Osnovne informacije - Dogradivost sistema\nAplikacije koje WON™ sadrži osnova su svakog poslovnog sistema.\nTo ne znači da vašoj kompaniji nije potrebno i više od toga.\nPošto je u potpunosti razvijen vlastitim snagama i tehnologijom, WON™ je lako dogradiv i čini savršenu infrastrukturu na koju je lako i veoma isplativo dograditi nove sisteme prema posebnim zahtjevima vaše organizacije.\nOsim toga, u WON™ možete integrisati (inkorporirati) i neko od već postojećih programskih rješenja. Na taj način vaši uposleni dobijaju jedinstven interface (sučelje) za gotovo sve aplikacije koje svakodnevno koriste, čime se osigurava da čak i slabije osposobljeni radnici aktivno učestvuju u radu i povećaju ukupnu produktivnost kompanije.\n"Liberalizujte pristup" vašim internim aplikacijama (samo onim koje želite otvoriti prema externim korisnicima) i osigurajte prednost nad ostalim kompanijama iz branše. Bolje opremljeni imaju veće šanse.


Kakva je budućnost blockchain tehnologije? | Telegraf - Najnovije vesti\n18. februar 2019 | 14:56 » 15:20\nDa li će opstati i kakve su joj mogućnosti?\nDr Goran Kunjadić, specijalista za IT bezbednost i kriptozaštitu, nam u kolumni ove nedelje otkriva kako bi sve blockchain mogao da se koristi u budućnosti .\nUpotreba blockchain tehnologije se najčešće vezuje za kripto valute koje svoje funkcionisanje zasnivaju upravo na blockchain tehnologiji. Sticajem različitih okolnosti, a prevashodno interesa ulagača, blockchain je postao prepoznat kao tehnološka inovacija upravo pojavom kripto valuta.\nBudućnost blockchain tehnologije je teško predvideti međutim, njena primena u drugim oblastima nagoveštava da tehnologija neće ostati vezana isključivo za kripto valute.\nPostoje predviđanja da će gradovi budućnosti biti projektovani tako da ljudi, vozila i zgrade međusobno dele podatke u cilju optimizacije energije, koordinacije prilikom saobraćajnih gužvi. Pored toga, primena blockchain tehnologije se povezuje sa masovnom upotrebom pre svega interneta zatim IoT (Internet of Things) uz sveprisutnu veštačku inteligenciju - AI (Artificial Intelligence).\nSve navedene tehnologije bi trebalo da doprinesu poboljšanju kvaliteta ljudi u budućnosti. Može se zaključiti da blockchain neće ostati izolovana tehnologija i da neće biti vezana samo za finansijske usluge. Ako uzmemo u obzir da se broj ljudi na našoj planeti eksponencijalno povećava, da se energetski resursi, kao i resursi hrane i vode smanjuju, svaka optimizacija resursa je više nego dobrodošla. Ipak, da li će se ostvariti sinergija pomenutih tehnologija ostaje da se vidi.\nSa druge strane se postavlja pitanje društvenog uređenja i ličnih sloboda koju bi takav sistem kreirao. Kao što smo pominjali u prethodnim nastavcima, blockchain podrazumeva replikaciju podataka na više različitih mesta, u više blokova, kako bi se obezbedila neporecivost transakcija i kako bi se sistem zaštitio od napada najrazličitijih vrsta.\nTo znači da bi, između ostalog, i naši lični podaci bili zapisani u više različitih blokova i dostupni svakom kome je to potrebno. Gde bi se u tom slučaju nalazila naša privatnost i da li bi uopšte postojala. Ukoliko bi ljudi razmenjivali podatke sa drugim sistemima kao što je sistem saobraćaja, to bi podrazumevalo da se podaci o našem kretanju repliciraju takođe u više blokova.\nIli, pojednostavljeno rečeno, sistem bi nas pratio svo vreme.\nPostavlja se i pitanje ko bi kontrolisao toliko veliki broj podataka, kako bi ih obrađivao i ko bi sve imao pristup podacima. Lakonski odgovor je - Sistem. Samu kontrolu i obradu tolikog broja podataka očigledno ne bi mogao da vrši čovek već sistem veštačke inteligencije. Mnogi od nas pod veštačkom inteligencijom, i inteligencijom uopšte, podrazumevaju vrlo zamršene i komplikovane definicije, složene matematičke operacije kao i tajanstvene moći koje veštačka inteligencija poseduje.\nDo neke mere je primena veštačke inteligencije složena, ali je njena osnovna definicija vrlo jednostavna: Sistem je inteligentan ukoliko je u stanju da raspoznaje različite oblike! To bi u praksi značilo da sistem AI prepoznaje modele ponašanja ljudi, njihove potrebe i da na osnovu tih podataka optimizuje potrebe svakog pojedinca za energijom, hranom, vodom i ostalim neophodnim resursima. Očigledno je da bi sistem, u takvom scenariju, imao punu kontrolu nad našim životima.\nBlockchain bi, u tom slučaju, bio neophodni deo slagalice koji bi opsluživao sistem AI koji bi donosio odluke. Za sada nas blockchain još uvek asocira na kripto valute, iako postoje različite oblasti u kojima je našao svoju primenu.\nTagovi: blockchain, Goran Kunjadić


Astro-Profil *Vodolija* | Astro-Profil - Upoznaj drugu stranu svoje ličnosti!\nNajnepravednija izreka o Vodolijama: “Vodolija je cudna.”Vodolija je vetar promena i ponekada treba biti vrlo neobican da bi mu otvorio vrata.\nVodolija je osoba spremna na sve osim da trči „za stadom“: pravi je individualista, istovremeno borben i sramežljiv, rođeni buntovnik nezavisnog duha koji uvek ispituje i prijatelje i neprijatelje, i događaje i stvari. Neobična je kombinacija hladnoće i obazrivosti duha i ćudljive nestabilnosti. Tvrdoglav je, naročito ako su u pitanju njegove ideje, a imajući u vidu da su one neobične i nove lakše mu je i oprostiti.\nOve ljude je lako prepoznati zbog veoma česte upotrebe reči „prijatelj“. Vodolije žive u veoma čudnoj vrsti izolacije i najčešće su neshvaćene od strane svoje okoline. Kako Vodolija živi u budućnosti, samo se na kratko vraćajući u sadašnjost, većina zemaljskih duša gleda na nju sa krajnjim čuđenjem i neshvatanjem. Pošto to oseća, Vodolija još više produbljuje svoju izolovanost. Ali, to što drugi nisu u stanju da uhvate korak sa njom, za Vodoliju nije razlog da zaostaje ili ide unazad.\nAstrolozi često imaju običaj da kažu: „Ono što Vodolija misli danas, svet će misliti tek kroz pedeset godina“. To je možda tačno, ali svakako ne umanjuje jaz izmedju Vodolija i ostalog sveta današnjice. Ovaj znak je poznat kao znak genijalnih ljudi, ali isto tako znatan broj Vodolija završava u mentalnim institucijama ili na seansama kod psihoanalitičara.\nVodolija je romantična, ali ne u uobičajenom smislu: možda će zaboraviti na vaš rođendan i neće postati sentimentalna kada čuje „vašu“ pesmu, niti će je raznežiti stare uspomene, ali će zato prekopati ceo grad da vam nađe ono vama toliko drago izdanje ljubavnih pesama. Za Vodolije se može reći da su jednostavno malo drugačije od ostalih, osamljene duše koje lutaju među oblacima i koje uvek stoje malo podalje od mnoštva. Ili su možda ipak došle na Zemlju sa neke druge planete?…\nVodolija je treci i poslednji vazdusni znak. On voli prostor, slobodu i nezavisnost. Najgore sto mu se moze desiti je da ga neko zatvori u sobu koja mu lici na kavez. Vodolija je nepredvidiva, neposlusna i snalazljiva. Voli tehniku i svaki vid komuniciranja sa celim svetom…. Delovi tela povezani sa ovim znakom su nozni listovi, gleznjevi i cirkulacija. Vodolija je individualista, originalna, nekonvencionalna, istinoljubiva. Kontraverzna je, neuhvatljiva, lezerna, sarmantna; boem je i kockar. Uvek plasira nove ideje i ne podnosi kontrolu.\nVodoliji je potreban posao koji ce ohrabrivati njeno nezavisno razmisljanje i u kojem ce se ceniti njena genijalna inventivnost. Sta god radila, treba joj puno slobode. Iako nikad ne bezi od licnih odgovornosti, najbolje joj odgovara grupni rad. Novac nije najvaznija stvar u izboru karijere – ponekad je zapravo malo odsutna kada je u pitanju svakodnevni posao. Zanimanja za Vodoliju su: fotograf, inzenjer, kompjuteri, reziser, glumac, balerina, pronalazac, istrazivac, fizicar, antikvar, novinar, okultista…\nCharles Dickens – pisac, Josipa Lisac – pevacica, Bob Marley – pevac


Vesti online / Vesti / Srbija / Otkud zastava "države" Kosovo u Notr-Damu?\nOtkud zastava "države" Kosovo u Notr-Damu?\nZastava "države Kosovo" osvanula je danas usred Pariza, rame uz rame sa zastavama drugih država-učesnica u Prvom svetskom ratu. Međutim, problem je u tome što Kosovo ne samo da nije bilo učesnik Velikog rata, već nije postojalo čak ni kao južna srpska pokrajina.\nTako se Kosovo našlo među više od 20 zemalja čije se zastave vijore na pariskom Notr-Damu, najavljujući predstojeće obeležavanje jednog veka od pobede u Prvom svetskom ratu, prenosi "Blic".\n"Zastava Kosova prvi put u Notr-Damu u Parizu, u okviru obeležavanja stogodišnjice od kraje Prvog svetskog rata", podelio je jedan korisnik Tvitera.\nSve ovo ne bi bilo toliko skandalozno da se ne radi o "državi" koja danas ni za celu Evropsku uniju ne postoji kao država. Još gore, Kosovo je stavljeno "rame uz rame" sa državama-učesnicama rata, i to u vreme kada je bilo terirorija čiji je deo nakon balkanskih ratova pripao Kraljevini Jugoslaviji, a deo Crnoj Gori.\nNepromišljenost, nezainteresovanost, neznanje ili jednostavno odbijanje da se gleda u prošlost… Sve ovo bi mogla da budu tumačenja odluke francuskih vlasti da Kosovo uvrste među sve one zemlje koje su početkom prošlog veka pretrpele neviđene gubitke, i u ljudstvu i tako što su im zemlje bile razorene na sve moguće načine.\nU Parizu se 11. novembra obeležava ovaj značajan istorijski jubilej, kome će prisustvovati brojni i evropski i svetski lideri, od predsednika SAD Donalda Trampa, preko nemačke kancelarske Angele Merkel, predsednika Francuske Emanuela Makrona…\nU Pariz putuje i srpski predsednik Aleksandar Vučić, ali i kosovski Hašim Tači, koji će se možda i sresti na marginama ovog događaja.\nSRBIJA Zar su Srbi džaba ginuli?!


Dobitnik Zlatnog znaka student doktorskih studija Medicinskog fakulteta u Kragujevcu - iKragujevac\nDobitnik Zlatnog znaka student doktorskih studija Medicinskog fakulteta u Kragujevcu\nsreda, 21 jul 2021 09:33\nMaster nastavnik, Nikola Savić, doktorand Preventivne medicine, dobitnik je priznanja „Zlatni znak“ za doprinos obrazovanju zdravstvenog kadra u Republici Srbiji.\nPrestižno priznanje „Zlatni znak“ predstavlja nagradu za 5 istaknutih profesionalaca u oblasti Medicinskih nauka i obrazovanja budućeg medicinskog kadra. O nominovanju pojedinaca i konačanom odabiru nagradjenih kandidata odlučuje komisija Saveza zdravstvenih radnika Republike Srbije, pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja.\nNagrade su uručene na Kongresu „Znanje kao putokaz“, održanom 30. juna u Kongresnom centru “Palisad” na Zlatiboru.\nNikola Savić dobitnik je priznanja za ostvarenje kvaliteta obrazovanja, njegovo unapredjenje i brojne ugledne aktivnosti, koje su predstavljene na kongresu.\nNastavnik Nikola Savić, trenutno je na doktorskim studijama Javnog zdravlja na Medicinskom fakultetu u Kragujevcu. Zaposlen je kao nastavnik stručnih predmeta u Medicinskoj školi „Dr Miša Pantić“ i Fakultetu zdravstvenih i poslovnih studija u Valjevu.\nAutor je velikog broja stručnih, naučnih i istraživačkih radova, predstavljenih na nacionalnom i medjunarodnom nivou. Jedan je od koordinatora i edukatora u programima populacione politike za Grad Valjevo i Ambasador programa populacione politike u saradnji Srbije i Slovenije. Autor je uglednih priprema za nastavni čas, publikovanih i predstavljenih na Medjunarodnom sajmu knjiga, u publikaciji „Čas za ugled“. Mentor je učenicima i studentima, nagradjenim od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ambasade Francuske i brojnih medicinskih ustanova i udruženja. Zdravstveni vaspitač u saradnji sa Kabinetom ministra bez portfelja i Zavodom za javno zdravlje Valjevo.


