Rešavati problem regionalnog predstavljanja\nOdluka o odlaganju kandidure Srbije za članstvo u EU ne treba da promeni pravac Srbije, koja treba da pristupi rešavanju problema, pa i regionalnog predstavljanja Kosova i Metohije, a odgovor na to pitanje mogao bi da bude nađen na međunarodnoj konferenciji, rečeno je 12. decembra na okruglom stolu "Srbija i EU posle 9. decembra".\nPredsednik Fondacije Centar za demokratiju, koja je u saradnji sa Fondacijom Fridrih Ebert organizovala debatu, Dragoljub Mićunović ponovio je stav da problem statusa Kosova i Metohije treba rešavati na Međunarodnoj konferenciji, poput one u Dejtonu na kojoj je okončan sukob u BiH.\nNa toj međunarodnoj konferenciji bi, prema njegovom mišljenju, trebalo da učestvuju predstavnici Beograda, Prištine, Brisela, Euleksa i Kfora.\nOn je naglasio da Srbija ne treba da odustane od projekta evrointegracija, ali da ne treba ni da dovede do toga da većina građana zbog Kosova ima negativno mišljenje o ulasku u EU.\nI direktorka Kancelarije Vlade Srbije za evropske integracije Milica Delević smatra da ne treba raspravljati o promeni pravca Srbije posle odlaganja dodeljivanja statusa kandidata, već pristupiti rešavanju problema.\n"Možemo da razgovaramo o modalitetima za regionalno predstavljanje, ali verujem da je bolje učestvovati i biti prisutan na forumima i da, kad već prisustvujete, pažnju posvećujete temama, a ne učešću drugih", kazala je Delević.\n"Put koji nas tera na reforme i rešavanje problema je pravi put i ne treba raspravljati o promeni pravca zbog odluke (Evropskog saveta) za koju mislimo da u ovom trenutku ne bi trebalo da bude takva", kazala je ona.\nLJUBICA GOJGIĆ: Gde je i na kom nivou je danas entuzijazam, kako će se odluka od 9. decembra odraziti na život građana\nDobar dan i dobrodošli na još jednu debatu Centra za demokratiju u okviru projekta Demokratski politički forum. Veliko mi je zadovoljstvo što učestvujem u današnjem razgovoru koji je 50. jubilarni, razgovor i debata u okviru ovog projekta. Samo da vam kažem nekoliko brojki, dve, tri svega. Preko 150 sati razgovora priredili su nam prof. Mićunović, Nataša Vučković i moje kolege iz Centra za demokratiju. S obzirom da nikad nije bila organizovana debata kojoj se nije odazvalo 20 do 25 ljudi, znači da smo čuli za ove četiri godine preko 1 200 mišljenja, suočili smo preko 1200 stavova. Ono što mislim da je ohrabrujuće naročito, što prof. Mićunović ne namerava da odustane. Sve vreme podršku veoma značajnu ovom projektu pruža i Fondacija Fridrih Ebert i zbog toga joj dugujemo zahvalnost, 50 debata, 150 sati razgovora i preko 1300 sagovornika, to je nešto što zaslužuje bar aplauz, profesore svaka čast.\nProf. DRAGOLJUB MIĆUNOVIĆ: Konferencija uz učešće Beograda, Prištine, Brisela, Euleksa, pod okriljem EU, odnosno Saveta bezbednosti, koja bi definisala status i položaj Kosova\nHvala Ljubice, ali ne samo za ovaj uvod, već za ovih 50 dosadašnjih susreta i sigurno je da bez podrške koji nam je dao B92, prenoseći ove razgovore i time ih čineći popularnim i bez angažmana i veštine koji je Ljubica posvetila ovim našim skupovima, oni ne bi bili takvi kakvi su bili. Naravno, možemo biti ponosni, kao Centar za demokratiju, da smo upravo razvojem dijaloga i debate, više nego bilo koja organizacija u zemlji sa više debata i to veoma različitih o svim vitalnim pitanjima našeg društva, podstakli dijalog onoliko koliko je kod nas on bio moguć. Nema demokratije bez dijaloga, bilo da se radi o međunarodnim odnosima, a pogotovo kad se radi o unutrašnjim odnosima. Išao bih dalje, rekao bih kad se radi o unutarpartijskim odnosima. Dijalog je svuda pretpostavka jednakosti ljudi. Ono što oblikuje demokratije i stare i kad Hegel hoće da hvali Platonove dijaloge, on onda kaže da je dijalog ljupki urbanitet jer ljudi slušaju jedni druge i tema koju su postavili teži ka razrešenju. To je smisao dijaloga. U demokratijama postoji dijalog, u autoritarnim režimima i diktaturama postoji monolog. Zato je veoma važno razvijati upravo dijalog, jer bez njega demokratije nema. Svi monolozi upravo potiču iz jedne druge forme političke, a to je cilj diktatura koje su se oslanjale na epove u kojima nema debate, nego priča svoju priču narator koju hoće i naravno ono što ima u vojnim režimima gde debate nema, nego samo izvršenja. Zato se držimo dijaloga.\nU demokratijama postoji dijalog, u autoritarnim režimima i diktaturama postoji monolog. Zato je veoma važno razvijati upravo dijalog, jer bez njega demokratije nema\nDrugi problem u našem društvu je upravo iz jedne usmene kulture, nemogućnost da se čuje, osim epske priče, da se čuje jedan razložni argument, govor. Zato je zadatak bio Centra za demokratiju, upravo Demokratskog političkog foruma da baš to razvija. Mi imamo tu sreću da obično teme koje mi postavimo, one vrlo brzo postanu društveno relevantne. Kad smo temu postavili, razmišljali smo i nismo znali kakav će biti rezultat, pa smo rekli, u svakom slučaju šta posle tog događaja. Bio je taj 9. decembar kad se očekivalo da će Srbija dobiti kandidaturu. Ako je ne dobije, rekli smo, razgovaraćemo i zašto je nije dobila i kako ta stvar sad izgleda.\nMILICA DELEVIĆ: Mislim da put koji nas tera da vršimo reforme i koji nas tera da rešavamo pitanja jeste pravi put\nHvala vama profesore i na pozivu i na ovom uvodu. Drago mi je da sam ovde na ovoj 50. jubilarnoj debati. Stvarno mi se čini da je to velika tema u ovom trenutku, razgovor o Evropi. Ne mogu nekako da se otmem utisku da pre četiri godine, kad se o Evropi razgovaralo bilo je manje debate, a više idealizma, romantizma, entuzijazma, a danas manje sve to volimo, a imamo mnogo više debate. Jasno vam je da to što će izaći iz debate, što bi izašlo iz debate da smo imali pre četiri godine bilo bi drugačije intonirano nego ono što će izaći iz debate danas kad drugačije prilazimo ovoj temi.\nSedim u izvršnoj vlasti. Dok god ja sedim u izvršnoj vlasti nema pola uspeha, delim i uspeh i neuspeh, moje je da dam doprinos koliko je moglo. Kažem i uspeh i neuspeh, čini mi se da svi delimo\nNa početku, jednostavno stvar za pohvale i odgovornosti. Sedim u izvršnoj vlasti. Dok god ja sedim u izvršnoj vlasti nema pola uspeha, delim i uspeh i neuspeh, moje je da dam doprinos koliko je moglo. Kažem i uspeh i neuspeh, čini mi se da svi delimo i žao mi je što ovo nije trenutak da kao kad je bilo vizna liberalizacija da svi potrčimo da se pohvalimo - "ja sam osoba A koja je odgovorna za uspeh", nego da sad gledamo šta je ono gde se stalo. Počeću od trenutka pre objavljivanja mišljenja Evropske komisije, zapravo od trenutka usvajanja akcionog plana do sticanja statusa kandidata. Prošlog decembra upravo da bismo se pripremili za pozitivnu odluku Evropske komisije, pozitivnu preporuku Evropske komisije i ono što smo se nadali da će biti pozitivna odluka Evropskog saveta, Vlada Srbije usvojila je ono što smo nazvali akcioni plan za sticanje statusa kandidata koji se oslanjao na ispunjavanje preporuka iz godišnjeg izveštaja o napretku Evropske komisije. U tom godišnjem izveštaju bilo je mnogo preporuka. Nisu sve bile takve da se mogu ispuniti u roku od godinu dana.\nMIHAEL ERKE: Trenutno se pod nemačkim rukovodstvom EU menja\nŽelim najpre da se izvinim zbog toga što još uvek ne mogu da vam se obratim na srpskom. Moram reći da mi je jako žao zbog toga što je 9. decembra doneta odluka da se Srbiji ne dodeli status kandidata. Istovremeno se ne mogu osećati krivim. Fondacija Fridrih Ebert predstavlja socijaldemokratiju u Nemačkoj, a svi znamo da socijaldemokratija trenutno u Nemačkoj nije na vlasti. SPD, odnosno Socijaldemokratska stranka Nemačke pozvala je predsednika Tadića na kongres naše partije početkom decembra, upravo da bi poslala poruku nemačkoj vladi. To je bio gest na koji je nemačka vlada reagovala prilično ljutito.\nKako objasniti takav stav nemačke vlade. nemačka spoljna politika želela je da kompenzuje blamažu koju je doživela u situaciji u Libiji. Onda je izabrala Balkan, gde to nije politički toliko skupo\nSad se postavlja pitanje, kako objasniti takav stav nemačke vlade? Za to postoje, mislim, dva objašnjenja. S jedne strane, nemačka spoljna politika želela je da kompenzuje blamažu koju je doživela u situaciji u Libiji. Onda je izabrala Balkan, gde to nije politički toliko skupo, da nastupi snažno. To je, znači, kompenzacija za Libiju. Postoji još nešto što je možda još gore, Ana Manojlović i ja smo imali priliku da čujemo veliki govor Helmuta Šmita povodom partijskog kongresa SPD i u njemu se uglavnom radilo o odnosu Nemačke i suseda. Helmut Šmit tu govori i pominje samo EU, uopšte ne pominje Srbiju. Govori da se tu radi o tome da se Nemačka praktično pravi važna sa svojom velikom nacionalnom snagom i to na štetu svojih suseda. Posebno jugoistočno evropskih suseda. S obzirom da EU, kao projekat je imala za cilj da ukroti Nemačku u Evropi i EU, ovaj novi stav Nemačke može da se, s obzirom na odnose prema ostalim državama, protumači kao opasan. Zaista je istina da se trenutno pod nemačkim rukovodstvom EU menja. Mi ćemo zaista na kraju imati jednu potpuno drugačiju EU, kao što je Milica pomenula. Želeo bih sad da vam dam pet osnovnih elemenata u kojima će se ona promeniti.\nSONJA LIHT: Razmisliti o našoj odgovornosti prema budućnosti ove zemlje\nPotpuno se slažem da je neophodno da uđemo u ozbiljnu debatu o tome gde je danas Srbija i koji su njeni prioriteti, što se tiče njene sopstvene budućnosti, naravno, pre svega i budućnosti generacija koje su već tu i koje dolaze. Bojim se da vrlo često, naročito u ovakvim situacijama, prvo, gubimo sposobnost pamćenja, a drugo gubimo sposobnost diskursivnog mišljenja. Kad kažem gubimo sposobnost pamćenja, onda naglašavam da zaboravljamo gde je, na primer, Srbija bila pre četiri godine, upravo kad je Centar ovu debatu vodio prvi put, i gde je danas i šta je postignuto u međuvremenu u ostvarivanju ključnih reformi za promenu karaktera države i društva.\nPitam se, šta traži OBRAZ i da li oni pojma imaju o tome ko je Slobodan Jovanović i šta je napisao. Oni su se pojavili ne slučajno, ubeđena sam da je upravo to deo jedne atmosfere koja se pravila i uoči i posle 9. decembra\nNaravno, nijednog trenutka neću da sporim da je moglo mnogo više, ali podsećam da su otprilike pre četiri godine nažalost u Beogradu još paljene ambasade. Podsećam da smo pre godinu i nešto dana imali razbijanje Beograda tokom Parade ponosa. Mogla bih da podsetim na mnogo toga drugog, između ostalog, da su se juče neki koji se predstavljaju kao OBRAZ, juče, prekjuče, možda jesu možda nisu, ne znam, samo sam mogla to da vidim na TV, pojavili na polaganju posmrtnih ostataka predsednika kraljevske vlade, kažu najboljeg pravnika koga je Srbija dala, Slobodana Jovanovića. Pitam se, šta traži OBRAZ i da li oni pojma imaju o tome ko je Slobodan Jovanović i šta je napisao. Oni su se pojavili ne slučajno, ubeđena sam da je upravo to deo jedne atmosfere koja se pravila i uoči i posle 9. decembra. Ta atmosfera, između ostalog, je zaboravila da je Srbija zemlja koja je prva uspela, što se tiče vremena, da odgovori na upitnik Evropske komisije, da je prva zemlja koja je uspela to da napravi na jedan inkluzivni način, da su sva pitanja bila na veb sajtu i da je celo društvo na neki način učestvovalo u odgovaranju na ta pitanja.\nPROF. MIODRAG ZEC: Naše reforme nisu tehnička stvar\nČuo sam od gospođe Milice Delević nešto što je važno, a što nije rečeno u našoj javnosti. Drago mi je da je ona to rekla. Čuo sam od gospodina iz Fridrih Eberta nešto sam ja znao, a što takođe nije rečeno našoj javnosti i nešto o čemu sam ja i pisao. Ono što zameram ovim ljudima koji su na čelu Srbije, to je što se ne kaže još uvek šta se šta se stvarno od Srbije traži u političkom smislu. Sve ove priče su potpuno normalne, sve priče o potrebi evropeizacije srpskog društva su normalne, sve to podržavam i sve mi to možemo da uradimo bili mi ikad članovi ili ne bili, da se uopšte ne dopisujemo sa Briselom. Sve mi to treba da uradimo. Ostaje pitanje, šta se od nas stvarno politički traži. To je malo nekorektno prema ovom narodu, što se ova cela priča Evrope pretvara u jedno tehničko pitanje, a to je duboko političko pitanje.\nOstaje pitanje, šta se od nas stvarno politički traži. To je malo nekorektno prema ovom narodu, što se ova cela priča Evrope pretvara u jedno tehničko pitanje, a to je duboko političko pitanje\nDrugo što ja zameram našem establišmentu, što je razvila jedno osećanje, a mnogo su doprineli ljudi iz Vlade, tu ne mislim na Milicu, to je što se ceo evropski kontekst stavio u kontekst da ćemo mi dobiti neki novac i da ćemo mi biti izdržavano društvo. Samo je potrebno da se mi dovučemo do tog nekog članstva i sve će biti rešeno. To je prvo netačno, a drugo to razvija jednu lošu kulturu kod našeg naroda koja je uzela toliko maha, da je to već endemska bolest. Mi očekujemo da će neko rešiti naša sopstvena pitanja.\nDRAGAN ĐURIČIN: Naša ekonomija se danas nalazi na svega 70% BDP iz 1989. godine\nProbaću da se držim okvira koji je definisan. Želeo bih samo da govorim o ekonomskim posledicama onog što se nije dogodilo u petak, obzirom da je srpska ekonomija u visokom stepenu eurizovana, 80% transakcija u Srbiji je u evrima, uključujući i finansijske transakcije, tako da nije svejedno šta se događa sa Evropom 27, kao ni Evropom 17 zemalja koje prihvataju evro, iz srpske perspektive. Čak nije ni svejedno šta se dešava sa onima koji idu u konverziju u švajcarske franke, obzirom da i švajcarski franak vezan za evro iz konkurentskih razloga.\nMi smo 1992. godine praktično ekskomunicirani iz ekonomskih tokova. To je imalo dramatičan uticaj na pad bruto domaćeg proizvoda, koji je prve godine posle toga pao 60% uz rekordnu inflaciju od 313 miliona procenata i nezaposlenost koja je skočila sa 12 na 20 procenata\nZa nas striktno ekonomski gledajući, dve hipoteze objašnjavaju situaciju u kojoj se sad nalazimo. Prva hipoteza je da je zakon gravitacije u ekonomiji takođe prisutan kao i u drugim oblastima. Mi smo 1992. godine praktično ekskomunicirani iz ekonomskih tokova. To je imalo dramatičan uticaj na pad bruto domaćeg proizvoda, koji je prve godine posle toga pao 60% uz rekordnu inflaciju od 313 miliona procenata i nezaposlenost koja je skočila sa 12 na 20 procenata. Parametri u svetskoj ekonomskoj krizi, koja se zove „velika depresija“ u SAD su bili neuporedivo bolji, tako da je, na primer, BDP pao na svega 40%, nezaposlenost na svega 25%, a umesto inflacije, Amerika je imala deflaciju od 27%. To je bio šok za privredu koja se posle tog šoka od 1993. godine do danas nikad nije oporavila.\nPREDRAG SIMIĆ: Političke partije će teško izaći iz politike i Kosovo i EU\nPod jedan, gospodin Erke je ovde dao vrlo simpatičnu komparaciju odnosno efekat koji ima odluka od 9. decembra na Srbiju, sa onim što je imao 9/11 za SAD, pa ću govoriti o 12/9 kod nas. Međutim, nije tako. Pre svega, to što je rečeno 9. decembra je samo formalizovalo ono što znamo od septembra meseca. Ono što je rekla gospođa Merkel prilikom septembarske posete Srbije, što nam je Tim Džudo objasnio kao stav da politika „i Evropa i Kosovo“ više nije prihvatljiva i da bi njen nastavak pre doveo do politike ni Evropa ni Kosovo, a u ovom trenutku je Srbija suočena sa onim izborom koji smo čuli od Holbruka "ili Evropa ili Kosovo, izvolite". Prema tome, mi niti smo smeli niti mogli biti iznenađeni. Malo me iznenađuje da smo toliko podigli ulog u javnosti da bi se ovog trenutka suočavali sa efektima.\nTo što je rečeno 9. decembra je samo formalizovalo ono što znamo od septembra meseca, prema tome, mi niti smo smeli niti mogli biti iznenađeni\nTeza broj dva. Postoji stav, u ovom trenutku strah da bi ta odluka od 9. decembra mogla destabilizovati Srbiju i da bi predizborna kampanja mogla izgledati, a dozvolite da se malo našalim, onako kako je sinoć izgledao razgovor Olje Bećković sa Božidarom Đelićem, da bi se to zapravo moglo pretvoriti u neko suđenje DS i njenoj politici koju je do sad vodila. Ne mislim da je to slučaj. U ovom trenutku i DS kao vodeća stranka vladajuće koalicije i SNS kao najbrojnija stranka ili najveća stranka trenutno u opoziciji, a verovatno i u ovom trenutku u Srbiji, očigledno dele istu politiku i Evropa i Kosovo, tako da će to, verovatno na kratki rok, amortizovati efekte ove odluke, ali na dugi rok to može destabilizovati Srbiju, jer pored ovog što su govorili prethodnici, gosodin Đuričin pre mene, može smanjiti kapacitet Srbije, reformski potencijal Srbije, može otvoriti krizna žarišta. Samo da napomenem da, osim Kosova, Srbija ima potencijalno bar četiri do pet sličnih kriznih žarišta na svojoj teritoriji i da je zbog toga u ovom trenutku kratkoročno to možda savladivi problem, ali dugoročno predstavlja veoma ozbiljan.\nNIKOLA JOVANOVIĆ: Evropa je katalizator za unutrašnje reforme\nTakođe imam tri teze, ali obećavam da ću ih svesti pod četiri minuta. Prva teza je nešto na šta bih se oslonio na prof. Simića, a to je da je EU pre svega - zaboravlja se, a refleksije su i na Srbiju - pod jedan mirovni projekat, pod broj dva to je projekat koji je imao za cilj da Evropu vrati na međunarodnu scenu kao relativno nezavisnog aktera. Evropska ekonomska integracija je bila samo metod, ne i krajnji cilj. Međutim, iz razloga oportunizma Evropa se Evropljanima počela od kraja 80-tih godina prodavati kao samo ekonomski projekat, a što je pokazalo svoje limite kad je došla ekonomska kriza. Tako da je danas često EU nepopularnija u samim članicama nego van svog članstva. Koje su refleksije na Srbiju? EU se takođe prodavala ovde kao čisto ekonomski projekat, tako da smo imali argumente o nekim milijardama koje samo nas čekaju. U vremenu ekonomske krize i krize javnog duga taj argument je, takođe, postao nedovoljan. To je jedan od razloga rasta evropskog skepticizma kod nas.\nEvropski okvir mora biti jedini okvir za pomirenje ne samo Srba i Albanaca, već i Srba i Bošnjaka, Srba i Hrvata\nEvropa treba ovde da se shvati na dva načina. Jedan je da je to mirovni projekat koji je zaista jedni okvir za pomirenje u regionu. Ukoliko nema tog zajedničkog okvira, mi ćemo uvek videti razlike među nama, a videćemo ih utoliko lakše pošto su razlike manje. Tako da evropski okvir mora biti jedini okvir za pomirenje ne samo Srba i Albanaca, već i Srba i Bošnjaka, Srba i Hrvata.\nGORDANA ČOMIĆ: U svetu je u toku proces koji zovem korporativna demokratija\nŠta posle 9. decembra i odluke koja je da se odlaže odluka o tome da li Srbija ima status kandidata, ali se naravno odlaže i odluka o početku pregovora. Neposredno, ja ću pokušati kroz periode od tri meseca da kažem , po mom ličnom mišljenju i kapacitetu iz onog što mogu da pročitam, šta će se desiti. U Srbiji će prvo biti donet budžet sa promenama u fiskalnoj politici, ukoliko bude, naravno završen dogovor i izmerena politička volja da promene u fiskalnoj politici bude, da bude promene i u okviru konteksta između monetarne i fiskalne i da imamo konačno održiv budžet u kome vidimo šta koliko košta i šta može da košta manje, bez obzira da li nekom uskraćujete finansiranje prava koja su nerealna ili pravite uštede zato što ste uočili da se na nedomaćinski način upravlja budžetom, bez obzira na kom nivou. Samo dva primera da dam. Kod nas se sa lakoćom često čuje kako su gubici u javnim nabavkama dve milijarde evra, pri čemu godišnje ukupno i to više u javnim preduzećima nego igde je iznos od 350 do 500 miliona evra. Pa se čuje da su ovakvi ili onakvi iznosi. To nije moja tema.\nPrvi kvartal sledeće godine biće vreme kad Srbija raspisuje izbore na svim nivoima i to je vreme za interpretacije odluke od 9. decembra. Kao i svaka interpretacija, retko ko će se baviti činjenicama\nOvo će biti budžet u kome će biti govora o činjenicama, gde se i kako može uštedeti. Prvi kvartal sledeće godine biće vreme kad Srbija raspisuje izbore na svim nivoima i to je vreme za interpretacije odluke od 9. decembra. Kao i svaka interpretacija, retko ko će se baviti činjenicama i retko ko će se potruditi da ne upotrebljava rečenice u kojima su dva dela međusobno potpuno suprotstavljena jedni drugima, a tome ćemo svedočiti. To je otprilike kao - Srbija ne treba više u EU, Srbija treba da se bori protiv korupcije. Da li može da se bori protiv korupcije? Može. Dobro. Srbija ne treba u EU zato što joj otimaju 15% teritorije. Recimo kao primer, teritorija KiM, kad pogledate zvanične geografske podatke iz Zavoda za statistiku, je 12,5% Srbije. Ni toliko se nismo potrudili da poštujemo činjenice kad vrlo zaneto govorimo o interesima politike koja ima svoju posledicu 9. decembra u odluci Evropskog saveta.\nDIJANA VUKOMANOVIĆ: Postoji zamor Evrope od daljeg proširenja, a pogotovo od balkanskih jugoistočnih zemalja\nUz dužno uvažavanje svih lucidnih opaski koje su moji prethodnici već rekli, takođe bih rekla da smo i mi 9. decembra dobili odgovor na direktno pitanje, dobili smo odgovor da Evropa još uvek nije spremna za Srbiju, ali isto tako, ako ćemo biti iskreni, i da Srbija nije spremna za Evropu. Svako ko je pratio eurobarometar je morao da shvati da je to ispitivanje javnog mnjenja unutar EU i pokazuje da su neke od ključnih zemalja, dakle, da je javno mnjenje, zasićeno od proširenja. Ne smatraju ga ispravnom političkom odlukom svojih političkih elita, prvenstveno taj zamor od proširenja EU prisutan je u javnom mnjenju Nemačke i Austrije preko 70% i u Francuskoj preko 60%. Mislim da nismo dovoljno uvažili tu činjenicu da je politički interes političara u EU da komuniciraju, uvažavaju stavove svog javnog mnjenja.\nZamor od proširenja EU prisutan je u javnom mnjenju Nemačke i Austrije preko 70% i u Francuskoj preko 60%.\nPostoji zamor Evrope od daljeg proširenja, a pogotovo od balkanskih jugoistočnih zemalja i postoji zasićenje. Na to, mislim, da moramo da obratimo pažnju u budućnosti. Što se tiče domaće političke scene, mislim da možemo biti zadovoljni, a na tu vrstu zadovoljstva je već ukazala i gospođa Liht, kad je rekla da smo do pre četiri godine apropo Kosova imali paljenje stranih ambasada, a sad na ovo evropsko „ne“ kao reakciju imamo jedno incidentno paljenje zastave EU. Što je svakako odgovor nižeg kapaciteta. Takođe, možemo biti zadovoljni, a govorim kao jedna od juniora članova vladajuće koalicije, da ovo evropsko „ne“ nije prouzrokovalo ozbiljniju političku krizu na političkoj sceni Srbije, ali je ipak proizvelo dugoročne posledice sa kojima opet možemo, ja sam optimista, biti zadovoljni.\nJOVAN KOMŠIĆ: Da li i ovaj put nećemo propustiti priliku da propustimo priliku?\nŽelim da uputim na nekoliko opštih mesta kao najfrekventnijim i kontraverznim tumačenjima najpodložnijih pojmova. Jedan nepristrasni analitičar u Srbiji bi mogao da zaključi da demokratija nema zadatak stvaranja države, ali nema ni zadatak razgradnje države. S obzirom da je razgradnja države u granicama predviđenim Ustavom, završena 1999. godine, a da ideje mogu fakticitet da odlože u nedogled, imamo političke elite koje imaju jedan vrlo složen zadatak,koji se često meri kvadraturom kruga, da primene kreativna rešenja, a uz to da pobede na izborima u atmosferi populističkih energija i bolnog suočavanja sa šokovima stvarnosti, a što većina građana ni u jednoj državi, čak mnogo stabilnijoj od Srbije, nije spremna.\nJedan nepristrasni analitičar u Srbiji bi mogao da zaključi da demokratija nema zadatak stvaranja države, ali nema ni zadatak razgradnje države\nDrugo što želim da kažem da država može biti izgrađena konsolidovana, i to je ovde pomenuto, može biti nedovršena, nedozrela, blokirana, u teoriji se govori o blokiranim državama, mnogo razvijenijim od Srbije, a može biti paralizovana, invalidna i propala. Takve države postoje u komparativnim iskustvima savremenog sveta. Srbija može, nažalost, se suočiti i sa ovim fenomenom ne samo ekonomskog propadanja i krize, već i propadanja, ne samo u granicama, uključujući KiM, već dovođenja u pitanje i niza drugih pozicija državne suverenosti na teritoriji Srbije. Tu nam neće pomoći klasični apeli i patriotski prizivi u borbi protiv neprijatelja i separatista. Prava politika je alternativa za budućnost. U Srbiji se suočavamo sa deficitima refleksivnosti, slabo čitamo Žana Monea, govorimo o EU, da ljudi prihvataju promenu samo kad su suočeni sa nužnošću, a prepoznaju nužnost samo kad se suoče sa krizom. Ako je Gidnes u jednoj analizi savremenih evropskih država za Nemačku, Francusku, Italiju kazao da su blokirana društva, šta onda reći za Srbiju. Postavićemo pitanje, danas smo čuli niz odgovora.