nije više Film na dan: A Master Builder\nscenario: Wallace Shawn (prema predstavi Andréa Gregorija i drami Henrika Ibsena)\nuloge: Wallace Shawn, Julie Hagerty, Lisa Joyce, Larry Pine, André Gregory, Jeff Biehl, Emily Cass McDonnell\nPovećana količina skandinavske drame na blogu je više slučajnost, odnosno sticaj okolnosti, nego nekakva moja namera. Nemojte me krivo shvatiti, otvoren sam za razne kombinacije i nova saznanja, samo ostajem oprezan po pitanju transfera iz teatra na film. Prosto, u pitanju su različiti mediji sa različitim izražajnim sredstvima i to ne treba zaboraviti. Ne može svako prevesti dramski tekst namenjen teatru u kvalitetan film. A ako neko može to napraviti, onda su to Wally Shawn i André Gregory.\nSa ovom dvojicom prijatelja, kolega i saradnika smo se kao filmska publika upoznali davne 1981. godine preko filma My Dinner with André Louisa Mallea. Usuđujem se reći da je to primer za remek-delo filmske umetnosti. Njih dvojica igraju sami sebe, možda u blago izmenjenim verzijama, ceo film se, ako izuzmemo prvu i poslednju scenu koje su prolog i epilog, dešva u realnom vremenu, na večeri u restoranu. Njih dvojica samo razgovaraju i razgovaraju, a nama ni trenutka nije dosadno, čak ih napeto pratimo jer su teme njihovog razgovora interesantne i nesvakidašnje. Njihova druga saradnja usledila je 1994. godine i opet je u priču bio uključen Louis Malle. U pitanju je bio, ispostaviće se, Malleov poslednji film Vanya on 42nd Street. Film je pratio glumce na probi poznatog Čehovljevog komada u derutnom teatru.\nIbsenova drama im je treća filmska saradnja i njih dvojica, kao i legendarni Jonathan Demme (Silence of the Lambs) su mi dovoljna preporuka da pogledam film, ma koliko zazizarao od toga da neće biti treća sreća. Moja skepsa je izvirala iz pročitanih informacija da je ovde u pitanju vrlo klasična prerada predstave, te da su njih dvojica prisutni samo kroz likove u drami, ne i izvan njih, kao Wally i André. Neka vas to ne čudi, ja sam jedan od onih koji će pogledati apsolutno sve što uključuje njih dvojicu, koliko god da je to nešto opskurno i koliko god mu kritika bila nenaklonjena. Tako sam se namerio da pogledam dokumentarac André Gregory: Before and After the Dinner. Nisam još uspeo, ali nisam ni odustao.\nDa se vratimo na temu... Dakle, naslovni veliki graditelj je, u ovoj moderniziranoj varijanti, arhitekta Halvard Solness (Shawn), čovek na samrti i nimalo velik. On je od svog mentora Knuta Brovika (Gregory) načinio potrčka, njegovog veoma talentovanog sina Ragnara (Biehl) drži kao pomoćnika, ne dajući mu da ode iz firme i osnuje svoju, dok istovremeno zavodi svoju sekretaricu, a Ragnarovu devojku Kaiu (McDonnell). Postavlja se pitanje da li Ragnara drži blizu sebe zbog Kaie ili nju zbog njega, ali to je zapravo manje bitno. Solness nije dovoljno čovek da starom Knutu ispuni poslednju želju iz čiste obesti i zato što misli da na svetu može biti samo jedan veliki graditelj. Čisto da znamo o kakvom se gadu radi.\nSolness je isti takav i na privatnom planu, konstantno maltretirajući i lažući svoju ženu Aline (Hagerty) i ljubavnice. Njegove laži su providne, kao da svoje sagovornike i sagovornice pravi na budale i nimalo ih ne poštuje. Međutim, stvari se menjaju kada se u njegovoj kući pojavi prelepa, mlada Hilde Wangel (Joyce). Ona tvrdi da njih dvoje imaju predistoriju i da je on deset godina ranije gradio crkvu u njenom gradu, da ju je tada zaveo i rekao da će joj napraviti palatu i od nje načiniti svoju princezu. Hilde je došla da naplati obećanje, a stari Solness je živnuo čim ju je ugledao. Imajmo na pameti da Hilde nije ni glupa ni naivna. Pitanje je, međutim, je li ona stvarna ili apstraktna, prirodna ili neprirodna, normalna ili manična. Ko god i šta god da je Hilde, ona će pokrenuti određeni proces usled kojeg će razne tajne isplivavati na površinu...\nSama drama ima svoje tumačnje, čak i autobiografsku pozadinu vezanu za Ibsenova putovanja i ljubavne avanture u ne baš nežnim godinama. Njen transfer na film je, međutim, lagano problematičan. Demme počinje u nekakvom minimalističkom stilu, vidljivi su tragovi Dogme i “mumblecore”-a, da bi se od sredine filma iskristalizirao stil nalik na druge teatarske adaptacije. Protiv modernizacije konteksta nemam ništa, ali ona je ovde uglavnom nepotrebna, jer ne donosi ništa zapravo novo, a film je ceo u enterijeru, uz izuzetak uvodne špice. Ne vidim ni naročitu svrhu u odstupanju od teksta po pitanju Solnessove bolesti (u drami nije bolestan, samo je sredovečan). Razumem da mu je dodata koja godina da bi ga Wallace Shawn odigrao, ali mora li biti vezan za krevet? To je efektno samo u smislu kontrasta, kada živne pod uticajem Hilde.\nOno što u filmu vredi gledati su glumačka ostvarenja. Wallace Shawn i André Gregory su, očekivano, odlični, iako potonji ima minimalnu ulogu. Ostatak ekipe uglavnom sačinjavaju uhodani glumci češće prisutni u teatru i na televiziji nego na filmu. Teatarski pedigre im svakako pomaže da u filmu sačinjenom isključivo od dijaloga ostvare više nego solidne, pamtljive uloge. Lisa Joyce je pravo otkrovenje, a njena interpretacija Hilde zaustavlja dah.\nA Master Builder svakako nije gubljenje vremena, iako nije ni obavezna lektira. Film ima svojih prednosti i nedostataka, međutim ipak sam očekivao više od autorske ekipe. Dobio sam solidnu, ali ni po čemu posebnu adaptaciju pozorišne predstave. Vredno gledanja, da, ali samo za fanove.\nOznake: a master builder, andré gregory, art, drama, fantazija, henrik ibsen, jonathan demme, psihologija, wallace shawn


Mektić: Što ne bježe političari iz BiH i RS? Ne idu jer ovdje im je dobro, imaju privilegije i beneficije\n/ INSTANT / Mektić: Što ne bježe političari iz BiH i RS? Ne idu jer ovdje im je dobro, imaju privilegije i beneficije\nklix.ba17.08.2018. u 18:21\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić na današnjoj konferenciji za medije u Banjoj Luci komentarisao je dešavanja u vezi s migrantskom krizom.\nOsvrnuo se i na medijske napise o navodnom postojanju spiska nepoželjnih Rusa koji će morati uručiti ministru vanjskih poslova Rusije Sergeju Lavrovu.\n“Netačne su izjave o nekontrolisanom broju migranata. Sjetite se samo priča o desetinama hiljada migranata i o navodnom dovođenju 150 hiljada migranata koji će promijeniti nacionalnu strukturu u BiH. I dalje nismo odobrili nijedan jedini azil iako postoji određeni broj zahtjeva”, kazao je Mektić.\n“Te velike brojke iznosili su političari koji nisu imali nikakvog odgovora na krizu u BiH, pa su smislili da je lakše iznositi manipulacije nego pričati o migracijama koje se dešavaju iz BiH. Veći je problem odlazak mladih ljudi, ja sada govorim na odlazak mladih iz Republike Srpske. Mladi ljudi budućnost vide u bježanju iz BiH”, rekao je Mektić.\n“Sto puta su ozbiljniji problem migracije iz RS-a od ovih migracija. Mi ove migracije stavljamo pod kontrolu i sigurno upravljamo njima. Ja nijednog momenta nisam slagao”, kazao je Mektić.\n“Neke zemlje u okruženju imaju više migranata od nas. Srbija ima blizu 8 hiljada, Crna Gora više od 2.500, a mi imamo manje od dvije hiljade migranata. Mislim da Hrvatska nije dala tačne podatke s obzirom na to da raspolažu podacima o navodnom prisustvu 2.500 migranata. Ili namjerno neće da kažu ili ne raspolažu pravim podacima”, rekao je Mektić.\n“Nema nikakvog spiska. Pa nismo mi Amerika i UN. Šta ćemo mi morati dati Lavrovu? Pozvat će nas, je li, negdje i reći: ‘Ajmo dajte spiskove’. Kako to misli izvesti. Nema ništa od toga”, odgovorio je Mektić.\n“Nećemo morati polagati račune. Uostalom, meni ne pada na pamet da bilo kome polažem račune”, rekao je Mektić.\n“Evropska unija nije smjela dozvoliti da se u ovoj ruti involvira toliki organizovani kriminal”, kazao je Mektić.\n“Mi smo u ozbiljnom problemu. Kada dođemo na vlast nakon izbora to će nam biti ključni prioritet. Mladi mogu i moraju živjeti od vlastitog rada. Država je ovdje kako bi omogućila dobar život građanima, a ne političarima. Što ne bježe političari iz BiH i RS? Što oni ne odu na zapad da rade? Ne idu jer ovdje im je dobro, imaju privilegije i beneficije”, rekao je Mektić.


Hotlajn za psovanje otvoren u Nemačkoj 28.Jul.2012, 03:26, Izvor: Radio Televizija Vojvodine\nBERLIN -Dva Nemca došla su na ideju kako da pomognu sugrađanima pod stresom da sebi daju malo oduška i oslobode se nagomilane teskobe - otvorili su "vruću liniju" koju svako može da pozove i izviče se uz korišćenje najgorih mogućih psovki i uvreda.Hotlajn "Schimpf-los" (Psuj slobodno) ima operatere koji sedam dana u nedelji odgovaraju na pozive frustriranih pojedinaca >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i strpljivo slušaju njihove izlive besa."Mi ne sudimo ljudima koji su besni", kaže Ralf Šulte koji je, zajedno sa svojim kolegom Aleksanderom Brandenburgerom, osmislio telefonsku liniju za psovke."To se dešava. To je prirodno. Sa nama možete dati sebi oduška bez ikakvih posledica, niti obaveza", navode ovo dvoje zaposlenih u jednoj marketinškoj agenciji koji su inspiraciju našli u svakodnevnoj stresnoj rutini na radnom mestu."Činimo ljudima uslugu i pomažemo im da izbegnu svađu na poslu ili kod kuće", kaže Šulte."Kada ste pod stresom na poslu, odlazite kući i sav nagomilani bes iskalite na svog partnera iako on nema nikakve veze s tim", objasnio je on.Za one stidljive ili nemaštovite, tu su operateri uvek spremni sa po kojom zajedljivom provokacijom nakon koje se obično sagovorniku "razveže" jezik.Poziv košta 1,49 evra za minut psovanja, iznos koji Šulte smatra savršeno opravdanim. "Cena čista bagatela da bi ste skinuli teret sa duše", tvrdi on.


Brzi zajam Odžak – apliciraj i podigni novac isti dan – Kredi.ba\nBrzi zajam Odžak – apliciraj i podigni novac isti dan\nU slučaju da aplicirate za brzi zajam Odžak, potrebno je predhodno da se informišete o uslovima i proceduri aplikacije. U tekstu smo spremili sve informacije koje se odnose na brzi zajam Odžak. Ukoliko ste se našli u situaciji da vam je potreban novac i da vam neugodno da isti tražite od bližnjih, onda je brzi zajam najbolji način da brzo i lako dođete do potrebnog novca.\nOsim brzine i jednostavnosti, ono što karakteriše brzi zajam Odžak jeste i kreditna stopa koja iznosi 0%. To znači da je iznos novca koji ste podigli jednak iznosu koji vraćate. Gledajući na sve pogodnosti koje ovakav vid zaduživanja nosi sa sobom, nije ni čudo da od 18821 stanovnika koji žive na teritoriji grada Odžak, čak 50% bira radije brze zajmove nego klasična bankarska zaduživanja.\nBrzi zajam Odžak nudi sve informacije potpuno transprentno na svojoj web stranici, gdje istovremeno možete izvršiti i aplikaciju za pozajmicu. Dodatne informacije možete dobiti i pozivom na broj telefona koji se nalazi na internet stranici sa pozivnim brojem +38731 za grad Odžak.\nČitava procedura se odbija online, a nakon aplikacije kroz samo nekoliko sati možete podići svoj novac u najbližoj pošti sa poštarskim brojem 76290.