SP: Srbija sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom! - B92\nFudbaleri Srbije igraæe sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom u grupi E Svetskog prvenstva 2018. godine u Rusiji.\nIzvor: B92 petak, 1.12.2017. | 12:32 -> 16:52 Svet\nSrbija je na izvlaèenju u moskovskom Kremlju imala dobar žreb jer je, uprkos teškim prognozama, izbegla "grupu smrti" i imaæe solidne šanse da se plasira u nokaut fazu.\nPrvi duel 'Orlovi' æe igrati 17. juna u Samari, a potom ih oèekuju meèevi u Kalinjingradu sa Švajcarcima i Moskvi, kada æe im protivnik biti veliki Brazil predvoðen Nejmarom.\nSvetsko prvenstvo u Rusiji:\ngrupa F: Nemaèka, Meksiko, Švedska, Južna Koreja\n#WorldCup2018 #orlovi #fssrbije ⚽🇷🇸🦅 pic.twitter.com/mIEmLAXVOs\nVeæ posle tri kruga izvlaèenja bilo je jasno da neæemo moæi da se sastanemo sa Španijom, Portugalom, Engleskom, Belgijom, Argentinom, Hrvatskom i Nemaèkom, ali ni ovi protivnici nisu za potcenjivanje.\nUprkos velikoj verovatnoæi da budemo svedoci neke prejake grupe, može se reæi da je nismo dobili, iako u ovom trenutku ona u kojoj su Argentina, Hrvatska, Island i Nigerija deluje najjaèe.\nSvetsko prvenstvo biæe održano od 14. juna do 15. jula 2018. godine u 11 ruskih gradova, a titulu brani selekcija Nemaèke.\nBudite i vi Gari Lineker\nDok èekate da poène izvlaèenje, uskoèite u cipele legendarnog engleskog fudbalera i u našim anketama birajte rivale 'Orlova'.\nPutin: Mundijal æe biti turnir mira i prijateljstva\nPredsednik Ruske republike Vladimir Putin obratio se prisutnima u Kremlju i izrazio nadu da æe ova zemlja biti dobar domaæin najboljim fudbalerima sveta.\n"Došli smo do završne faze, 32 najbolje fudbalske reprezentacije, saznaæe imena svojih protivnika u osam grupa. Sa velikim nestrpljenjem Rusija oèekuje ovaj šampionat i radujemo se što æe najbolji svetski fudbaleri svo svoje majstorstvo i umeæe pokazati upravo u našoj zemlji. Nadamo se da æe ovo Svetsko prvenstvo promovisati pre svega Rusiju i dobar fudbal. Iza nas je naporan rad, mnogo toga smo uradili tokom priprema. Dali smo sve od sebe da u svim regionima sve bude spremno za Svetsko prvenstvo. Oèekujemo da Rusija opravda ulogu domaæina. Šaljemo svima poruku prijateljstva i sigurni smo da nas oèekuje spektakularni turnir. Predstojeæi Mundijal æe pre svega biti promocija fudbala i prilika za znaèajan napredak mladih jer je to najvažnije – da oni koji dolaze uživaju u fudbalu. Ovo æe biti turnir mira i nadam se da æe biti jedno od najbolje organizovanih", rekao je Putin, a onda se osvrnuo i na legendarne ruske fudbalere:\n"Mnogi ruski fudbaleri veoma su znaèajni u istoriji svetskih prvenstava, pre svega je to legendarni golman Lav Jašin, ali i mnogi drugi".\nInfantino: Ova scena pripada fudbalskim legendama\nPredsednik Svetske fudbalske federacije (FIFA) zahvalio se organizatorima i željno išèekuje žreb.\n"Hvala narodu u Rusiji koji je tokom prethodnih sedam godina radio veoma naporno i zbog njih se sada nalazimo korak bliže šampionatu. Takoðe, hvala svim 11 gradova domaæina na fantastiènom poslu koji rade. Ova scena pripada fudbalskim legendama. Uživajte u žrebu i svemu što sledi", istakao je Infantino.\nAt the rehearsal with the FIFA Draw presenters! #WorldCup#FIFALegends pic.twitter.com/CWlmsmMLmW\n— Cafu. (@officialcafu) November 30, 2017\nThe one and only @maradona is with us. #worldcupdraw\nA post shared by Gary Lineker (@garylineker) on Dec 1, 2017 at 2:38am PST\nOsim spomenutog dvojca, u ceremoniji æe uèestvovati i Loran Blan, Luis Nazario Ronaldo da Lima, Gordon Benks, Oliver Birhof, Kafu, Fabio Kanavaro, Dijego Forlan, Karles Pujol, i Nikita Simonjan, ali i predsednik Rusije Vladimir Putin.\nFudbalski savez Srbije predstavljaæe predsednik Slaviša Kokeza, zajedno sa vršiocem dužnosti selektora Mladenom Krstajiæem i sportskim direktorom Goranom Bunjevèeviæem.\nQuite happy with this picture 👍@FIFAWorldCup pic.twitter.com/IS7WwuIlts\n— Peter Schmeichel (@Pschmeichel1) December 1, 2017\n"Grupa smrti? Ako upadnemo – bože moj"\nKrstajiæ je u izjavi za televiziju PRVA u Moksvi istakao da se nada da æe Srbija upasti u grupu sa Rusijom, ali i da æe morati da se nose sa jaèima ukoliko budu deo takozvane "grupe smrti".\n"Na primer, ako bismo iz prvog šešira izvukli nekoga iz Južne Amerike, onda Špance iz drugog šešira ili Kolumbiju, a da iz èetvrtog budemo mi".\nKako su tipovali poznati?\nNa jednom beogradskom splavu organizovano je zajednièko gledanje žreba, pa su se pojavile mnoge legende srpskog fudbala. Prisutni su Savo Miloševiæ, Stanislav Karasi, Ilija Petkoviæ, Ivica Kralj, Nikola Lazetiæ...\nA, koga oni žele da Srbija dobije u grupi?\nKarasi: Portugal, Urugvaj, Tunis\nLazetiæ: Argentina, Hrvatska, Iran\nKralj: Poljska, Peru, Tunis\nFoto: B92/Miloš Ljubisavljeviæ\nDok Brazil èeka žreb, neko igra igrice (VIDEO)\nDok milioni navijaèa u Brazilu èekaju da vide koga æe od protivnika njihov nacionalni tim imati na Svetskom prvenstvu, jedan igraè još nije pao u euforiju.\nŽreb æe poèeti od 16 èasova u moskovskom Kremlju, ‘Selesao’ se nalaze u prvom šeširu i biæe nosilac na izvlaèenju, a njihov najbolji igraè Nejmar ne mari previše o protivnicima, ako se pogledaju njegove društvene mreže.\nNešto više od sat vremena pre izvlaèenja napadaè Pari Sen Žermena je krenuo da igra Kanter strajk, popularnu pucaèinu u kojoj uživa u poslednjih nekoliko meseci.\nKo uèestvuje i kako funkcioniše žreb?\nTrideset jedna nacionalna selekcija, uz domaæina, rasporeðena je u èetiri razlièita šešira, prema renkingu na listi Svetske fudbalske federacije FIFA, a 'Orlovi' se nalaze u èetvrtom.\n'Zbornaja' æe kao organizator automatski biti postavljena na èelo A grupe, dok æe ostale selekcije biti rasporeðene od grupa B do H.\nNijedna od grupa neæe imati reprezentacije iz iste konfederacije, osim Evrope, pošto æe svaka imati po dve èlanice UEFA.\nI šešir: Rusija, Nemaèka, Brazil, Portugal, Argentina, Belgija, Poljska, Francuska\nII šešir: Španija, Peru, Švajcarska, Engleska, Kolumbija, Meksiko, Urugvaj, Hrvatska\nIII šešir: Danska, Island, Kostarika, Švedska, Tunis, Egipat, Senegal, Iran\nIV šešir: Srbija, Nigerija, Australija, Japan, Maroko, Panama, Južna Koreja, Saudijska Arabija\n— #WorldCupDraw 🏆 (@FIFAWorldCup) November 16, 2017\nNacionalni timovi Islanda i Paname prvi put æe uèestvovati na svetskoj smotri najboljih fudbalskih ekipa, a 'Vikinzi' veæ imaju iskustvo igranja na velikim takmièenjima jer su 2016, na Evropskom prvenstvu kao debitanti došli do èetvrtfinala.\nMundijal u Rusiji biæe i prilika da vidimo neke od ekipa koja dugo nisu igrale – Peru se vraæa na SP posle 36 godina, Egipat je imao sušni period od 28, dok Maroko prekida dvadesetogodišnji post bez Svetskog prvenstva.\nŠanse, šanse, šanse...\nKvota da æe Srbija proæi grupu na SP je 3,00, da æe igrati u polufinalu 9,00, a da æe postati svetski prvak 200! Pogledajte sve MOZZART kvote za šanse Srbije u Rusiji.\nMladen Krstajiæ priželjkuje Rusiju iz prvog šešira, a kvota da æe se njegove želje ostvariti je 8,70. Pogledajte sve MOZZART kvote za žreb u Moskvi.\nKvota da æemo na Mundijalu videti veliki komšijski derbi Srbija – Hrvatska je 18! Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za žreb u Moskvi.\nKvota da æemo u Rusiji igrati s Brazilom je 5,85. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART.\ns druge strane, matematièki je najrealnije da Srbija na žrebu dobije Iran. Kvota da æe se to desiti je 5,00. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART.\nSvakako jedno od glavnih pitanja pred poèetak izvlaèenja jeste da li æemo ponovo imati "grupu smrti" i kako æe ona izgledati.\nGotovo na svakom velikom takmièenju postoji jedna grupa u koju upadne više zvuènih imena i, sa ove taèke gledišta selekcija koja, uz Senegal, ima najviše šanse da se istoj naðe jeste upravo Srbija. 'Orlovi' su uspešno prošli kvalifikacije i igraæe na velikom takmièenju prvi put posle osam godina, a kako sada stvari stoje, neæe imati jednostavan zadatak u uvodnoj fazi Mundijala.\nIzvesno je da æe se za prolaz dalje boriti sa nekom od najboljih reprezentacija sveta (nosioci grupa su Rusija, Nemaèka, Brazil, Portugal, Argentina, Belgija, Poljska i Francuska), dok æe zbog èinjenice da se nalazi u èetvrtom šeširu, naš nacionalni tim strahovati i od ostalih rivala.\nBrojna istraživanja to potvrðuju, jedno od najzanimljivijih jeste ono raðeno u "R" programskom jeziku, koje je na uzorku od više od 10.000 ponavljanja pokazalo da najviše šanse za "grupu smrti" imaju spomenute dve zemlje, uz Englesku, kao i da æe se Srbija suèeljavati sa nekom od sledeæih ekipa – Brazil, Argentina, Meksiko, Danska, Švedska i Island.\nViše o tome u tekstu "Grupa smrti" je izvesna, a u njoj možda i Srbija.\nFudbaleri Zvezde poèeli pripreme za novu sezonu\nBajbek nije došao na poèetak priprema; Stanojeviæ: Sad je svejedno\nVazura potvrdio dolazak dvojice stranaca, želi saradnju sa Zvezdom\nPalas Hodžsona menja bivšim trenerom Dortmunda\nLalatoviæ obezbedio još jedno pojaèanje\nRašoviæ prihvatio novu ponudu Arapa\nZajednièko saopštenje Partizana i Crvene zvezde\nÈalhanoglu prelazi u Inter


Muzička akademija Univerziteta u Sarajevu obilježava Svjetski dan harmonike (06.05.2021.) | Muzička akademija Univerziteta u Sarajevu\nKomisiji za autorizaciju patenta u Beču, 6. maja 1829.godine, Cyrill Demian, graditelj organa i klavira, predstavio je prvi prototip današnje harmonike. Odlukom UNESCO-a, 6. maj je 2009. godine proglašen Svjetskim danom harmonike. Muzička akademija Univerziteta u Sarajevu Svjetski dan harmonike obilježava već sedmu godinu zaredom, svake godine predstavljajući i promovišući klasičnu harmoniku na poseban i inovativan način.\nGodina 2021. za akordeonistički svijet je posebno značajna obzirom da se u njoj obilježava 100. godišnjica rođenja najpoznatijeg svjetskog bandoneoniste i kompozitora argentinskog tanga – Astora Piazzolle.\nMAS je objedinila navedene značajne datume i u skladu sa epidemiološkim mogućnostima Svjetski dan harmonike obilježila izvedbom jednog od najpoznatijih Piazzollinih djela – stavkom Cafe 1930 iz ciklusa Histoire du Tango. Djelo je posebno aranžirano i izvedeno od strane dva profesora MAS - Đani Šehua, gitara i Belme Šarančić, harmonika.\nA. Piazzolla: „Histoire du Tango“\nCafe 1930 predstavlja novu epohu tanga, kada se prestao plesati kao 1900 a počeo jednostavno slušati. Kao ples, doživio je potpunu transformaciju – pokreti su bili sporiji, harmonije melanholične a atmosfera romantična.


Vasilovski Rad recept za uspeh | Vesti | Vaterpolo klub Nais - Niš\nutorak, 30 januar 2018 13:52\nZavršetak polusezone na četvrtoj pozciji Regionalne A2 veliki je uspeh za niški vaterpolo.\nVelike zasluge za to idu i strategu Naisa Nenadu Vasilovskom koji od ove sezone predvodi tim. Kada se podvuče crta, na Čairu mogu biti zadovoljani svime što je učinjeno u prethodnom periodu.\nZadovoljan sam rezultatima, pogotovo ako se uzme u obzir činjenica da mi nijednu utakmicu nismo odigrali kompletni. Uspostavili smo jedan ritam rada i treninga i na kraju smo uspeli da ostvarimo cilj. Igrali smo egal sa skoro svim ekipama, dobre partije smo pružili protiv favorita (Vojvodina i Crvena zvezda). Loše smo odigrali protiv Šapca nismo ličili na sebe, na ekipu koja zna kako hoće i zna da igra. Još jedan loš dan desio se protiv Katara, imali smo dobijenu utakmicu, ali smo posustali i uzeli samo bod.\nTakmičenje ste nastavili pobedom nad favorizovanom ekipom Vojvodine, kakvi su utisci?\nOdigrali smo kako smo se dogovorili, to je najvažnije za nas, da odigramo ono što vežbamo. Bili smo maksimalno disciplinovani od početka do kraja. Sjajni su utisci, sjajna igra. Nismo bili u podređenom položaju, bili smo od početka meča dominantni. Kako je utakmica išla dolazila je do izražaja naša superiornost.\nKada se sve sagleda da li se nešto treba popraviti?\nPodjednako mora da se radi na unapređenju svih segmenata u igri tokom cele godine. Koliko god da vežbate opet je to nedovoljno. Mi imamo neki svoj plan rada da tokom cele godine podižemo fizički, tehnički i taktički kvalitet svakog igrača. Svaki igrač mora da radi na individualnom usavršavanju, ako mi to uspemo da podignemo kako treba onda će i ekipa da bude na višem nivou.\nImate još dosta utakmica pred Vama, šta dalje?\nMoramo da nastavimo da radimo i treniramo kao do sada. Eventualno da pokušamo da podignemo nivo rada na jedan viši nivo. Očekuje nas uzbudljiv drugi deo, pa onda i Superliga. Ima dosta utakmica i ekipa mora da bude maksimalno spremna da to sve izdrži. Čekaju nas sve najkvalitetnije ekipe iz Srbije, to će biti tu još jedan izazov i motiv za moje igrače da vredno i radno treniraju i da pokažu ono što smo radili.\nDo sada ste pružili šansu mladim igračima kako ste zadovoljni njihovim partijama?\nOni povremeno dobijaju priliku da igraju. Moraju dosta da rade. Zaista tu ima dosta prostora za napredak. Oni svoj talenat mora da pokažu u igri sa svojim vršnjacima, pa tek onda da dođu u prvi tim. Pogrešno je razmišljanje mladih igrača da treba da se dokazuju u prvom timu, prvo treba da pokažu da su bolji i da odskaču od vršnjaka, pa tek onda da dobiju šansu u starijim selekcijama. Šansa se stiče na treningu i ako ne zadovolje - od toga nema ništa. Trening je osnova svega, pa onda sve ostalo.\nRadite i kao koordinator mlađih selekcija, kakva je budućnost niškog vaterpola?\nU pogonu imamo 150 dečaka. Imamo nekoliko mališana koji pokazuju određen smisao za vaterpolo. Mi iz stručnog štaba smo to snimili, zabeležili i pomno pratimo njihov razvoj. Imamo visokoškolovane, edukovane trener koji rade sa decom, sve ide svojim putem. Primarni cilj nam je da vaspitavamo i obrazujemo decu. Uputimo ih šta i kako da rade u sportu, ali i životu. Rezultat je u drugom planu, ali nije zanemarljiv, jer deci dobri rezultati i medalje znače. Cilj trenera je da stvori igrače. Prvo za klub, a kasnije i za reprezentaciju, ako dete na osnovu talenta to zaslužuje. Upisujemo i dečake i devojčice, svim silama radimo na tome da oformimo i žensku selekciju. Želimo da omasovimo sport i što više dece uputimo u tajne vaterpola, zaključuje Vasilovski.


