Šta igrate u zadnje vreme? | Page 10 | SerbianForum\nDying Light,Watch Dogs\nAlien vs prdator 2010 online igrao dosta dugo i prestao!\nSad u zadnjih par meseci Mech warrior online samo zato sto je besplatna!\nTomb rider, cs:go\nDoom na Serveru 2016.\nPosteno govereci u zadnje vreme i nema sta ljudski da se odigra na kompu. Sve neke ige koje moze da isdrzis da igras jedno sat vremena i onda ih kao obrises, kao fora to ce da igras sutra.\nZnaci prakticno sve se svodi na petnestominutno testiranje i to je to. Danasnji programeri nemaju duh programera koji su pravili igre iz ranijih razdoblja. Danas se u skolu ide zbog dobre plate i poso se ne radi jel ga volis, nego sto moras, pa se ova svojevrsna zajebacija, da je tako nazovem preslikava i na svet igara.\nDo duse nije sve ni tako crno, ima tu dosta novopecenih programera u izdanju nezavisni kuca, pa se moze desiti da se posteno naigrate sa igrom koja nema nikakvu grafiku, avanturom koja ima dobru pricu ili strategijom koja ima dobro odradjen takticki deo.\nSto ce reci, da se vratim na temu, trenutno ne moz da odigras nista, a da ne ispadnes budala. Kad pogledas na sat ono pola dva nocu, a nisi zadovoljan odigranom igrom. Od ovoga nema goriji osecaj. Ne znam kolko je vas na momente uhvatila kriza sto nema sta ljudski da se odigra i po prvi sad zavidam ljudima koji uzivaju u pakmenu i njihovim iskezenim osmesima.\nSta, jel sam to rekao na glas, dobro mali zez. Naravno ovaj moj post ne treba da pogodi malu decu koja po prvi put igraju Deus Ex na kompu, ali ja gorim da odigram nesto stvarno kompleksno, sa dosta sporednih detalja, gomilom menija i random dogadjaja, kao u stvarnom zivotu.\nDa ne ispadne sad da sam otiso van teme, eto ajde recimo da u poslednje vreme igram survival igre sa mrtvacima. Ko ne zna sta je to, e to su vam igre tipa, kao izbila neka epidmija na zemlji i sve vase komsije i takodje ovi politicari sa televizije postali neka vrsta hodajuceg mrtvaca, znaci pokretni Zombi.\nI sad kao vi sa grupom prezivelih pokusavate da opstanete medju ovim lesevima upotrebom raznih alata, recimo sekire, nozevi, oruzja sa prigusivacima. Poenta je da mrtvaci umiru tek kad im ostetite mozak, sto ce reci mora im raznesete glavu.\nDa ne dodje do zbune kako je ovo jedini segment igre ....i nije. Morate sebi i ostalim prezivelima obezbediti hranu, lekove i smestaj. Skloniste, takodje mora biti obezbedjeno zamkama, kolci za nabadanje mrtvaca, snajperista u smeni na osmatracnici i druge radnje.\nNe znam zasto me je u poslednjem vremenu privukao ovaj tip igara, ali nekako u potsvesti medju ovim zarazenim lesevima vidim upravo komsije i gore pomenute politicare, tako da ova teorija za sada drzi vodu.\nReactions: Komsija76, CHalToN and Torgandwarf\nZa tebe je The Last of Us hehe uostalom,slazem se sa tobom....\nPoslednja izmena od urednika: 05.10.2016