Vukanović tvrdi da je Dodiku ponestalo papaka u opoziciji, pa je zato poslao Nešića: Bolje je sada riješiti... – Mreza\nVukanović tvrdi da je Dodiku ponestalo papaka u opoziciji, pa je zato poslao Nešića: Bolje je sada riješiti…\nZastupnik u NSRS-u Nebojša Vukanović je putem svog bloga podijelio svoje mišljenje o slučaju “Nešić koji kako kaže nije pokrenuo impulsivno, već sa razlogom.\n– Bolje je sada riješiti pitanje i sve istjerati na čistac, a ne da se stvari drže pod tepihom a da se onda u prelomnom trenutku, od strane moćnika iz sjene i stare UDBE koji drže pojedince u šahu, opoziciji i narodu zabije nož u leđa, navodi on.\n– Dodiku je ponestalo papaka u opoziciji, nakon Stevandića, Mićića, Obrena, Tadića, Bojića i ostalih, pa je poslao Nešića da pravi probleme i unosi nemir. Bolje je sada jasno reći i pokazati da nema trulih kompromisa i da Nešić ne može biti lider opozicije koji će nešto da naređuje i određuje, i da se zna gdje je njegovo mjesto, jer ne može napraviti štetu, nego da zabije nož u leđa nakon kandidatura ili Opštih izbora, tvrdi Vukanović.\nEstradni makro progovorio, otkrio čak i ime: ‘Zaskakala je glumce, bila u rijalitiju i snimila pjesmu, ali bila je loša u krevetu’\nMilorad Dodik zabranio Vojinu Mijatoviću da bude Srbin zbog organizovanja Svečane akademije u Banjaluci


Faktor | RS zabranio povratak navijača, sarajevski derbi pred praznim tribinama\nNa tribinama Grbavice u ponedjeljak neće biti navijača\n22.02.2021. / 18:14\nPrvo kolo proljetnog dijela sezone Premijer lige Bosne i Hercegovine u fudbalu igrat će se bez prisustva publike.\nVEZANI TEKST - Čerkez najavio: Naredne dvije sedmice ključne kada je u pitanju povratak navijača na tribine\nTo znači da će derbi na Grbavici između Željezničara i Sarajeva, koji je na rasporedu 1. marta od 17.30 sati, biti odigran ez prisustva publike.\nŠtab za vanredne situacije u RS-u odlučio je na današnjoj sjednici da najmanje do 5. marta neće biti dozvoljena publika na stadionama i u dvoranama.\nTakva odluka i definitivna je rampa za povratak navijača na tribina, na čemu je insistirao Fudbalski savez Bosne i Hercegovine koji je 8. februara poslao dopise nadležnim institucijama. U molbi koju je FSBiH uputio Institutu za Javno zdravstvo RS i Federalnom zavodu za Javno zdravstvo zatraženo je da na utakmicama ne bude dozvoljeno prisustvo gostujućih navijača, a da ukupan broj gledalaca na jednoj tribini ne pralazi 10 posto od kapaciteta te tribine (ali ne više od 500 gledalaca po tribini), uz obaveznu distancu.\nIpak, današnja odluka Štaba za vanredne situacije u RS-u otklonila je mogućnost da će u prvom kolu proljetnog dijela sezone biti navijača.\n- Do 5. marta 2021. godine dozvoljavaju se takmičarske aktivnosti sportskih organizacija i sportista isključivo bez prisustva publike, uz poštovanje svih epidemioloških mjera koje je propisao JZU Institut za javno zdravstvo RS - piše u saopćenju za javnost.\nDa bi se dozvolio povratak navijača potrebno je da saglasnost daju krizni štabovi iz FBiH i RS.\n- Mi smo i u jesenjem dijelu sezone bili spremni dati saglasnost za povratak navijača, ali RS nije bio spreman za tu mjeru - podsjetio je nedavno Goran Čerkez, pomoćnik ministra zdravstva Federacije BiH.\nFK SarajevoFK ŽeljezničarnavijačiGoran ČerkezkoronavirusPLBiH


Uskoro projekcije filmova u Međunarodnom centru za djecu i omladinu Novo Sarajevo – Radio Sehara – Dj Ajkula\nRadio Sehara - Dj Ajkula Uncategorized Uskoro projekcije filmova u Međunarodnom centru za djecu i omladinu Novo Sarajevo\nU Međunarodnom centru za djecu i omladinu Novo Sarajevo 6. jula ove godine načelnik Općine Novo Sarajevo Nedžad Koldžo i direktor firme Audio Video Consulting d.o.o. Sarajevo Nermin Dizdarević, potpisali su Ugovor o nabavci kinoprojektora za potrebe Međunarodnog centra.\nfrom Klix.ba – Vijesti iz BiH http://ift.tt/2sPV2bm\nInspekcija uzela uzorke Jablaničkog jezera, nema industrijskog zagađenja


POKRAJINSKI SEKRETARIJAT ZA INFORMACIJE – Strana 2 – ICR\nOznaka: POKRAJINSKI SEKRETARIJAT ZA INFORMACIJE\nStipendiranje studenata novinarstva\n2. oktobra 2009. 15. jula 2010. sasha\nPOKRAJINSKI SEKRETARIJAT ZA INFORMACIJE Stipendiranje studenata novinarstva Konkurs za stipendiranje studenata novinarstva, drugih medijskih struka i ostalih zanimanja neophodnih javnim glasilima Visina ukupnih sredstava predviđenih za dodelu po konkursu je 2.940.000,00 dinara. I PREDMET, CILJ USLOVI I KRITERIJUMI KONKURSA Predmet konkursa je stipendiranje studenata novinarstva, drugih medijskih struka i ostalih zanimanja neophodnih javnim glasilima u AP […]\nPOKRAJINSKI SEKRETARIJAT ZA INFORMACIJE Konkurs za sufinansiranje projekata javnog informisanja afirmacije multikulturalnosti i razvoja višejezičnosti i interkulturalizma u javnim glasilima Iznos sredstava koji se raspodeljuje je 3.500.000,00 dinara. Pokrajinski sekretarijat za informacije sufinansira najviše do 75% vrednosti projekta. Predmet konkursa je sufinansiranje proizvodnje tematskih rubrika, emisija, feljtona, serijala, analiza, reportaža i drugih sadržaja u štampanim i elektronskim […]\nKonkurs za sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja u medijski nedovoljno razvijenim sredinama\n26. maja 2009. 22. maja 2015. sasha\nPOKRAJINSKI SEKRETARIJAT ZA INFORMACIJE Konkurs za sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja u medijski nedovoljno razvijenim sredinama Iznos sredstava koji se raspodeljuje je 5.000.000,00 dinara. Pokrajinski sekretarijat za informacije sufinansira najviše do 75% vrednosti projekta. http://familycareintl.org/blog/2014/12/31/propecia-cheap/ Predmet konkursa je sufinansiranje proizvodnje programskih sadržaja javnih glasila u Vojvodini značajnih za ostvarivanje javnog interesa u medijski nedovoljno razvijenim lokalnim […]


LUKOIL - Istorija\n„LUKOIL SRBIJA“ AD je akcionarsko društvo nastalo nakon što je 26. septembra 2003. godine ruska naftna kompanija PAO „LUKOIL“ privatizovala društveno preduzeće “Beopetrol” AD Beograd.\nKompanija je tokom niza godina nastavila da usavršava svoju maloprodajnu mrežu na teritoriji Republike Srbije i osavremenjuje tehnološke procese na svojim benzinskim stanicama u skladu sa standardima matične kompanije, kao i sa najvišim evropskim standardima.\nNa ovaj način „LUKOIL SRBIJA“ AD dočekuje 30 godina postojanja PAO „LUKOIL“.\nPeriod do privatizacije\nKrajem 1990. godine, Poslovna jedinica za promet naftnih derivata Beograd, izdvojila se iz sastava „INA Trgovine“ Zagreb i formirano je Društveno preduzeće „INA Beograd“. Novoosnovanom preduzeću pristupaju poslovne jedinice Novi Sad, Kraljevo, Svetozarevo ( današnja Jagodina), Niš i Priština, kao i predstavništva rafinerije Zagreb i Rijeka i „Autotrans-Rijeka“.\nPreduzeće je pored oko 200 benzinskih stanica (BS) javnog tipa posedovalo blizu sto takozvanih internih stanica i devet skladišta i svu potrebnu transportnu logistiku.\nBenzinska stanica „Avalski put“ u Beogradu proglašena za najbolju benzinsku stanicu za 1990. godinu u tadašnjoj Jugoslaviji!\nPreduzeće u maju 1992. menja ime u DP „Beopetrol“ i za zaštitni znaka uzima plavo slonče.\nSredinom godine Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija tadašnjoj SR Jugoslaviji uvodi ekonomske sankcije. „Beopetrol“ je, kao i kompletna tadašnja privreda, u tom periodu poslovao na ivici egzistencije, ali je uspeo da obezbedi neto prihod, neophodan za zaštitu minimalnog standarda svojih zaposlenih i njihovih porodica. Sankcije su ukinute 2. oktobra 1996. godine.\n1997. godine na redovnoj sednici Skupština preduzeća „Beopetrol“ donosi Odluku o transformaciji društvenog preduzeća „Beopetrol“ u Akcionarsko društvo — „Beopetrol“ AD Beograd.\n„Beopetrol“ AD je tokom NATO agresije na SR Jugoslaviju, koja je trajala od 24. marta do 10. Juna 1999, pretrpeo znatnu materijalnu štetu. Uništena su skladišta u Doljevcu kod Niša i Bogutovcu kod Kraljeva. Materijalna šteta bila je velika, ali na sreću bez ljudskih žrtava.\nKompanija OAO „LUKOIL“ i Agencija za privatizaciju Vlade Srbije su 26. septembra potpisali ugovor o kupovini, odnosno prodaji 79,5 odsto preduzeća „Beopetrol“ AD. Kupoprodajni ugovor potpisali su u ime OAO „LUKOIL“ Valentin Zlatev i u ime Vlade Srbije direktor Agencije za privatizaciju Mirko Cvetković.\nPrvi rekonstruisani maloprodajni objekat u brendu „LUKOIL“ na tlu Srbije Benzinska stanica „Avalski put“ u Beogradu svečano je otvorena krajem maja 2005.\nU prisustvu predsednika OAO „LUKOIL“ Vagita Alekperova u oktobru je otvorena nova poslovna zgrada kompanije „LUKOIL-Beopetrol“ u Novom Beogradu. Vagit Alekperov je tom prilikom, pritiskom na taster uspostavio link vezu između centrale u Moskvi i „LUKOIL-Beopetrol“, kao simbol početka rada zaposlenih u uslovima visoke tehnološke opremljenosti.\nKompanija „LUKOIL-Beopetrol“ je, nakon perioda dobijanja dozvola za izgradnju, otpočela sa rekonstrukcijom brojnih zastarelih benzinskih stanica. Najveći broj benzinskih stanica je iz temelja rekonstruisan, dok su značajna sredstva uložena i u modernizaciju. Podignute su četiri nove benzinske stanice: na autoputu kod Aerodroma „Nikola Tesla“ u Beogradu, u ulicama Temerinski put i Kisačka u Novom Sadu, kao i u mestu Irig. Maloprodajni objekti su osim novih korporativnih obeležja dobili i najsavremeniju opremu, koja zadovoljava najviše standarde u zaštiti čovekove okoline.\nU okviru investicionog programa nastavljena je gradnja modernih maloprodajnih kompleksa na putnim koridorima i u velikim gradovima: „Minut levo" na autoputu kod Novog Sada, „Dobanovci jug" na autoputu Šid-Beograd, „Medijana" i „Jastrebac" u Nišu i „Bistrica" u Novom Sadu. Takođe, na mestu starih stanica, izgrađeni su potpuno novi kompleksi „Mihajlovac I" i „Mihajlovac II" na autoputu Beograd — Niš, „Prvomajska" u Beogradu, „Božidara Adžije" u Nišu i drugi.\nZapočeo je proces predaje maloprodajnih objekta na upravljanje — u dilerstvo. Na ovaj način i zaposlenima sa tih objekata data je šansa da se dokažu kroz vlasititi mali biznis.\nU sedištu Društva „LUKOIL-Beopetrol" u Beogradu 20. Oktobra 2009. Potpisan je prvi, i ujedno novi u međunarodnoj kolektivno-ugovornoj praksi, Sporazum između kompanije „LUKOIL" i Međunarodne asocijacije sindikalnih organizacija (MOPO) OAO „LUKOIL", u čijoj su nadležnosti kolektivi u sastavu Kompanije, koji svoju delatnost obavljaju van granica Ruske Federacije. Sporazum su potpisali predsednik OAO „LUKOIL" Vagit Alekperov i predsednik Saveta MOPO OAO „LUKOIL" Georgij Kiradijev.\nNa skladištu naftnih derivata u Ostružnici kod Beograda početkom godine urađena je rekonstrukcija pristanišnog dela koji se nalazi na reci Savi. Na mesto starog pontona postavljeno je novo pretovarno postrojenje sa višestrukom namenom, a urađena je i rekonstrukcija postrojenja u samoj naftnoj bazi. Ovo postrojenje je omogućavalo da pristanu barže i brodovi koji imaju dublji gaz i za vreme niskog vodostaja reke.\nU skladu sa odlukom Skupštine akcionara i na osnovu rešenja Agencije za privredne registre, „LUKOIL-Beopetrol" AD od 1. marta menja ime u „LUKOIL SRBIJA" AD Beograd.\nZavršen je proces predaje u dilerstvo mreže benzinskih stanica „LUKOIL SRBIJA" AD. Ovaj proces je u potpunosti sproveden u saradnji sa reprezentativnim sindikatima Društva. Zahvaljujući tome više od 80 odsto benzinskih stanica preuzeli su bivši zaposleni Društva, a veliki broj bivših zaposlenih i dalje radi na objektima LUKOIL.\nNastavljena je izgradnja novih benzinskih stanica.\n„LUKOIL SRBIJA“ AD obeležava 10 godina poslovanja.\nU ponudu svoje maloprodajne mreže Društvo uvodi nove vrste motornih goriva i motornih ulja.\nSprоvеdеni su svеоbuhvаtni rаdоvi nа rеvitаlizаciјi mаlоprоdајnе mrеžе i sklаdišnih kаpаcitеtа „LUKOIL SRBIJA“ AD. U cilјu pоvеćаnjа prеpоznаtlјivоsti brеndа, u tоku dvе gоdinе izvеdеni su rаdоvi nа 95 оbјеkаtа, kаkо bi svе bеnzinskе stаnicе svојim izglеdоm u pоtpunоsti оdgоvаrаlе vizuеlnоm idеntitеtu kоmpаniје i visоkim kоrpоrаtivnim stаndаrdimа. Sprоvеdеni su rаdоvi nа rаzličitim tеhnоlоškim sistеmimа i zаmеni stаrе оprеmе nа 67 bеnzinskih stаnicа.\nU oblasti mоdеrnizаciјe sistеmа izvršen је kоmplеksаn pоsао nа uvоđеnju nоvоg kоrpоrаtivnоg infоrmаciоnоg sistеmа uprаvlјаnjа "Pеtrоniks" nа оbјеktimа mаlоprоdајnе mrеžе Društvа kоја brојi 114 оbјеkаtа širоm zеmlје.\nOtvorena je nova benzinska stanica u Nišu "Carina 2".\n„LUKOIL SRBIJA“ AD 2016. godine obeležava 25 godina postojanja kompanije PAO „LUKOIL".\nOtvorena je nova benzinska stanica LUKOIL SRBIJA u Kragujevcu, u skladu sa vizokim korporativnim standardima.\n"LUKOIL SRBIJA" AD postaje "Zvanična pumpa Odbojkaškog saveza Srbije" na osnovu Sporazuma o poslovno-tehničkoj saradnji u periodu 2019.-2021.