Peščanik Kao stabilnost - Dejan Ilić - Peščanik\nPosted By Dejan Ilić On 22/02/2017 @ 19:00 In Ispod Slajdera,Tekstovi | Comments Disabled\nSrebrenica, foto: Konstantin Novaković\nStabilnost – ključna reč u kampanji novoradikala. U stvari, ključna reč za čitavu njihovu radikalsku političku istoriju. Kao svaka druga antisistemska, antidemokratska stranka, novoradikali računaju na strah – to je drugo lice njihove „stabilnosti“. Kad kažu stabilnosti, oni zapravo prete. Njihova priča o „stabilnosti“, uvek je priča o neprijatelju i ugroženosti. U pristojnim zemljama stabilnost se podrazumeva, to je okvir (obično se to naziva vladavinom prava i pravnom državom) za politiku. Insistiranjem na stabilnosti, novoradikali podrivaju taj okvir a politiku izmeštaj izvan njega – tamo gde dominiraju strah i neizvesnost. Kolko god da govore o stabilnosti, njihova politika hrani se i opstaje na pretnjama i odsustvu izvesnosti. Za njih je okvir čisti, nepotrebni, čak opasni višak.\nAko niko ne remeti stabilnost, novoradikali ostaju bez politike. Ako niko drugi ne remeti stabilnost, oni je moraju narušiti. I to rade, tokom čitave svoje političke istorije, kao opozicija ili kao vlast, svejedno. Oni su stalni izvor nestabilnosti, oni generišu strah koji ih održava u političkom životu. To je politika iznude, to jest reketarenja. Oni kažu: pravićemo nered ako ne glasate za nas. Ali prećutkuju: pravićemo nered i ako glasate za nas. Upravo to gledamo od 2012. Najnoviji primer: predsednik republike i predsednik vlade lažiraju sukob i to predstave kao pretnju po stabilnost. Onda lažiraju dogovor i predstave se kao čuvari stabilnosti. (Slično tome: pošalju voz/provokaciju, podignu tenzije, zaprete ratom, pa voz/provokaciju zaustave i predstave se kao mirotvorci.)\nImaginarij ugroženosti i straha jeste njihov jedini izborni program. U svom prvom govoru u kampanji za predsednika republike, predsednik vlade dao je sve od sebe da to jasno demonstrira. Ovako predsednik vlade na kraju govora:\n„U jednom trenutku sam pomislio kako je užasan ovaj posao kada sam u Srebrenici položio cvet na spomenik žrtvama masakra, a sa svih strana razlomljenih brda orilo se ’Alahu-ekber’. […] ’Šta ti je Aleksandre ostalo?’ – [upitao se] kada su svi političari koji su do tada bili oko njega otišli, a ka njemu poletele kamenice, cipele, flaše… Sebi sam rekao: ti si predsednik Vlade Srbije, predstavljaš Srbiju, najlepšu i najbolju zemlju na svetu. Rekao sam sebi: samo podigni glavu. Rekao sam sebi: tvoja je obaveza da ne spustiš, ne sagneš i ne pogneš glavu, jer se ti boriš za Srbiju. I nisam je pognuo ni u najtežim trenucima. Štitio sam i borio se za Srbiju i to ću učiniti zajedno sa vama. Ići ćemo da ih pobedimo, i to ubedljivo.“\nTako predsednik vlade sebi i svojim pristalicama slika izborne prilike. Nema velike razlike između napada na njega iz jula 2015. u Srebrenici i izborne utakmice u koju sad ulazi. Kao onda, sada je okružen neprijateljima, takoreći stranim telom u homogenom etničkom tkivu Srbije (nisu isključene ni asocijacije na terorizam: poklič „Alah je velik“ se u tekućim medijskim slikama gotovo isključivo vezuje za teroriste). Protivkandidati nisu legitimni politički suparnici – to su neprijatelji koje treba potući. Iako preoblikovana u mesto stradanja predsednika vlade, upotreba Srebrenice na kraju govora vuče i izvorne konotacije kao stratište i mesto masovnog zločina. Neprijatelja treba istrebiti: kako sam kaže, predsednik vlade 2015. u Srebrenici nije samo polagao cvet, on se borio za Srbiju. Borio se protiv istih onih koji su i u devedesetima klicali Alahu. A boriće se i ove 2017, protiv njima sličnih.\nReč je tu ipak o višestrukoj pretnji. Ne preti se samo biračima i političkim suparnicima, pretnja je upućena i pristalicama. Predsednik vlade je pristalice podsetio na zajednički zločin. U vezi sa jednim drugim režimom zasnovanim na strahu, Franz Neumann je objasnio da se identifikacija sa vođom pored ostalog gradi i pomoću osećanja krivice zbog učešća u zajedničkom zločinu i realnog straha od kazne. Naravno, nije tu reč samo o krivici u krivično-pravnom smislu. Radi se i o kolektivnoj odgovornosti koja se izbegava podrškom vođi i identifikacijom sa njim. Podsećanje na Srebrenicu je tako višesmisleno i ima višestruk učinak. Na pretnju predsednika vlade, glavni odbor stranke na čijem je čelu odgovorio je frenetičnim aplauzom. Nema nijednog razloga da ih u tome sledimo. Njihova „stabilnost“ za nas je trajna nestabilnost.\nURL to article: https://pescanik.net/kao-stabilnost/


Školsko takmičenje Čitalića – Zlatibor.News\nU sredu, 24. februara 2016. godine u OŠ “Dimitrije Tucović”, održano je školsko takmičenje iz književnosti pod nazivom “Čitalići”.\nNa takmičenju, koje se organizuje po prvi put u osmovnoj školi “Dimitrije Tucović”, učestvovali su učenici od prvog do osmog razreda. Đaci su bili veoma zainteresovani da pokažu svoje veštine u čitanju i razumevanju pročitanog teksta.\nTestovi su imali do deset pitanja zavisno od uzrasta u kojima su trebali da pokažu veštine razumevanja pročitanog teksta.\nTagged citalici, čitanje, klikerasi, os dimitrije tucovic, zlatibor


Društvo Archives - Page 4 of 972 - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Stranica 4\n28. Maja 2020. Istinito69Leave a Comment on Oblačno vrijeme sa kišom tokom vikenda\n28. Maja 2020. Istinito120Leave a Comment on U Prijedoru 19 osoba kažnjeno zbog nenošenja maski\n28. Maja 2020. Istinito187Leave a Comment on Utvrđen prijedlog Uredbe o načinu korišćenja turističkih vaučera\n28. Maja 2020. Istinito99Leave a Comment on Sudije i tužioci u BiH na korak do debljih novčanika\n28. Maja 2020. 28. Maja 2020. Istinito69Leave a Comment on Obilježavanje krsne slave grada Banjaluka\nLiturgijom u Hramu Hrista Spasitelja u centru Banjaluke, jutros je počelo obilježavanje Spasovdana, krsne slave grada. U okviru proslave krsne slave će biti obavljen čin osvećenja slavskog žita i kolača, nakon čega će oko Hrama biti organizovana litija. Igor Radojičić, gradonačelnik Banjaluke, čestitao je svim sugrađanima krsnu slavu grada, kao i svim građanima […]\n28. Maja 2020. 28. Maja 2020. Istinito76Leave a Comment on Još 19 zaraženih virusom korona u Tešnju\nU Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu u protekla 24 sata na koronavirus je ukupno testirano 225 uzoraka, potvrdila je Sebija Izetbegović, direktorica KCUS-a. “Ukupno je 19 pozitivnih pacijenata i svi su iz Tešnja”, rekla je Izetbegović. Prema podacima Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo, testirano je 77 osoba, od kojih je jedna pozitivna […]\n27. Maja 2020. 27. Maja 2020. Istinito212Leave a Comment on Kako sada putovati u Evropu i Ameriku\n27. Maja 2020. 27. Maja 2020. Istinito124Leave a Comment on Trebinje dobilo višemilionski spor sa Bobar bankom\n27. Maja 2020. 27. Maja 2020. Istinito78Leave a Comment on U Sarajevo stiglo preostalih spornih kineskih 20 respiratora\n27. Maja 2020. Istinito97Leave a Comment on Budžet Banjaluke zbog korone niži za 3,1 miliona KM


Vučić Erdoganu čestitao pobjedu - Snews\nBy SNews 1. Aprila 2019. 265\nPrеdsjеdnik Rеpublikе Srbijе Alеksandar Vučić razgovarao jе vеčеras tеlеfonom sa prеdsjеdnikom Rеpublikе Turskе Rеcepom Tayyipom Erdoganom i čеstitao mu na pobjеdi na lokalnim izborima, u vеćini turskih gradova.\nKako je saopćeno iz Kabineta Predsjednika Srbije Vučić jе rеkao da sе radujе nastavku saradnjе sa prеdsjеdnikom Erdoganom, jеr Srbija pridajе vеliki značaj istinskom prijatеljstvu sa Turskom i posvеćеna jе dobrim i čvrstim bilatеralnim odnosima.\nOn jе naglasio da Srbija ostajе pouzdan partnеr, kako bi, uz mеđusobno razumjеvanjе i poštovanjе, daljе razvijali političkе odnosе i širili еkonomsku i svaku drugu saradnju.\n“Prеdsеdnik Vučić jе rеkao da sе radujе skoroj posjеti prеdsеjdnika Erdogana, kada ćе zajеdno obiljеžiti značajan jubilеj – 140 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbijе i Turskе, ali i razgovarati o konkrеtnim projеktima, koji ćе dvе zеmljе još čvršćе povеzati u budućnosti”, saopćeno je iz Službe za saradnju s medijima Predsjednika Republike Srbije.\nTagovi: Aleksandar Vučić Lokalni izbori u Turskoj 2019. Recep Tayyip Erdogan


Бојовић: Министре оставка! – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Politika / Bojović: Ministre ostavka!\nPljevaljske Novine avgust 12, 2019\tPolitika Ostavite komentar 1,501 Pregledi\nMinistar zdravlja Kenan Hrapović uporno izbjegava da podnese ostavku zbog katastrofalnog stanja u pljevaljskoj bolnici i ukupnog stanja u sistemu zdravstva na sjeveru Crne Gore, čemu je, od dolaska na ovu funkciju, itekako doprinio. Umjesto ostavke, Kenan Hrapović pojačava aktivnosti koje imaju za cilj zamajavanje građana Pljevalja i građana sjevera kako se navodno situacija u sistemu zdravstva dovodi u red, iako je svima jasno da je stanje sve gore i gore.\nPrvo, ne postoji ni približno dovoljan broj ljekara specijalista, niti postoji neophodna oprema za njihov rad.\nDrugo, ministar zdravlja je centralizovao sva sredstva kako bi njima raspolagao lično iz Podgorice.\nTreće, ministar zdravlja u kontinuitetu zapošljava radnike i postavlja direktore po partijskoj pripadnosti, tačnije one koji pripadaju njegovoj partiji – Socijaldemokratama, bez obzira na to da li oni imaju odgovarajuća znanja i iskustva za ovaj težak i složen posao ili ne. Vidjeli smo da je postavljenje novog direktora pljevaljske bolnice, stomatologa Erduana Lalovića, proteklo uz niz malverzacija, a onda smo bili svjedoci i scene u kojoj ministar Hrapović novoizabranom direktoru šapuće ono što bi ovaj trebalo da govori pred medijima, umjesto da izjavu daju doktori koji su u datom slučaju zbrinjavali pacijente i operisali.\nČetvrto, prilikom zapošljavanja i imenovanja lica na ključna mjesta, ministar zdravlja sprovodi diskriminaciju Srba i uopšte pravoslavaca, dok privileguje Muslimane, zbog čega se postavlja pitanje da li su Pljevlja za Kenana Hrapovića eksperiment za tzv. „zelenu transverzalu“.\nPeto, Kenan Hrapović je najodgovornija osoba za to što se u više navrata novcem građana vršila nabavka skupe opreme za bolnice koju niko ne koristi, što je doboljno da svako nezavisno tužilaštvo pokrene istragu o eventualnoj pronevjeri i nenamjenskom trošenju novca.\nŠesto, umjesto da iskaže poštovanje prema medicinarima, dođe u Pljevlja i obavi zvaničan razgovor sa svih 24 ljekara specijalista (nekada ih je bilo 65) i drugim medicinskim osobljem, kako bi čuo njihovo mišljenje, očekivanja i prioritete, Kenan Hrapović obavlja konsultacije samo sa par njemu bliskih doktora, u okviru privatne komunikacije.\nSedmo, Kenan Hrapović prosipa maglu Pljevljacima i građanima sjevera pričom o navodnim projektima koje će realizovati, a od kojih neće biti ništa.\nOsmo, ljekari u Crnoj Gori su dovedeni u situaciju da moraju da se učlanjuju u partije na vlasti kako bi stvorili uslove za dostojanstven život, riješili svoje stambeno pitanje, podigli kredit i popravili standard, umjesto da im to bude obezbijeđeno i bez namještene funkcije direktora, koju će privremeno preuzeti, ili neke druge intervencije i povlastica od strane samog ministra.\nDeveto, ministar Kenan Hrapović se svo vrijeme lažno predstavlja da je doktor, tj. ljekar, iako je zapravo riječ o ekonomisti. Zbog toga, u javnom obraćanju, redovno pogrešno koristi medicinsku terminologiju, čime narušava ugled profesije ljekara.\nDeseto, pacijenti koji boluju od teških bolesti se redovno prevoze starim bolničkim vozilima Lada Niva koja su prešla i preko 500 000km, dok direktori i članovi uprave Bolnice i Doma zdravlja voze nova službena vozila.\nJedanaesto, Kenan Hrapović nije podržao nedavni predlog da se povećaju plate ljekarima, zbog čega su i poslanici vladajuće većine bili protiv.\nKao posledicu svega navedenog imamo nezadovoljne ljekare i još nezadovoljnije pacijente. Ministre, ostavka! A ova vlast u političku prošlost. Nema druge, ako želimo opstanak Pljevalja i opstanak sjevera.\nBojović saopštenje\t2019-08-12\nPrethodna Pokloničko putovanje – Manastir Visoki Dečani 25. avgusta\nSledeća Hitno prodajem namještaj\nNovi protest majki na mostu na Đurđevića Tari\nU toku prethodne godine CB Pljevlja oduzeo 466 vozačkih dozvola