\nVLADIMIR VULETIĆ: Dve dimenzije vezane za Kosovo, unutrašnja i spoljna\nZa ovu priliku bih samo dve dimenzije istakao. Jedna je unutrašnja, a druga je spoljna. Kad je o unutrašnjoj dimenziji reč, mislim da moramo shvatiti, a verujem da većina nas ovde i shvata, da zemlja koja nema rešen teritorijalni status ne može ući u EU. Dakle, Srbija nema rešen teritorijalni status. Bez obzira da li Nemačka to učinila sad ili bi neko drugi učinio za neko duže vreme, mi sa tim moramo da se suočimo i iz tog razloga moramo da rešimo pitanje našeg prioritetnog statusa. Kako ćemo da rešimo, to je sad druga dimenzija. Samo bih u kontekstu ovog rekao da je jedna, rekao bih, pogrešna dilema Kosovo ili EU, u smislu da ono što Evropa traži od Srbije nije da se odrekne Kosova nego da reši svoj teritorijalni status. Kako će ga Srbija rešiti, to je naše unutrašnje pitanje. Postoje, manje-više to svi znamo, tri moguća pravca tog rešavanja. Jedno je ono koje bismo mogli nazvati pravcem koji zagovaraju nacionalisti u Srbiji i koje moramo naprosto pitati, u čijem interesu oni to rade. Ono što rade, a to je da se problem nikad ne reši. Nemoguće je problem rešiti na način na koji se zamišlja, a to je da Kosovo bude integralni deo Srbije kao što je to nekad bilo.\nZemlja koja nema rešen teritorijalni status ne može ući u EU. Dakle, Srbija nema rešen teritorijalni status\nDrugi pravac je onaj koji nudi brzo rešenje, a to rešenje znači jednostavno priznavanje Kosova sad, a ono otvara neku perspektivu, ali problem sa tim rešenjem, jedan od većih i ozbiljnih problema je taj što ona nema podršku većine stanovništva u Srbiji, pa u tom smislu i ne može. Treći put je, put kompromisa. Taj put ima jedan ozbiljan problem, a to je što taj put kompromisa može da potraje dugo i može da se prolongira pitanje rešenja teritorijalnog statusa. Kako će to pitanje biti rešeno, to je sad već na političarima. Mene niko ne konsultuje oko toga, pa neću ni da pričam o tome.\nNATAŠA VUČKOVIĆ: EU bila ključna u definisanju naših unutrašnjih reformi\nTrudiću se da budem kratka, kao jedan od domaćina. Svi smo se složili naravno da je EU, kao jedan veliki kišobran, kao jedan motor, bila ključna u definisanju naših unutrašnjih reformi, kao jedan poklič gotovo, za pokretanje svih naših resursa kako bismo modernizovali i reformisali srpsko društvo. EU je bila još nešto, ona je, mislim, bila i katalizator za naše drugačije delovanje u međunarodnoj zajednici, za promenu onog negativnog nasleđa koje smo povukli tokom devedesetih godina. Dakle, kroz poziv da budemo jednog dana član EU, mi smo želeli da se menjamo kao predvidljiv i stabilan akter u međunarodnim odnosima. Mislim da je to od ključne važnosti kad hoćemo da analiziramo u kom pravcu zapravo idu ovi zahtevi koji se danas ispostavljaju od strane jednog dela naše političke javnosti i jednog našeg dela političkog spektra koji kaže, hajde da sad stavimo jedan tajm aut na proces pridruženja EU. Hajmo da zamrznemo dijalog sa Prištinom.\nEU je bila i katalizator za naše drugačije delovanje u međunarodnoj zajednici, za promenu onog negativnog nasleđa koje smo povukli tokom devedesetih godina\nDakle, taj samozadovoljni poziv za samoizolacijom, za stavljanje Srbije ponovo u jednu situaciju, gde ona ne razume šta je zapravo neki evropski globalni main stream u međunarodnim odnosima. To je nešto što uvek zabrinjava kao politički program u Srbiji. Ono pokazuje jednu tendenciju koja, rekla bih, stalna, s vremena na vreme u Srbiji, a to je da nemamo snagu za neki kontinuitet promena na putu za koji se opredelimo, s jedne strane. S druge strane, da kao društvo da li imamo dovoljno istrajnosti da budemo posvećeni jednom projektu za koji se opredelimo. Opredeljeni smo bili većinski na različite načine, i kao građani koji su podržali proces evropskih integracija i kroz, naravno, sve one promene koje su se dešavale u samom političkom spektru poslednjih nekoliko godina. To je ključno pitanje za mene da odgovorim upravo na te pozive za time out evropskim integracijama i za zamrzavanje dijaloga sa Prištinom. Mislim da oba odgovora od strane onih koji jesu za modernu evropsku Srbiju treba da budu vrlo jasno „ne“.\nMILAN STANIMIROVIĆ: I posle 20 godina na političkoj sceni u Srbiji neozbiljne političke opcije\nIstorijsko nerazumevanje poruke koju je nosio pad Berlinskog zida doveo je na vlast kod nas u Srbiji, i uopšte na ovim prostorima, jednu političku elitu koja bi se mogla nazvati svojevrsnim ludističkim pokretom, koja je lomila svoju državu i svoj narod i svoju naciju, pokušavajući da zaustavi nešto što je nezaustavljivo. To nas je odvelo u jedan izolacionizam i van svih institucija gde se odlučivalo o našoj sudbini. Bili smo i van UN i van svih institucija koje su odlučivale o našoj sudbini. Danas se, nažalost, evo postavlja ponovo pitanje, da li da ostanemo van EU, da li ćemo pre rešiti pitanje KiM na taj način što ćemo odustati od svog evropskog puta. Svima onima koji zagovaraju ovu tezu, koji se posle 20 godina nisu ničemu naučili, pomenuo bih primer Slovenije koja je prva ušla u EU sa ovih prostora, pa je, recimo, lakše zaštitila ribe u Piranskom zalivu nego mi ljude na Kosovu i Metohiji. Toliki je značaj kad se nalazite unutar institucija koja odlučuju o vašoj sudbini.\nTo nas je odvelo u jedan izolacionizam i van svih institucija gde se odlučivalo o našoj sudbini. Bili smo i van UN i van svih institucija koje su odlučivale o našoj sudbini\nŽalosno je što posle 20 godina imamo na političkoj sceni u Srbiji neozbiljne političke opcije. Neki kažu, zašto se nismo odmah predali i pristali na sve. Posmatrajući pravdu kao zastarelu kategoriju, a ne smatrajući ono što reče prof. Mićunović, da deficit pravde stvara suficit nasilja. Zašto nismo odmah pobedili, neki kažu, jer je međunarodno pravo i istorijska pravda na našoj strani, prenebregavajući stvarni odnos snaga na međunarodnoj sceni, a ovo uopšte ne treba uzimati u razmatranje. Oni koji su za hibernaciju i taj zamrzivač o kome je govorio prof. Mićunović, ponašaju se kao Skarlet Ohara u „Prohujalo sa vihorom“, „misliću o tome sutra“, a to sutra nikad ne dolazi.\nJADRANKA JELINČIĆ: Nemački stav o institucijama nije stav koji je postao stav EU\nMi smo ovde danas manifestovali impresivno znanje filozofije, deo strategije, makro ekonomije itd. Zaista u dobroj meri mislim da je to deo razgovora koji se ponavlja i kao pre četiri godine, ali kad smo odlučivali o tome, o svojim nekim strateškim pravcima. Pitam se posle ovog što je danas ovde rečeno, kako bi ovaj razgovor izgledao, naslovljen ovako kako je naslovljen, da je Srbija slučajno dobila kandidaturu. Da li bismo i onda govorili o tome šta će biti, ako će biti, sa EU u budućim razvojima. Jer naravno dok se mi pridružimo EU, dakle, od kad smo dobili vizibiliti studiju, a u međuvremenu se desio Lisabon i od tad znamo da ćemo ući u neku drugu uniju, u koju inače nismo kretali da ulazimo.\nU međuvremenu se desio Lisabon i od tad znamo da ćemo ući u neku drugu uniju, u koju inače nismo kretali da ulazimo\nTako da zapravo mislim da 9. decembar zaista nije 11. septembar. Isto tako se ta floskula javila 9. decembra. Srbija od kad vodi pregovore sa EU je u bezbroj navrata prekidala pregovore, nastavljala pregovore, cepkala proces unutar koga se normalno odvija proces približavanja evropskim integracijama. Setimo se samo Sporazuma o asocijaciji i stabilizaciji koji je iniciran, pa potpisan. Bilo je tri faze, pa ratifikovano, umesto uobičajene dve. Uvek je to bilo vezano ne za ono što je per se proces pridruživanja EU, nego ono više što je stabilizacija i što jesu politička pitanja. Zašto ova debata možda u ovom trenutku donosiocima odluka i onima koji će delovati u narednim mesecima možda ne može biti od neposredne koristi, te stoga možda predlažem da bi u tom smislu trebalo ubuduće da je koncentrišemo u tom pravcu. Dakle, 9. decembra je Srbija dobila, ne mogla je dobiti jedno DA koje bi glasilo, podsetite me kako. Mi na ovoj debati danas, kao što u poslednja dva, tri dana zapravo ne možemo nikako dobiti odgovor na pitanje šta se tačno dogodilo 9. decembra. Šta je to tačno zbog čega Srbija nije dobila kandidaturu? Da li je to nesprovođenje ili nemanje vremena da se sprovede ono što je dogovoreno? Da li je to samo regionalno predstavljanje? Da li je to vraćanje barikada u nekom određenom trenutku?\nBOŠKO RISTIĆ: Nastaviti dijalog sa EU i zemljama u regionu\nNe mogu a da ne primetim da je u početku integracija, koje je započela Srbija, bilo rečeno da su širom otvorena vrata za evropske integracije Srbije, pre nego što je ona krenula u suštinske reforme. Sad kad je ona te reforme u jednoj velikoj meri provela i to je konstatovano u izveštaju Evropske komisije, sad kažu da su ta vrata odškrinuta za Srbiju i ipak nismo dobili pozitivnu odluku, onako kao se to u javnosti očekivalo. Za mene lično ta odluka EU je važna, ali ne može se govoriti o tome da je ona nepravedna, zato što ona prosto u dinamici odnosa govori o stepenu odnosa između Srbije i EU. Za mene, recimo, je važniji podatak do kog je došao nedavno obavljen popis u Srbiji, da postoje velike razlike između pojedinih delova Srbije i da se pojedini delovi Srbije enormno geografski prazne. To su posledice. Interesantno je i to da su stvorena i neka, čini mi se, lažna očekivanja o vrednosti i kvalitetu odluke koja bi bila doneta u pozitivnom smislu i da je Srbija dobila status kandidata. Čudno je i to da uz porast evro skepticizma ujedno raste i razočaranje zbog odluke koja nije doneta sa očekivanim sadržajem, da naša kandidatura bude potvrđena. Smatram da se nekad i suviše očekuje od ove odluke i da se očekuje da će Srbija dobiti nešto što sama nije zaslužila i za šta nije i sama doprinela.\nOdluka EU je važna, ali ne može se govoriti o tome da je ona nepravedna, zato što ona prosto u dinamici odnosa govori o stepenu odnosa između Srbije i EU\nSigurno je da ne treba odustajati od evropskih integracija, jer je to proces koji ujedno predstavlja i neku podršku za ubrzavanje donošenja vrlo važnih odluka za srpsko društvo. Sigurno je da treba nastaviti dijalog sa EU i svim njenim članicama, sa zemljama u regionu. Ne treba potpasti pod uticaj onih koji su evro skeptici ili protivnici evropskih integracija. Čudno je da one političke snage koje su protivnici evropskih integracija zameraju snagama koje su za evropske integracije, da nisu dobile odluku, a same su podsticale događaje i na Kosovu i u društvu, koji blokiraju upravo taj proces. To, pre svega, govori o jednoj ideološkoj konfuziji kod političkih subjekata. Mislim da možda ovo pomeranje odluke za proleće naredne godine u toku predizborne kampanje može da pomogne građanima da prepoznaju koji politički akteri u suštini imaju ideološki odnos prema evropskim integracijama i prema vrednostima koje predstavljaju evropske integracije.\nIVAN ANDRIĆ: Srbija nije učinila sve i jasno je bilo još od avgusta šta je potrebno uraditi\nHvala pre svega na prilici da u ime opozicione grupe, koja je jedina za evropske integracije i koja oko toga nema dilemu, kažemo i na ovom mestu nešto za šta mislimo da je važno. Moram da kažem da sam došao sa jednom idejom da ćemo čuti različite poglede na to kako i šta dalje posle 9. decembra, kao što je prof. Mićunović i na početku objasnio, a iznenađen sam i donekle tim, rekao bih nesvesnim pokušajima da se odgovori na pitanje da li nam treba EU ili ne, jer je to očigledno bila zajednička tema. U mom životu i mom okruženju, političkom i ličnom, te dileme nema. Zbog toga neću o tome govoriti. Iskoristio bih i priliku da postavim jedno pitanje za koje takođe mi je prosto neverovatno iz ugla realpolitike da danas nije postavljeno ovde, a to je zašto je predsedniku ove zemlje bilo potrebno da čeka zadnju nedelju pred dobijanje statusa kandidata da promeni pogrešnu politiku prema barikadama i uopšte prema događajima na severu Kosova?\nDošao sam sa idejom da ćemo čuti različite poglede na to kako i šta dalje posle 9. decembra, a iznenađen sam i donekle tim, a rekao bih nesvesnim pokušaima da se odgovori na pitanje da li nam treba EU ili ne\nNe treba biti politički puno inteligentan pa shvatiti da kao sedam dana pre nego što molite dve zemlje da vam daju status kandidata, ako nedelju dana pre toga pucate u njihove vojnike da su vam šanse znatno manje nego da u te vojnike ne pucate. Ne mislim da je bilo potrebno preterane političke mudrosti da bi se tako nešto videlo. Pitanje odgovornosti je danas drugačije. Neću o tome govoriti. Govoriću o tome šta dalje. Samo u jednoj rečenici. Ako vladajuće stranke budu nastavile da pitanje odgovornosti za neuspeh 9. decembra prebacuju na zemlje EU i da ponavljaju sintagmu u kojoj je Srbija uradila sve, a iz nepravednih razloga nije dobila kandidaturu, onda to znači da vladajuće stranke ustvari šire antievropsko raspoloženje u Srbiji. Šire na jednoj tezi za koju kao neko ko je učesnik direktnih procesa evropskih integracija i pregovora, mogu da utvrdim da ta teza nije tačna.\nRADMILA MILIVOJEVIĆ: Komunikaciona strategija vlade mora da postane ključni instrument da se objasne prave vrednosti\nŠta posle 9. decembra? Pošto dolazim iz institucije koja se bavi privredom, pošto 15 godina putujem po Srbiji i pričam o tome šta znače evropski standardi za privredu, mislim da privreda Srbije bolje poznaje evropske standarde i uopšte ono što EU njoj donosi, nego što je to realno, kad gledate. Zašto to kažem? Zato što je upravo taj proces bio najveći garant reformi onog što je privreda tražila i to onaj najbolji pozitivni pritisak koji je evropski proces odigrao. Gde je problem? Problem je što smo previše u intelektualnom elitizmu, a premalo u realnom životu i objašnjavanje onog što je, s jedne strane trošak i što je korisno. To je proces koji, normalno podrazumeva određeni trošak s početka, a onda vam dolazi korist. Mislim da u danu posle, prosto mora da se stvori konsenzus svih ključnih aktera oko toga koja je vizija Srbije 2020. godine. Postoji jedan jako lep dokument koji je nepravedno ostao u jednom zatvorenom krugu umesto da je izašao u javnost i da je otprilike kroz ovakvu debatu dobio jednu svoju snagu, hajde da kažem realnosti i postavljanja dimenzije u realne politike. Postoji još jedan jako dobar instrument koji se zove – komunikaciona strategija. Milica zna, o tome smo dugo razgovarali.\nKomunikaciona strategija koju je Vlada donela mora da postane ustvari neki ključni instrument da se objasne prave vrednosti i da se vrati kredibilitet procesu\nDa biste vi nekom objasnili šta njemu donosi EU, on to mora da opipa. Prvo su to njemu neke udaljene teme koje nemaju veze sa njegovim stvarnim životom, prosto ne prolaze. Pričanje o datumima ili parama koji će doći, a to se sutradan ne dešava, stvaraju prosto jedan negativni odnos prema procesu. Mi smo to videli u slučaju nekih zakona koji su usvajani, a onda nisu doneta podzakonska akta, institucije nisu postavljene, onda vas privrednik pita, izvinite, kakva je meni korist od tih evropskih standarda, jer to ustvari ne znači ono što je meni rečeno. Znači, završiću sa preporukama, da komunikaciona strategija koju je Vlada donela mora da postane ustvari neki ključni instrument da se objasne prave vrednosti i da se vrati kredibilitet procesu. Drugo, da se vizija Srbije vrati u dimenziju Srbija 2020. godine, ali za to je potrebno vrlo jako liderstvo, jer to znači da mnoge stvari neće biti lako propustiti.\nNASTASJA RADOVIĆ: Suština priče o evropskim vrednostima je promena društva\nBila sam pre oko godinu dana na demokratskom forumu sa temom izveštaja Evropske komisije za prošlu godinu, mislim da je to tada bilo. Nije bilo mnogo više primedbi u izveštaju Evropske komisije. Pogledala sam i onaj akcioni plan. No, u nekim stvarima naša situacija je bila bolja, dobili smo manje. Mene ne zabrinjava toliko ova odluka od 9. decembra, niti verujem da ona ima na srpsku populaciju, na građane Srbije i na biračko telo tako snažne efekte kao neki procesi ili neki trendovi koji se događaju unutar društva, a pre svega mislim na ekonomiju. Mene više zabrinjava, možda zato što nisam ekonomista niti sam ekonomski novinar, ovo saopštenje NBS od 46% javnog duga. Poslednjih godina mi je stalno bilo, bila sam malo sumnjičava da mi tako dobro stojimo u svim stvarima i da, maltene kako reče jedan ministar, kriza će biti naša šansa. Tako da tu vidim veći neki problem za radikalizaciju stvari, pa i ove sudbine, podrške EU, nego u samoj ovoj odluci od 9. decembra, koja je neka vrsta prolongirane odluke za koju kažu da još nikad nije doneta.\nMene ne zabrinjava toliko ova odluka od 9. decembra, niti verujem da ona ima na srpsku populaciju tako snažne efekte kao neki procesi ili neki trendovi koji se događaju unutar društva, a pre svega mislim na ekonomiju\nOno što su za mene poente, jeste ovo što se moglo već čuti na ovom razgovoru, a to je šta se zapravo dogodilo oko tih tehničkih uslova. Pominje se, sad se u objašnjenjima pominju i predsednika države i vice premijer u ostavci Božidar Đelić, da je u nekim razgovorima traženo i odustajanje ili izmena Rezolucije 1244. Drugo, ako su u pitanju samo dva, tri tehnička uslova koji su pregovarani između Prištine i Beograda, zašto se nije izašlo u susret nekim, bar nekim od njih? Posebno zašto se zaista čekalo do zadnjeg da se reši pitanje barikada na Jarinju, ne znam kako se zovu ta mesta. Očigledno se čekalo do zadnjeg momenta. Čitava ta priča oko barikada nekako je ostala u magli. Bilo je raznih teorija, raznih izvora, raznih tumačenja, ko tu šta radi itd. Samo se sećam da je pregovarač sa srpske strane, Borislav Stefanović nekoliko puta pozvao građane pred kamerama da ostanu jedinstveni i da ostanu na barikadama. Zato mislim da je to problem ne samo u onim koji su hteli da naprave haos, nego da je država videla interes da tu stvar oteže i da vidi šta može iz toga da se dobije, čekajući 9. decembar.\nNADA KOLUNDŽIJA: Odgovornost je na svima onima koji se zalažu za evropske integracije Srbije\nMislim da je odgovornost na svima onima koji se zalažu za evropske integracije Srbije razumevajući zašto je to za Srbiju važno, a ne za EU. Iz ovog što se desilo zapravo treba izvući nekoliko stvari. Prva stvar je da mi ne treba opravdanje da tražimo u procesima koji se dešavaju unutar EU. Druga stvar, ne treba opravdanje za ono što se 9. decembra desilo da tražimo u izdvajanju pojedinačnih država i njihovih stavova o tome, već treba da, braneći sve dosadašnje razloge za opredeljenje Srbije da ide ka punopravnom članstvu EU, tražimo odgovore na pitanja, šta je ono što Srbija radi možda sporije ili radi nedovoljno ili šta je ono kako se ovde postavilo kao ključno pitanje, šta se to desilo 9. decembra. Dakle, da li postoji nekakav nevidljivi tajni zahtev koji niko ne zna, a onda na tom zahtevu se desila odluka. Takođe, mislim da smo obavezni prema društvu da razjasnimo, tako da kažem, ono što jeste politika EU ali i interesi Srbije, legitimni interesi Srbije na KiM.\nMislim da smo obavezni prema društvu da razjasnimo ono što jeste politika EU ali i interesi Srbije, legitimni interesi Srbije na KiM\nSvi razumeju da ako Srbija odustane od legitimnih interesa na KiM, ne dobija unapređenje u EU. Dakle, ne ubrzava se ništa u tom smislu. Istovremeno da vidimo šta je ono što je interes Srbije, kad je Kosovo u pitanju, da rešava i bez obzira na to da li je to trenutni zahtev EU ili nije. Dakle, postoji nešto što je potreba Srbije da rešava probleme koji su vezani za KiM i bez obzira na to, da li je to povezano ili nije povezano sa evropskim integracijama. Naravno da ćemo se razlikovati u političkom smislu šta je bolje uraditi i šta je moguće uraditi. Mislim da ako neko smatra da je lakše odreći se nečeg kako bismo lakše došli do nečeg drugog, onda to jeste pitanje za političku debatu, a na kraju krajeva za kvalifikovanje pred građanima. Ono što svakako jeste sad naša obaveza je da se u društvu ne desi proces koji će urušavati koncept EU, s jedne strane, a s druge strane, urušavati potrebu Srbije da ide ka punopravnom članstvu u EU i da gradi društvo koje je u skladu sa onim što jesu standardi.\nMOMČILO PANTELIĆ: Srbija nije na pogrešnom putu\nTreba imati u vidu i ovaj rezultat 9. decembra, a to je ako su izveštaji tačni, većina reformi u Srbiji je prihvaćena i većina članica EU bila je za prihvatanje kandidature Srbije. Dakle ne može da se kaže da je Srbija na pogrešnom putu. Ono u čemu je Srbija pogrešila, to nam se inače često dešava, a to je u predviđanju poteza koji se od nas očekuju. Ovog puta je to bila Nemačka, drugi put će biti drugi, prethodno smo isto to imali. Mislim da Srbija treba na osnovu ovih elemenata da izgradi novu politiku u kojoj će jasno da se kaže i da nema ulaska u EU bez rešenja za Kosovo, niti rešenja za Kosovo ima bez EU. Iz svih ovih razloga, koji su rečeni, od ekonomskih do bezbednosnih.\nMILICA DELEVIĆ: Mora ceo region da se kreće ka EU\nSamo bih želela da se vratim na jednu stvar, a to je da se od nas traži nešto što je zapravo implicitno priznaje. Koliko god čujemo sve to šta je, odnosi sa EU, stalno čujemo to implicitno priznanje, mislim da ustvari kod nas postoji jedno razumevanje da sve ono što nije oružani otpor je implicitno priznanje. Volela bih samo kad razgovaramo o tome, da se setimo da ima puno arapskih država koje u UN sede sa Izraelom. Baš bih volela da ih neko pita da li to znači da su priznali Izrael. To bih jako volela da mi neko kaže.\nKod nas postoji jedno razumevanje da sve ono što nije oružani otpor je implicitno priznanje\nOno što se od nas očekuje - da priroda našeg protivljenja, koje niko ne dovodi u pitanje, a vrlo je glasno i od pet članica EU koje nisu priznale Kosovo - da priroda našeg protivljenja ne bude takva da ugrožava ono u čemu se sve zemlje EU slažu, a to je da mora da bude regionalne saradnje, da mora ceo region da se kreće ka EU, da mora da bude slobodnog protoka robe, ljudi, da mora da postoji borba protiv kriminala i korupcije. Ukoliko je naše protivljenje takvo da to sprečava, onda će se ti putevi ukrstiti na način koji će sprečiti nastavak procesa evropskih integracija.\nMIHAIL ERKE: Evropa treba Srbiji da da bar onoliko vremena koliko je Nemačka imala da prizna i reguliše odnose sa svojim susedima\nŽeleo bih na isto pitanje da se osvrnem, šta se ustvari traži od Srbije, odnosno da li se traži implicitno priznanje po modelu Savezne Republike Nemačke i DDR. Mislim da je ovde situacija upravo suprotna u odnosu na Saveznu Republiku Nemačku i DDR. Nije moralo da dođe do konkretnog priznanja da bi se ostvarili praktični koraci, a ovde u slučaju sa Srbijom i Kosovom, potrebno je radi života stanovništva na Kosovu da se ostvare prvo neki praktični koraci, koji će na kraju ustvari dovesti do nekog konkretnog rešenja. Od Srbije će se očekivati neograničeno priznanje Kosova, ali kada će se to priznanje očekivati? Očekivaće se kad Srbija bude članica EU.\nOd Srbije će se očekivati neograničeno priznanje Kosova, ali kada će se to priznanje očekivati? Očekivaće se kad Srbija bude članica EU\nŠta je uradila Nemačka? Kad je Nemačka priznala svoje granice sa Poljskom? Priznala je 1971. godine, što je bilo 22 godine nakon osnivanja SR Nemačke. Konačno priznanje je usledilo 1991. godine, a to je bilo 42 godine kasnije. Kosovo je postalo nezavisno pre tri i po godine, a ja smatram da svi mi Evropejci treba Srbiji da damo bar onoliko vremena koliko je Nemačka imala vremena da prizna i reguliše odnose sa svojim susedima. Problem je, međutim, upravo nedostatak osećaja za te stvari koji postoji u sadašnjoj nemačkoj vladi i koji ja kritikujem, koji postoji ne samo u odnosima prema Srbiji, već i u odnosima prema Grčkoj i Španiji i Portugalu.\nPROF. DRAGOLJUB MIĆUNOVIĆ: Da li ćemo mi priznati Kosovo ili ne, neće i ne bi trebalo da utiče na normalan život ljudi u regionu\nMi pozivamo ljude različitih mišljenja, kako bismo obezbedili dijalog. Nažalost, mnogi naši analitičari koji se ne skidaju sa ekrana ovih dana, kritikujući naravno EU i proglašavajući bankrot ove politike itd., zanimljivo je da ih čujemo ovde, ali nažalost, nisu došli. Od opozicionih poslanika došao je samo jedan. Mi smo želeli, jer smo pozvali veliki broj ljudi koji misle drugačije. Ne možemo imati dijalog ako svi mislimo na isti način. Važno je da su pozvani.\nSigurno je da se od nas ne može tražiti zvanično i puno priznanje Kosova, dok još uvek u EU postoji nekoliko zemalja koje nisu priznale nezavisno Kosovo. Očigledno to nije nekakav uslov. Postoje drugi uslovi\nNeću nikakve zaključke da ovde izvlačim. Čuli smo jednu značajnu debatu. Povodom ovog poslednjeg oko priznavanja Kosova sigurno je da se od nas ne može tražiti zvanično i puno priznanje Kosova, dok još uvek u EU postoji nekoliko zemalja koje nisu priznale nezavisno Kosovo. Očigledno to nije nekakav uslov. Postoje drugi uslovi, a to je normalizacija odnosa, na neki način implicitno priznavanje Kosova kao njegovog učešća u regionalnim susretima i niz drugih stvari, koje će sve zajedno govoriti o tome da tu postoji jedan nezavistan politički državni subjekt sa kojim se mora računati. To da li ćemo ga mi priznati ili ne, neće i ne bi trebalo da utiče na normalan život ljudi u čitavom regionu. Mislim da to pitanje, da ne ostane zabune oko njega, da ono kao takvo može biti rešeno. Ovde smo probali možda još uvek, dok je cela stvar vrlo politički vruća, da uđemo u tu temu.