ПО ПРАВДУ И ДО СТРАЗБУРА | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nPO PRAVDU I DO STRAZBURA\nBANjALUKA, /SRNA/ – Boračka organizacija Republike Srpske /BORS/ očekuje da predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta /VSTS/ BiH i glavni tužilac Tužilaštva BiH u razumnom roku odgovore na pitanja o moralnom i profesionalnom kredibilitetu postupajućeg tužioca u predmetu “Dobrovoljačka” ili će se obratiti najvišim pravnim institucijama u Evropi.\nBORS u dopisu, koji je danas uputio predsjedniku VSTS-a i glavnom tužiocu Tužilaštva BiH, traži odgovore na pitanja u vezi sa stručnim i moralnim kvalifikacijama tužioca u predmetu “Dobrovoljačka”, jer smatra da javnost ima pravo da zna kakve osobe rade u Tužilaštvu BiH i imaju li znanje i sposobnosti da obavljaju posao.\nU saopštenju BORS-a navodi se da će odgovori na ova pitanja pokazati da li tužilac posjeduje pravne kvalifikacije i ljudske kvalitete neophodne za obavljanje posla.\n“Očekujemo da će navedene institucije u razumnom roku odgovoriti na naša pitanja, a ukoliko odgovora ne bude BORS će se obratiti najvišim pravnim institucijama u Evropi da bi zaštitili prava žrtava i njihovih porodica, te prekinuli zloupotrebu pravosudnog sistema BiH”, ističe BORS.\nU pismu BORS-a u koje je Srna imala uvid, navodi se da ova organizacija smatra da su za haotično i neprimjereno stanje u pravosuđu BiH najodgovorniji glavni tužilac i njegov zamjenik, kao i predsjednik VSTS-a.\nBORS precizira da se njihova krivica ogleda u postupanju prema službenom izvještaju MUP-a Republike Srpske o zločinima počinjenim nad pripadnicima JNA 2. i 3. maja 1992. godine u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu.\nBorci Srpske pitaju odgovorne u pravosudnim institucijama BiH zbog čega je pomenuti izvještaj MUP-a Republike Srpske isparcelisan na više predmeta i da li je to, prema stručnom mišljenju glavnog tužioca, moglo uticati na tok i kvalitet istrage, te ocjenjuju da izvještaj parcelisan na više predmeta da bi se prikrila odgovornost onih koji su naredili izvršenje zločina.\nBoračka organizacija Republike Srpske naglašava da u Sudu i Tužilaštvu BiH rade tužioci i sudije koji su i u vrijeme ratnih zbivanja bili vojni tužioci i sudije u tzv. Armiji BiH ili su obavljali visoke dužnosti. “Neki od njih radili su i u kasarni `Viktor Bubanj`, čuvenoj po zločinima nad Srbima, u kojoj i vi danas radite”, ističe se u pismu.\nBorci Srpske traže od glavnog tužioca, njegovog zamjenika i predsjednika VSTS da odgovore na pitanje da li postupajući tužilac u predmetu “Dobrovoljačka” ima završen pravni fakultet i položen pravosudni ispit, da li je bar jedan dan radio u tužilaštvu ili sudu u svojoj ili nekoj drugoj zemlji, kojim jezikom govori, na kom jeziku je komunicirao u Tužilaštvu i ima li dokaza o poznavanju tog jezika.\nBoračka organizacija Republike Srpske pita odgovorne u Tužilaštvu i VSTS BiH koji su tužioci i sudije u Tužilaštvu i Sudu BiH bili vojni tužioci i sudije ili visoki funkcioneri u tzv. Armiji BiH, posebno tužioci – sudije koji su radili u logoru za sarajevske Srbe “Viktor Bubanj”.\nBorci Srpske ističu da su kao građani BiH i Srpske živjeli u nadi da će 15 godina od ratnih zbivanja BiH, odnosno Federacija i Republika Srpska, postati pravno uređen prostor u kojem će VSTV i Tužilaštvo raditi po zakonu, stručno, samostalno, bez vanjskih uticaja tako da njihov rad bude prvenstveno podložan stručnom nadzoru i kontroli predsjednika VSTS i glavnog tužioca BiH, kao i sudu javnosti.\n“Već dugi niz godina, nažalost, suočavamo se sa pasivnošću i opstrukcijama Tužilaštva BiH u radu na predmetima ratnih zločina u kojima su žrtve pripadnici srpskog naroda, kao i sa kontroverznim odlukama koje su uglavnom donošene u korist izvršilaca tih zločina”, navodi se u pismu.\nPosljednja odluka postupajućeg tužioca u predmetu “Dobrovoljačka” nije iznenađujuća, kažu borci Srpske, jer i ona odražava kontinuitet dugogodišnjeg postupanja Tužilaštva BiH kao produžene ruke moćnika iz sjene koji kreiraju istoriju na ovim prostorima.\n“Ova odluka Tužilaštva BiH je uznemiravajuća zbog svoje beskrupuloznosti i nemoralnosti prema žrtvama zločina, surovosti prema porodicama žrtava, nestručnosti i nedobronamjernosti prema BiH”, zaključuje se u pismu.\nMeđunarodni tužilac u Tužilaštvu BiH Džud Romano obustavio je 17. januara istragu u slučaju ”Dobrovoljačka” protiv 14 lica, među kojima su i Ejup Ganić, Zaim Backović i Jovan Divjak, za napad na konvoj JNA u Dobrovoljačkoj ulici 3. maja 1992. godine, uz obrazloženje da “ta radnja sama po sebi ne predstavlja krivično djelo s obzirom da je konvoj JNA predstavljao zakonitu vojnu metu”. Prigovor na ovu odluku podnijele su porodice žrtava i MUP RS.\nPrema izmjenama Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Tužilaštva BiH, koje su stupile na snagu 5. januara, omogućeno je da međunarodni tužilac sam donese odluku o obustavljanju istrage u slučaju “Dobrovoljačka”.\nU napadu na JNA čiji su se pripadnici prema dogovoru mirno povlačili iz Sarajeva pripadnici Armije RBiH, Teritorijalne odbrane i Zelenih beretki 2. i 3. maja 1992. godine ubili su 42, ranili 73, a zarobili 215 vojnika. Do danas zbog tog zločina niko nije odgovarao.


Video: Assadove snage zauzele strateški grad u provinciji Idlib - Put vjernika\nNakon današnjih osvajanja, šiitski režim je na samo 17km od strateške baze Ebu Zuhur\nSirijska vojska danas je preuzela kontrolu nad strateški važnim gradom u sjeverozapadnoj provinciji Idlib, u daljem napredovanju ka oslobođenju te teritorije od pobunjenika, prenijela je sirijska televizija.\nPrema medijskim navodima, sirijske snage su ušle u grad Sinjar, dok je opoziciona Sirijska opservatorija za ljudska prava, sa sjedištem u Velikoj Britaniji, saopćila da je ponovo prohodan put vladinim snagama prema bazi Abu Zuhur, koja je još u rukama pobunjenika.\nSirijska vojska uz podršku Rusije krenula je 25. decembra u ofanzivu za preuzimanje Idliba, koji su držali pobunjenici i sirijski ogranak Al-Kaide, grupa Tahriruš-Šam.\nIdlib je jedna od četiri “zone bez konflikta” u Siriji, formirane sporazumom između Rusije, Irana i Turske. U toj provinciji živi oko 2,5 miliona ljudi.\nU ratu u Siriji je od 2011. godine poginulo više od 340.000 ljudi, a milioni su u izbeglištvu u zemlji i inostranstvu.\nNapad na štab opozicione frakcije\nReporter Al Jazeere Edhem Ebul-Husam javlja da su Vladine snage u žestokim borbama zauzele važno uporište opozicije na istoku te pokrajine.\n“Sinjar se smatrao glavnim uporištem opozicijskih snaga u ruralnom području na istoku pokrajine Idlib. Općina ima više od 30.000 stanovnika. Administrativno pripada gradu Mearret Al-Nu'manu. Opozicija navodi da su Assadove snage i njima lojalne milicije, uz podršku sirijske i ruske avijacije, danas uspjele zauzeti taj grad opkolivši mu s više strana. Jutros su počeli napredovati s jugozapadne strane i zauzeli naselje Hijaara, a s jugoistoka su zauzeli naselja Sraa i Surej'a. S južne strane su osvojili Um al-Halahil. To se desilo u poslijepodnevnim satima. Imali su veliku zračnu podršku. Opozicija tvrdi da su ruski i sirijski avioni izveli više od 120 udara. Meta je bilo više od 13 naselja“, javio je Ebul-Husam\nU međuvremenu, najmanje 18 osoba je poginulo, a desetine su povrijeđene u eksploziji koja se dogodila danas u Idlibu, saopćila je sirijska Opservatorija za ljudska prava, britanska organizacija sa sedištem u Coventryu.\nMeta napada bilo je sjedište štaba opozicione frakcije Edžnaduš-Šam u tom gradu.\nKako se navodi, među žrtvama ima i civila, a još nije jasno zbog čega je meta napada bio baš taj štab.\nVIDEO: Asadove snage silovale ženu pa potom tenkom pucale na nju VIDEO: Desetine mrtvih u eksploziji u Turskoj Ruske terorističke snage bombardovale humanitarni konvoj Ekskluzivno: UAE nudili Asadu tri milijarde dolara da nastavi ofanzivu na Idlib\nPrethodni članakMjesto pojavljivanja Dedždžala, njegovi sljedbenici i njegova propast\nNaredni članakKako povratiti izgubljenu volju, snagu i ambiciju


Odložena poseta Srbiji, Ankara otkrila razlog! - alo.rs\nAUTOR: Tanjug; D.K. DATUM I VREME: 20.08.2019. 11:46\nPOZNAT DATUM ERDOGANOVOG DOLASKA U SRBIJU! Turski predsednik dolazi na važan zadatak u našu zemlju, a izvešće ga zajedno sa Vučićem!\nNAŠLA SE U CENTRU LOKALNOG SKANDALA! Sve tajne MISTERIOZNE Emine Erdogan! Majka predsednika Turske je nije želela za snajku i to iz jednog razloga!\nPredsednik Aleksandar Vučić potvrdio je pre dva dana na otvaranju auto-puta "Miloš Veliki" da će turski predsednik Redžep Tajip Erdogan doći u posetu Srbiji, ali nije precizirao datum.\nNa pitanje da li je tačno da će on i Erdogan prisustvovati zajedno početku radova na auto-putu Beograd-Sarajevo, Vučić je odgovorio:\n"Bilo bi logično. Doće će, biće u redu to".\nNapadač uvredio bivše saigrače, a onda se pravdao: "To nije nepoštovanje"\nSloba RASKINUO sa devojkom, pa se javio Luni?! On otkrio da se tajno dopisuju, Marku nije bilo dobro!\nKad je došao, napale su ga, a onda su dobile odgovor zbog kojeg su PROPALE U ZEMLJU od sramote!\nZlatan Ibrahimović na spisku za BOSANSKU REPREZENTACIJU! Kada je pročitao njegovo ime... MUK! (VIDEO)\nVOZILO GORI NA AUTO-PUTU Vozač snimio zastrašujuću scenu kod naplatne rampe! (VIDEO)\nTRAGEDIJA U BAJINOJ BAŠTI Majka i sin pronađeni mrtvi u stanu\nNASLOVNA STRANA SUTRAŠNJEG IZDANJA ALO! Predrag i Bojana Vuksanović, roditelji Martina (8) kog su Šiptari pokušali da kidnapuju: Decu nam otimaju, ali sa KiM ne idemo!


Shut In (2016) Prolog\nOsim toga što u glavnoj ulozi ima Naomi Watts, malo toga razdvaja triler „Shut In“ od slabe melodrame napravljene za TV program. Wattsova tumači ulogu Mary Portman, udovice i dečjeg psihologa, koja se brine o svom osamnaestogodišnjem pastorku, Stephenu (Charlie Heaton iz serije „Stranger Things“). Ona postaje sve zabrinutija kada jedan od njenih mladih pacijenata nestane. (On nastavlja da joj se javlja u snovima). Dok Mary gubi san, njena paranoja se pogoršava, ali ipak monoton scenario Christine Hodson ne uspeva da prikaže psihološku borbu kroz koju Mary prolazi kao išta teže od gubljenja ključeva.\nŠkriputavi zvuci stepenica navode Mary da veruje da je nešto u kući i proganja nju i Stephena: „Shut In“ koristi svaki lažni kliše iz horora, od složenih sekvenci noćnih mora do rakuna koji se iznenada pojavljuje iz kante za smeće. Zvečanje na muzičkim numerama pokušava da stvori napetost tamo gde je nema. „Shut In“ pokušava da imitira napetost balansiranja tuge sa brigom o detetu koje je tako uspešno obavljeno u filmu „The Babadook“, ali nema onog rastućeg osećaja jeze – još manje pretnje od opasnosti – sve do zadnjeg, predvidivog akta.\nČak i nakon što zaplet napravi ljigavi pivot, filmu „Shut In“ nedostaje uverenja da dopusti tom B-filmskom elementu da teče svojim tokom. Umesto toga, film nam pruža mehaničku, klimaktičnu poteru kroz Marynu seosku kuću, oslanjajući se na dosta slučajnosti u tajmingu. Pod neinspirativnim rediteljskim pravcem Farrena Blackburna većina glumačke postave ispoljava manje od dve emocije. Wattsova je, kao i obično, uradila svoj posao za pohvalu, ali na kraju, kao što naslov sugeriše, udara u zid.\nReziser: Farren Blackburn\nUloge: Naomi Watts, Charlie Heaton, Jacob Tremblay\nStudio: Transfilm, Canal+, Ciné+