23. januar – Preciziraće saglasnost za uzimanje organa | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika januar 2019 23. januar – Preciziraće saglasnost za uzimanje organa\n23. januar – Preciziraće saglasnost za uzimanje organa\nMinistarstvo zdravlja uputilo je javni poziv za pripremu izmjene seta ključnih zakona – o zdravstvenoj zaštiti, zdravstvenom osiguranju, kao i o uzimanju i presađivanju ljudskih organa u svrhu liječenja. Važećim zakonom nije precizno uređeno davanje saglasnosti za uzimanje organa umrlog davaoca za presađivanje u svrhu liječenja, pa je neophodno preciznije urediti tu oblast.\nKoordinatorka za transplantaciju, prof. dr Vesna Miranović ranije je saopštila da u Ministarstvu zdravlja ozbiljno razmišljaju o izmjenama zakona, kako ne bi bila potrebna saglasnost porodice za doniranje organa kod osoba koje su za života potpisale donorsku karticu.\nKada su u pitanju izmjene Zakona o zdravstvenom osiguranje, između ostalog, tražiće se ukidanje dopunskog zdravstvenog osiguranja koje je predviđalo da građani, za dio usluga koje su im sada pokrivene 100 posto, plaćaju mjesečne premije. Oni koji ne bi uzeli dopunsko osiguranje, kakvo postoji širom Evrope, plaćali bi 20 odsto cijene zdravstvene usluge, dok bi ostatak bio pokriven obaveznim.\nPrethodni tekst22. januar – Osmoro preminulo zbog predoziranja narkoticima u 2018. g.\nSledeći tekst24. januar – Institut i bolnica Meljine trebaju da zadrže zdravstvenu funkciju


London Country Club : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nLondon Country Club (Сједињене Државе)\nAdresa: 1199 Spring Valley, oh\nPoštanski kod: 43140\nNaziv terena: London Country Club (London Country Club)\nU hotelu Holiday Inn Express London-I-70 pronaći ćete sve usluge, a posebno: Sobe za nepušače, Besplatan parking, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Na 19 minuta kolima udalNastavakjenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 100 Holiday Trail Northeast, a pozicija mu je severoistok za grad London. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Pripada hotelskom lancu Holiday Inn Express.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.U njemu postoji brza internet konekcija.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNalazi se u ulici I70 And Hwy 42, pozicija mu je severozapad za grad Carters (historical), a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Holiday Inn Express London I-70 ima 44 soba/e/u. Cene se kreću odNastavak n.a. dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa total do soba tipa total.Stil ovog hotela za grad Carters (historical) je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Deo je lanca EX.Sakrijte\nStil hotela Red Roof Inn London I-75 Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 1 minut hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 110 Melcon Lane, a pozNastavakicija mu je jug za grad London. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Sakrijte\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 870 State Route 42 North East, a pozicija mu je jugozapad za grad London. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoNastavakline.Stil hotela Motel 6 je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Klimatizovano. Sakrijte


Reditelj Kike Maillo na veliko platno donosi psihološki triler Savršen neprijatelj (A perfect enemy), snimljen na osnovu romana Kozmetika neprijatelja, belgijske spisateljice Ameli Notomb. Film je na repertoaru domaćih bioskopa od 8. aprila, sa glumcem Tomašom Kotom u glavnoj ulozi, kog smo imali prilike da gledamo u filmu “Hladni rat” koji je nominovan za nagardu Oskar u tri kategorije, a koji u najnovijoj najavljenoj drami “Nikola” tumači lik Nikole Tesle.\nSusret dva neverovatna saputnika\nRadnja filma “Savršen neprijatelj” smeštena je uglavnom na aerodromu, gde se susreću dva neverovatna saputnika. Priča prati uspešnog arhitektu Džeremija dok čeka svoj let na aerodromu u Parizu, kada mu prilazi jedna krajnje neobična i brbljiva devojka. Zbog njenog nasrtljivog ponašanja Džeremi propušta let, a dok čeka sledeći avion, nikako ne uspeva da se otarasi dosadne neznanke. Iako se njihov susret čini slučajnim, zaokret do kog dolazi transformisaće poznanstvo u nešto mnogo opasnije. Reditelj Kike Maijo poznat po filmovima “Eva” (2011.) i “Toro” ističe da su misterije uvek prisutne u njegovim ostvarenjima.\nArhitektura utiče na filmove i priču\n– Posebno me interesuje arhitektura, i kako mesto, u kom likovi žive, utiče na filmove i priču. U filmu “Eva” to je bila kuća iz vesterna, usamljeni čovek i laboratorija. U filmu “Toro” postoji ono prekoiskorišćenje iz 60-ih i 70-ih. Sada je glavni lik arhitekta koji radi na ideji usavršavanja prostora i traženja čistih linija. To govori kako na neki način hoćemo da pokažemo svoju najbolju stranu, posebno sada kada smo svi na društvenim mrežama, neprestano se razmećući svojim životima u kući – rekao je reditelj o filmu.\nOsim što je nastao pod palicom španskog reditelja, sa poljskim glumcem u glavnoj ulozi, internacionalni karakter trilera “Savršen neprijatelj” ogleda se i u engleskom jeziku, na kom je film snimljen, dok je lokacija snimanja bila Nemačka.\n← Kožne, ravne, udobne: Odaberite primerak u svom stilu za proleće/leto 2021\nInfinity 202∞ je prva uniseks kolekcija modnog brenda SHASH →


NEMA KRAJA AGONIJI Roditelji malu Mašu ne ispuštaju iz vida! - Informer\n10:01 Hronika 2\nsrbijadanas.com/informer.rs | 10. 07. 2015.\nNEMA KRAJA AGONIJI Roditelji malu Mašu ne ispuštaju iz vida!\nTužilaštvo za organizovani kriminal okončalo je istragu protiv troje francuskih državljana koji su osumnjčeni za otmicu dvogodišnje devojčice Maše P.\nPosle otmice koja se dogodila 13. marta u beogradskom naselju Braća Jerković, porodicu u komšiluku retko ko viđa.\n- Komšije se i dalje nisu u potpunosti oporavile od agonije koju su zimus preživele, zbog čega ih i slabo viđamo. Kad izađu u park sa detetom, dosta su oprezni, ne ispuštaju je iz vida - kažu stanari zgrade u kojoj živi devojčica.\nU toku je pisanje optužnice koja će se okončati u zakonskom šestomesečnom roku od hapšenja osumnjičenih, koji se od tada nalaze u pritvoru.\nProtiv osumnjičenih Sebastijana Mišela Branšija (50) njegove supruge Sandrin Goden (48) i njene ćerke iz prvog braka Emili Kristel Eje (26), istragu su vodile i francuske vlasti koje po zahtevu našeg tužilaštva treba da prikupe još neke informacije.\nPrikupljena dokumentacija još nije poslata srpskom specijalnom tužilaštvu, zbog čega niko ne zna šta u tim dokumentima piše.\n- Niko još ne zna šta je sve prikupljeno u Francuskoj, ali to svakako ne ometa naše tužilaštvo da okonča istragu. Neophodnih dokaza koji terete Francuze za pokušaj otmice već ima sasvim dovoljno, dok je istraga u Francuskoj više bazirana na otkrivanju motiva - rekao je sagovornik koji je upozna sa istragom, piše Blic.\nOtmičari koji su se tokom istrage držali priče da su malu Mašu kidnapovali s namerom da je iskoriste u brakorazvodnoj parnici koju Kristel vodi protiv muža. Navodno, Mašu su planirali da izvedu pred sud kako bi se od nje uzeo DNK, koji bi koristili da dokažu da ona nije ćerka Kristelinog muža.\nIako im je nakon hapšenja dodeljen advokat po službenoj dužnosti, uhapšeni Francuzi su ubrzo iz pritvora angažovali beogradskog advokata Borivoja Borovića koji će im u daljem toku postupka pred sudom u Srbiji biti branilac.\nMaša Prenković Otmica Strahovi agonija\n15:53 Hronika 1\nPOTVRĐENA OPTUŽNICA za otmičare male Maše!\n08:01 Srbija 3\nSKANDALOZNE OPTUŽBE FRANCUZA! Roditelji male Maše iznajmili dete za 850 evra?!\nMAŠINI OTMIČARI NA SUDU: Podginuta optužnica protiv troje Francuza!\nНа пијаци,улици или парку ревија је гледати како родитељи не чувају децу?Уђе жена у продавницу и колица са бебом остави испред?НЕЋЕ НИКО!Жена на пијаци иде између тезги и ... ГДЕ МИ ЈЕ ДЕТЕ?А дете десет метара отишло?А када кучиће изводе у шетњу без повоца онда гледају као да је златно?Да куче,не дај боже, неко не украде!ОТМИЧАРИ СУ НЕВАСПИТАНИ!Неће да свој долазак најаве?Али да ти неко украде дете из руку а дошао из белога света никада ми неће бити јасно?Да сам ја био у оној екипи која их је ухватила били би отмичари ,,самлевени,,!Да,баш тако велим колико сам бесан дан данас!\n@Dragomir - cime bi ih mleo,kad si toliko besan?


Naslovna Info Srbija Kuće na selu ispod realne vrednosti\nCene nekretnina po vojvođanskim selima već godinama su ispod realne vrednosti, a vlasnici ih najčešće prodaju kako bi se preselili u veće sredine, zbog posla ili školovanja dece. Mnogi nerado prodaju porodične kuće, a cena zavisi od lokalne infrastrukture, blizine grada, kao i odnosa cene i kvadrature.\nZa „švapske“ kuće sa voćnjakom dovoljno je svega nekoliko hiljada evra, dok se one novije i komfornije mogu naći i za stotinak evra po kvadratu.\nPorodica Dragane Zec iz Krajišnika kod Sečnja odlučila je da proda dve kuće sa dvorištem i voćnjakom od 30 ari za svega 9.800 evra. Kaže, planirali su da žive u tom lepom banatskom selu, koje ima sve što je potrebno, ali su se spletom okolnosti ipak preselili u 30 kilometara udaljeni Zrenjanin.\n„Cena u samoj opštini malo je viša nego ranije i iznosi oko 800 evra, „po kvadratu“, ali pojavili su se i investitori koji trenutno nude i za 700 evra“, kaže Srdić. Prema njegovim rečima, u tom delu Vojvodine mnogi mladi bračni parovi iskoristili su konkurs Pokrajinske vlade i 10 hiljada evra koje im je ponuđeno za život na selu, te su takve kuće sada ređe u ponudi. Naš sagovornik ocenjuje da prodaja kuća na selu, među ostalim, ide teže jer ih ponekad nije moguće kupiti na kredit zato što stanje objekta ne odgovara onom što je uknjiženo i u međuvremenu je dograđeno mnogo pomoćnih objekata.\nU Bačkoj su, kaže, nekretnine najpovoljnije u Odžacima i okolini, pa se stanovi mogu kupiti za nekoliko stotina evra po kvadratu, a kuće na selu i za nekoliko hiljada evra.\nPrethodni tekstBrzopotezni turnir u Bačkoj Palanci: Miša Pap maksimalan\nSledeći tekstVojvodina Mačvu dočekuje u Bačkoj Palanci


екологија | Zeleni Srbije - Part 2\nInicijativa za reviziju tokova ekološkog novca\nNarodni poslanik i predsednik Zelenih Srbije Ivan Karić poslao je inicijativu predsedniku Državne revizorske institucije. Ovom inicijativom se predlaže revizija budžeta za 2013. godinu u sklopu izveštavanja o završnom računu budžeta za 2013. godinu. U obrazloženju se navodi da se ekološke naknade i takse koje su prihod budžeta Republike Srbije, ne naplaćuju od obveznika u [...]\nVoda je ljudsko pravo a u Srbiji luksuz\nZrenjaninski pokret političke stranke Zeleni Srbije želi da ukaže javnosti Zrenjanina, ali i celokupne Srbije na neodgovornost politike zrenjaninske vlasti, čime se u opasnost dovodi zdravlje svih građana ovog grada. Zbog svoje funkcionalne dezorijentisanosti i nedovoljnog stručnog kapaciteta, pozicija je pokazala da nije u stanju da obezbedi osnovni životni resurs i osnovno ljudsko pravo, a [...]\nPonovo svi cegere u ruke!\nPlastične (najlon) kese su prvi put proizvedene 1977. godine. Nekoliko godina kasnije doživele su svetsku ekspanziju. Možemo postaviti pitanje zašto su one danas toliko popularne? Osim što su besplatne, veoma su praktične, lagane, otporne na vlagu i izdržljive na težinu. Naime, potrošački stil života uveo je pojam besplatnih plastičnih kesa. Ubrzo potom, problem je nekontrolisano [...]\nZeleni u akciji “Drveće uzvraća udarac”\nKao odgovor na masovnu seču drveća u Novom Sadu politička stranka Zeleni Srbije u subotu 30. novembra od 11 do 12 časova organizuje akciju “Drveće uzvraća udarac”. Pod sloganom “Da nam Novi Sad ne bude sivi grad” Zeleni će Novosađanima podeliti dve stotine besplatnih sadnica Ginka na štandovima na uglu Fruškogorske ulice i Narodnog fronta i u Bulevaru Cara Lazara [...]\nGMO: poziv na opreznost\nDa li biste kupili cipele a da ih ne probate? Da li biste potpisali ugovor za prodaju stana, a da vam se naknadno kaže cena? Verujem da je odgovor na oba pitanje NE! Priznaćete i da je potpuno apsurdno i neprihvatljivo dozvoliti promet GMO bez ijednog nezavisnog naučnog istraživanja, sigurnosne studije kojom bi suprotna strana [...]\nZaštita životne sredine i zdravlja građana su u Srbiji skupe reči\nPovodom jučerašnjeg reagovanja Zaštitnika građana na povišene rezultate olova u krvi dece u Zajači, Zeleni Srbije žele da podsete javnost i nadležne da su još početkom marta protestvovali zbog odluke Ministarstva energetike i zaštite životne sredine zbog gašenja mernih stanica zagađenja vazduha u Pančevu, Obrenovcu, Zajači, Boru i drugim mestima širom Srbije. Tada smo dobili [...]\nZeleni upozoravaju na nelegalnu seču šuma\nPolitička stranka Zeleni Srbije upozorila je danas na nekontrolisanu seču šume na jugu Srbije, u okolini Vranja, koja preti da preraste u ekološku katastrofu. U saopštenju Zelenih Srbije navodi se da je šteta najuočljivija na planinama Kozjak i Kukavica. “Iako je Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva zabranilo radove na seči i obaranju stabala na ovim prostorima, [...]\nZeleni Srbije – Zaštita prirodnih bogatstava je naša dužnost\nNacionalni dan zaštite prirode obeležava se svake godine 11. aprila s ciljem da se građani i građanke Srbije podsete na značaj zaštite nacionalnih prirodnih dobara. Ovaj datum je ustanovilo Ministarstvo životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja 2009. godine kada je donet novi Zakon o zaštiti prirode, a taj datum je izabran zato što je 1949. [...]\nZeleni Srbije na 4. Kongresu Evropske Zelene Partije u Parizu\nDelegacija Zelenih Srbije, predvođena predsednikom Ivanom Karićem, učestvovala je na 4. Kongresu Evropske Zelene Partije, održanom u Parizu od 11. do 13. novembra 2011. godine. Na ovom velikom i značajnom skupu učestvovale su brojne zelene partije iz Evrope, a Zeleni Srbije su posebno vredne kontakte ostvarili sa partijama iz zemalja okruženja: Grčke, Bugarske, Rumunije, Slovenije, [...]\nNuklearne elektrane, budućnost ili prošlost?\nU novije vreme svet se suočava sa sve izraženijom energetskom krizom, bilo da se radi o nafti ili o gasu. To je nateralo neke stručnjake da pokrenu pitanje korišćenja atomske energije i izgradnje novih nuklearnih elektrana kao alternative postojećim izvorima energije. Povećanje broja stanovnika na Zemlji, kao i ubrzan ekonomski razvoj, uslovljavaju sve veće potrebe [...]\nStrana 2 od 3123→