Bogdanović-Kašćelan: Zajednički prioritet gradnja Centra za kulturu u Prijestonici\nDatum objave: 21.06.2019 17:28 | Autor: Ministarstvo kulture\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović boravio je danas u posjeti Prijestonici Cetinje, gdje je sa gradonačelnikom Aleksandrom Kašćelanom i njegovim timom razgovarao o protekloj i budućoj saradnji u oblasti kulture. Na sastanku je konstatovano zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom Ministarstva kulture i Prijestonice Cetinje, uz ocjenu da ona treba biti dodatno unaprijeđena kroz zajedničke aktivnosti i inicijative.\n„Samo tokom prošle i ove godine, Ministarstvo kulture je u projekte na Cetinju uložilo gotovo 400 hiljada eura, što jasno govori o tome u kojoj smo mjeri posvećeni ovom gradu kao kulturnom centru i prijestonici države. Svakako, ne želimo da stanemo na tome – apsolutno smo otvoreni, ne samo za dalja ulaganja, već i za konkretan doprinos lokalnoj kulturnoj sceni, kroz rad brojnih nacionalnih institucija kulture koje su smještene na Cetinju“ – istakao je ministar Bogdanović nakon današnje posjete.\nMinistar Bogdanović izrazio je i posebno zadovoljstvo zbog činjenice da je Ministarstvo kulture u okviru programa „Kreativna Crna Gora“, već u toku prvog poziva, podržalo ideje više umjetnika sa Cetinja. On je uputio poziv stvaraocima iz tog grada da učestvuju na drugom konkursu, koji će biti raspisan tokom predstojećih mjeseci.\n„Imamo opredijeljena sredstva za projektovanje Centra za kulturu, tako da očekujemo da ćemo do kraja godine raspisati tender“, rekao je gradonačelnik. On je dodao da je lokalna uprava dobila punu podršku Ministarstva za realizaciju projekta kupovine zemljišta na kojem se nekada nalazio hotel Lokanda i za rekonstrukciju Studentskog trga.


