonomija je već dugo u praksi. U tom smislu Srbija može da se ugleda na nordijske države i iz vaših iskustava može mnogo da nauči s obzirom na to da se ubrzano razvija, rekao je gradonačelnik Nikola Dašić.\nGrad Kragujevac i druge lokalne samouprave uz pomoć države ulažu značajna sredstva kako bismo uspeli da postignemo ciljeve koje su vaše države realizovale. Svesni smo da u svemu tome nije reč samo o očuvanju i zaštiti životne sredine već da pametnim delovanjem i pristupom cirkularne ekonomije, ukoliko upotrebimo sve resurse, možemo da ostvarimo i ekonomski napredak.\nCirkularna ekonomija se tiče svih nas i tiče se naših prirodnih resursa zato je i neophodno da svi podjednkao učestvujemo u svemu ovome, rekao je ambasador Finske Kim Lahdevirt. S druge strane, predstavlja poslovnu priliku za sve jer u cirkularnoj ekonomiji nema otpada, a na nama je da to dobro razumemo i primenimo u ekonomiji i zaštiti životne sredine. Srbija je za sada uradila značajne korake. Privredna komora Srbije je osnovala digitalnu platformu, hab za cirkularnu ekonomiju a u izradi je i nacionalni akcioni plan za cirkularnu ekonomiju, rekao je ambasador Lahdevirt.\nKonferencija Jačanje cirkularne ekonomije u Srbiji – Nordijska iskustva realizuje se pod pokroviteljstvom Nordijskog saveta ministara. Kragujevac je drugi od četiri gradova u Srbiji u kojima je partnerski realizuju Grad Kragujevac, Nordijska poslovna alijansa i NALED, u saradnji sa Privrednom komorom Srbije i Regionalnom privrednom komorom Šumadijskog i Pomoravskog upravnog okruga.\nTagovi: ambasador Finske Kim Lahdevirt Kragujevac Nikola Dašić\nZdravko Ponoš: BIA satima maltretirala člana Narodne stranke zbog tvita\nKik bokseri „Radničkog” osvojili šest medalja na prvenstvu Srbije – Smiliću zlatni pehar za najboljeg borca na prvenstvu