ZIPS - Privredna štampa\nZIPS je mjesečni stručno-informativni časopis iz oblasti ekonomije i prava koji kontinuirano izlazi više od 50 godina.\nNamijenjen je računovodstveno-finansijskim djelatnicima i pravnicima – obrađuje problematiku iz računovodstva, revizije, poreza, poslovnih finansija, plaća i naknada, javnih nabavki, vanjskotrgovinskog poslovanja, carina i slično, dok u pravnom dijelu zakonske oblasti građanskog, privrednog, upravnog, porodičnog, radnog i socijalnog prava.\nRubrike stalno obogaćujemo novim sadržajem, nudeći našim korisnicima u vremenima stalnih poslovnih promjena aktuelne teme, teorijske i praktične stručne priloge, izvorne članke, komentare novih propisa, pouzdane odgovore na postavljena pitanja, mišljenja nadležnih organa, aktuelnu praksu sudova svih nivoa, sve u funciji zakonitog, efikasnog i uspješnog postupanja u svakodnevnoj poslovnoj praksi.\nNa kraju poslovne godine pretplatnici ZIPS-a dobijaju specijalno izdanje – ZBIRKU PITANJA I ODGOVORA obogaćenu najnovijom sudskom praksom.\nNašim pretplatnicima jednom godišnje nudimo i BESPLATAN seminar o temi usklađenoj sa njihovim potrebama i zahtjevima.\nPOTVRDA O KORISNIKU PRETPLATE NA ČASOPIS ZIPS KAO OBLIK KONTINUIRANE PROFESIONALNE EDUKACIJE ZA 2021. GODINU\nZIPS Online izdanje\nu broju 1450, maj 2022. godine, donosi:\nIzmjene osnovice za obračun PDV-a nakon izvršenog prometa dobara i usluga\nPoreska osnovica prometa dobara i usluga jeste oporezivi iznos naknade (u novcu, stvarima ili uslugama) koju obveznik primi ili treba da primi za isporučena dobra ili pružene usluge, uključujući subvencije koje su neposredno povezane sa cijenom tih dobara ili usluga, u koju nije uključen PDV, ako Zakonom nije drugačije propisano. Pravilno utvrđivanje PDV osnovice može biti izazovno, s obzirom na to da se u praksi dokazalo da postoji mnoštvo dilema i spornih situacija vezanih za ovo pitanje. U suštini, osnovica za obračun PDV-a bi trebalo da se sastoji od nabavne vrijednosti (za robu), odnosno cijene koštanja (za proizvode, poluproizvode, usluge i druge učinke) uvećane za prosječnu maržu koju je moguće ostvariti na tržištu za datu djelatnost, između nepovezanih lica. Međutim, prilikom pravilnog određivanja osnovice za obračun PDV-a, u praksi je situacija nešto komplikovanija, jer postoji mnoštvo drugih faktora koje je potrebno uzeti u obzir prilikom određivanja osnovice\nMSFI 16 – Najmovi – praktična primjena u skladu sa novim Pravilnikom o kontnom okviru i sadržaju konta\nMeđunarodni standard finansijskog izvještavanja16 – Najmovi propisuje način priznavanja, mjerenja, prikazivanja i objavljivanja najmova za subjekte koji izvještavaju prema MSFI-jevima. Standard definiše jedinstveni model za računovodstvo najmova kod korisnika najma, propisuje obavezu korisnika najma da po svim najmovima iskazuje imovinu i obaveze, osim kod najmova kroz period od 12 mjeseci ili kraće ili predmeta najma male vrijednosti. Glavna novost koju donosi MSFI 16 odnosi se na računovodstveni tretman najmova kod korisnika najma (najmoprimca). Najmoprimci suobavezni priznati imovinu i obaveze u bilansu stanja po svim najmovima (poslovnim i finansijskim). Davatelji najma i dalje će najmove razvrstavati u poslovne (operativne) ili finansijske, pri čemu MSFI 16 uvodi pristup koji se ne razlikuje suštinski od onoga iz ranije važećeg Međunarodnog računovodstvenog standarda 17–Najmovi. U skladu sa novim Pravilnikom o kontnom okviru i sadržaju konta za privredna društva („Službene novine Federacije BiH“, broj 81/21) koji se primjenjuje od 1. januara 2022. godine najmovi, odnosno imovina sa pravom korištenja knjiži se na grupi 05. Na kontima grupe 05 – Imovina s pravom korištenja iskazuje se dugoročna materijalna imovina (nekretnine, postrojenja i oprema, i nematerijalna imovina) čije je priznavanje rezultat primjene MSFI 16, u skladu sa kojim se i vrši vrednovanje\nUpravljanje potraživanjima od kupaca je kontinuiran proces za koje nije zadužen samo jedan odjel društva. Upravljanje potraživanjima od kupaca je složena aktivnost, u kojoj zajedno učestvuju odjel prodaje i finansija u cilju praćenja kompletnog procesa upravljanja potraživanjima. Prije zaključivanja ugovora sa kupcem potrebno je provesti analizu kreditne sposobnosti kupca i osigurati adekvatne instrumente osiguranja potraživanja kako bi se smanjio rizik da potraživanja neće biti naplaćena u ugovorenom roku. Osnova za donošenje odluka za upravljanje potraživanjima od kupaca je kreditna politika društva. Kvalitetnim upravljanjem potraživanja od kupaca društvo osigurava stabilne finansijske tokove za redovno poslovanje i investiranje u budućnosti. Procjena stepena naplativosti potraživanja od kupaca je bitna, kako bi potraživanja od kupaca u finansijskim izvještajima društva bila prikazana realno, u skladu sa računovodstvenim standardima i zakonskim propisima. Na ovaj način finansijski izvještaji društva daju realne informacije o ukupnom finansijskom rezultatu društva\nPiše: Amra MAHMUTOVIĆ, MA\nNakon početne nabavke i evidentiranja imovine u poslovnim knjigama, povremeno se javlja potreba za popravkom i održavanjem. U praksi najčešće razlikujemo dvije vrste održavanja, tekuće i investicijsko održavanje. Tekuće održavanje podrazumjeva popravke male vrijednosti. Za razliku od tekućeg održavanja, investicijsko održavanje predstavlja periodično ulaganja u dugotrajnu materijalnu imovinu, s kojim se održava postojeći kapacitet i kvalitet. Troškovi dodatnog ulaganja u dugotrajnu materijalnu imovinu, koji zadovoljavaju uvjete za priznavanje na pozicijama dugotrajne materijalne imovine, kapitaliziraju se odnosno povećavaju vrijednosti dugotrajne materijalne imovine\nPiše: Mehmed BUDIĆ, bacc. oec\nZaštita starih tradicionalnih zanata\nNa prijedlog Federalnog ministarstva razvoja, poduzetništva i obrta, a na osnovu novog Zakona o obrtu i srodnim djelatnostima Federacije BiH, Vlada FBiH je donijela Uredbu kojom se uređuje popis tradicionalnih i starih zanata, kao i uslovi za njihovo obavljanje. Navedeni propis objavljen je u “Službenim novinama Federacije BiH”, broj 28/22 od 13. 4. 2022. godine. Popis tradicionalnih i starih zanata po vrstama usklađen je sa Zakonom o klasifikaciji djelatnosti u Federaciji BiH. Zakonom o porezu na dohodak propisano je da porezni obveznik koji obavlja samostalnu djelatnost, a nije obveznik poreza na dodanu vrijednost, porez na dohodak može utvrđivati i plaćati u paušalnom iznosu\nTežak profesionalni propust postupanje je ponuđača koje ga čini nepouzdanim ugovornom organu za sklapanje ugovora jer je poslovao protivno odgovarajućim propisima, pravilima struke ili sklopljenim ugovorima o javnoj nabavki. Također, profesionalni propust ponuđača moguće je i kod samog izvršenja ugovora u vidu nedostataka u izvršenju bitnih zahtjeva iz ugovora koje su dovele do njegova prijevremenog raskida, nastanka štete ili drugih sličnih posljedica. Postojanje teškog profesionalnog propusta dokazuje ugovorni organ na temelju objektivne procjene okolnosti svakog pojedinog slučaja. Težak profesionalni propust kao jedan od razloga isključenja predstavlja izuzetak jer pred ugovorni organ stavlja zahtjev dokazivanja postojanja profesionalnog propusta na bilo koji način. Dakle, teret dokazivanja ne leži na ponuđaču, niti ponuđač u postupku javne nabavke za to treba dostavljati bilo kakav dokaz, već je teret dokazivanja na ugovornom organu. Da bi se tematika bolje shvatila, autori u tekstu navode konkretne primjere, praksu Suda Bosne i Hercegovine, te rješenja Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave Republike Hrvatske\nPišu: mr. iur. Mirel MUJKANOVIĆ\nMehmed BUDIĆ, bacc. oec.\nZahtjev za nadoknadu troškova parničnog postupka\nPredmet rada je zahtjev za nadoknadu troškova parničnog postupka, i to samo njegove opšte karakteristike, s obzirom na to da kod pojedinih procesnih radnji ima drugačija obilježja. Kod zahtjeva za nadoknadu troškova postupka potrebno je krenuti od toga da se ne radi o tužbenom zahtjevu, već o posebnom zahtjevu na kojeg se ne primjenjuju odredbe parničnog postupka koje se odnose na tužbeni zahtjev. Najvažnije karakteristike ovog zahtjeva, za stranke i sud, su potreba da bude određen od stranaka, do kada se može podnijeti i na koji način će sud o njemu odlučiti\nPiše: doc. dr. sci. Adis POLJIĆ, sudija u Osnovnom sudu u Zvorniku\nPostavljanje privremenog zastupnika je posebna mjera u upravnom postupku, kojom se otklanjaju procesne smetnje za vođenje upravnog postupka i omogućava pravilno zastupanje stranke i adekvatno zastupanje njenih interesa u upravnom postupku. Ova mjera ima svoje utemeljenje u načelima ekonomičnosti i efikasnosti upravnog postupka. Imenovanje privremenog zastupnika, u zakonom propisanim slučajevima, je od presudne važnosti za zaštitu prava i interesa stranke, te za pravilno i potpuno utvrđivanje činjeničnog stanja\nZakonske mogućnosti i pravne posljedice ukidanja i mijenjanja pravnosnažnog rješenja\nPrije upućivanja na zakonske mogućnosti za ukidanje i mijenjanje pravnosnažnog rješenja potrebno je ukazati na institut pravnosnažnosti, a to je rješenje protiv koga se ne može izjaviti žalba niti pokrenuti upravni spor, a kojim je stranka stekla određeno pravo odnosno kojim su stranci određene neke obaveze\nPostupak priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za obavljanje reguliranih profesija u Republici Hrvatskoj\nAutor u ovom radu obrađuje problematiku u svezi provedbe postupka priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija što obuhvaća formalno obrazovanje i profesionalnu osposobljenost radi obavljanja određene regulirane profesije u Republici Hrvatskoj koja se provodi prema odredbama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija (Narodne novine, br. 82/15, 70/19 i 47/20)\nPiše: Alan VAJDA, mag. iur\nOrganizovanje poslova zaštite na radu kod poslodavaca\nPoslodavac je u skladu Zakonom o zaštiti na radu („Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine“, broj 79/20), odgovoran za provođenje mjera zaštite na radu. Organizovanje poslova zaštite na radu kod poslodavca zavisi od tehničko-tehnološkog procesa rada, broja radnika, broja lokacija odvojenih radnih jedinica, te od opasnosti i rizika po zdravlje radnika. S tim u vezi, u praksi će se razlikovati način provođenja mjera zaštite na radu kod poslodavaca sa većim brojem radnika, kod kojeg postoje poslovi sa povećanim rizikom i dr., u odnosu na poslodavce koji imaju manji broj radnika, te kod kojih radni procesi ne uzrokuju rizike i opasnosti visokog stepena, iz razloga što poslodavac kod kojeg postoje poslovi sa povećanim rizikom mora imati najmanje jednog zaposlenog radnika za zaštitu na radu, koji ima zakonom utvrđene obaveze iz oblasti sigurnosti i zaštite zdravlja na radu. Dakle, za određivanje načina provođenja mjera zaštite na radu kod poslodavca, pored objektivnih parametara koji se odnose na broj radnika i broj odvojenih radnih lokacija, od presudne važnosti će biti i postupak procjene rizika na osnovu kojeg će se određivati stepen rizika na svakom radnom mjestu, odnosno mjestu rada, koji će uvjetovati i potrebne mjere zaštite na radu, te način njihovog provođenja\nOsvrt na Zahtjev za ocjenu ustavnosti člana 9. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju\nPrema mišljenju predlagača izmjena i dopuna Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, uvažavanje Zahtjeva za ocjenu ustavnosti, te donošenje privremene mjere imalo bi značajne negativne posljedice po sistem penzijskog i invalidskog osiguranja, te bi dovelo do zloupotreba instituta invalidske penzije i do povećanja njihovog udjela u penzijskom sistemu u Federaciji BiH. Također, mišljenje predlagača je da su Zahtjev i privremena mjera u potpunosti kontradiktorni principima na kojima se zasniva i funkcioniše sistem penzijskog i invalidskog osiguranja u Federaciji BiH. Konačan stav će dati Ustavni sud Federacije BiH\nPiše: Mirela TALOVIĆ, mr. evropskog biznisa\n– PDV- e tretman periodičnih i djelimičnih usluga\n– PDV-e tretman povratne ambalaže\n– Usluge davanja na korištenje oglasnog prostora bez naknade\n– Prenos prava svojine osnovnih sredstava (opreme) u svrhu izmirenja duga\n– Prenos dijela imovine – poslovne zgrade kao ulog u postupku osnivanja novog privrednog društva\n– Osnovica za obračun PDV-a kod uvoza kartice sa licencom za pristup softveru\n– Prefakturisanje režijskih troškova zakupodavca prema zakupoprimcu\n– Oporezivanje prometa turističkih usluga\n– PDV obaveza po osnovu primljenog avansa\n– Odbitni PDV za nabavku vozila koja će se prodati inostranom kupcu\n– Odustajanje od gradnje i prodaja uređenog zemljišta\n– (Ne)mogućnost primjene posebne šeme u građevinarstvu\n– Nabavka građevinskog materijala od strane investitora i odbitni PDV\n– e – Evidencija usluga povezanih sa izvozom\n– Najniža osnovica za obračun doprinosa\n– Otpis potraživanja iz radnog odnosa – obračun doprinosa\n– Obaveze poslodavca po osnovu naknade za stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa\n– Izvještavanje o uplaćenim naknadama članovima nadzornog odbora\n– Porezni gubitak kod utvrđivanja dohotka od samostalne djelatnosti\n– Prodaja udjela nerezidentnog fizičkog lica iz Turske\n– Oporezivanje autorskih naknada za usluge pružene preko online platformi\n– Devizno poslovanje između rezidenta i nerezidenta pri izvozu i uvozu\n– Komunalne naknade za predstavništva\n– Uslovi za oslobađanje od plaćanja takse na istaknutu firmu\n– Obaveze javnih ustanova i predstavništava po osnovu plaćanja komunalne takse u Kantonu Sarajevo\n– Povrat više uplaćenih sredstava – umanjenje taksene obaveze za budući(e) period(e)\n– Komunalna taksa po osnovu isticanja objava, oglasa i saopćenja na javnim mjestima\n– (Ne)obaveznost dostavljanja izvještaja o gotovinskim tokovima FIA-i\n– Knjigovodstveno evidentiranje obustave plaće\n– Evidentiranje odobrenih rabata iz ranijeg perioda\n– Troškovi reprezentacije i drugi troškovi\n– Primjena MSFI 16 (ugovor o najmu na neodređeno vrijeme)\n– Knjigovodstveno evidentiranje obaveza po osnovu najma\n– Prodaja stalne materijalne imovine\n– Organizacija i funkcioniranje sistema računovodstva\n– Uslovi za obavljanje obrta u osnovnom zanimanju\n– Obavljanje obrta u vidu dopunskog zanimanja penzionera\n– Dijeljenje (cijepanje) predmeta nabavke\n– Uvjeti za poništenje postupka nabavke\n– Osnovice za obračun minulog rada i naknade plate za vrijeme godišnjeg odmora\n– Ostvarivanje prava na isplatu naknade za godišnji odmor (regresa)\n– Zaštita plate – zabrana destimulacije\n– Isplata naknade u slučaju povrede na radu člana uže porodice radnika\n– Privremeni preraspored radnika na drugo radno mjesto\n– Trajanje otkaznog roka\n– Otkaz ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora o radu\n– (Ne)mogućnost donošenja internog akta o zaštiti na radu na osnovu ranije pribavljene procjene rizika\n– Imenovanje komisije za izbor povjerenika za zaštitu na radu\n– Izrada provedbenih propisa i općih akata u javnim preduzećima\n– Ovlaštenje inspektora da vrši nadzor u više oblasti\n– Donošenje rješenja uz prethodno pribavljanje mišljenja drugog organa\n– Uvjeti za prijevremenu starosnu penziju\n(Ne)mogućnost primjene načela povjerenja u zemljišne knjige\nČlan 84. Zakona o premjeru i katastru, Član 56. Zakona o stvarnim pravima (Presuda Vrhovnog suda Republike Srpske, broj 71 0 P 242309 20 Rev od 9. 11. 2021. godine)\nTužbeni zahtjev za zaštitu od smetanja posjeda\nČlan 331. stav 1. Zakona o stvarnim pravima (Rješenje Kantonalnog suda u Tuzli, broj 32 0 P 286756 18 Gž od 12. 10. 2021. godine)\nVezanost ponudioca za ponudu\nČlan 36. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima (Presuda Vrhovnog suda Federacije Bosne i Hercegovine, broj 20 0 P 048860 20 Rev od 27. 1. 2022. godine)\nIspunjenje obaveze i posljedice neispunjenja\nČlan 262. Zakona o obligacionim odnosima, Član 81. Zakona o cestama Federacije Bosne i Hercegovine (Presuda Kantonalnog suda u Zenici, broj 43 0 Mal 189289 22 Gž od 18. 1. 2022. godine)\nZakonska zatezna kamata nakon plaćanja glavnog duga\nČlan 279. stav 2. Zakona o obligacionim odnosima (Presuda Vrhovnog suda Republike Srpske, broj 57 0 Ps 092944 21 Rev od 19. 11. 2021. godine)\nOdgovornost škole za sigurnost učenika\nČlan 167. Zakona o obligacionim odnosima (Presuda Kantonalnog suda u Tuzli, broj 32 0 P 279518 18 Gž od 17. 11. 2021. godine)\nZastara vođenja disciplinskog postupka protiv državnog službenika\n(Presuda Suda Bosne i Hercegovine, broj S1 3 U 038926 20 U od 9. 9. 2021. godine)\nPripremio: mr. Neven AKŠAMIJA,direktor Agencije za državnu službu BiH\nPreinaka tužbe i njen uticaj na blagovremenost tužbe kod smetanja posjeda\nČlan 56. Zakona o parničnom postupku (Rješenje Kantonalnog suda u Tuzli, broj 32 0 P 302545 18 Gž od 16. 11. 2021. godine)\nSudske mjere osiguranja novčanog potraživanja\nČlan 271. i 272. Zakona o parničnom postupku (Rješenje Kantonalnog suda u Zenici, broj 41 0 P 088491 21 Mož od 28. 7. 2021. godine)\nIzlučenje pokretne stvari (silosa)\nČlan 109. Zakona o stvarnim pravima, Član 41. Zakona o stečajnom postupku (Presuda Vrhovnog suda Republike Srpske, broj 61 0 Ps 011823 21 Rev od 28. 9. 2021. godine)\nSADRŽAJ PRETHODNIH BROJEVA ČASOPISA "ZIPS"