Izazovi za bezbednost na Kosovu, u regionu krhko i nestabilno | Novine Toronto\nIzazovi za bezbednost na Kosovu, u regionu krhko i nestabilno\nBezbednost Kosova je povezana sa stabilnošću i sigurnošću celog područja Zapadnog Balkana, a na Kosovu se "svakodnevno suočavamo s izazovima političkih i multietničkih zategnutosti, verskog ekstremizma, problemima izbeglica i migranata, kao i s ruskim uticajem", ocenio je u Evropskom parlamentu zapovednik snaga NATO na Kosovu.\nOn je u raspravi o bezbednosnoj situaciji na Zapadnom Balkanu u pododboru za bezbednost i odbranu EP objasnio da "postoji snažan uticaj Rusije u regionu, mada nema dokaza o direktnom uplitanju Moskve".\nI, kako je to rekao zapovednik Kfora, "reč je suštinski o posrednom uplivu, s jakim porukama u prilog srpskom nacionalizmu, davanju podrške elitama, što je propraćeno mnoštvom 'lažnih vesti' ".\nGeneral Fungo je naglasio da "političke i međuetničke zategnutosti pogađaju sve ljude u regionu", upozorivši da je "do napetosti među etničkim grupama došlo posebno i na Kosovu poslednjih meseci".\nA tu je reč, po rečima komandanta Kfora, o "ratu znamenjima, bitki bez oružja koja se vrti oko raznih simbola, a što se lako može ukloniti kad ne bi bilo uticaja medija".\nTo su, ukazao je on, posebno most u Mitrovici, "propagandni voz" i slično, ali je upozorio da je to bremenito opasnošću jer lako može doći do ivice nasilja.\nItalijanski general je predočio i da po bezbednost veoma zabrinjavajuću činjenicu predstavlja i to da je 366 islamističkih boraca s Kosova otišlo da se bori s teroristima.\nA do narastanja verskog ekstremizma i radikalizacije je, objasnio je on, "došlo i zbog siromaštva i nezaposlenosti".\nKomandant snaga NATO na Kosovu je naveo da vlasti u Prištini usvojile niz institucionalnih i zakonskih mera s ciljem da se to spreči.\nAli je upozorio na problem da će "idućih meseci jedan broj islamističkih boraca izaći iz zatvora i moraće da budu uključeni u društvo, što će predstavljati pravi izazov".\nGeneral Fungo je predočio i da pitanje istrage i suđenja za ratne zločine na Kosovu od 1998-e do 2000-e predstavlja bezbednosni izazov, "što bi moglo promeniti situaciju najesen kad to krene i tu bi mogli nastati problemi tokom godine".\n"Svi ovi činioci bez ikakve sumnje ugrožavaju bezbednost na Kosovu, na šta jako utiče i politička neizvesnost posle kosovskih izbora i problema dijaloga Prištine i Beograda".\n"Tu su i veoma opasne pretnje vezane za ekstremizam, takođe korišćenje pitanja pretvaranja Bezbednosnih snaga Kosova u armiju, čemu se odlučno protivi Beograd", stavio je do znanja general Fungo, primetivši da je "ishod toga neizvestan" .\nKomandant Kfora je ukazao i na ekonomske nevolje na Kosovu i podvukao da "svi ovi elementi mogu dovesti do pogoršavanja ionako ranjive situacije iz prošlih godina, uz povećanje nestabilnosti i na Kosovu i na celom Zapadnom Balkanu".\nZapovednik snaga NATO na Kosovu je naveo i da je misija Evropske unije Euleks "partner od suštinske važnosti za Kfor, uz posredovanje međunarodne zajednice... što omogućava da se pospeši napredak i stabilnost Kosova i uključivanje u EU".\nOn je dodao da "nažalost postoje dva suprostavljena stava, a to je vezano za teritorijalni integritet i pitanje nezavisnosti Kosova, što će rešavati još niz godina" i sa bezbednosnog stanovišta zahteva da trupe Kfora tamo i dalje ostanu.\nOn je ocenio da su za stabilnost i mir na Kosovu od presudne važnosti i dijalog Beograd-Priština i normalizacija odnosa dve strane.\nGeneral je želeo da naglasi da "Kfor deluje nepristrasno" u očuvanju bezbenosti, rekavši da "Albanci Kfor vide kao jemstvo odbrane od spoljne opasnosti, dok kosovski Srbi našu misiju smatraju prevashodno snagom bezbednosti unutar Kosova".\n"Kfor delatno radi na očuvanju bezbednosti i zaštite na Kosovu, ali projektuje bezbednost i stabilnost na celom prostoru Zapadnog Balkana", rekao je zapovednik snaga NATO na Kosovu.