IN MEMORIAM, prof. dr Jovo Tauzović\n/ Pomorski fakultet Kotor /Vijesti /IN MEMORIAM, prof. dr Jovo Tauzović\nDana 2. februara 2018. godine preminuo je prof.dr Jovo Tauzović, redovni profesor Pomorskog fakulteta Kotor, u penziji, priznati i poznati pedagog, kapetan duge plovidbe, ali i naučnik, tvorac velikog broja naučnih radova i stručnjak u oblasti pomorstva. Generacije studenata podučavao je pomorskim vještinama, matematici, nauci o brodu, teoriji sistema i drugim naukama, ali ih učio i važnim životnim vrijednostima.\nOstaće zapamćena njegova velika dostignuća u nauci i pomorskom obrazovanju kako u Crnoj Gori, tako i okruženju.\nSahranjen je u rodnom Risnu dana 4. februara 2018. godine.\nBIOGRAFIJA JOVA T. TAUZOVIĆA\nJovo T. Tauzović je rođen 23. juna 1937. godine u Risnu. Osnovnu školu je završio u rodnom Risnu, a Srednju pomorsku školu (nautički odsjek) u Kotoru. Već u srednjoj školi ispoljavao je talenat za matematiku, što ga je 1955. godine odvelo na Prirodno-matematički fakultet u Beogradu (grupa za matematiku i astronomiju), na kojem je diplomirao u junu 1959. godine sa srednjom ocjenom 8,45. Godine 1964. godine diplomirao je i na Nautičkom odsjeku Više pomorske škole u Kotoru i dobio zvanje inženjera pomorsko-nautičke struke. Iste godine položio je državni ispit za profesora matematike i ispit za stručno zvanje kapetana duge plovidbe (kap. d. pl.). Zvanje kapetana duge plovidbe uvijek s ponosom ističe zato što su mu praktična iskustva, vještine i znanja stečena plovidbom (navigacijom) bili dragocjeni u daljem radu, ne samo kao edukatora u nastavnom procesu i radu sa studentima, već i u istraživačkom i naučnom radu. U međuvremenu je završio tri vojne škole rezervnih oficira i stekao čin rezervnog kapetana prve klase Jugoslovenske narodne armije. Na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu oktobra 1970. godine upisao je poslijediplomske studije – Upravljanje sistemima, smjer: Upravljanje proizvodnim sistemima, gdje je 1975. godine položio sve ispite sa prosječnom ocjenom 9,60 i odbranio magistarski rad na temu "Digitalna simulacija sistema".\nDakle, svoj radni vijek je započeo kao pomorac na brodovima "Jugooceanije" Kotor. Zatim je radio u Pomorskoj školi u Kotoru, gdje je budućim pomorcima predavao matematiku i mornarske vještine. Radio je u Gimnaziji u Kotoru kao profesor matematike (honorarno). Stalni radni odnos zasnovao je na Višoj pomorskoj školi u Kotoru, gdje radi kao profesor matematke, astronomije, navigacije i drugih pomorskih predmeta (ukupno trinaest!), a bio je i šef nautičkog odsjeka.\nNakon deset godina provedenih u pedagoškom radu u Kotoru, prof. Tauzović odlazi za Beograd, gdje radi na tehnološkom odsjeku Više tehničke škole kao profesor matematike, a dvije godine i kao direktor. Na Višoj ekonomskoj školi u Beogradu honorarni je profesor matematike za ekonomiste, na Saobraćajnom fakultetu u Beogradu radi kao honorarni nastavnik navigacije, a na Višoj vazduhoplovnoj školi u Vršcu je honorarni profesor matematike. U SOUR-u "Jugobrod" Beograd je bio angažovan kao savjetnik i direktor Centra za pomorska istraživanja i obuku pomorskih kadrova.\nNajveći dio radnog vijeka prof. dr Tauzović proveo je u Kotoru, na Fakultet za pomorstvo, kao profesor na sljedećim predmetima: 1. Nauka o brodu i plovidbi, 2. Teorija sistema (ili Sistemska teorija upravljanja) i 3. Tehnika i ekonomika eksploatacije broda. Pored ovih predmeta bilo mu je povjereno izvođenje nastave za jednu ili više školskih godina na predmetima: (i) Matematika 1, (ii) Matematika 2, (iii) Ekonomika i organizacija brodarstva, (iv) Primjena računara u pomorstvu i (v) Lučka koordinacija.\nGodine 1993. izabran je za prodekana za nastavu Fakulteta za pomorstvo u Kotoru. Na ovoj obrazovnoj ustanovi bio je i dugogodišnji šef Katedre za kibernetiku. Tri godine je radio kao honorarni profesor za predmet Iskorišćavanje broda na Pomorskom fakultetu u Dubrovniku.\nNa poslijediplomskim studijama Mašinskog fakulteta u Podgorici, smjer Proizvodno mašinstvo, profesor Tauzović je predavao Metode optimizacije sistema, a na poslijediplomskim studijama Fakulteta za pomorstvo u Kotoru je profesor za predmet Upravljanje pomorskim transportom. Bio je angažovan u nastavi i na predmetima: 1 . Upravljanje sistemima, 2. Savremene pravne i ekonomske teorije u pomorstvu i transportu i 3. Savremene tehnološke teorije u pomorstvu i transportu.\nU nekoliko navrata prof. dr Tauzović je boravio na specijalizacijama i studijskim putovanjima u inostranstvu. Najznačajniji kursevi koje je pohađao u cilju proširivanja sopstvenog znanja i upoznavanja sa savremenim trendovima pomorske nauke i matematike su: 1. kursu za specijalizaciju iz navigacije (exstra master) na Department of Navigation, Liverpool Regional College of Technology u Velikoj Britaniji (kao stipendista Više pomorske škole u Kotoru); 2. specijalizacija iz primijenjene matematike na Indiana University, Blumington (SAD); 3. strukturalno programiranje (oblast računarstva) na Ottawa Univesity (Kanada); 4. Department of Maritime Studies, The University of Wales Institute of Science and Technology, Kardif (Velika Britanija) – brodarstvo i luke (boravio u svojstvu gostujućeg profesora), 5. Department of Shipping and Transport, Polytechnic South West, Plimut (Velika Britanija) – savremeno upravljanje brodarskim organizacijama.\nProf. dr Jovo Tauzović je dvostruki doktor nauka. Prvi put je doktorirao na Fakultetu za pomorstvo i saobraćaj u Rijeci 1983. godine na temu "Simulacija sistema pomorskog transporta u slobodnom brodarstvu" (kojim je stekao doktorat tehničkih nauka), a drugi put na Ekonomskom fakultetu u Podgorici 1998. godine na temu "Savremeno upravljanje operacionim sistemima" (doktorat ekonomskih nauka).\nDijapazon interesovanja i aktivnog bavljenja prof. dr Jova T. Tauzovića nije se svodio na profesorski rad – na predavanja i rad sa studentima. On je dao značajan podsticaj i doprinos razvoju naučno-istraživačkog rada na Fakultetu za pomorstvo u Kotoru. Učesnik je brojnih naučnih i stručnih skupova - kongresa, okruglih stolova, savjetovanja, konferencija posvećenih pitanjima brodarstva i pomorske privrede u cjelini.Kao stručnjak i naučni radnik prof. dr Jovo T. Tauzović je posebno nastojao, i nastoji, kod stručne javnosti, ali i šire društvene zajednice, ukazati na značaj pomorske privrede i na potrebu da joj se pokloni dužna pažnja. U tom smislu zapaženo je njegovo djelovanje i kao inicijatora stručnih skupova posvećenih najaktuelnijim pitanjima pomorstva i pomorske nauke u našoj sredini.\nU periodu najteže krize naše pomorske privrede, prof. dr Tauzović je bio predsjednik organizacionih odbora tri okrugla stola, i to: 1) “Stanje i perspektiva morskog brodarstva Jugoslavije” u organizaciji Fakulteta za pomorstvo, Kotor i „Jugooceanije“, Kotor (1998), 2) “Spasiti i unaprijediti pomorsku profesiju” – Udruženje pomorskih kapetana trgovačke mornarice Jugoslavije i Udruženje pomorskih strojara Crne Gore (2000) i 3) “Potrebe savremenog brodarstva (pomorstva)” – Udruženje pomorskih kapetana trgovačke mornarice Jugoslavije i Udruženje pomorskih strojara Crne Gore (2002). Napominjemo da je prof. dr Jovo T. Tauzović bio potpredsjednik Prvog jugoslovenskog naučno-stručnog skupa “Obrazovanje kadrova u pomorstvu sa aspekta tehnološkog razvoja” koji je 1988. godine održan u organizaciji Fakulteta za pomorstvo u Kotoru.\nVeoma je značajan doprinos prof. Tauzovića izdavačkoj djelatnosti na Fakultetu za pomorstvo i u Kotoru, čiji je cilj podizanje svijesti o značaju pomorstva ( brodarstva) kao aktivnosti koja je oduvijek za Boku Kotorsku i za Crnu Goru, predstavljala izvor ekonomske snage, razvoja kulture, pomorskog obrazovanja, nauke i umjetnosti. Treba apostrofirati angažman i doprinos koji je prof. dr Jovo T. Tauzović pružio kao glavni i odgovorni urednik vrijednih stručnih publikacija iz oblasti pomorstva u Crnoj Gori: Zbornika Fakulteta za pomorstvo u Kotoru (glavni i odgovorni urednik za brojeve 13, 14, 17 i dvobroj 18-19) i stručnog časopisa "Pomorstvo", Kotor (glavni i odgovorni urednik za dvobroj 6-7 i broj 8). Njegov doprinos je tim veći što je znao da oko sebe okupi saradnike koji su bili voljni da pomognu baš u onim kritičnim trenucima najveće ekonomske krize, koji su prijetili prestankom izlaženja i gašenjem časopisa.\nProf. Dr Tauzović je bio urednik i redaktor dvije izdavačke edicije, i to: 1. “Savremeno upravljanje”, Unireks, Beograd i 2. “Savremeno (morsko) brodarstvo“, ITP “Unireks”, Podgorica.\nKada je riječ o izdavaštvu, treba navesti podatak da je prof. dr Tauzović dio svoje ogromne stvaralačke energije poklonio poslovima redakture stručne biblioteke za matematiku u izdavačkoj kući "Savremena administracija", Beograd.\nU dijelu enciklopedijskog rada u Crnoj Gori prof. dr Jovo T. Tauzović je takođe dao svoj doprinos. Naime, kao pomorski stručnjak, on je 1998. godine imenovan za urednika odrednica „Brodarstvo“ i „Navigacija“.\nProf. dr Jovo T. Tauzović, kapetan duge plovidbe, kao čovjek bogatog teorijskog i praktičnog iskustva iz navigacije i pomorskih nauka, recenzirao je Englesko-srpski pomorski rječnik kapetana Dragana Rapovca, dugogodišnjeg profesora Fakulteta za pomorstvo u Kotoru.\nU Zajednici viših škola Srbije prof. dr Tauzović je bio rukovodilac, gdje je posebno zapažen njegov doprinos u radu matematičke sekcije.\nDio svog ogromnog iskustva i znanja profesor Tauzović je uložio radeći kao član Odbora Udruženja pomorske privrede Privredne komore Crne Gore.\nTokom 2001. godine prof. dr Jovo T. Tauzović je bio pomoćnik za pomorstvo Saveznog ministra saobraćaja i član (savezne) komisije za stavljanje jugoslovenskih pomoraca na “Bijelu listu” Svjetske pomorske organizacije (IMO). Veoma je ponosan na činjenicu što je ovaj posao kojim je rukovodio uspješno obavljen i što su se naši pomorci, nakon perioda sankcija koje je međunarodna zajednica nametnula Saveznoj Republici Jugoslaviji, ponovo našli na „Bijeloj listi“.\nIskustvo i rezultati koje je postigao kvalifikovali su prof. dr Jova T. Tauzovića kao eksperta za akreditaciju ustanova visokog obrazovanja i studijskih programa u Crnoj Gori iz oblasti: tehničko-tehnoloških nauka (tehnologije pomorskog transporta) i pravno-ekonomskih nauka (savremeno upravljanje operacionim sistemima).\nProf. dr Jovo T. Tauzović, kap. objavio je vise od 150 naučnih i stručnih radova iz sljedećih oblasti: matematike, simulacije, računarstva, informatike, tehnike, ekonomike, organizacije, finansija, ljudskih resursa, programiranja, projektovanja, optimizacije, navigacije, brodarstva (pomorstva), luka, brodogradnje, tehnologije pomorstva, teorije organizacionih sistema, teorije operacionih sistema, upravljanja sistemima, upravljanja kvalitetom i sistemske teorije upravljanja.\nProf. dr Jovo Tauzović penzionisan je kao redovan profesor Univerziteta Crne Gore novembra 2002. godine.\nNakon penzionisanja prof. dr Jovo Tauzović nastavlja veoma aktivan naučno-istraživački rad, reklo bi se s podjednakom vitalnošću i žarom. On je samostalni istraživač sistemske teorije upravljanja, a uži predmet njegovog istraživanja su dvije oblasti sistemske teorije upravljanja i to: (i) optimizaciona teorija operacionih sistema (OPTOS) i (ii) organizaciona teorija operacionih sistema (ORTOS), kao kontinuitet istraživanja koje je izvršio tokom pripreme i realizacije druge doktorske dizertacije “Savremeno upravljanje operacionim sistemima”.\nProfesoru Tauzoviću dodijeljenje su dvije zahvalnice: Univerzitetskog odbora GK SSO Beograd, 1976. godine, povodom obilježavanja 4. aprila, Dana studenata, kao priznanje za svestranu aktivnost na Univerzitetu i AIESEC – LC Kotor, 12. novembra 1998. godine, za saradnju i izuzetan doprinos u radu ove studentske organizacije.\nTermini održavanja kursa kineskog jezika na Pomorskom fakultetu Kotor\nDogovorni čas za kurs kineskog jezika na Pomorskom fakultetu\nPonovci, studijska 2018/19.\nMagistarski rad kandidata Vladimira Perovića u Centralnoj univerzitetskoj biblioteci i Pomorskoj biblioteci\n5. međunarodna naučna konferencija 'Trendovi u razvoju turizma i hotelijerstva'