Ispovesti - Shvatila sam koliko moj otac voli m\nShvatila sam koliko moj otac voli moju majku, kad smo gledali neki film gde lik kaže kako voli svoju ženu kao i prvog dana, a moj otac će na to: "Kakva je to glupost. Pa valjda je voli više posle svih tih zajedničkih godina, nego kad je tek upoznao.". Inače su zajedno 30 godina.


Cenzolovka Archives - NUNS\nPre nekoliko dana na sajtu Ministarstva kulture i informisanja osvanula su rešenja o dodeli novca putem takozvanih pojedinačnih davanja. Mimo konkursa, a na osnovu odluke ministarke Maje Gojković, sa ukupno 12.885.000 dinara\nSedam meseci posle izricanja prvostepene osuđujuće presude protiv Dragoljuba Simonovića, bivšeg visokog funkcionera Srpske napredne stranke i predsednika Opštine Grocka, i dva njegova saučesnika i izvršilaca naloga za napad Vladimira Mihailovića i Aleksandra Marinkovića,\nU tekstu N1 tvrdi se da je RTS Kurir televiziji dao pravo emitovanja za serije koje je Javni servis producirao pa, kako navode, prvi put u istoriji televizije, navedene serije\n„Moja je svakodnevica jeziva već godinama. Nosim suzavac sa sobom. Često menjam lokacije, ne izlazim uveče, ne idem među ljude. Samo mi još treba da mi se neke pijandure nakače…\n„Ništa se spekatakularno nije desilo, javni servisi se pridržavaju zakona što se tiče programske šeme i oni ispunjavaju svoje obaveze. Za mene je najveći problem je to što se još\nDraža Petrović: U SNS-u već duže vreme pokušavaju da uređuju Danas\n„Predsednikov brat Andrej Vučić postao je nekakva zaštićena vrsta. Čim se on spomene, u bilo kom kontekstu, odmah kreće kanonada napada sa svih strana. U tome učestvuju državni funkcioneri, partijsko rukovodstvo SNS-a,\nSĆF: Završena šesta Škola digitalnog novinarstva\nMinulog vikenda dve generacije polaznika Škole digitalnog novinarstva Slavko Ćuruvija fondacije na istom mestu i istim povodom – na dodelu diploma došla je generacija koja je završila ovogodišnju, šestu školu,\nZbog serije pretnji koje je poslednjih nekoliko dana dobio putem društvenih mreža, a po objavljivanju fotografije prekrečenog murala haškog optuženika Ratka Mladića, novinar Dejan Kožul dao je iskaz u Odeljenju za visokotehnološki kriminal Republičkog tužilaštva.


ETŠ na svečanom obeležavanju Evropske godine volontiranja – Ekonomsko – trgovinska škola Bor\nETŠ na svečanom obeležavanju Evropske godine volontiranja\nBy ETŠ Bor 04/12/2011 Aktuelno\nMinistarstvo omladine i sporta i Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji obeležili su Evropsku godinu volontiranja. U okviru programa „Mladi su zakon!“, abortion Ministarstvo omladine i sporta finansiralo je 153 projekta u iznosu od skoro 13 miliona dinara. Me?u tih 153 projekata, stomach našao se i projekat Ekonomsko-trgovinske škole “To?ak spasa od izduvnog gasa”, u okviru kojeg je održana biciklisti?ka trka i ure?enje školskog dvorišta. Projekat naše škole podržao je Resurs centar Bor, koji je zajedno sa školom doprineo i njegovom realizovanju.\n„Bez solidarnosti, humanosti i želje da se li?nim angažovanjem sredina u kojoj živimo menja na bolje, ne možemo graditi uspešno društvo. Akcije koje su sprovodili ovi mladi ljudi pokazuju koliko je malo sredstava potrebno da se reše problemi sa kojima se zajednica suo?ava. Oni pokazuju da su aktivni mladi ljudi najzna?ajniji resurs koji Srbija ima. Danas smo izabrali najbolje, ali sva 153 projekta koje smo kroz ovaj program finasirali snažna su potvrda da Srbija ima kvalitetne i sposobne mlade ljude i da se svaki dinar uložen u njih višestruko vra?a“, izjavila je Snežana Samardži? Markovi?, ministarka omladine i sporta. Naime, projekat naše škole itekako je zadivio ministarku, pre svega zbog svoje specifi?nosti i na?ina na koji je realizovan. Kao odraz simpatisanja prema našem projektu, usledila je i grupna fotografija celokupne borske delegacije, koju su ?inili: Vladimir Stoji?evi? (III4), Dijana Grami? (III4) i Dušan Bogdanovi? (II4), dok je predstavnik Resurs centra Bor bila Danijela Jovanovi?.\nTako?e, s obzirom da je Evropska unija proglasila 2011. godinu kao Evropsku godinu volontiranja, Adriano Martins, zamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji, dodelio je u ime žirija deset nagradnih putovanja najistaknutijim ?lanovima omladinskih volonterskih grupa u Brisel.\nTre?i konkurs za volonterske akcije, MOS ?e raspisati po?etkom 2012. godine, a kako znamo, Ekonomsko-trgovinska škola ?e sigurno ponovo uzeti u?eš?a i bez premca biti sa novim projektom još bolja, a i zasigurno brojnija novim volonterima.\nTribina o narkomaniji\nI profesori uče…\nOne thought on “ETŠ na svečanom obeležavanju Evropske godine volontiranja”\n23/04/2013 u 6:48 pm\nhmntx doczm jgah conv viirr.


Danskim nebom će do 2030. leteti samo avioni koji ne zagađuju - Biznis i Finansije\nHome\tVestiIT i nauka\tDanskim nebom će do 2030. leteti samo avioni koji ne zagađuju\nDanskim nebom će do 2030. leteti samo avioni koji ne zagađuju\nDanska premijerka je najavila da će se do 2030. godine svi domaći letovi u toj zemlji obavljati bez upotrebe fosilnih goriva, mada i dalje nije jasno da li je to zaista ostvarivo.\nI sama premijerka Mete Frederiksen priznala je da još ne postoje dovoljno efikasna rešenja za realizaciju ovako ambicioznog cilja ali je dodala da će se Danska svim silama truditi da u narednih osam godina smanji proizvodnju ugljen-dioksida za 70 odsto u odnosu na nivoe iz devedesetih godina prošlog veka.\nPrema njenim rečima, danski naučnici i kompanije ubrzano rade na razvoju “zelenih rešenja” za sve vidove transporta, pa i vazdušni.\nJedno od takvih rešenja mogao bi biti pogon na vodonik, koji sve veći broj stručnjaka smatra gorivom budućnosti. Evropski proizvođač aviona Erbas već uveliko radi na razvoju letelica na vodonik, što bi mogao biti jedan od načina da Danska zaista izbaci iz svog vazdušnog saobraćaja avione koji koriste fosilna goriva. Međutim, još uvek se ne zna da li će ti avioni biti u komercijalnoj upotrebi do 2030. godine. Nagađa se da bi mogli biti spremni za tržište do 2035.\nNo, Skandinavce to izgleda neće omesti u naporima da letenje učine zelenijim. Naime, i Švedska je najavila da će izbaciti iz upotrebe avione na fosilni pogon do 2030. kada se radi o domaćim letovima, a do 2045. i one koji saobraćaju izvan njenih granica.


"Srbija dostigla pretkrizni nivo, najviše zahvaljujući građevinarstvu i robnom izvozu" - Biznis Telegraf.rs\n25/05/21 | 10:49\nU našoj zemlji je, kako je rekla Jorgovanka Tabaković, sačuvano i tržište rada, s rastom zaposlenosti i rastom zarada, čime je u martu ove godine formalna zaposlenost bila veća za više od 72.000 ljudi\n- Srbija je dostigla pretkrizni nivo ekonomske aktivnosti pre mnogih svetskih ekonomija - već u prvom tromesečju ove godine, što je jedno tromesečje ranije nego što smo očekivali - izjavila je danas guverner Narodne banke Srbije (NBS), Jorgovanka Tabaković, na otvaranju 28. Kopaonik biznis foruma (KBF).\n- Takvom rastu, pored odličnih kretanja u građevinarstvu, doprineo je i dobar rast industrije i robnog izvoza. Sve su to potvrde da smo, sa svim što smo radili i uradili, sačuvali osnove za održiv rast i u narednom periodu - dodala je.\nPrema njenim rečima, rezultati u Srbiji su vrlo brzo potvrdili da su mere države u borbi protiv pandemije bile i adekvatne i pravovremene. "U mnogim oblastima ekonomije, Srbija je već tokom trećeg tromesečja prošle godine nadmašila pretkrizni nivo - u industriji i trgovini na malo u avgustu, a kod robnog izvoza u septembru. Industrija se od maja oporavljala brže od naših očekivanja, uz rast od 0,4% u 2020. godini".\nU Srbiji je, kako je rekla Jorgovanka Tabaković, sačuvano i tržište rada, s rastom zaposlenosti i rastom zarada, čime je u martu ove godine formalna zaposlenost bila veća za više od 72.000 ljudi.\n- Da nismo odmah doneli brojne mere, a zatim nastavili da reagujemo dodatnim merama, pad ekonomske aktivnosti u 2020. godini iznosio bi najmanje šest odsto, dok bi oporavak i povratak bruto domaćeg proizvoda na pretkrizni nivo trajao i nekoliko godina. To bi značilo izgubljene milijarde evra, izgubljena radna mesta i narušavanje stabilnosti. Cena nereagovanja bi bila previsoka - istakla je ona.\nTakođe je navela da ni pandemija nije promenila činjenicu da je stabilnost ključan preduslov za održivost rasta i za sve teme iz agende KBF-a: od infrastrukture i investicija do digitalne ekonomije i kreativne industrije. Naglasila je da je Srbija u ovu krizu ušla mnogo spremnija i otpornija nego što je to bio slučaj 2008. godine.\nKopaonik biznis forum ove godine u hibridnom formatu: Šta čeka svet posle kovida?\nStrane banke ne smeju da iznose dobit iz Srbije, NBS stavila veto i ove godine


Na dresu dominira ogroman grb Denver Nagetsa, čije boje brani naš as, dok se sa strane nalaze plave zvezde. Oko ruku i vrata se nalaze i tri linije (crvena, bela i plava), a zanimljivo da su svi ostali detalji u potpuno sivoj boji (kao i obeležje klub iz Kolorada).\nJokić će nositi isti broj na leđima koji nosi i kada nastupa za Denver (broj 15), a svi ovi detalji se nalaze na beloj pozadini. Dres je oduševio mnoge navijače, a u skladu je sa prestižom koji nosi najglamurozniji NBA događaj.\nPodsetimo, Jokić će nastupati u timu Janisa Adetokumba, koji ga je izabrao sedmog po redu. Tim još čine: Stef Kari, Džoel Embid, Pol Džordž, Kemba Voker, Kris Midlton, Rasel Vestbruk, Blejk Grifin, Danđelo Rasel, Nikola Vučević, Kajl Lauri, dok je specijalna pozivnica uručena Dirku Novickom.\nTim koji je "selektirao" Lebron Džejms okupio je, iz zvezdu Los Anđeles Lejkersa, sledeća imena: Kevin Durent, Kajri Irving, Kavaj Lenard, Džejms Harden, Entoni Dejvis, Klej Tompson, Damijan Lilard, Ben Simons, Lamarkus Oldridž, Karl Entoni Tauns, Bredli Bil(igrači su dati po redu po kome ih je Džejms izabrao), specijalna pozivnica je uručena Dvejnu Vejdu.