Čović progovorio o Teu, a nije moglo ni bez odgovora Bokanu, evo koliko iznosi Zvezdin budžet! - Sportske.net\nČović progovorio o Teu, a nije moglo ni bez odgovora Bokanu, evo koliko iznosi Zvezdin budžet!\nPrvi čovek Zvezde jutros govorio o brojnim aktuelnim temama. Dotakao se i reprezentacije.\nZvezdine navijače uznemirila nova informacija - Potpisao, ali kako da odoli njihovoj ponudi?!Požurite, poslednja nedelja pretprodaje sezonskih za KK Crvena zvezda!Sprema se novi ''bum'' na Jadranu - ''Kej Si'' Rivers!Bokan progovorio o ISTORIJSKIM budžetima u ABA ligi, šta mislite kako su plasirani Zvezda i Partizan?Zvezda potpisala 11 igrača za novu sezonu, a najveća ''bomba'' biće dvanaesti!?\nCrvena zvezda je ovog leta već potpisala 11 igrača (7 produžetaka ugovora, plus četiri pojjačanja), navijači očekuju i Miloša Teodosića, a kakve su šanse da se i ta transfer bomba realizuje otkrio je predsednik Crvene zvezde Nebojša Čović u Jutarnjem programu Happy TV.\n''Teodosić nije sporan ni po jednom osnovu, on je Zvezdaš. On je ponikao u klubu koji smo mi vodili, FMP-u. Vrata su mu otvorena, ali mi ne možemo da se takmičimo sa Efesom, Makabijem, Olimpijakosom sa ciframa. Ja njega potpuno razumem. On sada ima i porodicu i neka iskreira onako kako mu je najbolje. Mi smo tu, Zvezda nigde neće pobeći.\nOn se sad sprema za SP u Kini, posle tog neigranja u NBA. Zvezda je otvorena, mi smo tu. Ako postoji obostrano interesovanje, možemo da se dogovaramo, ovako preko medija to malo više liči na spinovanje. Da nije Teo u pitanju, pomislio bih da neko nabija cenu'', istakao je Čović i dodao:\n''Kao klinac je došao u FMP, prepoznao je tadašnji trener pionira, Milovan Bulatović, koji je prepoznao i Raduljicu i Mačvana, Rašića, mnogih drugih koji su prošli tu čuvenu FMP-ovu školu.\nNapravili su i posle toga dobre karijere. Videćemo, Zvezda još nije završila prelazni rok''.\nJuče je predsednik Budućnosti Dragan Bokan na konferenciji za medije naglasio da Crvena zvezda sada ima ''istorijski budžet'', najveći u ABA ligi, a da su Podgoričani po visini budžeta sada tek četvrti ili peti na Jadranu.\nDanas je Čović iskoristio priliku da mu odgovori i ujedno otkrije koliko iznosi Zvezdin budžet.\n''Radimo, pokušavamo da napravimo tim koji bi potencijalno bio konkurentan i u Evroligi, sa ograničenim sredstvima u budžetu.\nOno što moram otvoreno da kažem, vidim već počinje bukanje po konferencijama za štampu u regionu.\nNe znam ovoliko Zvezdin budžet, onoliki Zvezdin budžet, svi bolje znaju naš budžet od nas samih. Sve bruto, znači prvi tim, 16 igrača, stručni štab, doktori, fizioterapeuti, ekonomi ne sme da izađe više od 4.5 miliona evra i to treba uklopiti. Jedno su cene u Amnerici, drugo u Kini.\nJa mislim da je Barselona potrošila 100 miliona koji će doći na naplatu, ne znam koliko će dostići ako vrate Gasola.\nNama je tim bitan, mi timski moramo da postavimo celu stvar, jer mi smo taj real Barselonu, Panatinaikos pobeđivali iako smo imali petostruko ili u odnosu na CSKA desetostruko manji budžet. Ali, to su naše mogućnosti, mi tako sklapamo tim'', naglašava Čović.\nNa kraju je prokomentarisao i šanse naše reprezentacije na predstojećem Svetskom prvenstvu u Kini.\n''Očekujem da budemo u verhum, da odigramo eventualno finale sa Amerikancima. Mislim da imamo taj potencijal. Nezahvalno je to prognozirati, treba da se složi hemija u ekipi, što smo uspevali u reprezentaciji.To nije samo tim, nego i ljudi u KSS, a u prvi plan treba da izađe ekipa'', zaključio je Čović.\nTreće kolo - Zvezdino prvo gostovanje, vraća li se Partizan na pravi put?