Nikodijević reizabran za predsednika Skupštine grada Beograda\nBEOGRAD - Nikola Nikodijević reizabran je danas za predsednika gradskog parlamenta, odlučeno je na današnjoj konstitutivnoj sednici Skupštine Beograda.\nBurno od početka, polemika Vesić-Đilas\nKonstitutivna sednica Skupštine grada Beograda počela je već u prvim minutima u oštrom tonu, polemikom između Dragana Đilasa i Gorana Vesića, nakon što je Đilas je tražio da se proširi dnevni red sednice i da se formira komisija koja će utvrditi kako su raspodeljena sredstva koje je država svojevremeno prebacila Centru za socijalni rad.\nĐilas se naime prvi obratio odbornicima, na početku konstitutivne sednice predlogom za stavljanje komisije na dnevni red...\nĐilas i Jeremić zajedno u Skupštini grada\nOdbornici Dragana Đilasa i Vuka Jeremića u Skupštini grada imaće zajedničku odborničku grupu koja će se zvati “Savez za Srbiju”.\nPredsednik te grupe biće Dragan Đilas, a njegov zamenik potpredsednik Narodne stranke Nikola Jovanović, rekli su oni novinarima...\nMali, Vesić: Đilasov pokušaj opstrukcije rada parlamenta\nGradonačelnik Siniša Mali i gradski menadžer Goran Vesić, inače odbornici u novom sazivu skupštine, izjavili su danas da je Dragan Đilas pokušao da opstruiše konsitutisanje gradskog parlamenta, izbor predsednika Skupštine i sprovođenje izborne volje građana.\n“Kao što smo očekivali, ovo je bio klasičan pokušaj opstrukcije. Lista Aleksandra Vučića i SPS , koje čine koaliciju, imaju zajedno 72 od 110 odbornika, građani su glasali da naša politika vodi grad”, rekao je Vesić novinarima u pauzi konstitutivne sednice...\nĐilas ne odustaje od Saveza na nivou Srbije\nŠef odborničke grupe "Savez za Srbiju" Dragan Đilas je po formiranju zajedničke odborničke grupe u Skupštini grada Beograda koju čine njegovi i odbornici stranke Vuka Jeremića, rekao da će i dalje raditi na formiranju saveza na nivou Srbije.\n"Savez je otvorena organizacija, nema lidera, nema funkcija, dogovaramo se konsenzusom o najvažnijim stvarima. Ovo nije savez protiv Vučića, ovo je savez za Srbiju", rekao je Đilas i pozvao građane da mu pristupe...\n"Naša odbornička grupa je donela odluku da napusti sednicu, jer se sve svelo na vređanja i omalovažavanja. Ja sam na to navikao, ali je počelo i vređanje drugih odbornika, a povrh svega odbijena nam je mogućnost da repliciramo", rekao je Đilas...\n« Odbornici Saveza za Srbiju napustili sednicu posle uvreda NA AUTOPUTU NIŠ-BEOGRAD Automobil naleteo na kombi, poginulo dete »