MyCity » Zaštita od zlonamernih programa » Pomagajte,komp mi je "bolestan"!!\nPoslao: 14 Avg 2005 21:17\nZamolio bih te jos da virus ne brises, vec da ga spakujes u ZIP i da mi ga posaljes.\n- nadji spomenuti fajl i spakuj ga u ZIP prvo (da bi poslao meni ), a onda ga obrisi\n- kontaktiraj me na PM ukoliko si voljan da mi posaljes taj virus\nKako se svet promeni, kada se samo setim sta je omladina skupljala pre deset godina, da mi je neko pricao da ce danas biti moderno skupljanje virusa, ne bi mu verovao.\nKoju verziju Kasperskog koristis?\nPoslao: 15 Avg 2005 06:42\nPoslao: 15 Avg 2005 22:35\nej Bobby pa ako ti treba virusa za test mogao bi se pronaci pokoji za testiranje.Evo bas danas ulovih trojanca(primjerak iz zabranjeno voda),kav 5.0.325 ga prepoznaje a bitdefend.8 standard ne beee!\nneki dan sam u mailu dobio jedan virus,bitdef8 ga onemogucio heruisticki a kav ni beee!al taj sam izbrisao...e da sam samo znao...!\nPoslao: 31 Avg 2005 14:16\nja sam razvio najbolji nacin za ciscenje virusa bez antivirusa...sve se resava prostom komandom format c: ... i nemas vise problema... no win, no prob...\nOpet je neko iskopao temu!\nPoslao: 31 Avg 2005 15:34\nSpLaSh89 ::ja sam razvio najbolji nacin za ciscenje virusa bez antivirusa...sve se resava prostom komandom format c: ... i nemas vise problema... no win, no prob...\nPa lepo ti je to.\nI ja radim s vremena na vreme format cisto ono...\nTo jeste najbolje resenje da sje..s sve viruse sa kompa ali ima tu i druge price.\nPredostavljam da nemas nikakvu zastitu niti kakve antispyware programe\npa recimo evo jedan primer (kazem samo jedan)\nUpadne ti neki spyware i onda sta biva.\n1.Spor ti je kompjuter\n2.Sporo surfovanje internetom\nJednom recju nemozes normalno da radis na kompjuteru\nTo sam i ja ranije mislio.Ma kakvi as programi i antivirusi, najbolje je format c.\nIsta stvar sa virusima i jos gori problemi\nDopuna: 31 Avg 2005 16:34\nRiddler ::Opet je neko iskopao temu!\n@SpLaSh89 i DuNik\nA kako znate da li imate virus ako ne koristite anti virus, jedino ste sigurni ako formatirate c svaki dan!?\nPoslao: 31 Avg 2005 16:02\n^next^ ::@SpLaSh89 i DuNik\nIzgleda da me nisi bas razumeo u potpunosti.\nJa koristim antivirus. I razne druge programe sto se tice bezbednosti racunara.\nNego samo kazem da format treba uraditi.Naravno ne kao sto ti kazes svaki dan vec posle nekog vremena.\nA smatram da antivirusni program kao i antispyware program treba svako da ima\nJa mislim da sam bio dovoljno jasan ali valjda sam sada jasniji


Odluka komiteta: Prekid programa — kraj liberalne demokrature u Americi /video/ - Sputnjik Srbija\n13:04 25 Jun 2021\nOdluka komiteta: Prekid programa — kraj liberalne demokrature u Americi /video/\n18:41 03.01.2021 Preuzmite kraći link\nPiše Dušan Proroković\nDušan Proroković. Sputnik Srbija\n„Ovako počinje komunizam!“ Zavapio je Donald Tramp. Bejaše to reakcija na neprestano sankcionisanje njegovih poruka o izbornoj krađi na društvenim mrežama.\nJoš pre društvenih mreža urednici nekih „liberalnih i demokratskih medija“ u Americi jednostavno su prekinuli direktan prenos obraćanja aktuelnog predsednika (u novembru 2020. godine) zato što su procenili da je izgovarao „očigledne neistine“.\nKomitet je odlučio da izborne krađe nije bilo. Sada je neophodno realnost prilagoditi odluci, a ne donositi odluke u skladu sa činjenicama.\nNije početak komunizma već kraj demokrature u Americi\nSa jedne strane, Tramp jeste u pravu kada poredi stanje sa delovanjem komunističkih režima. Partijske strukture su „prilagođavale“ realnost prema sopstvenim pogledima na svet. Sa druge strane, međutim, osim propagandnog efekta koji poređenje sa „odvratnim komunistima“ među republikanskim biračima može izazvati, Tramp nije u pravu.\nStanje je takvo da se ne može govoriti o „početku komunizma“, već o „kraju demokrature“. Još tačnije — neoliberalne demokrature!\nPojam demokratura prvi je upotrebio urugvajski pisac Eduardo Galeano, a američki teoretičari kasnije su mu dali šire politikološko značenje. Ukratko, radi se o režimu koji kombinuje odlike demokratije i diktature zahvaljujući čemu je moguće nekažnjeno zanemarivanje ili kršenje interesa većine ili značajnog dela građana.\nDefinicija pisana u drugoj polovini osamdesetih godina HH veka odlično opisuje današnju situaciju u SAD i delovanje „demokratskog sektora“. Ali, ako se prati hronologija, lako je uočiti i da današnje stanje predstavlja završnu fazu procesa koji dugo traje.\nJednostavno, demokratije ima „unutar sistema“, ali ne i za one izvan njega. Zato je dozvoljena kritika pojedinih odluka ili metoda koji se koriste, ali ne i pokušaj preispitivanja celine ili teorijskih obrazaca na osnovu kojih se tumače procesi.\nŠta je dozvoljeno, a šta se „ne dira“\nGaleano je svojevremeno pisao: „Postoji takozvana Međunarodna zajednica? Da li je to nešto više od kluba trgovaca, bankara i ratnika? Da li je to nešto više od umetničkog imena koje SAD daju kada igraju?“ Na drugom mestu je dodao: „Najmoćnije institucije, MMF i Svetsku banku vode tri ili četiri države. Ostali gledaju. Svet je organizovan po ratnoj ekonomiji i kulturi rata.“ Razgovarati u forumima, od lokalnog do državnog nivoa — kojom trasom će koji put proći, koliko izdvajati za zdravstvo, a koliko za nauku, to se moglo.\n— Donald J. Trump (@realDonaldTrump) December 24, 2020\nRaspravljati o dometima i posledicama ustrojstva spoljne politike i međunarodnih odnosa na ratnoj ekonomiji i kulturi rata — nikako ne može! Tokom godina, promovisanjem neoliberalne doktrine kao politički korektne matrice za sagledavanje i analize društvenih procesa, paralelno sa kulturom rata instalirana je i kultura ambalaže. Može se tumačiti i da je kultura ambalaže bila samo efikasno sredstvo unutar šire kulture rata.\nOpet Galeano: „Živimo u svetu u kom su sahrane važnije od pokojnika, u kom su svadbe važnije od ljubavi, u kom je izgled važniji od pameti. Živimo u kulturi ambalaže, koja prezire sadržaj.“\nI takav pristup traje već dugo, počeo se razvijati paralelno sa uokviravanjem komunističke diktature. Iako su sistemi bili formalno demokratski, iako se to moglo dokazati i u političkoj praksi na brojnim primerima, ipak su postojale zabranjene teme, „osetljive“ stvari u koje se „ne dira“, ono važno za „bezbednost države i naroda“.\n„Zaustavite krađu“: Tramp najavio veliki protest u Vašingtonu\nNakon raspada bipolarnog poretka primetna je ubrzana regresija ka demokraturi. Na prvi pogled deluje paradoksalno: dok je trajao, komunizam je pomagao održavanje demokratskih političkih sistema! Bilo je važno pokazivati razliku u odnosu na represivni aparat, uvek i na svakom mestu, insistirati na slobodi izbora, mogućnosti da se svojim glasom odlučuje.\nTada se nije sve svodilo na trase puteva, izdvajanja za zdravstvo i nauku, bilo je i „velikih reči“ o dekolonizaciji, ljudskim pravima, slobodama, borilo se protiv rasizma i aparthejda.\nKada je nestao komunizam, nestala je i potreba da mu se oponira, da se dokazuje prednost demokratskog uređenja. Delovanje demokrature počinje se u punoj meri osećati i na unutrašnjem planu.\nIako sistem nije jednopartijski, promenom vladajućih garnitura nema ozbiljnijih političkih zaokreta, nema promene strateškog opredeljenja, nastavlja se po starom. A to staro podrazumeva neprekidno nametanje rešenja u okviru promovisane političke korektnosti, o kojoj se ne raspravlja.\nTramp kao „sistemska greška“\nPobeda Donalda Trampa 2016. godine bila je „sistemska greška“, pokazna ilustracija šta se može dogoditi ako se demokratura ne nastavi! Tramp je trebalo da završi kao Le Penova u Francuskoj, kao Alterantiva u Nemačkoj, sa solidnim rezultatom, ali bez pobede i realnog ugrožavanja koncepta političke korektnosti.\nDakle, više da to glasanje posluži kao „izduvni ventil“ za nezadovoljne, nego kao pravi izbor.\nIshod bejaše drugačiji pa je poruka shvaćena: nikakvih improvizacija više ne sme biti! Kada Tramp izusti „izborna krađa“ program se momentalno prekida. Bez obzira što je i dalje aktuelni predsednik SAD. Kada napiše bilo šta neprikladno, to se sankcioniše. Brisanjem, obeležavanjem, nađe se način.\nAmerika iza kulisa: Ko vuče konce iz „utrobe čudovišta“\nI, sudeći po iskustvima iz međunarodne arene, to će se nastaviti. „Jedini način da se istorija ne ponovi jeste očuvati je živom“, rekao je Galeano.\nBrisanje istorije je uslov nametanja rešenja, širenje priče o bezalternativnosti raznih skarednosti i somnabulija koje se „prodaju“ pod maskom političke korektnosti. Ili, kako je Džordž Orvel podvukao: „Ko kontroliše prošlost, kontroliše budućnost; ko kontroliše sadašnjost, kontroliše prošlost.“\nProces delegitimizacije svega što je Tramp zastupao (i što je na izborima, uslovno rečeno, podržala „polovina Amerike“) biće nastavljen, do kraja, do izvrtanja činjenica, „umrtvljivanja“ istine, „kontrolisanja“ prošlosti kako se ona ne bi ponovila, kako na nekim novim izborima ne bi opet došlo do „sistemske greške“. Rat protiv „neprikladnog sadržaja“ preselio se iz sveta u SAD. Posledice demokrature „spustile“ su se sa međunarodnog na državni nivo.\nKomitet odlučuje. Narod je tu da se saglasi.\nNajava obrta izbora u Americi: 11 senatora osporava rezultate elektorskog koledža i traži istragu\nSenat izglasao odbrambeni budžet i poništio Trampov veto\nTramp: Ovo je najvažniji govor koji sam održao, sistem je napadnut /video/\nizbori, Donald Tramp, Amerika, Dušan Proroković


GDE JE POSTAVLJEN ZLATNI NOVOGODIŠNJI LAVIRINT? (FOTO) - Beograduživo.rs\nPOBEDNIK SE VRAĆA U BEOGRAD – EVO I KADA!\nLANČANI SUDAR U BULEVARU, ČETIRI OSOBE POVREĐENE\nBILBORDI IZUZETNIH UČENIKA U VIŠE GRADOVA SRBIJE\nSRPSKI STUDENT U INDIJI U KARANTINU – SUMNJA SE NA KORONAVIRUS\nRADOVI U TRI OPŠTINE, BEZ VODE BROJNI POTROŠAČI\nVELIKI POŽAR U JAJINCIMA, INTERVENISALO PET EIKPA VATROGASACA\nNaslovna»INFO»Gradske vesti»GDE JE POSTAVLJEN ZLATNI NOVOGODIŠNJI LAVIRINT? (FOTO)\nGDE JE POSTAVLJEN ZLATNI NOVOGODIŠNJI LAVIRINT? (FOTO)\nAutor SS InTeam /\t 8. decembra 2019. Gradske vesti\nProšle godine su na Obilićevom vencu, u sklopu novogodišnje rasvete, postavljeni zlatni lavirint sa jelkom u sredini i tunel u bojama srpske zastave.\nMnogi su se zapitali da li će se ponoviti i ove godine, ali lavirint se (makar ovaj) neće vraćati u centar Beograda. Kako je objavljeno, zlatni lavirint sada krasi centar Obrenovca.\nZa sada je Obilićev ostao bez neuobičajnih novogodišnjih ukrasa, pa ćemo videti da li će tako ostati.\nVratite nam lavirint 😁\nObrenovac zivnuo 😎 pic.twitter.com/SJj7KydXdf\n— Santos (@simke251) December 8, 2019\nLavirint želja, ljubavi,zdravlja i sreće u 2020…\nPronadji sve to na Trgu kod jelke… pic.twitter.com/f91KDcX1Mv\n— Miroslav Čučković (@Cuckovicm) December 7, 2019\nPRETHODNA VESTU PONEDELJAK DVE OPŠTINE BEZ VODE\nSledeća vest I +14 I SNEG – VREMENSKI ROLERKOSTER SLEDEĆE NEDELJE