Naslov: Potrebna pomoc Uto 11 Maj - 19:56\nU moju Bubu 1300,44 KS imam ugradjen nov plinski uredjaj ali zbog novog zakona o saobracaju jos uvek nije u funkciji tj ne vozim bez atesta.E sada treba mi neka pumpa za vodu koja ne vuce jaku struju a da ima dovoljan protok vode ili antifriza.Prateci ovaj forum vidim da ovde ima raznih strucnjaka pa bi im bio zahvalan za svaki savet i po mogucnosti nekom slikom\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Uto 11 Maj - 21:41\nPogledaj ovde: http://vw-vhs-mladenovac.forumotion.com/motori-f10/tng-iliti-plin-u-vazdusnjaku-t1287.htm\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Sre 12 Maj - 0:57\nKoliko bi me otprilike kostalo to zadovoljstvo prepravke na ovom mom novom uredjaju\nJos uvek sam u dilemi da li to sve raditi ili odustati i izvaditi plinski uredjaj i voziti kao do sada na benzin .Plinski uredjaj je ubacen nekoliko meseci pred ovaj novi zakon o saobracaju i mislio sam ga koristiti kao vecina tada na crnjaka pa je zato i cep od plina bio sakriven a sada to ne bi radio.\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Sre 12 Maj - 6:19\nPozovi ovaj broj i dobices informacije o ceni 064/1298966 Nesa.\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Sre 12 Maj - 9:05\nSvaka prepravka na plin se isplati ako se buba vozi svakodnevno.\nRazlika u ceni plina i benzina je drasticna a u potrosnji plina u odnosu na benzin minimalna.\nAko se sve odradi kako atest se prolazi bez problema.\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Sre 12 Maj - 15:14\nImas onu super 1303-ku kod majstora, koja ima ugradjen plin. Pogledaj kako je na njoj uradjen plin. Moj kolega je imao bubu na plin gde je cev plina obmotana oko usisnika i tako se grajala. Nisam siguran da na bubi imas dovoljno mesta za instalaciju vodenog sistema.\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Sre 12 Maj - 17:40\nranije su i priznavali sondu za predgrevanje gasa koja se montirala u auspuh. jedini uslov je bio da je sonda fabricka i da poseduje fabricki atest..... a da li i dalje priznaju taj sistem, ne znam, ali me jako zanima .... provericu ovih dana na fakultetu u NS!?\nZanimljivo je da u UK mogu sonde da se nabave za 55Funti, ali nemaju fabricki atest jer njima nije potreban. Cuo sam da bi se u HR mogle nabaviti talijanske sonde... pogotovo u mestima blizim italiji... zna li neko od nasih prijatelja iz HR da li bi se fabricka sonda za atestom mogla nabaviti ? Hvala unapred !!!\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Sre 12 Maj - 20:07\nPa ugradjen je kao i kod mene ali to sada ne prolazi atest\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Čet 13 Maj - 7:10\nNa MF-u u Beogradu odbijaju da daju atest za plin na bilo kom vazdusaru, bez obzira na izvedbu. Ostali (AMSS, Vinca, TF u Novom Sadu...) priznaju izvedbu sa predgrevanjem preko vode.\nNaslov: Re: Potrebna pomoc Čet 13 Maj - 9:01\nMa ljudi! Ovde prolazi samo predgrevanje na antifriz-vodeni sistem.\nMozes da odes gde god hoces ako nema tog neces ni proci atest.\nVlajko je na nasoj bubi ugradio poseban sistem za predgrevanje na antifriz slican Dikinom stim sto koristi i topao vazduh sa grejaca usmeren na posebno smesten "kiler" od Jugica. Atest sam obavio u AMS bez problema.\nI sve je stalo u motorni prostor.\nIma tu dosta zezalica ali ako radis sam isplati se.


Cool Hand Luke (1967) | filmovirecenzije\nPosted on Listopad 15, 2014 by velikimrvica002\nIskoristit ću ovu jedinstvenu priliku da odem relativno davno u proslost filma i osvrnem se na jedan meni osobno drag film Cool Hand Luke. Ni sam nisam svjestan da je zapravo prošlo skoro 50 godina od kada je snimljen a tema mu je i dalje više nego aktualna.\nNaime cijeli film se odvija oko Luka (čije je ulogu maestralno odigrao Paul Newman ) te njegovoj stalnoj težnji da se ne pokori sistemu u čijem se zatvoru nalazi. I dok mu drugi govore da je bolje da se smiri i prihvati situaciju kakva je , njegov duh mu jednostavno ne dozvoljava da se preda pa sve i po cijenu vlastita života.\nPrepun živopisnih likova počevši od Luke,preko Dragline ( George Kennedy je za ovu ulogu čak dobio oskara za sporednu ulogu ),zatvorenika pa tako i njihovih čuvara na čelu sa Kapetanom ovaj film je dva sata koja ćete provesti na rubu svoje fotelje.\nPored Oskara za sporednu ulogu ovaj film je dobio još 5 nominacija te godine i zauvijek će ostati zapisan u filmskoj povijesti.


ALO! - Komentari - Mira prodaje vilu Egipćanima za četiri miliona evra! (FOTOGRAFIJE)\nKuću Mirjane Marković (71), udovice Slobodana Miloševića, na beogradskom Dedinju, za koju ona traži ...\nboban Vreme: 01.07.2013 17:49h\npa bilo bi idealno da je ponude Crnoj Gori !!!!\nRistic Vreme: 01.07.2013 10:17h\nFuj! Ovi su na supropastili za vise stotina godina, zahvaljujuci njemu nas bombardovali, sada narod umire od raka, ali i deca, nazalost...Ostavio pustos iza sebe, a vilu kupio za 2.ooo evra! Zemljo Srbijo, da je pravde, da se lopovima sve oduzme i podeli sirotinji, a njima dozivotno zabrani pristup granicama Srbije!\neto Vreme: 01.07.2013 10:07h\nA ko će da plati Konove? SrbiJa!!!\nBoki Vreme: 01.07.2013 09:01h\nSram vas bilo,lopuže!!! Oteto-prokleto...\nzoranz Vreme: 01.07.2013 07:56h\nmoze da dobije onoliko koliko je ulozila u tu kucu,pa nije joj to dedovina da ona prodaje. u pozaravac pa nek prodaje koliko hoce.\nMax Vreme: 01.07.2013 07:54h\nNije nista jeftinija ni vila Ruzice Djindjic,koja je sagradjena iz drzavne kase posle 5 oktobra.\nmiki Vreme: 01.07.2013 07:23h\nKuća je njihova i mogu da je prodaju. Što ne pitate Đinđićeve čiju su kuću oni oteli i čak su je otkupili. To je Srbija svaki vladar prigrabi nešto kao i Karađorđevići pre rata. Narod je uvek pljačkan od vlastodržaca.\nAzra Vreme: 30.06.2013 23:33h\nMLADEN Vreme: 30.06.2013 20:06h


rim Archives - 42 magazin\n#42 magazin #Amarkord #Amarkord (Sećam se) #Anita Ekberg #Beli šeik #braća Limijer #Dolce vita #Džim Džarmuš #Đulijeta i duhovi #Federico Fellini #Federiko Felini #Fontana di Trevi #Italija #Kabirijine noći #Karl Gustav Jung #Mali Nemo Vinzor Makej #Marčelo Mastrojani #Martin Skorseze #Osam i po #Paparaco paparaco #rim #Rimini #Roberto Roselini #Roberto Rossellini #Satirikon #Sav taj džez Bob Fos #Sinema Paradizo Đuzepe Tornatore #Sladak život #Sladak život 1960 #ulica #Zoran Preradović\nOve godine obeležava se vek od rođenja reditelja čiju veličinu i opus nećemo precizno definisati ni u narednih sto godina\n#42 magazin #Amsterdam #avion #Berlin #dan zaljubljenih #Er Serbia #evropski gradovi #Istanbul #kraj veze #milano #Pariz #partnerski odnosi #putovanje avionom #putovanje udvoje #raskid #razlaz #rim #Solun #Sveti Valentin #veza\nAko već razmišljate o raskidu, neka bude nezaboravan, za oboje!\n#42 magazin #7 destinacija Italija #Ćinkve Tere #espreso #firenca #Fontana di Trevi #Italija #Kala Luna Sardinija #Palermo Sicilija #pica #rim #Sorento #Trg Svetog Marka #Venecija\n#Alexandra Kehayoglou #Argentina #ekologija #ekološka svest #Patagonija #plemena Patagonije #priroda #rim #ručno rađeni tepisi #San (Dream) #Santa Kruz #šume #tekstil #tepisi #tepisi će spasiti svet #vapaj protiv uništenja šuma\nMože li umetnost spasiti planetu?\n#42 magazin #antička građevina #antičke građevine #arheološki ostaci #arhitektura #hram #hramovi #italijar #Jupiterov hram #Largo di Torre Argentina #Luksor #ostaci #Partenon #Piramida Sunca #piramide #rim #rimske građevine #ruševine #spomenici #Zamak Mile\nAntičke građevine rekonstruisane GIF-ovima\nAko vam je teško da zamišljate kako su izgledale fantastične građevine kada vam turistički vodič pokazuje njihove ostatke, ovih sedam zdanja više ne morate\n#42 magazin #Bvlgari #dragulji #fiat #fiat 500 #Film #Gregori Pek #Italija #italijanski stil #kampanja #MOMA #nakit #Odri hepbern #Praznik u Rimu #reklama #rim #Roman Holiday #Večni grad #vespa\nPraznik u Rimu – radost širom sveta\nBvlgarijevi dragulji kreću na put u Fiatu 500 šireći svetom duh italijanskog stila i hedonizma Večnog grada\n#42 magazin #60. rođendan #auto #auto dizajn #automobil #automobilska industrija #best car #cabrio #craven fiat #dizajn #dizajn automobila #fiat #fiat 500 #fića #grads auto #gradski auto #icilija #italijani #italijas #kabrio #kan #kanski festival #la vitta e bella #Lifestyle #mali auto #najbolje perfomanse #najsigurniji automobil #ograničena serija #oilmen auto #otvoren krov #parkiranje #porodični auto #Quai Saint-Pierre #rim #rivijera #sicilija #šta voze italijani #vespa #vožnja #ženski auto\nLa vita e bella. Tako bi mogla da počne priča o Fiatu 500, legendarnom fići koji 60. rođendan slavi kao mladić i filmska zvezda.