Prevrnuo se kamion pun piva (FOTO/VIDEO)\nSrijeda, 9.10.2019., 18:35 Srijeda, 9.10.2019., 17:39\nKamion koji je prevozio konzerve piva prevrnuo se na najprometnijem auto-putu u Australiji, zbog čega je dio puta satima bio zatvoren za saobraćaj, saopštila je policija.\nSve se odigralo u utorak, na oko 300 kilometara sjeverno od Sidneja, a na hiljade konzervi piva Victoria Bitter prekrile su put.\nKako prenosi Rojters, vozač kamiona nije povrijeđen. Saobraćaj je bio obustavljen sat i po dok put nije raščišćena, a jedna traka je bila zatvorena čak sedam sati.\nVozač (24) nije bio pod uticajm droge ili alkohola i policija vjeruje da je umor uzrok nesreća. Victoria Bitter, poznatije samo kao VB, jedno je od najprodavanijih piva u Australiji i snimci ove nesreće su brzo preplavili društvene mreže.


JP "Gradsko stambeno" | Novosti.RS\nTag JP "Gradsko stambeno"\nČETVRTINA LIFTOVA U BEOGRADU NIJE ZA UPOTREBU: JP "Gradsko stambeno" upozorava građane - zamena neophodna zbog bezbednosti\nNA više od 4.000 adresa u poslednje vreme stigla su obaveštenja stambenim zajednicama da bi, ukoliko ne odreaguju, mogli ostati bez liftova u zgradama.\nKONKURS za najlepši ulaz u Beogradu produžen je do 11. septembra, saopštili su juče iz JP "Gradsko stambeno". Prijave stambenih zajednica trebalo je da se pošalju do juče, međutim, interesovanje je veliko.