"Spremni smo za novi hladni rat" - Klix.ba\n27.8.2008. u 10:59\n"Spremni smo za novi hladni rat" - citat je izjave ruskoga predsjednika Dmitrija Medvedeva koji se pojavljuje u srijedu u naslovu većine izvještaja britanskih dnevnika o njegovoj odluci da prizna nezavisnost gruzijskih separatističkih regija Južne Osetije i Abhazije.\nKao i ostali listovi, Financial Times ocjenjuje da je Moskva tim potezom bitno povećala napetost u odnosima sa Zapadom. Ovaj list, međutim, kaže da su zapadni lideri iznenađeni ovakvom eskalacijom jer ju je teško razumjeti u taktičkom smislu.\nOsim što je izgubila pravo na argument da je u Gruziji izvršila tek humanitarnu intervenciju, Rusija je povećala rizik da i njezine republike - Ingušetija, Dagestan, ali i Čečenija - sada zatraže pravo na samoopredjeljenje.\n"Rusi su pretjerali. Uvijek možete računati s tim da će se nadigravati, i to je ono što su sada uradili", smatra jedan evropski analitičar.\nFinancial Times potom piše da su zapadni čelnici odlučni u namjeri da Rusija "ne prođe nekažnjeno", ali da ne žele i potpuni slom odnosa s Moskvom.\nNa vanrednom samitu sljedeće sedmice, koji je sazvan povodom krize na Kavkazu, Evropska unija će vjerovatno odustati od ideje strateškog partnerstva s Rusijom, ali će se istovremeno oglušiti o američki zahtjev da Gruzija bude primljena u NATO.\nSjedinjene Države, pak, kažu da tragaju za time kako da "kazne" Moskvu, ali "na način na koji neće ni eskalirati krizu, niti je staviti isključivo u kontekst američko-ruskih odnosa".\nRusi, slično tome, usprkos suspendiranju odnosa s NATO-om, nisu zabranili i snabdijevanje snaga toga saveza u Afganistanu preko svoje teritorije.\n"Naš stav je da je Afganistan zajednički problem", izjavio je ruski ambasador pri NATO-u Dmitrij Rogozin, prenosi Financial Times.\n27.08.2008. u 11:05\nU Zimbabveu će biti formirana vlada bez opozicije\n27.08.2008. u 10:52


CIN: TOP 50 - Javne Nabavke\nNAJUSPJEŠNIJE FIRME U JAVNIM NABAVKAMA 2011-2015\nOva stranica sadrži osnovne podatke o vlasništvu, poslovanju, poreskim dugovima, sudskim presudama te eventualnim poticajima i stranačkim donacijama za 50 firmi koje su u proteklih pet godina kroz javne nabavke u BiH prihodovale ukupno preko 2.3 milijarde KM.\nTo je 30 posto od ukupno potrošenog novca kroz javne nabavke u BiH od 2011-2015 – 7.5 milijardi KM.\nCentar za istraživačko novinarstvo (CIN) prvo je sačinio bazu podataka o ugovorima sklopljenim kroz javne nabavke u BiH od 2011. do 2015. godine. Podaci su crpljeni iz službenih glasnika te, za 2015. godinu, sa stranice Agencija za javne nabavke BiH.\nIz svih tih podataka izdvojene su firme koje su dobile najviše novca u određenim, najunosnijim sektorima javnih nabavki: energetika, građevina, nabavka goriva, medicina i farmacija, informatika te nabavka vozila.\nRUDNAP d.o.o. Banja Luka\nBELAZ PREMAR SERVICES d.o.o.\nEFT - RUDNIK I TERMOELEKTRANA STANARI d.o.o.