Napravljen od recikliranog materijala, maksimalan nivo podrške za slaba, povređena i kolena osoba koje pate od artritisa. Metalne šarke štite kolena od hiperekstenzije (preteranog istezanja). Perforiana tkanina povećava propustljivost. Mek, ne naftnog porekla neopren, zadržava ..


Aida Redžepagić odgovara na baš sva pitanja o festivalu fotografije o kojem svi pričaju - Bonjour.ba - bh.lifestyle maga...\nA post shared by Sarajevo Photography Award (@sarajevophotographyfestival)\nJedna od najatraktivnijih tema o kojoj se govori posljednjih dana je festival fotografije čija je osnivačica poznata bh. fotografkinja Aida Redžepagić.\nAida je naš uvijek rado viđen gost, čiji rad pratimo od samog početka, a i razgovara s njom je uvijek zabavan i inspirativan. Ovaj put s nama je govorila o jednom sasvim drugačijem projektu, koji se naravno veže uz njenu profesiju - fotografiju. Riječ je o Sarajevo Photography Festivalu koji je veliko osvježenje na kulturnoj sceni Bosne i Hercegovine, te sigurno vjetar u leđa mladim fotografima koji će na ovaj način imati priliku predstaviti svoje radove, te osjetiti moć zajednice. Zaista je i samo učešće na ovom festivalu nešto što ne trebate propustiti ako je fotografija vaše polje zanimanja.\nA post shared by Aida Redzepagic (@redzepagicaida)\nFestival je internacionalnog karaktera, a kako nam je Aida rekla po posljednjim ažuriranjima, prijave stižu iz čak 20 zemalja. Aidi je ovo jamstvo da je ovaj projekat važan kako fotografima u BiH, tako i onim širom svijeta. Interesovanje javnosti za ovaj festival je pokazatelj da u Sarajevu, da u BiH, ima želje za dešavanjima kulturnog i edukacijskog karaktera, te se nadamo da ovo nije kraj kako ne za kreativnu Aidu, tako ne i za druge projekte čije ideje se negdje upravo sad kuhaju. Aidu smo pitali sve što bi i vi sami željeli znati, a njene odgovore pogledajte u nastavku.\nKada se i zašto se javila potreba za realizacijom projekta Sarajevo Photography Festival?\nSarajevo je prije nekoliko godina imalo fantastičan festival fotografije koji je napravio neke divne priče, ali se na žalost ugasio i već pet godina nije postojala nikakva ozbiljnija slična manifestacija u cijeloj Bosni i Hercegovini. Prije nekoliko godina sam shvatila da ne želim sjediti i čekati da se nešto desi nego da moram uzeti stvari u svoje ruke ako želim vidjeti neku promjenu. Isprva sam mislila napraviti nešto manjih razmjera pa polako širiti priču, međutim, kao kreativka, bilo mi je teško zaustaviti ideje koje su se neprestano nizale. Osim toga, naišla sam na divan entuzijazam i podršku ideje i tako se rodio Sarajevo Photography Festival.\nŠta za vas kao fotografkinju predstavlja organizacija ovako velikog projekta, i kako ste se snašli u toj ulozi?\nTog dijela sam se najviše bojala. Mislila sam da će mi administrativni dio posla i birokracija ugasiti želju na samom početku. Moram naglasiti-proces registracije nije ni malo jednostavan. Cijela dva mjeseca je naš mali tim neumorno stajao u redovima i na šalterima sa gomilom papirologije koju je trebalo riješiti prije početka. Nizati ideju za idejom je divno, ali vas onda zaustavi realnost kada shvatite da su za sve to potrebna sredstva pomoću kojih biste realizovali te ideje.\nTaj dio posla je malo manje zabavan ali mene sve vrijeme vodi motivacija da ostavljamo nešto iza sebe, da pravimo festival koji ima veliku vrijednost za ovaj grad i državu, da festival pomaže razvoju fotografske scene, omogućava talentovanim fotografima platformu za promociju njihovog rada, pruža mogućnost da osvoje vrijedne nagrade, uvežu se sa drugim fotografima iz regiona, naprave neke nove kolaboracije, čuju inspirativna predavanja… Svaki dan, kada osjetim umor nakon 15 sati neprestanog rada, ponovim ove stvari sebi iznova i napunim se nekom neopisivom energijom koja me tjera dalje.\nKako biste ocijenili fotografsku scenu u BiH, te šta smatrate da čini dobrog fotografa/fotografkinju?\nMislim da fotografska scena u BiH ima ogroman potencijal, ali i da je malo uspavana trenutno. Vrijeme je da je razdrmamo. Jako je važno pružiti kvalitetne izložbe i edukacije fotografima i fotografkinjama kako bi rasli i širili svoje vidike, kako bi im se otvorile neke nove mogućnosti. Dobrog fotografa i fotografkinju čini sposobnost da prepozna i traga za kvalitetnom i dobrom fotografijom, a ne samo estetski lijepim prizorom.\nSve naše čitatelje ali i one koji se žele prijaviti na festival sigurno interesuje biranje pobjednika. Da li je riječ o jednom pobjedniku iz svake kategorije? Možete li nam objasniti detaljnije?\nTakmičenje je podijeljeno u 8 zasebnih kategorija: modna fotografija, dokumentarna, life, wedding, fotografija mobilnim telefonom, kreativna fotografija, pejzaž/urbani pejzaž i portret. Detaljni opis svake od kategorija možete pronaći na našoj web stranici. Svaku od kategorija ocjenjuje stručni žiri i izabire prva tri mjesta u svakoj od kategorija.\nTo znači da postoje ukupno 24 nagrađena mjesta. Osim toga proglašavamo i ukupnog pobjednika takmičenja koji osvaja Grand Prix.\nFoto: Sarajevo Photography Festival\nDa li će novčanu nagradu odnijeti samo 1 pobjednik?\nNagrade osvajaju pobjednici prvih mjesta i Grand Prix pobjednik. Drugo i treće mjesto dobivaju certifikat o osvojenom mjestu.\nNovčana nagrada za Grand Prix pobjednika je 5 000KM, a nagrade za prva mjesta u 8 kategorija su vrijedne sponzorske nagrade i novčane nagrade u vrijednosti od 1000KM.\nUkupni nagradni fond festivala je 14 000KM.\nJako smo zahvalni društveno odgovornim kompanijama i organizacijama koje su podržale Sarajevo Photography Festival jer bez njih ovo ne bi bilo moguće realizovati. U prvom redu bismo tu voljeli spomenuti ASA banku te EU u Bosni i Hercegovini koji su glavni pokrovitelji nagrada.\nGrad Sarajevo je pružio veliku podršku festivalu, kako motivacijski, jer mnogo nam je na samom početku značilo to što vjeruju u ideju koju imamo, ali i time što su nam omogućili da se festival i izložba dese na najsvečanijem mjestu u Sarajevu a to je Gradska Vijećnica.\nDa li se takmičari mogu prijaviti više puta za jednu kategoriju?\nPri jednoj aplikaciji moguće je poslati po jednu fotografiju u svaku od kategorija, osim u modnoj gdje je moguće poslati od 1 do 3 fotografije (editorijal), te dokumentarnoj gdje je neophodno poslati reportažu (od 3 do 5 fotografija).\nDa biste prijavili više fotografija u samo jednoj kategoriji, naprimjer, ukoliko želite prijaviti 3 pejzaža, možete to napraviti sa tri odvojene prijave.\nPrimijetili smo da je svaki član žirija zaslužan za određenu vrstu fotografije. Da li će svi članovi žirija učestvovati u biranju pobjednika iz svake kategorije ili je jedan član zadužen za jednu kategoriju?\nČlanovi žirija su zaista nešto na šta smo najponosniji na ovom festivalu! Čast nam je što imamo ovako velika imena i eksperte iz oblasti fotografije i vizualnih umjetnosti već na prvom izdanju.\nSvako od njih predsjedava u svojoj kategoriji i glas predsjedavajućeg u modnoj kategoriji je do 10 bodova, dok je u drugim kategorijama do 5 bodova. Na taj način-ekspert iz oblasti modne fotografije donosi glavnu odluku u svojoj kategoriji, ali sa nešto manjim brojem bodova ipak ocjenjuje i druge kategorije.\nOsim toga, želimo naglasiti da članovi žirija nemaju pristup imenima nego samo fotografijama, tek nakon što se završi proces glasanja mogu vidjeti kome su dali svoje bodove.\nNa ovaj način osiguravamo glasanje za najbolju fotografiju a ne nužno najboljeg fotografa. Time se daje prilika mladim talentovanim fotografima koji još uvijek nemaju dovoljno bogat portfolio da se podjednako istaknu ukoliko se jave na takmičenje sa kvalitetnim fotografijama.\nŠta biste preporučili onima koji se još uvijek dvoume oko prijave?\nNemojte da vas prepadne broj prijava ili ozbiljnost žirija, vjerujte u svoj talenat, pokušajte. Sami ulazak u finale takmičenja također nudi mnogo! Fotografije svih finalista (top 8 u svakoj kategoriji) će biti izložene u sarajevskoj Vijećnici, a nakon toga će putovati po različitim gradovima u BiH. To je ogromna šansa da upotpunite svoj fotografski portfolio.\nDa li će festival imati još neke aktivnosti osim takmičenja i izložbe?\nFestival će trajati od 13.5. do 15.5. i ugostit će mnogobrojne vrhunske radionice i predavanja. Iskoristit ćemo ovu priliku da ekskluzivno najavimo neke od predavača. Paul Lowe, jedan od najznačajnijih dokumentarnih fotografa današnjice, koji je fotografisao oslobađanje Nelsona Mendele, pad Berlinskog zida, rat u bivšoj Jugoslaviji, glad u Africi te rat u Palestini, će održati predavanje pod nazivom ”A Life in Pictures”.\nA post shared by Paul Lowe (@paullowephotography)\nFranjo Matković i Senja Vild, fantastični duo iz Hrvatske čije su se fotografije našle na naslovnicama svih relevantnih magazina u regionu će držati predavanje pod nazivom ”Četiri oka i Moda”.\nOvo je samo mali dio bogatog programa kojeg ćemo objaviti u narednim danima stoga rezervišite vikend od 13. do 15. maja.\nNaslovna fotografija: @sarajevophotographyfestival\nGrafički dizajn: Ana Lukenda


Милијана Шеклер са Рудна – победница серијала „Кухиња мога краја“ – StudenicaInfo\n15. aprila 2017. Aktuelno, Vesti, Zanimljivosti1\nMilijana Šekler, domaćica iz Rudna sa Golije, pobednica je prve sezone kulinarskog serijala koji je u proteklih sedam nedelja emitovan na RTS-u\nU poslednjoj epizodi prve sezone serijala „Kuhinja moga kraja“, koja se emitovala na programu RTS zasluženu pobedu osvojila je Milijana Šekler sa Rudna. Nagradu u vrednosti od 100.000 dinara Milijani je dodelio voditelj emisije „Sasvim prirodno“ Jovan Memedović.\nSerijal je pratio grupu od 7 žena sa sela koje žive u različitim krajevima zemlje. One su putovale vozeći se u maštovito brendiranim mini autobusom, od jednog do drugog seoskog domaćinstva, kroz najrazličitije predele.\nSvaka emisija imala je u fokusu jednu od žena, njeno domaćinstvo, način njenog života, proizvode koji se na njenoj farmi gaje. Nakon obilaska domaćinstva, sledila je večera koju domaćica priređuje u čast svojih drugarica.\nOvo je takmičenje u kuvanju, ali i program koji promoviše selo, život na selu i seoski turizam. Hrana pripremljena na tradicionalan način, od proizvoda sa farme i iz kraja u kome se domaćinstvo nalazi, u kombinaciji sa toplim ljudskim pričama okosnica su ovog programa.\nMilijana Šekler je završila daktilografski kurs, ima dva sina, a suprug joj je bio profesor Ruskog jezika. Danas se čitava porodica, njih desetoro, bave etno-turizmom i poljoprivredom. Obožava da kuva, sanja da napravi pravo, veliko etno-selo, a specijalitet njenog kraja je pita od heljde.\nGospođi Milijani čestitamo na osvojenoj nagradi i ujedno joj se zahvaljujemo što je naš Studenicki kraj predstavila na najlepši način.\nTags: domaćinstvo šekler, Kuhinja moga kraja, Milijane Šekler\nVeliki petak u manastiru StudeniciPrev\nVelika subota u Studenici [foto]Next\nOne thought on “Milijana Šekler sa Rudna – pobednica serijala „Kuhinja moga kraja“”


Putin: Srbija može da postane važna karika u tranzitu gasa - 19.12.2017, Sputnik Srbija\nSrbija može da postane važna tranzitna zemlja za ruski gas pridružujući se projektu izgradnje gasovoda „Turski tok“, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin. 19.12.2017, Sputnik Srbija\n17:14 19.12.2017 (Osveženo: 17:29 19.12.2017)\n19 Decembar 2017, 17:30\n„Osim što Srbija, u perspektivi, može da postane veliko tržište za ruski gas, može da postane i važna karika u njegovom tranzitu. Razvija se pitanje uključivanja srpskih partnera u projekat izgradnje nove rute za snabdevanje energenata, ’Turski tok‘“, rekao je Putin nakon razgovora sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nPrema dopuni ugovora o isporuci ruskog gasa Srbiji, koji je potpisan u okviru Vučićeve posete Moskvi, „Gasprom“ će od 2018. godine povećati godišnji obim snabdevanja u Srbiju na dve milijarde kubnih metara.\nPredsednik Upravnog odbora „Gasproma“ Aleksej Miler i generalni direktor JP „Srbijagas“ i član Nadzornog odbora „Jugorosgas“ Dušan Bajatović potpisali su aneks dugoročnog ugovora između „Gasprom eksporta“ i „Jugorosgasa“ za isporuke ruskog gasa u Srbiju.


Kolposkopija · Poliklinika Intertim\nPočetna > O bolestima\t> Kolposkopija\tSaveti · Press Clipping · Sistematski pregledi · Izračunajte BMI · Kalorijske tablice\nRedovno testiranje na cervikalni kancer (papa bris) je izuzetno značajan deo održavanja zdravlja. Iako su rezultati testa abnormalni, sprovodi se dodatno testiranje kako bi se rezultat potvrdio i kako bi se odredila ozbiljnost abnormalnosti. Kolposkopija je test koji se obično preporučuje u tom slučaju. Lekaru omogućava pregled grlića materica sa uvećanjem.\nTretman nije potreban svim ženama sa abnormalnim rezultatom pregleda grlića materice. Kolposkopija pomaže u određivanju da li i kada je tretman potreban.\nZAŠTO MI JE POTREBNA KOLPOSKOPIJA? — Kolposkopija je kontrolni test nakon abnormalnih testova na cervikalni kancer (npr, Papa bris, testiranje na humani papiloma virus (HPV)), ili ako se primete abnormalne promene na grliću materice, vagini ili vulvi. Papa test može da bude abnormalan ako imate cervikalni prekancer ili kancer, često uzrokovan HPV infekcijom cerviksa. O HPV-u više na drugom mestu.\nKolposkopija uveličava grlić materice. To lekaru omogućava da bolje vidi položaj abnormalnih ćelija i veličinu abnormalnih polja. Veličina i položaj abnormalnih ćelija pomažu u određivanju ozbiljnosti abnormalnosti i određivanju koji je tretman potreban, i da li je potreban. Kada se prati i rano tretira, prekancerogeni delovi obično ne postaju cervikalni kancer.\nPRIPREMA ZA KOLPOSKOPIJU — Ne treba da koristite kreme i imate seksualne odnose tri dana pre kolposkopije.\nKolposkopija može da se uradi bilo kada tokom menstrualnog ciklusa, ali ukoliko imate menstrualno krvarenje na dan pregleda pozovite lekara i pitajte da li je potrebno da odložite pregled.\nObavestite lekara pre pregleda ako uzimate lekove koji sprečavaju zgrušavanje krvi (aspirin, varfarin, heparin, klopidogrel). Ti lekovi mogu da povećaju krvarenje ako se za vreme kolposkopije radi i biopsija.\nObavestite lekara ako znate ili sumnjate da ste u drugom stanju. Kolposkopija je bezbedna tokom trudnoće, iako lekar možda neće želeti da uradi i biopsiju.\nPROCEDURA KOLPOSKOPIJE — Kolposkopiju može da izvede lekar (većina ginekologa) ili stažista za vreme specijalizacije. Kolposkopija obično traje 5 do 10 minuta, moež da se sprovede tokom redovnog pregleda i gotovo da ne uzrokuje nelagodnost.\nKolposkopija je slična pregledu karlice, a izvodi se dok ležite na stolu za pregled. Lekar koristi instrument koji se zove spekulum da otvori vaginu i dođe do cerviksa. Lekar će obično ponoviti Papa bris, a zatim pomoću kolposkopa pogledati grlić materice. Kolposkop je poput mikroskopa na dršci i ne dodiruje Vas.\nLekar će na grlić materice naneti rastvor koji se zove acetatna kiselina (sirće). Taj rastvor pomaže označavanje abnormalnih površina, pa se one lakše vide na kolposkopu. Kada se koristi taj rastvor možete da osetite hladnoću ili peckanje, ali nije bolan.\nZa vreme kolposkopije Vaš lekar može da ukloni mali deo abnormalnog tkiva sa grlića materice ili vagine (biopsija). Biopsija ne znači da imate prekancerogene ćelije. Anestezije (lek koji otupljuje usećaj) obično nije potrebna prilikom biopsije jer ona uzrokuje tek minimalnu nelagodnost. Uzorak tkiva se šalje u laboratoriju i pregleda se pod mikroskopom.\nKod nekih žena za vreme kolposkopije je potrebno da se uradi i biopsija unutrašnjeg dela cerviksa; to se zove endocervikalna kiretaža (ECK). Trudnicama ne sme da se radi ECK jer može da predstavlja problem za trudnoću. ECK može da uzrokuje bol nalik grčevima, iako se on kod većine žena odmah povlači.\nAko je rađena biopsija, lekar može da nanese žućkasto braon rastvor na grlić materice. On deluje kao tečni zavoj.\nNAKON KOLPOSKOPIJE — Ako je rađena biopsija grlića materice, nakon kolposkopije je moguća pojava krvarenja. Ako je lekar koristio rastvor tečnog zavoja, može da se javi braon ili crni vaginalni iscedak koji liči na zrnca kafe. To bi trebalo da nestane tokom nekoliko dana.\nVećina žena može da se vrati na posao ili u školu odmah nakon kolposkopije. Većina žena ne oseća bol ili grčeve.\nNekoliko dana nakon biopsije nemojte ništa stavljati u vaginu (kreme, tečnosti, tampone) i nemojte imati seksualne odnose.\nPitajte lekara kada će biti gotovi rezultati ako je rađena biopsija (obično nakon sedam do 14 dana). Dalje testiranje i tretman će u većini slučajeva zavisiti od rezultata biopsije.\nNemojte predpostavljati da su rezultati biopsije dobri ako Vas lekar ne zove — nazovite ga i raspitajte se o rezultatima. Za većinu žena je potreban kontrolni test (ponovljeno testiranje na cervikalni kancer (Papa bris i/ili kolposkopija)) nakon 6 meseci.\nKada da tražite pomoć nakon kolposkopije — Zovite lekara ako nakon kolposkopije primetite nešto od sledećeg:\nTeško vaginalno krvarenje (natapanje uloška za sat vremena, dva sata za redom)\nVaginalno krvarenje koje traje više od 7 dana\nVaginalni iscedak neprijatnog mirisa; zapamtite da je braon/crn iscedak nalik na zrnca kafe tokom nekoliko dana nakon kolposkopije normalan\nBol u karlici ili grčevi koji ne prolaze nakon upotrebe ibuprofena (Advil®, Motrin®)\nTemperatura viša od 38ºC