Čitaoci - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Čitaoci" - pretraživanje članaka\nPretraživanje - Čitaoci\n"Čitaoci" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Čitaoci\nAutor godine 2020 Gordana Nastić - autor 2020 godine! Sa terena - na stranice Agrokluba U vremenu kada je bilo "opasno po zdravlje" izlaziti napolje i susretati se sa ljudima, Gordana Nastić nam je uvek donosila najzanimljivije priče iz Pčinjskog okruga, o mladim i starijim entuzijastima...\nMladi poljoprivrednici Bodovna lista podložna promenama, isplata za mlade poljoprivrednike do... Na pitanje čitalaca Agrokluba da li će mesto onih koji se nisu žalili na svoje mesto na bodovnoj listi po konkursu za mlade poljoprivrednike, biti ugroženo onima koji jesu, Uprava za agrarna plaćanja...\nKLUB Krenuo si da oreš, nabrala si divlje zelje, ojarila se koza - pokaži n... Krenuli su radovi svake vrste - od bašte, plastenika, preko polja do voćnjaka. Dok je poslova u štali i oko životinja sve vreme. Što bi mnogi rekli - 24 sata na dan. Uskoro ćemo i gljive po šumi brati...\nAutori Agrokluba Nenković i Simović: Agroklub da zadrži svoj kurs! Đorđe Simović i Biljana Nenković dvoje su autora, koji su nosioci nagrada autor godine Agrokluba Srbija za 2015. i 2017. godinu. Kao vrsni poznavaoci prilika u agraru i nesumnjivo profesionalni i kval...\nNovosadski sajam S Agroklubom lako do ulaznica za Poljoprivredni sajam! Sada već tradicionalno, Agroklub u saradnji sa Novosadskim sajmom vas vodi na 85. Međunarodni poljoprivredni sajam. Ukoliko želite da budete deo najznačajnije smotre agrara u centralnoj i jugoistočnoj...\nAgroklub 4.0 Agroklub 4.0 izašao iz faze testiranja! Kreirana platforma za narednih... Početkom godine, informacioni sistem Agroklub prešao je na novu platformu - njegovu četvrtu generaciju, a sa prvim danom maja 2018. službeno je novi dizajn izašao iz beta faze. Tim terminom inženjeri...\nDvojnica Donalda Trampa iz Španije Dolores Leis je dvojnica Donalda Trampa, koja uzgaja krompir Dolores Leis (64) je poljoprivrednica koja uzgaja krompir i živi u španskoj Galiciji. Novinarka dnevnika La Voz de Galicia (La Voz de Galicia) intervjuisala je u vezi sa životom na selu. Nije ni slut...


A. J. 25. aprila 2020. 18:41\nUslov da steknu pravo na uplatu od oko 11.800 dinara biće da se prijave. Prva mogućnost za prijavu biće onlajne preko portala Uprave za trezor, a druga mogućnost je telefonom na brojeve koji će biti blagovremeno objavljeni.\nPodaci koji će biti obavezno navesti u prijavi su ime, prezime, JMBG i broj računa u banci, prenosi Blic.\ngrađani Srbijeinostranstvopomoć države\nSrpska kompanija u trci za 100.000 dolara u Dubaiju\nFejsbuk planira da promeni ime\nPolovina od 100 najvećih firmi u VB nema plan za ostvarenje…


Faktor | U Gradačcu uhapšena jedna osoba zbog terorizma\nU Gradačcu uhapšena jedna osoba zbog terorizma\nObjavljeno: 13.09.2018. u 17:47\nU pretresima pronađena vojna oprema\nUhapšeni se sumnjiči za organizovanje terorističke grupe i protivzakonito formiranje i pridruživanje stranim paravojnim ili parapolicijskim formacijama\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i MUP-a Tuzlanskog kantona, jutros su, u okviru predmeta kodnog naziva "Damask", na području opštine Gradačac, po usmenoj naredbi Tužilaštva BiH, uhapsili jednu osobu zbog sumnje da je počinio krivična djela organizovanje terorističke grupe i protivzakonito formiranje i pridruživanje stranim paravojnim ili parapolicijskim formacijama.\n- Prilikom realizacije navedene akcije policijski službenici SIPA-e su po usmenoj naredbi Suda Bosne i Hercegovine, izvršili pretres lica, objekata i pokretnih stvari na jednoj lokaciji koju koristi osumnjičeni. Tom prilikom pronađena je i privremeno oduzeta određena količina vojne opreme, računari, mobilni telefoni i SIM kartice, USB stikovi i drugi predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u krivičnom postupku - saopćeno je iz SIPA-e.\nPo okončanju pretresa, u službenim prostorijama SIPA-e obavljena je kriminalistička obrada nad uhapšenim, koji će u uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu biti predat tužiocu Tužilaštva BiH na dalje postupanje.\nPolicajci koji su radili na slučaju Memić: Ne možemo više trpiti nepravdu