Nema sanse plac za te pare. Drugo, postoje novi problemi, sad ako kupis prazan plac koji nema upotrebnu dozvolu puknuces i drzavi brdo para za promenu namene zemljista. Taj iznos uopste nija mala stavka. Ja sam iskreno razmisljao o montazerki ali jeste problem oko finansiranja ako nemas da …\nSean http://www.blogger.com/profile/00731456842101840582 [email protected] Blogger 210 1 25 tag:blogger.com,1999:blog-4899435137182079021.post-285270185180555470\nLeksan ploce na malo? - TechZone. U Beogradu se lexan moze kupiti (manji komadi) u firmi Sitologic na autobuskoj stanici iza hotela Bristol ,ali zavisi koja boja ti je potrebna i u kojoj debljini ,posto se ta firma bavi proizvodnjom reklama i natpisa itd,pa stoga imaju manji izbor boja i debljina.ali svakako treba pogledati,mislim cak da imaju sajt pa pokusaj.\n8/9/2012 · E ovako,kao sto vecina zna imam Aljaskog Malamuta koji je star 3 mj i 10tak dana i ima nekih 18kg,prije 3 dana je mali ludak trcao za gugutkom i u punom trku mi je pao sa ploce visine 4.5m na beton.Taj trenutak kad sam ga cuo kako jauce..krv mi se sledila,odmah sam potrcao dolje ali kad sam mu vidio krvava usta ja sam se okinuo,mislio sam da je kukavac sav slomljen,bio sig da je obije noge\nRačunovodstvo in knjigovodstvo. Informacije, mapa: KDB LUX, 015 - ŠABAC BOGATIĆ, M. Forex ploce prodaja price moving make marketability australian lucrative. Forexone service blazers trade kdb alloncruise pensionable trading ratio trade bull. Stvar dogovora, mislim da bi bilo najbolje za bančne stroške povečati kupnino za zemljišče.\nAli, kako je navedeno, ali bez uspjeha. BTC ASIC MINER W/ APW3++ PSU Cena:Forex Ploce Cijena , Grupo Acosta Dent Forex Je Prevara Cijena « Binær alternativ robot 100% automatisert Pitali smo tradere kako su banke varale na forexu i zašto je njihovo Forex Ploce Cijena ‒ Što Forex jest, a što nije?\nExplore the #alfabazeni hashtag statistics and most\nDetalji predmeta Opis predmeta Rucica za hilti te 10 Rok za kontakt je 3 dana po limundo pravilima. U koliko se clan koji je pobedio na mojoj aukcji ne javi tu rom roku ide negativna ocena. U slucaju da neko hoce da licitira na jos nekim mojim aukcijama koje se ne zavrsavaju isti dan, treba uplatiti na ziro racun ili post netom pa cekati kraj drugih\nSnezana Knezevic est sur Facebook. Inscrivez-vous sur Facebook pour communiquer avec Snezana Knezevic et d’autres personnes que vous pouvez connaître.\nFull text of "Svet Kompjutera 1994 01"\nPloce su proizvedene iskljucivo od Evonik i Lucite monomera ( MMA ), boje Basf i Bayer. Za projekte postoji mogucnost izrade boje po RAL ili PANTONE skali. Takodje postoji mogucnost izrade boje po uzorcima drugih proizvodjaca.\nelitemadzone.org - gvozdene/celicne ploce nabavka\nCheck out #alfabazeni statistics, images, videos on Instagram: latest posts and popular posts about #alfabazeni\nSupport and Resistance Forex Pdf; Trades with this forex strategy look exactly the same. They have small stop .. As I said earlier, we will be looking for significant support or resistance levels .. receive the PDF version of this e-book so that you can read it more easily and print ..\n2/4/2015 · Moze se puniti i sa 20A, ja sam moj od 45Ah punio sa takvim obicnim bez ikakvih lampica i sl- kojim je inace moj prijatelj punio acu za traktor.U principu napunio sam ga za tri sata, ali uz dve tri pauze.U sustini treba samo voditi racuna da ne dodje do zagrevanja celija pri punjenju, sto je opet tesko postici osim ako ne gasis punjac 12 sati.Obavezno odvrni cepice na celijama i vidi ima li\nExplore the #soulpeddler hashtag statistics and most\nO nama Bruker Company d.o.o. je osnovana 2011 godine u Bačkoj Topoli. Naša firma se bavi: - Veleprodajom i maloprodajom boja i lakova, raznim sitnim molerskim alatima, pur pena, silikona, termoizolacionog materijala (Demit Fasada), fug mase preko 50 nijansi, lepila za pločice - Kompletan program za keramičare, molere, fasadere i za gipsare - Prodajom i distribucijom stripora raznih\nRacunari Magazine 1992 02 - PDF Free - alldokument.com\nknjigovodstvena agencija bisevac.info konsalting agencija\nIrena Dzavric est sur Facebook. Inscrivez-vous sur Facebook pour communiquer avec Irena Dzavric et d’autres personnes que vous pouvez connaître. Facebook\nhilti te 6 -- Mali Oglasi # Goglasi.com\nDec. 21. knjigovodstvena agencija bisevac.info konsalting agencija, usluge\nelitemadzone.org - Leksan ploce na malo?\nThis page contains all websites related to: Oracal. Podjetje Oracal d.o.o. prodaja folije Oracal, Orafol, Forever in druge samolepilne folije, folije za reklamne napise in materiali za digitalni tisk Orafol, magnetne folije, folije za toplotni nanos na tekstil, lepilni trakovi, papirji, ceradna platna, termoreflektivne folije in folije za temnenje stekel.\nOTC DATABASE Update Document. ALBANIA BERAT, ALBANIA ALBANIA DURRES, ALBANIA ALBANIA DURRES,ALBANIA ALBANIA ELBASAN, ALBANIA ALBANIA ELBASAN,ALBANIA ALBANIA FIER, ALBANIA ALBANIA


На реду је повећање српског извоза\nNa redu je povećanje srpskog izvoza\nU vreme kada započinje izgradnju mosta na Pelješcu kojim treba da premosti neumski jezičak Bosne i Hercegovine na Jadranu, dakle početkom ove godine, Hrvatska se, što se tiče saradnje sa Narodnom Republikom Kinom, nalazi otprilike tamo gde je Srbija bila 2011. kada je otpočinjala gradnju mosta Zemun–Borča.\nBeograd je u vreme vlade Vojislava Koštunice, tačnije ambasadorskog mandata Miomira Udovičkog, hrabro preuzeo ulogu poligona kineskih infrastrukturnih projekata u Evropi. To je strategijska orijentacija koju su, do danas, dosledno poštovale, pa čak i unapređivale, sve političke konfiguracije u Nemanjinoj 11 i na Andrićevom vencu.\nČinjenica da Srbija nije deo Evropske unije olakšavala je donekle bilateralnu saradnju s Pekingom, ali je istovremeno, u kontekstu te saradnje, od Beograda pravila potencijalnu metu za nove pritiske iz Brisela i prestonica vodećih evropskih zemalja, ali i Sjedinjenih Američkih Država.\nINFRASTRUKTURNI PROJEKTI TEMELJ ULAGANJA\nInfrastrukturni format bilateralne saradnje ubrzan je osnivanjem Sekretarijata za saradnju Kine sa 16 država centralne i istočne Evrope u Pekingu 2012. i predstavljanjem inicijative za uspostavljanje ekonomskog pojasa duž puteva svile 2013. godine.\nKineske kompanije su u Srbiji gradile, grade ili će graditi velike mostove, termoenergetske objekte, auto-puteve i moderne železničke pruge. Vrednost kineskih infrastrukturnih ulaganja u Srbiju, pretežno kroz kreditne linije, dostigla je deset milijardi dolara. Pri tome Beograd i Peking razmatraju nove infrastrukturne projekte, poput novog mosta na Dunavu, tehnološko-industrijskih parkova, novih deonica auto-puteva ili obnove zastarelih pružnih pravaca južno od Beograda.\nTalas razvoja infrastrukturne saradnje Beograd je tokom protekle dve do tri godine iskoristio kao zamajac za privlačenje direktnih kineskih investicija u Smederevsku železaru („Hestil“, 46 miliona evra), RTB Bor („Ciđing“, 1,4 milijarde dolara), Zrenjanin („Šandung Linglung“ oko milijardu dolara, plus ulaganje od sto miliona dolara u pogon za preradu cinka) i Loznicu („Mint“, sto miliona dolara). Ovome treba pridodati i ugovore sa kompanijom „Huavej“, ali niz manjih ulaganja, poput onog najavljenog u „Ikarbus“.\nDOBRE ODNOSE ISKORISTITI ZA RAST SRPSKOG IZVOZA\nSledeći logičan korak u razvoju srpsko-kineske saradnje je povećanje srpskog izvoza koji je u ovom trenutku statistički zanemarljiv u globalnim, pa i regionalnim okvirima.\nPretprošle godine vrednost srpskog izvoza u Kinu nije prešla 62 miliona dolara. S druge strane, uvoz iz Kine lane je činio 8,37 odsto ukupnog srpskog uvoza vrednog 25,9 milijardi dolara.\nNe postoji dobro obrazložen razlog da dve zemlje dobre odnose, za koje i Beograd i Peking ne bez ponosa kažu da nikada nisu bili bolji u istoriji, ne unaprede na planu (dakako, delimičnog) uravnoteženja spoljnotrgovinskog bilansa. Beograd treba da privoli Peking da ublaži carine, ili omogući povoljnije uslove, za dobar deo robe iz Srbije, ali i na mnogo bolje načine iskoristi postojeće mogućnosti. Zemlje koje s Kinom ne sarađuju na infrastrukturnom planu tako efikasno kao Srbija beleže s njom efikasniju i mnogo vredniju spoljnotrgovinsku razmenu. Ta činjenica upravo govori o potrebi da država podstakne i pomogne srpski izvoz.\nOvakav stav podupiru i sadašnji trendovi spoljnotrgovinske razmene Kine sa 16 zemalja centralne i istočne Evrope. Prema podacima koje je izneo kineski premijer Li Kećijang ovog meseca u Dubrovniku, razmena Kine sa pomenutim zemljama zabeležila je lane rast od 21 odsto i dostigla vrednost od 82,2 milijarde dolara. Uz to je stopa rasta kineskog uvoza iz pomenutih zemalja prošle godine nadmašila stopu rasta izvoza u zemlje centralne i istočne Evrope za pet odsto.\nKineske strane direktne investicije u ove zemlje porasle su za 67 odsto, uzdrmavši, kako je li Kećijang rekao, trend njihovog pada širom sveta.\nPEKING BI NAS PODRŽAVAO I BEZ INFRASTRUKTURNE SARADNJE\nKada žele da dovedu u pitanje srpsko-kinesku saradnju, zapadni analitičari ističu strukturu kineskih ulaganja, i dalje većim delom zasnovanu na kreditnim aranžmanima, i podršku teritorijalnoj celovitosti naše zemlje, implicirajući da Srbija infrastrukturnim aranžmanima, u stvari, Kini plaća podršku u savetu bezbednosti UN.\nLepo je u Pekingu ili na bilo kom skupu koji se organizuje u okviru delovanja kineskog Sekretarijata za saradnju sa zemljama centralne i istočne Evrope ili inicijative „Pojas i put“ videti i osetiti duh poštovanja međunarodnog prava.\nTom prilikom se često zaboravlja da bi Peking poštovao teritorijalnu celovitost Srbije i bez pomenutih aranžmana, a da je srpska podrška politici jedne Kine neupitna. Štaviše, Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti usvojena je uz kinesku podršku u trenutku kada Kina u Srbiji nije imala nijednu krupnu investiciju, niti je bila spremna za infrastrukturne projekte koji će uslediti deset do petnaest godina kasnije.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u Pekingu učestvuje na Drugom forumu „Pojas i put“ koji je okupio 40 državnika. Srpskom predsedniku pripala je čast da bude među trojicom koja će dati završnu reč na ovom važnom skupu.\nPrema rečima ambasadorke Kine u Beogradu Čen Bo, Vučić uživa značajan ugled u Kini i lično poštovanje predsednika Si Đinpinga. Tu laskavu činjenicu, dosad potvrđivanu više puta, ne treba posmatrati izvan šireg konteksta bilateralnih odnosa. Srbiji je i ranije ukazivana posebna čast u Pekingu, kao na primer prilikom osnivanja ovde pomenutog Sekretarijata za saradnju sa zemljama centralne i istočne Evrope, kada se naš ambasador obratio domaćinima u ime svih predstavnika pomenutih zemalja. Kako su međusobni odnosi napredovali do sadašnjeg nivoa sveobuhvatnog strategijskog partnerstva, rastao je i nivo na kom se iskazuje prijateljstvo i nivo odnosa dve zemlje.\nKinesko prijateljstvo prema nama definisano je interesima Pekinga u Evropi i svetu, ali i pristupom neuslovljavanja u bilateralnim odnosima, što je kvalitet koji nam nedostaje u odnosima sa zapadnim zemljama.\nVučić sasvim sigurno nije bez razloga rekao da je učešće na ovom forumu velika čast za Srbiju i potvrdu da Kina u našoj zemlji vidi pouzdanog partnera, izrazivši u izjavi RTS-u čvrstu podršku Srbije vizionarskoj ideji predsednika Si Đinpinga o uspostavljanju ekonomskog pojasa duž puteva svile, zato što će, kao jedna od najznačajnijih inicijativa u modernoj istoriji, doprineti napretku celog čovečanstva.\n„Inicijativa Pojas i put je potvrda da je za Kinu i predsednika Sija svaka zemlja, bez obzira na društveno i ekonomsko uređenje, istorijsko nasleđe ili stepen razvoja, ravnopravna i da samo zajedničkim naporima možemo sačuvati tekovine sadašnjosti i izgraditi budućnost kakvu želimo“, rekao je Vučić.\nImati poseban tretman u okviru takve vizije i moći koja želi da je ostvari prilika je koju ne treba propustiti.


Registracija znači unos i omogućavanje gore navedenih podataka sa ciljem korisničkog računa (profila) koji omogućuje pregled poslovanja u ITT (narudžbenice, plaćanje, komunikacija sa pružaocem usluge, i sl.). Sa registracijom se kreira korisničko ime (koje je isto kao imejl) i lozinka. Lozinka je tajna te je korisnik ne sme otkriti trećim licima. Korisničko ime i lozinka nedvosmisleno određuju korisnika, te ga povezuju sa unetim podacima. Korisnik je obavezan osigurati da se korisničkim imenom i lozinkom koristi samo on, odnosno lice ovlašćeno za zastupanje u njegovo ime, te je odgovoran za narudžbenice predate pod njegovim korisničkim imenom. U slučaju sumnje da je korisničko ime zloupotrebljeno korisnik je dužan odmah obavestiti pružaoca usluge putem telefonskog poziva na broj 066 849 5009 (POMOĆ KORISNICIMA). Do korisničkog računa naknadno se pristupa prijavom. Prijava znači da se unosi samo korisničko ime i lozinka.\nMoguće promene predate narudžbenice za proizvod (npr. brojevi, odnosno veličine, boje, količine i sl.), kupac može predati tako da pre prijema obaveštenja o potvrdi narudžbenice (tj. izdavanjem računa), pošalje zahtev za promenu na imejl adresu webshop@taf.rs, odnosno pozivom na broj 066 849 5009.\npozivom na telefonski broj 066 849 5009,\npozivanjem na telefonski broj 066 849 5009 (od ponedeljka do petka od 09.00 do 17.00 sati i subotom od 09.00 do 15.00 sati),