Chrome v64 blokira popup reklame | Tech | Uređaji\nChrome nas konačno brani od napasnih reklama | Smartlife RS\nChrome nas konačno brani od napasnih reklama 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nChrome nas konačno brani od napasnih reklama\n27.01.2018. / 17:14 28.01.2018. / 00:04\nZaboravite na reklame koje vam u pozadini otvaraju nove Chrome prozore - Google ih ukida!\nChrome: Google potvrdio najtraženiju opciju!\nOvo ne samo da će smanjiti nezadovoljstvo korisnika, nego će poboljšati i bezbednost uređaja, jer se na takvim stranicama često nalaze maliciozni sadržaji, koji na različite načine mogu da oštete korisnike. Ovo bi moglo da dovede i do smanjenog broja automatski poslatih poruka na premijum brojeve, preko kojih bivamo pretplaćeni na različite servise koje nikad nismo želeli.\nBlokiranje reklama u novim prozorima je konačno našlo put u Chrome pregledač interneta, pa se nadamo da će Google uskoro još više suzbiti agresivne i sve češće maliciozne reklame već u narednim verzijama aplikacije za Android i iOS.\nchrome reklame android ios Pametni telefoni Google Aplikacije


Napisao/la Milan 25/12/2014 . Objavljeno u Zaštita\nKalifornijska štitasta vaš obično prezimljava u stadijumu larve 2. stepena – kao polno nezrela jedinka. U našim uslovima ima dve pune generacije i treću nepotpunu generaciju godišnje.\nVaši koje u jesen ne dostignu stadijum crnog štitića (larve 2. stepena), preko zime obično ugibaju od hladnoće, pa se povećan intenzitet pojave može očekivati nakon blagih zima.\nU proleće, sa kretanjem sokova biljke, polno nezrele jedinke nastavljaju sa razvojem i nakon prolaska kroz stadijum lutke, dostižu stadijum polno zrele jedinke. Tada mužjaci odbacuju štitiće i započinju let u potrazi za ženkom. Mužjaci žive svega 1–2 dana i po izletanju su odmah sposobni za kopulaciju sa ženkama, koje ostaju ispod svojih štitova. Let mužjaka se dešava pred kraj cvjetanja jabuke, od polovine do kraja aprila i traje 10–14 dana.\nŽenke u tom periodu oslobađaju feromone kako bi privukle mužjake. Dvadeset do trideset dana nakon oplodnje ženka počinje sa rađanjem živih larvi, obično 9–10 na dan i u tom periodu jedna ženka može da proizvede 150–500 larvi. Larve po rođenju izlaze ispod majčinskog štita i toku narednih 7-8 sati kreću se po biljci u potrazi za mestom gdje će se pričvrstiti. To može biti grana, plod ili retko, list. Takođe, larve mogu biti prenesene vetrom, odećom radnika, mašinama, na nogama ptica i sl. Nakon zabadanja svog usnog aparata u tkivo biljke (grane ili ploda), larva počinje da siše biljni sok i da na površini svog tela luči voštanu prevlaku koja je štiti od isušivanja, ptica ali i od pesticida. Štitić prvog stepena larve postepeno dobija sivo – žutu boju .\nPojava pokretnih larvi prve generacije dešava se od kraja maja do sredine juna. Larve u prvom stepenu provode 16–18 dana. Larve 1. stepena druge generacije javljaju se od početka do 20. avgusta i ovaj stadijum traje 14–15 dana. Larve prve generacije ostaju na granama i deblu a druge generacije odlaze i na mlade plodove. Drugi stepen larve karakteriše se crnim štitićem u čijem centru je žuto dugme (štitić prvog stepena). Nakon drugog, larva ženke prelazi u treći stepen i izgrađuje spoljnu zonu štita, koja je svetlo siva. Ženke prolaze kroz dva stepena razvoja larve (dva presvlačenja), dok mužjaci prolaze kroz četiri stepena, od kojih su poslednja dva nehranidbena stepena. Razvoj mužjaka teče brže od razvoja ženki, kako bi se zrele jedinke mogle pojaviti u isto vreme. Razviće jedne generacije traje 5-6 nedelja. Od juna do septembra u voćjaku se nalaze svi razvojni stadijumi. Najviše larvi druge generacije ima polovinom jula i u avgustu.\nVreme pojave i trajanja pojedinih stadijuma varira tokom sezona, pre svega u zavisnosti od temperature.\nPopulacija vaši se vrlo brzo uvećava tokom toplih, sušnih godina\nPrisustvo štetočine u zasadu može se utvrditi na osnovu stanja na plodovima iz prethodne sezone. Prilikom berbe i sortiranja treba obratiti pažnju na čašično i krunično udubljenje. S obzirom da za ovu štetočinu nema praga štetnosti, ukoliko se primete oštećenja na plodu, u narednoj sezoni se mora raditi zaštita. Posebnu pažnju na prisustvo štitova treba posvetiti tokom rezidbe, imajući u vidu i to da su napadnuta stabla na različitim mestima. Na jednogodišnjim sadnicama štitovi su na delu iznad spojnog mesta a na dvogodišnjim i starijim obično na vrhu grana. Mlade jedinke se mogu lako zameniti nekim gljivičnim oboljenjem.\nAutor: Eleonora Onć Jovanović\nFotografija preuzeta sa psss.rs\nGrinje u zasadima jabučastog i koštičavog voća\nPovećava se brojnost tripsa na luku – Preporučuje se zaštitita


Miris stroge ilegale :: EMG :: Bankar magazin\nTartufi u Srbiji\nIako se u šumama Srbije mogu naći skoro sve komercijalne vrste tartufa osim „zimskog crnog perigoa“, jedino što je dostupno na našem tržištu jesu proizvodi jedne hrvatske firme, ne baš visokog kvaliteta, ali zato izuzetno visokih cena\nSećate li se kada vam je poslednji put neki naročit miris oživeo uzbudljivu emociju iz prošlosti, razigrao maštu i iznenada poveo misao u neočekivanom pravcu.\nAko ne možete, onda je izvesno da niste u skorije vreme uživali u tartufima. Njihov miris, koji evocira neko gotovo zabranjeno zadovoljstvo, zavodi kombinacijom rustične snage i samouverene, gotovo drske posebnosti. Tartufi se zato obožavaju, ili ne podnose. Spajajući u sebi animalno i sofisticirano, u reči neprevodiva aroma ove gljive jednako uznemiruje nosnice i nepca, pozivajući u strastvenu potragu za zadovoljstvom, koje je kada su sveži tartufi u blizini, nekako uvek u vazduhu.