Industrijska proizvodnja u BiH u porastu « Finbiz.ba\nIndustrijska proizvodnja u BiH u porastuObjavljeno: 29.Jun.2015\nIndustrijska proizvodnja u Bosni i Hercegovini u maju 2015. u poređenju sa aprilom 2015. porasla je za 1,0%, a u poređenju sa majem 2014. bilježi rast od 7,9%, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nU maju 2015. u poređenju sa aprilom 2015. zabilježen je rast u području vađenja ruda i kamena za 10,2%, u prerađivačkoj industriji za 2,5%, dok je u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom zabilježen pad za 7,1%.\nNa godišnjem nivou, industrijska proizvodnja, kalendarski prilagođena, bilježi rast u području Vađenje ruda i kamena za 31,0%, u prerađivačkoj industriji rast za 9,4%, a u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom za 1,8%.\nPosmatrano po oblastima djelatnosti u maju 2015. u poređenju sa majem 2014. najveći rast zabilježen je u oblasti vađenjq ruda metala (76,7%) i proizvodnji namještaja (52,2%).\nNajveći pad registrovan je u proizvodnji ostalih saobraćajnih sredstava (37,5%) i proizvodnji duhanskih proizvoda (24,0%).\nAgrokomerc nekada zapošljavao hiljade ljudi, a sada...Objavljeno: 22.May.2012Bivši prehrambeni gigant Agrokomerc iz Velike Kladuše, koji je nekad zapošljavao hiljade radnika, danas zapošljava njih 440, od kojih je većina angažovana na zaštiti imovine. NASTAVI ČITATI\nKratko i efikasno: Edukacija koja vodi ravno do radnog mjesta iz snova...Objavljeno: 09.Sep.2014BIT Camp su pokrenule šest vodećih software development kompanija iz Bosne i Hercegovine, i po mnogome je drugačiji od svih postojećih obrazovnih programa u regijiNASTAVI ČITATI


Vučić: Putin poštuje Srbiju,u to nema sumnje - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Vučić: Putin poštuje Srbiju,u to nema sumnje\n23. jun 2020.dar\nPredsednik Srbije Aleksan Vučić preneo je danas, posle sastanka sa Vladimirom Putinom u Moskvi, da mu je ruski predsednik na mudar način preneo svoje mišljenje po pitanju Kosova i Metohije, pre svega, poštujući stavove Srbije.\n"Pričali smo o svim idejama u svetu i načinima za rešavanje kosovskog problema, i, ako mogu tako da kažem, Putin je na jedan mudar način iskazao svoje mišljenje, pre svega, poštujući stavove Srbuje.\nRusija poštuje Srbiju i tu nema nikakve sumnje", rekao je Vučih rekao je, na pitanje novinara da li mu je ruski predsednik savetovao kako dalje da nastupa po pitanju rešavanja kosovskog pitanja na međunarodnoj sceni.\nNjemu je, dodaje, bilo važno da čuje Putinove stavove i misli po pitanju Kosova i Metohije. "Suviše je Putin mudar i veliki da bi nešto radio direktno, ali na pametan način ume da ukaže na određene stvari i na tome sam zahvalan", rekao je Vučić.


Sve je naopako – Kepler otkrio "bizaran" solarni sistem – Haber.ba\nSve je naopako – Kepler otkrio "bizaran" solarni sistem\nNASA-ina svemirska letjelica Kepler otkrila je ''nakrivljeni'' solarni sistem. U pitanju je otkriće koje nam daje tragove u vezi sa tim kako su neke planete dospjele u orbite svojih zvijezda saputanjama koje nisu u liniji sa zvijezdinim ekvatorom.\n"Bizaran" solarni sistem (Foto: Ilustracija)\nPlanete Zemljinog solarnog sistema formirane su iz ravnog diska gasa i prašine koji se okretao oko Sunčevog ekvatora, tako da su sve one započete u istoj ravni.\nZemljina orbita pravi ugao od svega 7.2 stepena kada posmatramo ravan ekvatora Sunca.\nAstronomi su prije pet godina bili šokirani kada su otkrili planete koje orbitiraju pod oštrim uglovima u odnosu na ekvatore njihovih zvijezda.\nPojedine planete čak su se kretale unazad u odnosu na njihova sunca – orbitirale su u suprotnom smjeru od rotacije zvijezde.\nMeđutim, niko do sada nije vidio nepravilno raspoređen solarni sistem do sada.\n“U pitanju je fascinantno otkriće. To je priroda, mi posmatramo i pronalazimo nevjerovatne stvari”, izjavio je Amauri Tiyo, astronom sa Instituta za tehnologiju na Cambridgeu.\nTeme:bizaran, ekvator, Kepler, NASA, pod oštrim uglovima, solarni sistem, zvijezda\nNASA uskoro objavljuje vijesti o vanzemaljskom životu\nNASA prihvata prijedloge za landere koji će transportovati ljude na Mjesec


Euro Roal značajno proširuje kapacitete, u planu nove investicije - Akta.ba\n16.04.2019. 09:42 / Izvor: Akta.ba\n"U fazi smo izgradnje nove hale u kojoj će biti smješten naš četvrti odjel Aluminij Industrija. Prepoznali smo da se na tržištu sve više ukazuje potreba za industrijskim aluminijem, i zato smo se odlučili na otvaranje posebnog odjela koji će sadržavati industrijske profile i druge proizvode od aluminija i ostalih obojenih metala. Odjel će djelovati kao posebna cjelina i funkcionisat će kao veleprodaja aluminijskih limova, alu coilsa, punih materijala, pločevina, aluminija u kvalitetu, mesinga, bronze i bakra. Također, planiramo investirati u mašine, CNC pile za rezanje punih i obojenih materijala, i mašine za rezanje ploča u kvalitetu, kako bi bili još konkurentniji na tržištu", izjavio je Admir Djedović direktor kompanije Euro Roal.\nLB. Profile GmbH Herbstein\nAm Schlirfer Weg 2-4 36358 Herbstein


STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2 | Croatian Digital Theses Repository\nZagreb: Algebra University College, 2019. urn:nbn:hr:225:275857\nMaričić, P. (2019). STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2 (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:275857\nMaričić, Paula. "STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2." Undergraduate thesis, Algebra University College, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:275857\nMaričić, P. (2019). 'STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2', Undergraduate thesis, Algebra University College, accessed 29 November 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:275857\nMaričić P. STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2 [Undergraduate thesis]. Zagreb: Algebra University College; 2019 [cited 2021 November 29] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:275857\nP. Maričić, "STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2", Undergraduate thesis, Algebra University College, Zagreb, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:275857\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:225:275857\nTitle STRATEGIJA DIGITALNOG MARKETINGA ZA DENTALNU POLIKLINIKU K2\nAuthor Paula Maričić\nThe thesis "Digital marketing strategy for K2 dental polyclinic" contains the analysis of the existing state, activities of website and logo redesign, as well as the digital marketing strategy consisting of content strategy, social media and advertising strategies with a representation of their final results.\nCreated on 2019-04-23 17:27:28


Selidbe Stošić Beograd - Blog: Selidba u pet koraka\nVećina nas ne voli da se seli ali postoje i oni koji zbog prevelike sreće jer menjaju životni prostor zanemaruju selidbu. Dugogodišnje iskustvo agencije Stošič može pretvoriti vašu dosadnu selidbu u akciju u pet koraka koja prođe brzo.\nPrvi korak koji treba da naprevite je da nas pozovete i zakažete selidbu. Naš radno vreme je fleksibilno i uvek smo dostupni i za poziv i za zakazivanje selidbe. Ako ste prezauzeti preko dana selidbu možemo zakazati i kasnim večernjim satima.\nPrilikom zakazivanja selidbe možete zatražiti i dodatne usluge kao što su:\nDrugi korak je dolazak našeg vozila na dogovorenu adresu. Agencija Stošić poseduje bogat vozni park a čine ga kombi i kamionska vozila različite nosivosti. Sva vozila su tapacirana i spremna za sve tipove selidbi.\nTreći korak je utovar vaših stvari. U skladu sa obimom stvari koje se sele mi angažajemo određeni broj radnika. Naši radnici su profesionalci sa dugogodišnjim iskustvom. Svaki radnik je pre zapošljavanja u našu agenciju prošao određene obuke a sve u skladu profesionalnog obavljanja naših usluga.\nČetvrti korak je transport. Profesionalni vozači će vaše stvari transportovati na željenu lokaciju.\nPeti korak je istovar stvari.\nU moguđnosti smo da vam ponudimo skladištenje robe i stvari na određeni period u našim magacinima. Magacini su obezbeđeni i sigurni. Iznajmljivanje vršimo na sat, dan, mesec.\nCelokupnu proceduru možete pogledati i preko infografa:\nIzvor: Selidbe Stosic\nОбјавио Unknown у 07:40\nОзнаке: procedura selidbe, selidbe, selidbe beograd, selidbe stosic, stosic