O posledicama ''Brionskog plenuma" - Državni praznici po republikama vezani za NOB: brojne pravne i faktičke kontroverze (20)\nIstina izgorela u plamenu revolucije\nPosle oslobođenja, godine 1945. Narodne skupštine svih šest YU republika zakonima su proglasile državnim praznicima dane partizanskih prvih borbi 1941. na svojim-posle odluke Drugog zasedanja AVNOJ-a 29.11.1943.-teritorijama.\nTako je u republici Srbiji proglašen 7.jul državnim praznikom. U Crnoj Gori danom državnog praznika proglašen je 13.juli. U republici Sloveniji državnim praznikom proglašen je 22.juli. U Bosni i Hercegovini i u Hrvatskoj državnim praznikom proglašen je 27.juli. I u republici Makedoniji državnim praznikom proglašen je 11.oktobar.\nCitiranih datuma u pojedinim republikama planule su prve ustaničke puške, kao posledica Odluke Proširene sednice Politbiroa CK KPJ. Održane 4.jula 1941.pod predsedavanjem Josipa Broza Tita, u vili Vladislava Ribnikara, direktora „Politike", u Botićevoj ulici br.5 na Dedinju, u Beogradu.\nNajosnoviji podaci za dane ustanka u pojedinim republikama:\nU Srbiji, u selu Beloj Crkvi, u blizini Krupnja, u Rađevini, na saboru govorio je Žikica Jovanović-Španac. Ž. Jovanović je bio tada na čelu grupe boraca Rađevske partizanske čete, Valjevski partizanski odred.\nOn je objašnjavao prisutnima ciljeve partizanske borbe i pozivao ih da se priključe partizanskim odredima. Naišla je tada grupa žandara, došlo je do pucnjave između njih i partizana, i Ž. Jovanović-Španac usmrtio je jednog žandarma; poginuo je još jedan žandarm, a ostali su zarobljeni. Bila je to prva oružana akcija u Srbiji i na tlu Jugoslavije, izvedena u skladu sa odlukom Politbiroa CK KPJ od 4.jula 1941. o dizanju ustanka u Jugoslaviji protiv okupatora i njegovih slugu, za oslobađanje i pomoć Crvenoj Armiji, koja vodi odlučne bojeve sa Hitlerovim jedinicama na Istočnome frontu.\nRadi istorijske istine treba kazati sledeće: Prva partizanska puška u Srbiji (dakle i Jugoslaviji) planula je 1. jula 1941. godine. Bilo je to na drumu između Valjeva i Užica. U zasedi su bili: vođa zasede Savatije, student, Steva električar i Srećko. Ubili su dva Nemca a jednog zarobili.\nNjih trojica bili su u jednoj desetini pod komandom Andrije Savčića, sudije. Sačekali su jedan nemački kamion na sedmom kilometru od Valjeva, u kome su Nemci sprovodili zarobljenog partizana Savatija Stanišića, studenta prava. Nemci u znak odmazde za poginula njihova dva vojnika ubili su Stanišića u kamionu.\nOvaj datum prve partizanske puške u Srbiji nije uzet kao dan ustanka u Srbiji, time i Jugoslaviji, jer se desio pre 4. jula, dana kada je 1941. doneta odluka o dizanju ustanka. Pa ne može ustanak pre nego je doneta odluka o dizanju ustanka!\nU Crnoj Gori je 13. jula 1941. planuo opštenarodni ustanak. Partizani, narodni oslobodioci, napali su brojne italijanske, okupatorske garnizone. Oslobođeno je dosta mesta, razoružani brojni italijanski vojnici i zaplenjene velike količine ratnog materijala.\nU Sloveniji prva partizanska akcija izvedena je 22. jula 1941. u okolini Tacna, a kasnijih dana izvedene su brojne partizanske akcije: sabotaže i diverzije u kamničkom srezu.\nU Bosni i Hercegovini: Oružani ustanak u Bosni i Hercegovini počeo je 27. jula 1941. godine napadom na Drvar. U dvodevnim borbama razbijeni su ustaški garnizoni u Drvaru, Bosanskom Grahovu i Oštrelju. Iz Drvara ustanak se proširio na susedne srezove: Bosanski Petrovac, Glamoč, Livno, Knin i Donji Lapac.\nU Hrvatskoj: Ustanička aktivnost u Hrvatskoj bila je povezana sa partizanskim akcijama u Bosanskoj Krajini. Ustanak je masovno izbio prvo u Južnoj Lici i 27.jula 1941. oslobođen je grad Srb. U tim akcijama partizanski borci bili su isključivo Srbi (takođe i u Bosanskoj Krajini):\nU Makedoniji: Ustanak u Makedoniji izbio je u Prilepu 11.oktobra 1941. Toga dana prilepski partizanski odred, podeljen u tri grupe, napao je policisku stanicu u Prilepu, i zatvor u kojem su bili politički zatvorenici.\nNa dan ustanka u Srbiji 7. jula 1945. Josip Broz Tito govorio je na velikom narodnom mitingu na Kosmaju. Istoga danaq posle podne govorio je na narodnom zboru u Beloj Crkvi, u Rađevini, gde je i pukla prva oslobodilačka puška u Srbiji i Jugoslaviji.\nNa oba mitinga Tito je odao veliko priznanje hrabrom srpskom narodu, Srbima koji su i ovog puta ispoljili svoje slobodarske tradicije, veliku hrabrost i nepokolebivu veru u pravdu i pobedu. U 1945. Tito je još govorio u Skoplju 11.oktobra, na dan ustanka u Makedoniji. Pored ostaloga govorio je i o Makedoniji, kao samostalnoj republici, državi u okviru Jugoslavije. Sledeće, 1946. godine Tito je govorio 7. jula u Užicu, ističući tom prilikom i značajnu ulogu boraca Užičkoga i Zapadno-srbskih krajeva u Prvoj i Drugoj proleterskoj brigadi. Iz Užica Tito je produžio u Crnu Goru i na Dan ustanka u Crnoj Gori 13. jula govorio na velikom narodnom mitingu na Cetinju. Takođe, 1946., na dan ustanka u Hrvatskoj 27. jula, govorio je na velikom narodnom mitingu u Titovoj Korenici, apostrofirajući tom prilikom i ustanak u Bosanskoj Krajini, oko Drvara, 1941. godine.\nNa dana ustanka u Sloveniji Tito je kasnijih godina posetio Sloveniju i tada govorio o značaju ustanka slovenačkoga naroda 22.jula 1941. Tito je i prilikom posete Drvaru, u kojem je bilo jedno vreme, sedište Vrhovnoga štaba, i pokušaj Nemaca da aviodesantom, padobrancima zarobe i likvidiraju i Tita i Vrhovni štab NOV i POJ u celini govorio o danu ustanka u BIH.\nGodine 1952. u Ribnikarovoj vili na Dedinju, u kojoj je doneta odluka o dizanju ustanka 4.jula 1941. otvoren je Muzej 4. jula. Tada je na velikom, dugačkom zidu u vili bila postavljena reljefna karta Jugoslavije, velikih razmera. Rupicama na karti bila su označena sva mesta u kojima je 1941. bilo partizanskih boraca, akcija. Iza karte nalazile su se male sijalice, i kad se uključi struja, sijalice osvetle sva ta mesta. Šumadija, Zapadna Srbija, Jug Srbije (Toplica, Pusta reka, Jablanica, Crna Trava) ali i veliki delovi istočne Srbije-bili su načičkani osvetljenjem tih sijalica. Bilo je dosta osvetljenih mesta i u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, ali uglavnom su to bila mesta u kojima su Srbi činili većinu stanovništva. Crna Gora bila je takođe načičkana tim osvetljenim mestima, u Sloveniji veliki broj, u Makedoniji samo Prilep i neka mesta oko Šar-planine, u kojima su Srbi činili gro stanovnika.\nČinjenica je u sledeće: Ne samo da je ustanak protiv okupatora i za novo, pravednije društvo, prvo počeo u Srbiji, i Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj u onim mestima gde su uglavnom živeli Srbi, nego su Srbi činili i apsolutno i relativno najveći broj partizanskih boraca u odnosu na pripadnike drugih nacionalnosti. Vremenom to je sve više delovalo kao kontradikcija tvrdnjama, koje je i KPJ, i naročito ona, iznosili za prilike u Kraljevini Jugoslaviji: "...Srbija-hegemonistička, uzurpatorska, pa onda: "monarhistička kamarila", „beogradska buržoazija" itd. I sl. Širena je tada ideja o Hrvatskoj i Sloveniji kao najodanijem društvu za radnička prava, novo uređenje...U Zagrebu je bilo sedište CK KPJ, sedište izaslanika Kominterne pri KPJ...\nOdjednom: U Srbiji prvo buknuo ustanak,Srbi najbrojnija, i relativno,Titova vojska... Prateći bataljon Vrhovnoga štaba, osim jednog Hrvata,Titovog rođaka, bio je sastavljen isključivo od Srba; Srba iz Zapadne Srbije, Šumadije i Beograda i Bosanske Krajine! Na prvom zasedanju AVNOJ-a u Bihaću, novembra 1942. godine Bakarić dr. Vladimir pozdravlja većnika AVNOJ-a u ime partizana iz Hrvatske, ali naglašava: "...tačnije Srba partizana iz Hrvatske, jer Hrvata praktično praktično i nema u partizanima".\nNiti jedan Srbin nije otišao dobrovoljno, ili poslat odlukom tadašnjih vlasti u Srbiji, na Istočni front. Hrvati, ustaše, učestvovali su na strani Nemaca oko Staljingrada! Hrvati su masovnije odlazili u partizane posle kapitulacije Italije i sloma nemačkih trupa pred Staljingradom, kada je bilo očigledno da će fašistička Nemačka, saveznica ustaša, izgubili rat.\nZbog opisane kontradikcije, bilo je sve više opaski na njih i od vrlo odgovornih i umnih ljudi, pa i iz Hrvatske. U takvoj atmosferi skinuta je pomenuta reljefna karta Jugoslavije u Muzeju 4.jul, koja je bila eklatantan primer o masovnom ustaničkom raspoloženju 1941.godine upravo u Srbiji, i među Srbima u Jugoslaviji.\nSve je ovo izazivalo ljubomoru, neraspoloženje u Hrvatskoj. Što bi narod rekao: Koga svrbi on se češe!\nBio je još jedan, vremenom sve naglašeniji problem. Naime, Jugoslavija je država, sa stanovišta međunarodnog prava-država, republike to nisu bile Jugoslavija je jedino ona članica Ujedinjenih nacija; njena narodna republika to nisu. I u konačnome, za ovu temu: Jugoslavija kao država nema državnog praznika kojim bi obeležila početak svoje antifašističke borbe, dan Ustanka!\nI dalje: u državnim praznicima, po republikama, koji su ustanovljeni kao datumi početka oslobodilačke borbe, oružanih dejstava protiv Sile osovine-nije bilo u tim ustancima neposrednoga učešća Josipa Broza Tita! A bez „Staroga" ništa novo, revolucionarno ne biva!\nSmišljena je formula kako da se svi problemi, kontradikcije razreše. Odlučno je da se 4. jul proglasi zakonom Savezne skupštine državnim praznikom u Jugoslaviji. I to je učinjeno 2. jula 1956. godine. Savezna skupština je po hitnom postupku, skraćenoj proceduri, donela zakon kojim se 4.jul proglašava državnim praznikom u Jugoslaviji. Taj zakon imao je samo dva člana. Član 1. „4.jul proglašava se državnim praznikom u Jugoslaviji". Član 2. -„Ovaj zakon stupa na snagu odmah" i potpis: "Predsednik Savezne skupštine Moše Pijade".\nTekst zakona objavljen je sutradan, dakle 3. jula u „Službenom listu Jugoslavije" čime je ispunjena procedura za stupanje na snagu zakona dana kada je objavljen u „Službenom listu Jugoslavije". 4. jula 1956.godine bila je 15-ta godišnjica od dana kad je Politbiro CK KPJ doneo odluku o dizanju narodnog ustanka protiv okupatora i njegovih pomagača u zemlji, pa je ta činjenica: "15-ta godišnjica" bio dobar povod, dobro obrazloženje. Bio je još jedan spoljno-politički povod. Početkom jula 1956. godine vraćali su se iz Moskve Tito i Kardelj, koji su tamo boravili u službenoj poseti , i u ime Jugoslavije potpisali Međunarodnu deklaraciju o saradnji Jugoslavije i SSSR. Time je definitivno prevaziđen nesporazum, pa i sukob između dve države, započet Rezolucijom Informacionoga biroa o stanju u KPJ donetoj 1948.godine. Bilo je zamišljeno da se proslavom 4. jula, kao državnoga praznika Jugoslavije, podvuče vernost KPJ prvoj državi socijalizma-SSSR i njegovoj Crvenoj Armiji, koja je započela odlučujući, odbrambeni rat protiv Hitlerove Nemačke i Sila osovine!\nI 4. jul 1956. godine proslavljen je sa velikim talambasima, i razume se sa isticanjem odlučujuće uloge druga Josipa Broza Tita, generalnog sekretara CK KPJ i Vrhovnoga komandanta NOV i POJ! Tako je bilo i svake sledeće godine!\nDa podvučem: obeležavanjem 4.jula kao dana državnoga praznika u Jugoslaviji sa velikim propagandnim nabojem, brojnim, masovnim zborovima, govorima „potopljen" je 7. jul-Dan ustanka i državni praznik Narodne republike Srbije. 7.jul i dalje je slavljen u Srbiji, ali-prosto kazano: narod je bio već „zasićen" veličanstvenom proslavom tri dana ranije: 4.jula! Time je, pored ostaloga, retuširana ljubomora Hrvatske; pre svega Hrvatske.\nNe tako dugo posle toga, a bilo bi možda smelo tvrditi: upravo zbog toga, Hrvatska je počela da se bori da se kao Dan ustanka u Hrvatskoj proglasi 22. jun 1941. To nije predlagala neposredno zvanična vlast republike Hrvatske, nego su s njenim znanjem, podrškom taj predlog postepeno, ali sve češće, počeli da iznose razni intelektualci iz Zagreba: pravnici, filozofi,ekonomisti, istoričari... Tako je postepeno i u mnogim drugim situacijama, pa ako se oceni da ti predlozi iz Hrvatske imaju šansu da budu usvojeni i aminovani i od Tita-onda bi politički vrh Hrvatske, najčešće dr. Vladimir Bakarić kazivali:"Pa o tome mi smo dali borbu" još tada i tada, dakle intelektualci postupili su po našim instrukcijama. Ako se , pak, oceni da ti predlozi neće biti prihvaćeni, ni od Tita aminovani-politički vrh Hrvatske bi ćutao; imao bi alibi da od početka nije stajao iza tih predloga. Na osnovu čega je Hrvatska predlagala da se kao Dan ustanka u Hrvatskoj obeležava 22.jun (1941.)? Hrvatska bi prihvatanjem njenoga predloga skinula neprijatnost sa sebe i svoje povjesti : da se kao Dan ustanka u Hrvatskoj obeležava 27.jul 1941. jer su toga dana Srbi, Ličani, digli ustanak i oslobodili grad Srb u Lici!\nA evo argumenata „intelektualaca" iz Hrvatske da se kao Dan ustanka u Hrvatskoj, time i državni ustanak u Hrvatskoj, obeležava 22.jun 1941. Toga dana započeo je napad Nemačke na SSSR, a istoga dana iz Siska izbeglo je nekoliko desetina komunista na Baniju, iz straha da ne budu pohapšeni od Nemaca i ustaša. Izbegli iz Siska-njih 39 osoba-formirali su u selu Zubne, kod Siska, na Baniji, tzv. Sisački partizanski odred. Komandant odreda postao je Dušan Janjić, ilegalno „partizansko" ime: Capo.\nTaj predlog Hrvatskih „intelektualaca" nije prošao; nije dobio zeleno svetlo ni na tim diskusionim skupovima, simpozijima; nijedan državni i / ili politički organ u Jugoslaviji nije neposredno o njemu odlučivao. Najkraće: predlog iz Hrvatske nije naišao na podršku, jer -prvo: Odluka o dizanju ustanka doneta je 4.jula, pa ne može nešto da se obeležava danom ustanka pre nego je doneta odluka o dizanju ustanka! I pre 22.juna 1941. u Srbiji su bili formirani partizanski odredi: Kosmajsko-posavski, Valjevski, Prvi šumadijski, Račanski (drugi šumadijski) i Čačanski. Pa niko iz Srbije nije predlagao da dani osnivanja pomenutih odreda budu proglašeni Danom ustanka u Srbiji!\nU Hercegovini sredinom juna 1941. bile su prve oružane borbe Srba protiv zverstava ustaša. Pomenuo sam da je prva partizanska puška u Srbiji protiv Nemaca, okupatora, opalila 1.jula 1941. i tom prilikom borci valjevskog partizanskog odreda: Stevan Filipović, električar iz Valjeva (kasnije obešen od neprijatelja, podignutih pesnica na vešalima grma protiv fašista!) i Srećko Milićević, mlinarski radnik iz Valjeva-pod komandom sudije Andrije Savčića ubili su nekoliko Nemaca, a Nemci su u znak odmazde ubili zarobljenog partizana Savatija Stanišića, studenta prava, koji je bio u kamionu nemačkom. Budući se sve opisano desilo i dešavalo pre 4.jula, dana kada je doneta odluka o dizanju ustanka-te akcije nisu ni predlagane, pa ni usvojene kao dani, počeci ustanka u Srbiji i Hercegovini.\nDrugo, Sisački odred formiran na Baniji 22/23 juna 1941. nije vodio nikakve borbe, oružane akcije. A nema ustanka dok ne opali metak,k mine, granata!\nI Hrvatska je ućutala, nije više predlagala 22. jun 1941. kao Dan ustanka u Hrvatskoj. U vidu digresije: Hrvatska je posle Titove smrti, „rastakanja" Jugoslavije („rastakanja"-izraz, kvalifikativ Badinterove komisije!) donela odluku, u Saboru, da se 22. jun u Hrvatskoj obeležava kao „Dan antifašističke borbe". Ali HDZ je brisao 27. jul kao Dan ustanka u Hrvatskoj i kao državni praznik toga dana.\nSlužbeno, Hrvatska je ćutala, ali je i jasnije podržavala pojedince iz Hrvatske koji su predlagali da se kao Dan ustanka u Hrvatskoj obeležava 8. jul, ili eventualno 14. jul. Tih dana bilo je oružanih akcija: ustaše su streljale komuniste: Ognjena Pricu, Otokara Keršovanija, Božidara Adžiju, Augusta Cesareca, Stevana Galogažu i još pet uhapšenih komunista. Noću 13/14. jula logoraši u Kerestincu pokušali su bekstvo iz koncentacionoga logora, bilo je tada i oružane borbe, ali pokušaj logoraša nije uspeo: poginulo je od ustaša 27 logoraša, a 44 su uhvaćena živa, i kasnije su svi streljani.\nNi ova ideja, predlog nisu naišli na prihvatanje, jer-tačno: bilo je tada puščanih metaka, ali njih su ispalile ustaše i pobile, postreljale toliko komunista, pa ne mogu se pucnji ustaša proglasiti danom ustanka u Hrvatskoj! Konačno, 4. jul kao Dan boraca, početak ustanka u Srbiji i Jugoslaviji, koji je praznikom proglašen zakonom donetim po hitnome postupku-ukinut je takođe po hitnom postupku, kada i praznik „29.novembar"-Drugo zasedanje AVNOJ-a, tada su ukinute i zakonske obaveze u obeležavanju dana ustanka u svim narodnim republikama. Kako bi stari rimljani rekli: Sic transit gloria mundi! Na kraju ovoga teksta još nekoliko komentara o partizanskim borbama i pobedama u Jugoslaviji, nedavnim mnogim kontradiktornostima, nedoslednostima pojedinih organa vlasti u YU, posebno u Srbiji.\nU jednom ranije objavljenom prilogu u Magazinu Tabloid pomenuo sam ono što mi je Herta Haas pričala; ona je to i objavila u svojim sećanjima-mislim u „Ilustrovanoj politici": Kad su 6. aprila 1941. ona i Tito preko radija čuli da je Beograd bombardovan, da je Nemačka bez objave rata napala Jugoslaviju, Tito je skočio iz kreveta, raširio ruke i kliknuo: "Sada ću ja postati general!" A Tito je na drugom zasedanju AVNOJ-a, novembra 1943. postao maršal. Maršal Jugoslavije! I odmah su se zaorili stihovi, koje sam i ja kao mlad partizan, SKOJ-evac, pevušio: „To je nama naša borba dala/Da imamo Tita za Maršala! Posle neuspeloga nemačkoga desanta na Drvar, 25. maja 1944.godine, kojom akcijom su Nemci želeli da zarobe, unište i Tita i celi Vrhovni štab, ko je toga dana bio u pećini u Drvaru, zaorili su se stihovi: "Od nemačkih padobranaca kod Drvara/Šesta lička spasila Maršala!" Skoro je nepoznato kako je došlo do odluke da Drugo zasedanje AVNOJ-a proglasi Tita za Maršala Jugoslavije. Kakvog je značaja ta odluka imala za Titovo ponašanje , koliko je ta odluka za posledicu imala razmak Titovih diktatorskih sklonosti i postupaka.\nUkratko: zapadni saveznici-Čerčil i Ruzvelt, zaključili su sredinom 1943. godine da dva antifašistička pokreta u Jugoslaviji: partizanski pod komandom Josipa Broza Tita i četnički pod komandom Dragoljuba-Draže Mihajlovića treba da se ujedine. Oni sada vode međusobne borbe, što je loše i za njih i narode Jugoslavije i posebno je loše za njihovu borbu protiv okupatora, fašističkih sila. Za tu svoju ideju nastojali su da dobiju i Staljinov pristanak. I dobili su ga. Da li je Staljin dragovoljno prihvatio taj predlog, ili ga je prihvatio „iz nužde"-o tome se može nagađati, i zaključivati. Taj njihov predlog trebalo je zvanično da se saopšti na predstojećoj trojnoj konferenciji (Čerčil, Ruzvelt, Staljin), koja je bila planirana za kraj novembra 1943. u Teheranu, što bi katolici rekli: Urbi et orbi! Lukavi Džungašvili pitao se tada: Dobro, ujediniće se ta dva pokreta, ali ko će biti vrhovni komandant tih objedinjenih vojnih jedinica? Kako sada stvari stoje, rezonovao je Staljin, to bi bio Draža Mihajlović. Draža Mihajlović predratni je pukovnik, u ratu je unapređen u čin generala, završio je vojnu akademiju, pohađao je vojne škole i u Francuskoj: u San-Siru...Tito nema oficirskog čina, nema ni dana vojne akademije, u Austro-ugarskoj vojsci bio je narednik(feldvebel)...Znači: Draža Mihajlović.\nDa bi doskočio takvome ishodu, Staljin je predložio Vrhovnome štabu NOV i POJ i Politbirou CK KPJ da na Drugom zasedanju AVNOJ-a bude usvojena odluka kojom se Josip Broz Tito imenuje za Maršala Jugoslavije!\nMaršal je najviši vojni čin (digresija: Staljin je tada bio takođe Maršal, ali je kasnije ustanovljen čin „generalisimus" kao najviši vojni čin u Sovjetskoj armiji, i na tu funkciju imenovan je Staljin), prema tome Tito će, kao Maršal, postati vrhovni komandant tih ujedinjenih partizanskih i četničkih jedinica u Jugoslaviji. Tito, Vrhovni štab i Politbiro CK KPJ rado su prihvatili tu ideju, taj predlog, i na Drugom zasedanju AVNOJ-a 29. novembra 1943. godine u Jajcu, Tito je proglašen za Maršala Jugoslavije! Dva vojna pokreta nisu se tada ujedinila, ali je Tito, kako bi moji seljaci, ratnici iz Prvog svetskog rata, rekli: rado „prišio" za Maršala. Tek 12. aprila 1945. godine Kralj Petar drugi, kao vrhovni komandant „Jugoslovenske vojske u otadžbini" naredio je četnicima da se stave pod komandu Tita! Skoro nijedan četnik nije tako postupio i svi su tragično završili: streljani su u Sloveniji, kao zarobljenici Treće armije pod komandom Koste Nađa, ili su izginuli na Zelengori i drugim planinama u Bosni i Hercegovini od Druge armije, kojom je tada komandovao Koča Popović.\nOvo što sam u prethodnim pasusima napisao, koliko je meni poznato, samo je istoričar Milorad Ekmečić više usput u jednom svom tekstu pomenuo? Čuvano je kao velika državna tajna. Razume se, Ekmečić je ovaj detalj pomenuo posle Titove smrti, a ne sećam se da li je to objavljeno za života Ekmedžića istoričara, ili posle i njegove smrti.\nSa Milovanom Đilasom razgovarao sam sa 19-puta, uvek po jedan-dva sata. Razgovarali smo o brojnim domaćim, ali, i međunarodnim prilikama, dilemama, smerovima kretanja.