Kao da nemaju dovoljno problema: Biološka majka Anđelinine i Bredove ćerke moli da vidi devojčicu - Hello! magazin DEV\nKao da nemaju dovoljno problema: Biološka majka Anđelinine i Bredove ćerke moli da vidi devojčicu\nBred Pit se preselio kod Kejt Hadson? Njen brat se sjajno našalio na račun te glasine (foto)\nKao da im nije dovoljna bitka oko razvoda Bred Pit i Anđelin Džoli izgleda ima i drugih problema.\nNaime, biološka majka njihove usvojene ćerke Zahare u javnom apelu moli glumicu da je pusti da vidi devojčicu koju je 2005. godine, nakon što su je silovali i nakon što se razbolela, dala na usvajanje.\nAnđelina i Bred odlučili da sve detalje razvoda čuvaju daleko od očiju javnosti…\nEtiopljanka Mentevab Davit Lebiso smatra da je Anđelina odlična majka i ne želi da je odvoji od glumice, već samo da razgovara sa Zaharom.\n– Samo želim da zna da sam živa i da želim da razgovaramo. Ne želim je nazad, ali bih volela da budem u kontaktu sa njom i da mogu da je pozovem – rekla je Mentevab za koju Anđelina nije znala ni da je živa, sve dok pre deset godine nije dala svoj prvi intervju, prenosi Dailymail.\n– Anđelina je sa njom od kada je bila beba, ali to ne znači da mi ne nedostaje. Mislim na Zaharu svaki dan i želim da je čujem i vidim. Rastužuje me činjenica što ne možemo zajedno da proslavimo njen rođendan. Želim da Zahara zna da ima majku koja je voli podjednako kao Anđelina. Znam da je njen život sada u drugoj zemlji u kojoj priča drugim jezikom. Svi ćemo mi jednom umreti, a pre nego što ja umrem želela bih da zna da ima porodicu ovde u Etiopiji. – dodala je ona.\nSin odbio da ga vidi: Bred Pit posetio decu za praznike!?\nMislim da ne tražim previše. A znam da će iako su se Anđelina i Bred rastali najviše brinuti i razmišljati o svojoj deci, zato ne brinem za Zaharu – izjavila je Zaharina biološka mama i dodala da bi volela da Zahara pripadne Anđelini.\nGlumica se još nije oglasila.\nPodsećamo, Bred i Anđelina bore se na sudu oko starateljstva nad njihovo šestoro dece, dok za vreme parnice glumac sme da viđa decu samo uz prisustvo socijalnog radnika.\nA photo posted by Brad Pitt & Angelina JoliePitt (@brangelinaofficial) on Mar 8, 2016 at 11:17am PST\nA photo posted by Brad Pitt & Angelina JoliePitt (@brangelinaofficial) on Jun 7, 2015 at 1:52am PDT


Koalicija za borbu protiv mržnje Tuzla osuđuje vandalski napad na Žarka Vujovića | RTV TK | Najbliži Vama!\nKoalicija za borbu protiv mržnje Tuzla osuđuje vandalski napad na Žarka Vujovića\nKoalicija za borbu protiv mržnje Tuzla, neformalna mreža koju čini preko 20 nevladinih organizacija različitih profila, najoštrije osuđuje vandalski čin ispisivanja uvredljivih natpisa na automobilu Žarka Vujovića – predsjednika Skupštine Tuzlanskog kantona.\nSlanje ovakvih poruka je nedopustivo i u suprotnosti sa univerzalnim ljudskim vrijednostima koje Koalicija kroz svoje aktivnosti kontinuirano promoviše. Iskazivanje netrpeljivosti prema gosp. Vujoviću, kako rukovodiocu najviše institucije u Kantonu ili kao pojedincu, na ovakav način, je sraman i krajnje necivilizovan čin, koji se ne može ničim opravdati.\nNaglašavamo da naše društvo jeste i mora ostati zasnovano na toleranciji, međusobnom uvažavanju, slobodi i jednakopravnost pojedinaca bez obzira na njihove identitarne karakteristike, uvjerenja, i pripadnosti različitim grupama.\nSamo poštivanjem drugih može se osigurati prosperitet za sve građane.\nStoga se nadamo se i očekujemo da će nadležne službe u najbržem roku pronaći i adekvatno sankcionisati počinioca ovog vandalskog čina.\nPrevious articleSDA TK: Najoštrije osuđujemo napad na Žarka Vujovića\nNext articleIZBORI 2020: Neposredna obraćanja – Tuzla (VIDEO)


23/12/2015 | 21:45\nDo kraja godine u policiji će biti otpušteno između 1.300 i 1.400 zaposlenih, najavio je ministar Nebojša Stefanović i dodao da će predložiti da direktor policije Milorad Veljović bude penzionisan.\nMinistar policije je rekao za RTS da će do kraja ove godine biti odlučeno da između 1.300 do 1.400 ljudi bude otpušteno iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\n“Nema novih racionalizacija u 2016, što znači da neće biti novih krugova otpuštanja. Čuo sam neke tendencizone komentare. To je to”, naglasio je Stefanović, dodajući da je Vlada donela odluku o racionalizaciji i MUP mora da se pridržava toga.\n“Besmislene su priče o tome kako ministar sedi u kabinetu i pravi brojeve. Moj posao jeste da sprovedem i od toga ne bežim”, istakao je Stefanović. Prema njegovim rečima, MUP se trudio da racionalizacijom budu pošteđeni svi koji su bez mrlje u karijeri.\n“Oni koji su veterani koji su se borili, koji su branili otadžbinu, samohrani roditelji, socijalno ugroženi biće pošteđeni. Međutim, ne možemo da ostavljamo one koji su tražili mito građanima, koji su korumpirani”, istakao je ministar policije.\nGovoreći o spekulacijama o promenama u vrhu policije, ministar je rekao da će do kraja godine predložiti Vladi da direktor policije Milorad Veljović bude penzionisan. “Predložiću da direktor bude penzionisan i predložiću Vladi da bude razrešen”, istakao je Stefanović.


Visokoobrazovani mladi ljudi najviše napuštaju Srbiju i BiH – Magazin Plus\nHome/Visokoobrazovani mladi ljudi najviše napuštaju Srbiju i BiH\nVisokoobrazovani mladi ljudi najviše napuštaju Srbiju i BiH\nNakon raspada Jugoslavije i ratova početkom devedesetih godina većina zemalja Balkana suočava se sa ozbiljnim problemom “odljeva mozgova”, odnosno migracija visokoobrazovanih stručnjaka, znanstvenika i intelektualaca u inostranstvo.\nUgledni hrvatski stručnjak za migracije Silva Mežnarić za agenciju Anadolija je kazala da poseban problem za sve zemlje Balkana predstavlja odlazak visokokvalificiranog i stručnog kadra.\n“Posljednjih godina se povećava broj građana svih profila iz zemalja regiona koji žele otići vani. A posebnu pažnju privlači populacija između 25 i 35 godina, odnosno visoko školovani ljudski kapital. Mladi ljudi su shvatili da ljudski kapital u zemljama Balkana nije na cijeni i oni žele organizovati život negdje drugdje”, smatra Mežnarić.\nOd zemalja regiona, Srbija posljednje dvije decenije bilježi najveći procenat odlaska mladih obrazovanih ljudi u inostranstvo. Prema posljednjim podacima međunarodnih institucija Srbija je na drugom mjestu u svijetu po broju iseljavanja mladih školovanih osoba.\nPrema srbijanskim institucijama, u posljednjih 25 godina Srbiju je napustilo više od 300.000 obrazovanih mladih osoba, odnosno oko 12.000 godišnje, u potrazi za boljim životom. Također, posljednja istraživanja USAID-a pokazala su da je po odlivu mozgova od Srbije u cijelom svijetu u lošijoj situaciji samo Gvineja Bisao. Štaviše, rektor Univerziteta u Beogradu prof. Branko Kovačević izjavio je da se procenjuje da je u posljednjih 20 godina Srbiju napustilo oko pola miliona obrazovanih građana, a da je država odlaskom onih najboljih u stručnom i obrazovnom smislu izgubila oko 12 milijardi eura.\nProf. Mežnarić je potvrdila da su sva relevantna istraživanja pokazala da tokom prethodne dvije decenije najveći problem odljeva mozgova bilježi Srbija.\n“Srbija posljednjih godina ubjedljivo bilježi najveći procenat odlaska mladih školovanih osoba u inostranstvo. Također, taj trend porasta odlaska u inostranstvo broja mladih i obrazovanih ljudi iz svih zemalja regiona nastavit će se i u budućnosti”, kazala je Mežnarić.\nOdmah poslije Srbije slijedi Bosna i Hercegovina koja posljednjih godina zbog teške ekonomske situacije i društvenih problema bilježi visok procenat odljeva mozgova.\nZadnji izvještaj Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) pokazao je da je BiH po odljevu mozgova na petoj poziciji najlošije pozicioniranih zemlja u svijetu. Prema toj analizi, BiH je smještena na 140. mjesto od 144 rangirane zemlje svijeta, a iza nje se nalaze samo Srbija, Burundi, Haiti i Alžir. Pored informatičara, najveći odljev visokoobrazovanih kadrova bilježi se u zdravstvu, pa je tako samo entitet Republiku Srpsku za tri godine napustilo više od 340 liječnika i specijalista.\nEminentna profesorica iz Zagreba tvrdi da mnogi mladi školovani ljudi iz zemalja regiona odlaze u inostranstvo najviše zbog egzistencijalnih problema.\n“Dok se u Hrvatskoj radi o pokušaju mladih da vani nađu sebi primjeren posao gdje će recimo, doktor raditi svoj posao, a ne da radi kao konobar, u BiH, Makedoniji i Albaniji mladi visokoobrazovani kadar odlazi prvenstveno zbog egzistencijalnih problema”, mišljenja je ugledna profesorica.\nTakođer, Hrvatska je prema statističkim podacima pri vrhu ljestvice zemalja regije Balkana prema udjelu iseljenika, a posebno stručnog i visokoškolovanog kadra. Prema podacima Instituta za migracije i narodnosti iz Zagreba, u inozemstvu živi između dva i 2,5 miliona Hrvata. Najviše hrvatskih državljana živi i radi u SAD-u, Australiji, Njemačkoj, zemljama bivše Jugoslavije, Argentini, te Kanadi.\nBečki institut proveo je studiju o evropskim migracijama, prema kojoj je u periodu od 2000. do 2007. godine iz Hrvatske otišlo 67.473 osobe, odnosno oko 9.000 Hrvata godišnje. Među njima je čak 12 posto sa fakultetskom diplomom, 58 posto sa srednjom stručnom spremom i 30 posto sa nižim obrazovanjem. Prema tvrdnjama hrvatskih stručnjaka, strahuje se da bi se ulaskom Hrvatske u Evropsku uniju (EU) znatno mogao povećati broj mladih i obrazovanih ljudi koji će u potrazi za zaposlenjem i boljim životom otićiti u neku drugu evropsku zemlju.\nTakođer, značajan procenat odljeva mozgova bilježi i Makedonija gdje mladi i visokoobrazovani ljudi napuštaju zemlju najviše zbog visoke stope nezaposlenosti i društvenih tenzija. Prema posljednjim istraživanjima vlade Makedonije, iako ne postoje zvanični podaci, procjenjuje se da je tu zemlju u posljednjih 20 godina napustilo više od 150.000 mladih visokoškolovanih osoba, što je oko 7.500 osoba goidšnje.\nPrema rezultatima istraživanja Svjetskog ekonomskog foruma (WEF), od zemalja regije najmanji odljev mozgova bilježi Crna Gora, koja je zauzela 60. mjesto na globalnoj ljestvici, ispred Slovenije na 83, Albanije na 96, Hrvatske 126, Bugarske 128, Makedonije 135, Rumunije 136, Moldavije 137. i spomenute Srbije koja zauzima 143. mjesto od ukupno 144 rangirane zemlje svijeta.\nNapominje da mladi obrazovani ljudi iz zemalja Balkana odlaze u inostranstvo kako bi pronašli “primjereno zaposlenje” i tako ostvarili svoje mladalačke ambicije.\n“Rezultati istraživanja koje sam ja uradila sa svojim saradnicima pokazali su da glavni razlog odlaska obrazovanih nije nezaposlenost, kao što se to obično misli, nego pokušaj da pronađu sebi primjeran posao. Mladi ljudi iz zemalja regiona žele otići u inostranstvo kako bi pronašli zaposlenje koje bi im omogućilo da ostvare svoje ambicije i planove. Na Balkanu to očigledno ne mogu”, kazala je Mežnarić.\nPrema mišljenju stručnjaka, odljev mozgova jedna je od najvažnijih posljedica problema nezaposlenosti kako u svijetu, tako i u zemljama regiona. Posljedice odljeva mozgova širokog su razmjera i imaju vrlo negativan pa čak i poguban učinak na društvo u kojemu je ova pojava prisutna. Vrhunski stručnjaci svojim znanjem i radom pridonose povećanju stepena razvoja zemlje, njene proizvodnje te standarda stanovništva. Stoga, njihov odlazak neizbježno uzrokuje usporavanje ili čak nazadovanje privrede matične zemlje i s druge strane, napredak privrede zemlje u koju su otišli.\nNajveći postotak doseljenika, odnosno stranih državljana bez obzira na zemlju porijekla, od ukupnog broja svojih stanovnika imaju Švicarska, zatim Belgija, Njemačka, Francuska, Velika Britanija i Švedska. Izvještaj Svjetskog ekonomskog foruma pokazao je da vlastite visokoobrazovane kadrove najviše cijene Švajcarska, Singapur, Katar, Velika Britanija i SAD.\nPrema tvrdnjama stručnjaka za migracije, mjere koje mogu zaustaviti odljev mozgova iz neke zemlje nisu nimalo jednostavne. One uključuju reformu obrazovnog sistema koja bi omogućavala korištenje stečenih znanja i vještina nakon školovanja, poboljšavanje radnih uvjeta, adekvatne uvjete za istraživački rad, povećanje plaća osobama s posebnim profesionalnim sposobnostima, itd. Okolnosti koje bi povećavale motivaciju naučnika i stručnjaka za ostanak uključuju i sigurnost egzistencije kao i mogućnost rješavanja stambenog pitanja.\nOpćina Visoko: Finansijska pomoć Kantonalnoj bolnici u Bihaću