5. Princ Džekson - sin Majkla Džeksona\nKako je Princ napunio 18 godina i postao naslednik očevog bogatstva, mnogi su primetili da je često van sebe. Porodica je čak razmatrala intervenciju za mladog Princa, kada su videli njegove fotografije kako puši čudne cigarete u društvu momaka koji podsećaju na Džastina Bibera. Retko je kod kuće, a i kad jeste, ume često da eksplodira na babu i dedu. Iako je život ovog mladića bio krajnje čudan, da li je to razlog za ovakvo ponašanje?\n6. Džejden i Vilou Smit - sin i ćerka Vil Smita i Džejde Pinket\nOd slučaja kada je 13. godišnji Vilou postavljala fotografije sebe sa starijim muškarcem u krevetu, do hrabrih izjava Džejdena na Tviteru kako je „škola sredstvo za ispiranje mozga omladini“, jasno je da ovo dvoje rade šta im se prohte. Ova slika je čak pokrenula istragu Službe za zaštitu dece. Za to su krivi roditelji, posebno Džejda koja je izjavila da decu tretiraju kao odrasle. „Poštujemo našu decu onako kako bismo bilo koga drugog. Ne govorimo im da sređuju svoju sobu, jer se takve stvari ne govore odraslima.“\n7. Džena i Barbara Buš - bliznakinje Džordža V. Buša\nRecimo da su njih dve ispale kako treba. Međutim, nije oduvek tako. Umele su da budu pravi košmar za Tajnu službu, jer su uspevale da ugroze svoj položaj, čak i kad prelaze na crveno svetlo. Početkom 21. veka dok su bile na koledžu, kružile su priče da su konstantno posećivale žurke, pravile lažne lične karte i napijale se dok su bile maloletne. Ovakvo ponašanje ne priliči predsednikovim ćerkama, ali pošto iver ne pada daleko od klade i otac je umeo u svoje vreme da prikrije vožnju pod dejstvom alkohola, od javnosti.\n8. Nikol Riči - ćerka Lajonela Ričija\nIako se malo primirila od kako je dobila decu, Nikol je umela da bude veoma divlje dete. Mogla je da bude na samom vrhu liste „poznatih ličnosti sa lošim ponašanjem“ sa svim hapšenjima zbog posedovanja heroina, lažne vozačke dozvole i vožnje u pijanom stanju. Njen otac je rekao da njegova ćerka radi ono što bi svako u njenim godinama radio. Za svoje roditeljstvo, Nikol kaže : „Ne postoji crno i belo roditeljstvo.“\n9. Hani Bu Bu - ćerka Džun "mama Džun" Tompson\nGledaoci emisije mogu Hani da vide samo u lepom svetlu, ali je i njena druga strana isplivala u javnost prethodnih godina. Jedan pisac je obelodanio šta nije prikazano na televiziji tokom „Večerašnjeg šoua“, gde nastupa Hani Bu Bu. Reč je o intervjuisanju Hanine majke o ponašanjanju svoje ćerke, jer je stalno izbegavala odgovore na ta pitanja. U jednom trenutku, ćerka ju je ošamarila. Video dokazi prikazuju Hanino loše i bezobrazno ponašanje tokom intervjua, gde je često umela da hrče ili peva glasno dok je ispituju. Potpuno je ignorisala majku kada je htela da je zaustavi da ne udari novinara.\n10. Majli Sajrus - ćerka Bili Rej Sajrusa\nNjoj ne treba posebno predstavljanje. Upoznati smo sa svim njenim delima, počevši od nastupa na dodeli muzičkih nagrada sa duplo starijim muškarcem, skandaloznog ljuljanja na kugli za rušenje potpuno gola, i opijata. Ovakvim ponašanjem je dobila titulu „najgore poznate ličnosti kao uzor deci“ od strane jednog istraživanja britanskih roditelja. Oni su je opisali kao „potpuno sišlu s uma“. Izgleda da su joj roditelji uvek dopuštali da radi šta hoće, a Majlin otac je rekao: „ Čak i kada je bila mala, govorili smo joj da radi šta god hoće i da se zabavlja. Radi zato što to voliš, a ne zato što moraš“. Iako je priznao da se plašio što je okružena tolikim ljudima, gospodin Sajrus ima drugačije mišljenje od britanskih roditelja. „Vidite, sve je u ljubavi i svetlu. Zaboravite na negativnost i mržnju. Ona se provodi i uživa u tome. Svetu je potrebno više ljubavi, mnogo je mržnje... Svetu treba pozitivnih uzora.“\n11. Čarli Šin - sin Martina Šina\nČarli je bio u žiži mnogih skandala u svoje vreme. I sa svojih 50 godina i dalje je. Ne prestaje da nas zabavlja i hvala mu na tome. Od njegovih „Čarlijevih anđela“, (liste žena sa kojima je izlazio), pa sve do javnih nastupa pod dejstvom opijata gde je pričao kako ima tigrovu krv, mnogo je toga za priču. Borio se sa opijata dugo i bio privođen zbog napada na bivšu ženu. Njegov otac Martin je izjavio da se oseća bespomoćnim tokom Čarlijevih stanja i da jedino može da se moli. Ne možemo uvek pobeđivati u životu.\n12. Suri Kruz - ćerka Tom Kruza i Kejti Holms\nĆerka Toma i Kejti je počela da se pojavljuje u tabloidima kada joj je bilo samo 9 godina. Od kritike medija da je Tom i Kejti svuda vode sa sobom, do njenih javnih ispada, može se reći da je Suri tretirana kao princeza. Kada je bila mlađa, viđena je do kasnih jutarnjih časova sa svojim roditeljima. Sama je birala svoju odeću (i to Dolče i Gabanu uglavnom), nosila štikle i šminku od svoje druge godine. Čak je i sazivala sastanke za planiranje svojih rođendana. O „sastancima“, Kejti je govorila: „Želimo da bude srećna, zato održavamo sastanke“. Malo je reći da je Suri Kruz razmažena. Uhvatili su je kako od majke zahteva da joj kupi kuče „odmah“.


Kad æe novi auto-put u Srbiji? "Prvi radnici krajem leta" VIDEO - B92.net\nKad æe novi auto-put u Srbiji? "Prvi radnici krajem leta" VIDEO\nUkoliko se narednih meseci potpiše finansijski ugovor o finansiranju izgradnje Moravskog koridora, prvi radnici mogli bi da se pojave krajem leta ili na jesen.\nIzvor: B92 ponedeljak, 11.02.2019. | 15:28 Beograd\nTo je izjavila ministarka graðevinarstva, saobraæaja i infrastrukture Zorana Mihajloviæ za Prva TV i podsetila na nedavne sastanke koje je imala u Londonu gde je razgovarala sa èelnim ljudima kompanije Behtel o naèinu finansiranja Moravskog koridora u dužini od 110 kilometara, a èija je vrednost 800 miliona evra.\n"Spremni smo da 'sutra', kada se potpiše ugovor o finansiranju, u narednih nekoliko meseci, sa dokumentacijom koju imamo poènemo radove i da vidimo radnike na terenu, krajem leta - jesen", rekla je Mihajloviæ.\nKaže da je rok za izvoðenje radova na Moravskom koridoru najmanje dve i po godine.\nMihajloviæ je navela da oèekuje da predstavnici kompanije Behtel i drugih finansijskih organizacija, kao i iz Amerike, sledeæe nedelje posete Beograd gde bi kako je navela, oni trebalo da razgovaraju sa ministrom finansija, Sinišom Malim.\n"Rekla bih da smo jako blizu toga da prièamo o tome kad æe jednog trenutka poèeti radovi" kaže ministarka.\nUkazuje da se na projektno tehnièkoj dokumentaciji za Moravski koridor radilo u protekle dve godine te da se za deo dokumentacije koja se tièe deonicu Južne Morave pravila potpuno nova dokumentacija.