Saša Sinđelić, Foto: Screenshot (YouTube)\n10.01.2018. 18:14h Ažurirano: 04.04.2019. 23:45h\n15:15 Sinđelić je otvorio aplikaciju i pokazao da su upisani kontakti 10 i 6. "Šest je oznaka za Edija, a 10 za ovaj telefon koji sam dao Velimiroviću", objasnio je Sinđelić. Konstatovano je da je Lenovo sa brojem 9 ugašen dok je bio na 89% baterije, a telefon sa oznakom 10 ugašen sa 76% baterije.\n15:10 Petronijević se javio za dodatni predlog.\n''Imajući u vidu ovakvo izjašnjenje tužioca, a da ne bi odugovlačili postupak kao što to on navodi, mi bi sjutra da radimo kao što smo planirali a da nakon sjutrašnjeg dana sud donese odluku o potencijalnom prekidu postupka do dobijanja nalaza i mišljenja'', kazao je Petronijević.\n15:05 Za izjašnjenje se javio i Glavni specijalni tužilac.\n''Ovo je odugovlačenje postupka...Mi molimo da se nastavi ovaj postupak sa svjedokom saradnikom, sa drugim svjedocima, sa materijalnim dokazima i da se ovdje utvrdi da li je neko kriv ili ne a ne da ostavljamo na nivou basni i bajki'', kazao je Katnić.\n15:05 Petronijević smatra da je očigledno da su telefoni "Lenovo" dopunjavani u međuvremenu, jer bi se na osnovu logike vještaka trebalo da upale onda i iPhone i Samsung oduzeti od Dikića.\n"Ako Lenovo gubi 2%, onda i ovi gube 2%. Ako su "Lenovo" vještačeni, onda su i ovi vještačeni..."\n15:00 Advokat Petronijević je pitao Boljevića da li je moguće da su baterije na Dikićevim pametnim telefonima iste snage kao na telefonu "Lenovo", Boljević je kazao da je moguće.\nBoljević je kazao da se ne može konkretno izjasniti kada je u pitanju potrošnja baterija isključenog iPhone jer on specifično funkcioniše, a da kad se radi o Samsungu, da sve zavisi od baterije, a da nije utvrdio koja je na Dikićevom Samsungu.\n14:50 Dikić je pojasnio da su iPhone i Samsung nabavljeni 2016. godine u ljeto i da su bili 100% puni tokom vještačenja.\n14:40 Boljeviću su predati na uvid i telefoni oduzeti od Dikića. Konstatovao je da Samsung i Nokia 5610 ne mogu da se uključe, i da i oni imaju litijum-jonske baterije. Boljević nije uspio da upali ni Dikićev iPhone, a Dikić je ukazao da se radi o pametnom telefonu koji je takođe morao biti punjen tokom vještačenja (prikačen na USB) i da nema logike da se on ugasio, a da su telefoni "lenovo" mogli da se upale. Boljević je kazao da se radi o integrisanoj bateriji,i da ne može da utvrdi koja je baterija u njemu.\n14:30 Boljević je konstatovao da tri Sinđelićeva telefona nije mogao da upali i prokomentarisao da je "alkatel" u dosta lošem stanju, i da se radi o litijum-jonskoj bateriji. Vještak je pokazao da nema alat da otvori telefon pod oznakom "Ket".\nOn je naveo da svi ispitani telefoni imaju različite baterije od baterija u telefonu "Lenovo" pa zato nije validno ih porediti.\n14:25 Boljević je upalio Sinđelićev telefon "nokia C1-01" koji nije u kategoriji pametnih telefona i kazao da je baterija na minimumu, ali da treba voditi računa da se radi o različitim tipovima telefona. Naveo je da se radi o litijumskoj bateriji\n14:20 Sud je odlučio da vještak pregleda i baterije drugih mobilnih telefona.\n14:05 Data je pauza do 14.15.\n13:57 Dikić je naveo da traži da se njegovi telefoni uključe i utvrdi nivo baterije, i da se vidi da li su zapečaćeni. "Ako nisu, onda su kompromitovani kao i ovi".\n13:50 Dikić je pitao Boljevića u kom obliku vraća telefone. Boljević je naveo da je dobio telefone u koverti zapečaćene i da ih je tako vratio. Dikić je naveo da su telefoni izvađeni iz otvorene koverte u sudu i pitao ko je otvarao tu kovertu.\n13:25 Na pitanje koliko treba vremena da se eksperimentom utvrdi nivo gubitka baterije, Boljević je kazao mjesec dana.\n13:20 Vještak je kazao da nije siguran da li se može utvrditi kada je telefon bio uključen posljednji put prije današnjeg paljenja, jer zavisi od meta fajlova.\n13:10 Boljević je pojasnio da ne tvrdi da je vršena softverska izmjena, već da je to naveo kao mogućnost.\n13:03 Boljević je objasnio da se softverskom promjenom da se može produžiti trajanje baterije do fizičkog maksimuma, i da se prikazuje 93% jer je baterija mogla biti punjena preko 100% jer se radi o fabričkom prikazivanju procenta, što ne odražava stanje baterije.\n12:57 Advokat Petronijević je pitao Boljevića gdje je zaposlen, a vijeće je uskratilo odgovor na to pitanje.\n12:51 Advokati odbrane navode da su konsultovali i oni stručnjake, i da su rekli da je nemoguće i neprihvatljivo vještačenje eksperta Boljevića. "Ovo je apsolutno nemoguće. Sud treba da naloži istragu..."\n12:45 Advokat Radosavljević je istakao da je iskaz Boljevića kontradiktoran jer je za sedam mjeseci po dva odsto baterije znači da nivo baterije treba da bude barem ispod 90%. "To bi značilo da je ovdje išla potrošnja manje od jedan odsto mjesečno, pa mi sad nije jasno šta je od toga tačno".\n12:42 Katnić nije imao pitanja za vještaka i da je iste informacije i pojašnjenje dobio od svojih stručnih saradnika.\n12:30 Boljević je uzeo telefone i konstatovao da jedan telefon u ovom trenutku ima 93% baterije, a drugi i dalje 76% baterije. On je naveo da je prilikom vještačenja telefona, on bio priključen na USB kabl i da su istovremeno punjeni.\nVještak je kazao da je mijenjan operativni sistem na telefonu prilikom vještačenja i da je moguće da je tada došlo do promjene softvera vezanog za punjenje uređaja, što je bitno jer pametni telefoni ne dozvoljavaju da se telefoni ne pune do fizičkog maksimuma preko instaliranog softvera.\nBoljević je kazao da je u aprilu ili maju vratio telefone i da se po gašenju telefona kod ovog tipa baterije gubi 2% mjesečno i da je za sedam mjeseci da je očekivan pad baterije oko 14%, a da ne bi trebalo da pređe 20%.\nOn je kazao da je moguće ako je softverski došlo do promjene punjenja, da je moguće da stanje baterije bude i 94% po paljenju, a da nema nikakve sumnje kod drugog telefona koji je na 76% da je to moguće.\n12:25 Pauza je trajala duže jer je sud odlučio da se sasluša vještak za elektrokomunikacije Predrag Boljević da bi se razjasnile sumnje.\nDodatna pitanja Saše Čađenovića\n11:20 Suđenje se nastavlja u 11.40\n11:12 Dikić je kazao da je kada su mu oduzeti telefoni prilikom hapšenja i da su tada priključeni na računare, a da su nakon 17 dana prilikom vještačenja telefoni bili potpuno puni. On je kazao da je dao šifre nakon oduzimanja telefona, jer nije imao šta da krije, a da sumnja da je njima manipulisano jer je u njima kasnije vidio poruke i podatke koji su mu bili nepoznati i da je o njima saznao iz optužnice.\nAdvokati odbrane navode da su dokazi iz telefona očigledno kompromitovani.\n11:10 Petronijević je zatražio da se u sud donesu svi telefoni iz spisa, i da se utvrdi da li su punjeni i na kom nivou je baterija na tim telefonima.\n11:05 Katnić je kazao da niko iz tužilaštva nije manipulisao telefonom, a da se nada da odbrana nije to radila preko nekog iz suda. SDT je naveo da svakako ne mogu da se spore dokazi iz mjera tajnog nadzora nad tim telefonima.\n11:00 Telefon je upaljen i ima 94 odsto baterije bez prethodnog punjenja. Advokat Petronijević je tražio i da se drugi telefon uključi i da se utvrdi kada su telefoni zapečaćeni i utvrdi ko je posljednji koristio telefon. Uključen je i drugi telefon i on ima 76% baterije.\n"Ne može telefon da stoji zapečaćen godinu dana u depou, a da ima 94% baterije. Takva tehnologija ne postoji", naveo je Petronijević i tražio da se telefoni izdvoje iz spisa predmeta.\nOn je predložio i ko je i po čijem nalogu vršio manipulaciju telefonima da bi se podnijela krivična prijava.\n10:58 Odbrana traži da se telefon prvo pokuša upaliti da se vidi da li je potpuno prazan, odnosno da li je neko njima manipulisao u međuvremenu.\n10:52 Sinđelić je kazao da je na fotografiji Ivan, ali da je napisano drugo ime i da piše Petar Maltituli. "Ova slika dovoljno govori o svemu. Ovoga čovjeka nije mogao niko drugi da namjesti do oni, ja sam se sastao sam sa njim i Edijem i nikome ga nisam pominjao".\nSinđelić je Ivana pominjao kao osobu koja je bila u stanu u Moskvi, gdje se sastao sa Edijem. Svjedok saradnik je kazao na dodatno pitanje da je Ivana vidio samo jednom tada.\n10:48 Nakon što je Sinđeliću, na zahtjev Čađenovića, pokazana fotografija koja nije dokaz iz spisa, on je prokomentarisao: "Majke vam ga lopovske".\n10:44 Čađenović je zatražio da se telefon upali i da Sinđelić pokaže kako je komunicirao preko njega. Tehnika je objasnila da mora da se prvo napuni telefon.\n10:41 Sinđelić je prepoznao i drugi telefon i rekao da se radi o telefonu koji je on koristio, a da je za njega kupio zaštitnu masku.\n10:40 Sinđelić je kazao, nakon što mu je predočen telefon, da se radi o telefonu koji je predao Velimiroviću da ga preda Dikiću i da taj uređaj ima broj 10. Sud je naveo da se radi o uređaju koji je oduzet od Dikića.\n10:38 Čađenović je tražio da se Sinđeliću pokažu telefoni oduzeti od Dikića kao i telefon koji je on predao organima u Srbiji.\n10:36 Svjedok saradnik kaže da je razgovor sa Pajom vodio preko specijalnog telefona, marke “Lenovo”.\n“Trebalo bi da je sa specijalnih telefona obavljen razgovor jer sam mu rekao da me zove preko aplikacije, ali radi se o tome da je čovjek tvrdoglav i jako uporan zvao je na sve moje telefone koje sam imao”, pojašnjava Sinđelić.\n10:28 Sinđelić je kazao da se radi o razgovoru njega i Paje (Velimirovića). On je naveo da je pričao o tom razgovoru i ranije, kada je Velimirović bio nervozan i govorio i više nego što je trebalo, a da je on pokušavao da ga spriječi da dalje priča i da je pokušavao da dobije Bratislava Dikića, a da je ironično njemu poručio da ako im je dosadno, da uđu u Skupštinu sami.\n10:22 Na predlog tužioca Čađenovića preslušava se prisluškivani razgovor.\n10:18 Sinđelić tvrdi da nikada nije u životu imao sa državnim organima Crne Gore prije susreta sa Čađenovićem i Katnićem.\n10:16 Svjedok saradnik je kazao da Edi nije nikoga pominjao imenom iz Demokratskog fronta, ali da je govorio o kompletnom rukovodstvu DF i da mu je nudio da priča sa njima, ali da nije htio. "Ne znam imena, ko je za šta bio zadužen, ali mi je rečeno da su radili sve zajedno", priča Sinđelić.\n10:13 Sinđelić je kazao da mu niko nije prijetio da mora da dođe u Crnu Goru. "Kada su u pitanju državni organi iz Crne Gore, onda ne. Niko me nije tjerao da pričam ovo", poručio je svjedok saradnik. On kaže da ga ni u Srbiji niko nije tjerao i prijetio mu da mora da ide u Crnu Goru.\n10:10 Sinđelić je naveo da je pristao da ide u Crnu Goru u Specijalnom sudu u Beogradu gdje je tražio garancije da ga niko neće napadati. On je naveo da se to desilo nakon što je tamo došao Milivoje Katnić i da ga je vidio na aerodromu kada je krenuo avionom za Crnu Goru, i da su tu bili i specijalci.\nSinđelić je pojasnio da se radilo o dešavanjima nakon drugog saslušanja, ali da nije imao kontakt sa Katnićem tokom putovanja.\n10:05 Saša Sinđelić je kazao da ga niko nije tjerao da dolazi na sud. On je naveo da je došao avionom u Crnu Goru i da mu je onda određen pritvor.\nNakon kratke pauze, pred vijećem sudije specijalnog odjeljenja podgoričkog Višeg suda, Suzane Mugoše, je nastavljeno suđenje u postupku javnosti poznatom kao pokušaj državnog udara.\n24.01. 21:25 h\t5117


Naša iskustva Archives | Atamagai\nby Borislav Blagojevic | 11.02.2017. | Naša iskustva\nby Borislav Blagojevic | 10.02.2017. | Naša iskustva\nKada razmišljate o razvoju HTML5 aplikacija, bez obzira na to da li planirate da primenite SPA koncept ili klasični pristup sa više stranica, morate da odaberete nekoliko osnovnih komponenti, odnosno biblioteka. Prva odluka odnosi se na osnovni frejmvork u aplikaciji...\nby Borislav Blagojevic | 09.02.2017. | Naša iskustva


Rezultati popisa stanovnika Srbije 2011. u vidu Android aplikacije | Srbodroid\nRezultati popisa stanovnika Srbije 2011. u vidu Android aplikacije\nObjavio eboye u Android aplikacije 23/07/2013 u 9:04\nAko se sećate, 2011. je izvršen popis stanovništva u republici Srbiji. E pa, neko se setio i napravio Android aplikaciju sa rezultatima. Tačnije, Republički Zavod za Statistiku (RZS) je pustio u rad Android aplikaciju sa rezltatima popisa iz 2011.\npopis 2011 Srbija1\npopis 2011 Srbija2\npopis 2011 Srbija3\npopis 2011 Srbija4\npopis 2011 Srbija5\npopis 2011 Srbija6\npopis 2011 Srbija7\npopis 2011 Srbija8\npopis 2011 Srbija9\nAplikacija nije nešto preterano urađena po pitanju dizajna, ali to ovde i nije bitno. Podaci su ti koji su zanimljivi.\nPodaci koje je moguće pregledati do nivoa opština su:\nStarost i pol\nAplikacija je besplatna i može se skinuti sa Play Store-a:\nDeveloper: Republi?ki zavod za statistiku Srbije\n[via Sandra Kravitz Simonovich]\nTags: AndroidPopis 2011Popis StanovništvaSrbija\nkustodian 25/07/2013 u 9:35 AM\nMeni neće. Otvori mi ga u Carbonovom browseru 🙁\nkustodian 24/07/2013 u 8:41 AM\nLepo od njih. Nije loše kad vidiš da barem neka državna institucija prati nove tehnologije.\nIzvinjavam se što se udaljavam od teme, ali jedna stvar mi već duže vremena smeta (ne samo na vašem sajtu), pa bih voleo da pitam ovde. Svi sajtovi kad daju link ka aplikaciji na Play Store (pa i vi), ako taj link otvorim iz nekog Android browsera, on se otvori u njemu, a ne u Play Store aplikaciji. To je veoma iritantno i dosta otežava instaliranje aplikacije direktno sa telefona. Ne znam zašto Google nije napravio da se ti linkovi otvaraju u Play Store ako si na Androidu, ali kad već nije da li biste mogli da napravite da ako si na Androidu taj link ima oblik “market://…”?\nMiloš Simić 24/07/2013 u 12:47 PM\nRadi preko Dolphin-a, probaj.\neboye 24/07/2013 u 10:09 AM\nProblem je što ti market:// linkovi više ne rade 😐\nMeni u svim “webkit based” browser-ima pita s čim hoću da otvorim link. Izaberem Play Store i on otvori tamo.\nProbaj iz Chrome, Next, Stock … browser-a i trebalo bi da radi.\nkustodian 24/07/2013 u 9:03 PM\nU pravu si. Chrome me pita u čemu da se otvori, ali ja koristim Firefox, pošto mi se vise svidja interfejs i ima extensions (naročito Quit Now).\nProbao sam ovaj link da otvorim u FF market://details?id=rs.popisstanovnistva.popisstanovnistva2011 i lepo mi otvori Play Store sa tom aplikacijom. Napravio sam html file, napravio u njemu linki otvorio ga sa FF i lepo radi. Ne moga da probam sa drugim browserima, jer mi android ne nudi da ga otvorim sa drugim browserima. U Chrome kad unesem taj market link u address bar, uradi mi google search?\nNasao sam ovo pitanje na Mozilla support: https://support.mozilla.org/en-US/questions/961564\nhercegyu 25/07/2013 u 9:06 AM\nChrome i Dolphin rade…Pošto sad u novom Carbon-u članak čitaš direktno u app (što ima svojih prednosti i mana), a koja koristi Chrome u pozadini, prilikom klika na link će te pitati i za Play Store 😀\nThe_Thinker 23/07/2013 u 2:27 PM\nLepo od njih. Nije da ce mi trebati, ali cenim trud.\nAli postoji jedna stvar koja mi uvek vadi oci… Ako vec nemas dobar dizajn, zasto jednostavno ne furas holo… Video sam ovo mnogo puta, SOPSTVENI DIZAJN PO SVAKU CENU. o.O\nNe moze me neko ubediti da ce biti prepoznatljiva ako ima svoj dizajn…\nWhatsApp je toliko popularna aplikacija pa opet ima editovan Holo dizajn (minus baloncici sa porukama :D) … i ubija kako radi.


Hala sportova Žarkovo | Najsavremenije opremljena sportska hala\nIdealno mesto za bavljenje sportom\nMODERNO OPREMLJENA TERETANA.\nNeka svakodnevna fizička aktivnost u prelepom ambijentu postane sastavni deo vašeg života.\n#1 za profesionalce i rekreativce.\nHala sportova Žarkovo je organizovana u smislu priprema sportista i obavljanja sportskih aktivnosti kao i rekreacije.\nOsveženje pre ili posle treninga.\nKod nas se možete osvežiti uz omiljeno piće, provesti vreme pre ili nakon fizičkih aktivnosti u ambijentu sa ljubaznim osobljem i cenama.\nDobrodošli na zvaničnu prezentaciju\nHALE SPORTOVA ŽARKOVO.\nMi smo istinski zaljubljenici u sport i ljudi čije je životno opredeljenje rad u sportu.\nHala sportova Žarkovo je jedna od najsavremenije opremljenih sportskih hala u Beogradu.\nHala sportova Žarkovo je organizovana u smislu priprema sportista i obavljanja sportskih aktivnosti kao i rekreacije, a čine je: multifunkcionalna hala koju cine dva kosarkaska terena sa parketom renomiranog danskog proizvodjaca ” JUNCKERS”, teren sa multifunkcionalnom podlogom GERFLOR, teretana i sala za fitnes.\nPRIJATELJI HALE SPORTOVA ŽARKOVO.\nOčekujemo vas u modernoj teretani!\nTeretana u okviru Hale sportova Žarkovo je opremljena u skladu sa savremenim standardima iz oblasti fitnesa. Prostire se na površini od 200m2 i daje mogućnost vežbanja u klimatizovanom i prijatnom ambijentu sa prirodnom ventilacijom.\nveć od 2000 rsd\nnedeljno na raspolaganju\npovršina prostora za vežbanje\nod 21:00 h – odrasli\n18:30 – 19.30 – deca i početnici\nod 10:00 – 11:30 – deca i početnici