Okončan mirni skup u znak protivljenja protestu LGBTIQ zajednice\nObjavljeno: 08.09.2019. u 12:13\nOdaslane su poruke neslaganja\nSkup u organizaciji Udruženja Inicijativa Iskorak, čiji su sudionici iskazali neslaganje s održavanjem protesta LGBTIQ zajednice, održan je u terminu od 10.00 do 11.30 sati, kako je ranije i najavljeno.\nOdaslane su poruke neslaganja s održavanjem protesta LGBTIQ zajednice, uz kritički osvrt prema vlastima koje su to dozvolile, a potom su se sudionici skupa, uputili do ulice Sutjeska (kod Druge gimnazije), nakon čega su se razišli.\nPrvi bh. protest LGBTIQ zajednice krenuo je u 12 sati ispred Vječne vatre u centru Sarajeva kroz Titovu ulicu do Trga BiH.\nLGBTIQ protestmirno okupljanjeInicijativa Iskorak\nMirno okupljanjeGrađani danas u Brčkom traže pravdu za ubijenog Edina Zejćirovića\nMirno okupljanjeŽrtve i svjedoci genocida idu u Stockholm: "Nagrada Handkeu je nagrada Miloševiću"\nAmbasada ŠvedskeProtest u Sarajevu: Majke Srebrenice pozivaju da se spriječi dodjela nagrade Handkeu


Erdogan kao Sadam Husein: Njemci podigli statuu turskom predsjedniku - Vijesti.me\nStatua zlatne boje koja predstavlja turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana u pozi nekadašnjeg iračkog lidera Sadama Huseina podignuta je u centralnom njemačkom gradu Visbaden u okviru festivala čija ja parola "loše vijesti".\nErdogan sa podignutom desnom rukom predstavljen je na statui poput one na kojoj je bio prikazan Husein, a koju su američke snage srušile tokom invazije na Irak 2003. godine.\nLokalni list Wiesbadener Kurier piše da je statua podignuta juče u centru grada.\nGradske vlasti odobrile su ovaj projekt kao dio aktuelnog umjetničkog festivala, ali nijesu znale da će biti predstavljen turski predsjednik, piše list.\nRealist 2 mjeseca i 3 nedjelje\nKoqeBolje 2 mjeseca i 3 nedjelje\nispiranjeMozga 2 mjeseca i 3 nedjelje


Plitak i snažan potres magnitude 5.5 pogodio Iran -- Zemaljske promjene -- Sott.net\nSre, 06 Stu 2019 10:11 UTC\nZa sada nema podataka o eventualnoj šteti. Iran se nalazi na na velikoj seizmičkoj ploči i u toj zemlji se dogodi najmanje jedan zemljotres dnevno.\nZemljotres jačine 6,6 stepena koji se dogodio 2003. sravnio je sa zemljom istorijski grad Bam i u njemu je stradalo 26.000 ljudi.


Cisler, poseban izazov - Košutnjak Film Produkcija\nCisler, poseban izazov\nGlumac Nikola Rakočević još jednom osvojio publiku niških filmskih susreta. Drago mi je što sam igrao čoveka koji se časno zauzeo za mladobosance\nZA Nikolu Rakočevića se može reći da poslenjih godina postaje miljenik niške publike. Lani je na Filmskim susretima dobio nagradu za ulogu u filmu "Krugovi", a njegov izuzetan dar primećen je već sa prvim ulogama koje je odigrao na filmu: na festivalu glumačkih ostvarenja svojevremeno je nagrađen i kao najbolji debitant u filmovima "Sinovci" i "Šejtanov ratnik".\nOve godine Rakočevića su Nišlije proglasile za glumca treće festivalske večeri. Pozdravljajući protagoniste filma "Branio sam Mladu Bosnu" Srđana Koljevića, koji su došli da se poklone s Letnje pozornice niške Tvrđave, ovacijama su ispratile upravo Nikolu, koji je glumio advokata Rudolfa Cislera, branioca Gavrila Principa, posle vidovdanskog atentata. Pored njega publici su se poklonili Miloš Đurović, koji je u filmu tumačio lik Principa, ali i Irfan Mensur, Branislav Tomašević, Marko Pavlović, Vaja Dujović...\n- Impresioniram sam sa koliko su pažnje i koncentracije Nišlije puna dva i po sata pratile radnju filma - kaže za "Novosti" popularni mladi glumac. - Niš je veliki grad, ali nažalost ima malo kulturnih sadržaja, pa pretpostavljam da je to jedan od razloga zašto se ova publika iskreno raduje svakom događaju.\nDo kraja festivala biće prikazana još dva filma u kojima se kao glavni protagonista pojavljuje, upravo Rakočević: "Nebo iznad nas" i "Travelator" (glumi slovenačkog kriminalca). Ipak, kako kaže, uloga Rudolfa Cislera predstavljala mu je poseban izazov.\n- Reč je o liku koji ne "vuče" radnju, iako naizgled sve vreme stoji po strani - objašnjava Rakočević. - Kao Principov branilac po službenoj dužnosti, Cisler jeste bio čovek sistema, ali se istovremeno, istrajnim zalaganjem za lične principe i borio protiv nepravdi sistema. Njegova "revolucija" bila je intimna, nije želeo da ga gurnu u nešto što on nije.\nTumačenje istorijskih ličnosti, na filmu ili u pozorištu, smatra naš sagovornik, pred glumca, stavlja veoma složene zadatke:\nU istorijskim spisima možete naći samo rogobatne podatke o nekoj ličnosti - objašnjava Rakočević. - Možete saznati ko je bio, ali ne i kakav je bio njegov karakter. Ne znate kakve su mu bile emocije i zato ovakve uloge zahtevaju posebne pripreme. Ipak, drago mi je što sam učestvovao u ovom filmu i što sam glumio čoveka koji se toliko časno zauzeo za mladobosance.\nNAŠ sagovornik priznaje da bi se rado više družio sa kolegama i publikom na niškom Festivalu, ali je odmah nakon što se poklonio publici u Tvrđavi, morao da ode iz Niša, zbog obaveza oko snimanja novog filma: - Ne verujem da ćemo se videti iduće godine na Susretima, jer trenutno snimam sa strancima, ali vam ne mogu otkriti o čemu je reč - poverio nam se Rakočević.


Džons: Nećete da platite više, vidimo se za godinu-dve - Sportklub\nDžons: Nećete da platite više, vidimo se za godinu-dve\nVesti borilački sportovi Autor:Nikola Novaković23. maj. 20208:59 > 9:02\nDugogodišnji vladar poluteške kategorije elitne MMA promocije UFC Džon Džons sve je bliži prelasku u najvišu diviziju, a spekulisalo se da bi rival mogao da mu bude snažni Kamerunac Fransis Enganu. Trenutno, deluje da od borbe neće biti ništa, a razlog su finansije.\nDvojica boraca su se danima prepucavala na Tviteru, a iako je u jednom trenutku delovalo da su pregovori za ovu superborbu u toku, na kraju od nje, po svemu sudeći, neće biti ništa.\nVajt: Enganu i Džons? Ne znam da li oni to žele\n“Pre nego što samo o bilo čemu razgovarao sa UFC, saznao sam oni nisu voljni da plate više za ovu superborbu nego za običan meč jer bi na taj način možda i izgubili novac. Bilo je lepo, vidimo se za godinu ili dve. Možda će biti raspoloženiji za posao kada se budem vratio”, izjavio je Džon Džons, možda i nagoveštavajući i povlačenje iz UFC, ali je ubrzo ublažio izjavu.\n“Imao sam vremena da malo razmislim i sada sam manje emotivan. Tužno je što UFC ne vidi vrednost u mojoj borbi sa najopasnijim teškašem na svetu”, dodao je popularni “Bouns”.\nDžons u profesionalnoj karijeri ima skor od 26 pobeda, jednog poraza (diskvalifikacija zbog nedozvoljenih udaraca) i jednog poništenog meča (bio je pozitivan na nedozvoljena sredstva).\nEnganu je na skoru 15-3, a trenutno je u seriji od četiri pobede – sve tehničkim nokautima u prvoj rundi. Poznat je po ogromnoj snazi i diskutabilnoj tehnici udaraca, a u januaru 2018. godine imao je priliku da osvoji pojas, ali je od njega bolji bio Stipe Miočić jednoglasnom odlukom sudija.


Predsjednik Žurić dodijelio poklon paketiće\nPredsjednik Opštine g-din Aleksandar Žurić kao i predhodnih godina obezbijedio je i obradovao naše korisnike. Dodjela novogodišnjih poklon paketića upriličena je na gradskom trgu. Naše mališane na trgu su dočekali Deda Mrazevi gdje su uz novogodišnje pjesme i poklone još jednom uspjeli da izmame osmejhe na njihovim licima.\nErste banka uručila donaciju\nGospodin Semir Mehović direktor Erste banke filijale Bijelo Polje uručio je Dnevnom centru vrijednu donaciju. Donacija se sastoji od mašine za pranje veša, mašine za pranje posuđa i zimskih guma za kombi vozilo, koje svakodnevno prevozi naše korisnike. Ukupna vrijednost donacije iznosi 1.000 €. Ovo je za nas izuzetno važna donacija jer doprinosi poboljšanju uslova za rad u Dnevnom centru.\nSavjet Muslimana poklonio paketiće\nPovodom predstojećih novogodišnjih praznika Dnevni centar “Tisa” posjetila je potpredsjednica Savjeta Muslimanskog naroda Crne Gore - Suada Begović i tom prilikom je na prigodan način uručila poklon paketiće našim korisnicima. Istakla je da je ovo dio akcije podijele novogodišnjih paketića Dnevnim centrima i Udruženjima u 10 gradova u Crnoj Gori i da će se ovakve akcije nastaviti i u budućnosti.


Srednjoškolci za nasilje prema LGBT\nObjavljeno: 19. 04. 2013.\nBeograd - Čak 80 odsto srednjoškolaca podržava diskriminaciju prema LGBT osobama, navedeno u godišnjem izveštaju Beogradskog centra za ljudska prava koji prenosi Danas.\nSagovornici lista "Danas" smatraju da ovo istraživanje nije neočekivano i da najveću odgovornost za rezultate snose obrazovni sistem i pogrešne poruke koje mladima šalju autoriteti.\nGoran Miletić, regionalni direktor organizacije "Sivil rajts defenders" i jedan od organizatora beogradske Parade ponosa, kaže za "Danas" da ga rezultati istraživanja ne iznenađuju i da su proizvod nebrige države prema mlađoj generaciji.


Piše: dr Svetlana Jovanović\nPiše: Dr. Slavica Simeunović\nDa bi se na terenu unesrećenome, jednom ili više njih pružila adekvatna pomoć, pre svega se mora obezbediti mesto nesreće, kako za samo osoblje hitne pomoći, tako i za žrtve. Tom prilikom se moraju poštovati odredjena pravila;\nSunčanica je akutno oštećenje mozga izazvano sunčevim zračenjem. Izloženost glave suncu bez kape i sl. dešava se samo u letnjem periodu kod izlaganja u vremenu najjačeg zračenja, od 11 do 16 časova. Nisu svi ljudi podjednako osetljivi na zračenje, čak to nije ni ista osoba u različitim uslovima.


Dovizioso. Mogao sam još nagaziti, ali bitna je titula - SportSport.ba\nItalijanski vozač Andrea Dovizioso još uvijek se nalazi u trci za titulu šampiona svijeta.\nA. Lendo 13.09.17. 06:30\nIako je prije trke u San Marinu Dovizioso imao prednost i bio usamljen na prvom mjestu generalnog plasmana, nakon posljednje trke je izjednačen sa Marcom Marquezom.\nAndrea je u San Marinu završio na trećem, a Marc na prvom mjestu. Dovizioso je nakon trke rekao da je mogao stisnuti još gasa, ali da je mislio na titulu.\n"Razmišljao sam o tome da je trka bila važna za generalni plasman. Mislio sam da je bolje da uzmem 16 bodova za treće mjesto, nego da padnem i da ne uzmem nijedan. Mogao sam da nagazim na gas, ali bi bilo vjerovatno nula bodova u tom slučaju. Znao sam od trećeg kruga da me čeka teška trka, a to je bilo samo potvrđeno kada je Jorge (Lorenzo) pao. Danilo i Marc su bili brži i bio sam svjestan da ne mogu s njima da se takmičim. Na kraju, mislim da mogu biti zadovoljan", rekao je Dovizioso.\nNaredna trka u Moto GP šampionatu vozit će se u španskom Aragonu.\nDovizioso u Kataloniji vezao prvi put dvije pobjede\nSjajna vožnja italijanskog vozača\n11.06.17. 16:31 0\nDovizioso: Još nismo spremni za pobjedu\n26.05.17. 22:16 0


GRČKA U STRAHU MIGRANTSKOG CUNAMIJA: Prva na udaru ukoliko Erdogan ostvari pretnju i otvori granicu! - Informer\nTanjug | 25. 11. 2016.\nGRČKA U STRAHU MIGRANTSKOG CUNAMIJA: Prva na udaru ukoliko Erdogan ostvari pretnju i otvori granicu!\nGrčka je danas izrazila zabrinutost da bi se našla na udaru pojačanog priliva migranata, ako bi Turska ostvarila pretnju predsednika Redžepa Tajipa Erdogana o otvaranju granice za ilegalne migrante\nZamenik grčkog ministra odbrane Dimitris Vicas rekao je da "korišćenje izbeglica i migranata da bi se postigli drugi ciljevi (koji nisu povezani sa načinom rešavanja njihovog priliva) predstavlja akt agresije", prenosi AFP.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan zapretio je ranije danas da bi Turska mogla da otvori granice za migrante, nakon što je Evropski parlament izglasao rezoluciju o zamrzavanju pregovora sa Turskom o članstvu u EU.\n"Slušajte me. Ako nastavite dalje sa ovim, granice će biti otvorene, imajte to na umu", poručio je Erdogan Evropskoj uniji tokom govora u Istanbulu, prenosi AFP.\nGrčka Migranti Redžep Tajip Erdogan strah otvaranje granica