Škoro: Neću glasati ni za Kolindu ni za Milanovića, zaokružiću broj 3 - svoj hrvatski narod - Telegraf.rs\n31/12/19 | 07:48\nNezavisni kandidat, koji je u prvom krugu osvojio više od 460.000 glasova pojasnio je kako u nedelju ne želi da bira manje zlo niti da glasa za ovaj sistem\nTrećeplasirani kandidat u prvom krugu predsedničkih izbora Miroslav Škoro najavio je u ponedeljak kako će izaći na izbore 5. januara, ali neće zaokružiti ni Kolindu Grabar Kitarović ni pobednika prvog kruga Zorana Milanovića već će dodati i zaokružiti broj tri - svoj hrvatski narod.\n- Puno vas mi je slalo poruke i tražilo savet šta da učinite i za koga da glasate u drugom krugu. Ja vam taj savet ne mogu dati jer mislim da nemam pravo govoriti vam šta da učinite - kazao je taj trećeplasirani kandidat u prvom krugu predsednićkih izbora u videoporuci na Fejsbuku.\nPoručio je da će svakako "hemijskom olovkom zaokružiti, ne broj 1, ni broj 2, nego ću dopisati i zaokružiti broj 3 - Vas, svoj hrvatski narod", rekao je Škoro koji će tim potezom svoj listić učiniti nevažećim.\nTaj nezavisni kandidat koji je u prvom krugu osvojio više od 460.000 glasova pojasnio je kako u nedelju ne želi da bira manje zlo niti da glasa za ovaj sistem, prenosi Hina.\nU vidoeporuci na svom Fejsbuku najavio je kandidaturu na parlamentarnim izborima.\nSaša je policiji rekao da njegova žena ima trudove, pa se mala Mona zamalo rodila pod rotacijom\n31. decembar 2019 | 10:53\nMogu samo reći da su Srbi u Hrvatskoj odahnuli, i nama je svejedno tko će sad dobiti izbore.\n31. decembar 2019 | 10:11\nTako je brate Srbine samo 3\n31. decembar 2019 | 09:13\nŠkoro, nebitan si!


političari - Dnevni list Danas\nPočetna » političari » Page 4\nOd pušačke zone do septičke jame\nPušačka zona na Aerodromu „Nikola Tesla“ koju je prekjuče otvorio ministar zdravlja Zlatibor Lončar, poslednje je u nizu bizarnih svečanih otvaranja u Srbiji.\nPiše: Katarina Živanović 26. 10. 2018.\nBešlin: Crkveni velikodostojnici zastupaju to što ne smeju političari\nDa crnogorska državnost ne može da bude zaokružena bez rešavanja problema uplitanja srpske crkve u tamošnje društvene i političke tokove, smatra istoričar Milivoj Bešlin.\nPiše: Snežana Čongradin 17. 10. 2018.\nGajić: Emocije imaju prioritet nad činjenicama\nSever Kosova ne veruje ni srpskim ni albanskim političarima\nOko 88 odsto građana u četiri opštine na severu Kosova, gde živi većinski srpsko stanovništvo, ne veruje nijednom srpskom političaru na Kosovu, a oko 99 odsto ne veruje nijednom albanskom političaru u državi, prenosi RSE.\nNovaković: Novosađani taoci političara\nPoverenik Narodne stranke za Novi Sad i bivši gradonačelnik Novog Sada Borislav Novaković ukazao je u pismu predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću da Žeželjev most kod Novog Sada još nije otvoren iako je u junu završena njegova obnova i izgradnja pristupnih saobraćajnica i upozorio da su Novosađani taoci političara.\nKRIK objavio imovinu i poslove šefova srpskog parlamenta\nPiše: KRIK 8. 5. 2018.\nMijailović: Mešanje političara u izbor načelnika policije obiće nam se o glavu\nNije moguće birati šefa beogradske policije na jedan način, a šefove policija u drugim gradovima Srbije na neki drugi, jer je to nefunkcionalno bez obzira što je Beograd glavni grad – smatra Saša Đorđević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nHedl: Pojedini političari u Beogradu su širili paranoju\nNikola Burazer, programski direktor Centra savremene politike, ocenjuje za Danas da je veoma dobro što je došlo do Vučićeve posete Zagrebu, „budući da između Srbije i Hrvatske postoji niz otvorenih pitanja do čijih rešenja se može doći isključivo razgovorom“.\nPiše: M. S. 13. 2. 2018.\nIzjave političara “iz glave”\nImate potpunu anarhiju, nema dana da naši šefovi države, premijeri, ministri ne daju izjave, komentarišu što god ima padne na pamet, „sve iz glave“.\nPiše: Bojana Bacić 8. 2. 2018.\nNa Amfilohiju svi skupljaju političke poene\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije nastavio je da žestoko kritikuje srpske vlasti, predvođene predsednikom države Aleksandrom Vučićem, u vezi sa rešavanjem kosovskog pitanja, poručivši da „Beograd završava ono što je počeo najveći izdajnik Crne Gore u istoriji – Milo Đukanović“.\nMihajlović: Ne kao Nikolić, već kao Vučić\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović poručila je danas svim političarima u Srbiji, naročito najvišim državnim funkcionerima da očekuje da na provokacije albanskih političara sa Kosova odgovoraju mirno i mudro, da ne koriste Srbe sa Kosova u svojim kampanjama i da doprinose smirivanju tenzija, a ne da raspiruju nove sukobe.\nViše neistinitih izjava nego istinitih izjava političara\nU 2016. portal Istinomer ocenio je oko 200 izjava domaćih političara i javnih funkcionera od kojih 71 odsto (143) negativno.\nPolitičarima istekao rok za prijavu imovine\nČlanovi nove vlade Srbije imali su rok do juče da Agenciji za borbu protiv korupcije predaju izveštaje o imovini i prihodima u elektronskoj formi, javlja B92.\nKako su nas demantovali za Gvantanamo\nNije bilo potrebno mnogo, „samo“ tričavih sedam godina da bi bivše demokratske vlasti Srbije priznale da su razgovarali sa američkim zvaničnicima da preuzmu zatvorenike iz Gvantanama.\nPiše: DanasOnline 19. 7. 2016.