Julijski Alpi su region u Sloveniji, koji predstavlja deo Alpa koji se proteže duž severoistočne Italije i čiji se veći deo nalazi u okviru Nacionalnog parka Triglav. Ime su dobili po Julijanu Cezaru, i u svojoj ponudi imaju predivne alpske prizore kao što su prizori i u Gornjoj Bavarskoji ili Tirolu.\nMeđu najpoznatijim turističkim mestima u ovom regionu izdvajaju se Bohinj sa jezerom, kao i Bled koji je poznat u celom svetu po brojnim mogućnostima za rekreaciju. Jezero Bled, koje sa ostrvom i zamakom takođe predstavlja jednu od glavnih turističkih atrakcija ovog regiona.\nBled se nalazi na ivici Nacionalnog parka Triglav, sa većim delom hotela grupisanim oko Bledskog jezera. Osnovni razlozi za posetu Bledu jesu jedinstveno jezersko okruženje, posebni lokaliteti bogati nacionalnom i kulturnom zaostavštinom, kao i srdačno i gostoljubivo lokalno stanovništvo. Pre jednog milenijuma, 1004. godine, javlja se prvi pisani trag o Bledu u dokumentu kojim ga nemački car Henrik II poklanja Albuinu, biskupu Briksena. Bled je stekao međunarodnu slavu najviše zahvaljujući sanatorijumu koji je na njemu osnovao švajcarski stručnjak za hidropatiju Arnold Rikli, a koji je ovde živeo i radio preko pola veka.Posetici Bleda biće očarani „pletna“ čamcima koji klize preko jezera ili vožnjom kočijama koja će im dočarati tradiciju ovog grada. Boravak ovde može biti i veoma aktivan. Veslanje i surfovanje na jezeru, pecanje na udicu, kajakarenje i splavarenje alpskim rekama, jahanje u prirodi, planinarnje po okolnim brdima, vožnja bickla i šetanje po prirodi, golf, vožnja balonom i paraglajding samo su neke od aktivnosti koje stoje na raspolaganju. Klizanje ili kuglanje u Ledenoj dvorani, nordijsko skijanje ili noćno skijanje u centru grada još neke su od aktivnosti koje će zimski boravak ovde učiniti nezaboravnim.Bled nudi najbolje gurmanske i lokalne specijalitete u tradicionalnoj gostionici. Preukusne krempite prave se na Bledu već decenijama po originalnom receptu iz 1953. godine.\nBled je aktivno prisutan na svetskoj konferencijskoj sceni već preko 25 godina, kao domaćin poslovnih, stručnih i državnih sastanaka srednjeg obima za 100 do 400 učesnika, kao i čestih sportskih manifestacija. Mnogim susretima Bled je postao druga kuća, kojoj se iz godine u godinu rado vraćaju.Organizatori konferencija i sastanaka odavno su shvatili značaj održivosti, tako da Bled omogućava organizovanje ekoloških događaja tokom cele godine.Bled pruža mogućnosti za obogaćivanje svakog sastanka dodatnim sportskim aktivnostima, kulturnim ekskurzijama, nezaboravnim razgledanjem i tim bilding programima.\nKongresni centar Bled / Bled, Slovenija / Broj konferencijskih sala: 4 / Kapacitet najveće sale: 500 mesta\n8. Strateški Forum Bled, 201326. Bled eKonferencija, 201345. PEN konferencija (Međunarodni sastanak pisaca)20. Međunarodni BledCom simpozijum odnosa sa javnošću, 2013 Savet za kolektivno vođenje umetničkih prvava - SCAPR, 20121. Pan - Slovenski kongres dečije neurologojie 2012Prekogranična konferencija zdrvastva 20125. Kongres nefrologa 2012


Pozivni broj 038825 / +4938825 / 004938825 / 0114938825, Nemačka\nPozivni broj 038825 (+4938825 / 004938825 / 0114938825)\nPozivni broj: 038825 (+4938825)\n038825 je pozivni broj telefonskog okruga za Klütz. Za fiktivni broj telefona 3449236 i pozivni broj grada 038825, broj za pozivanje je 038825 3449236. A Klütz se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 3449236, pozivni broj grada 038825 (Klütz) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 38825 3449236. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 038825, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Klütz, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Klütz, morate da dodate +49 38825 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 3449236, pozivni broj grada 038825 (Klütz) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 38825 3449236.


Na prvu jutarnju kavu s VW-om | Zadarski list\nPočetna › Na prvu jutarnju kavu s VW-om\nNa prvu jutarnju kavu s VW-om\nPromatrači su mogli uživati u izloženih 25 VW automobila\nLjubitelji Volkswagen vozila prošle subote su imali priliku uživati u njihovim vozilima na nešto neobičniji način do sada. Menadžment Autokuće Zadar, zadarskog ovlaštenog trgovca za ova vozila, organizirao je subotnje druženje s Volkswagenom uz kavu kroz projekt "Kava s Volkswagenom". Mjesto događanja bio je popularni Yachting Volkswagen caffe bar na Puntamici ispred kojeg je bilo izloženo čak 25 VW automobila.\nPolagano ispijajući svoju jutarnju kavicu, nezaobilazni dio subotnjeg špica rituala u gradu, brojni su se Zadrani, a dakako ne i samo oni, družili s kompletnom gama serijom VW od pola, golfa, golfa + pa nadalje.\nIako bi među kvalitetnim VW vozilima bilo teško izdvojiti bilo koji model, pozornost su tog subotnjeg jutra posebno privlačili VW tiguan, vozilo koje je ove godine proglašeno najboljim SUV vozilom na svijetu u svojoj klasi. Pozornost je svakako privukao i novi passat CC 3.6 V6 4motion DSG s impresivnih 300 KS koji predstavlja perijanicu ponude novoga i atraktivnog comfort vozila te koji je uvelike promijenio pogled na tradicionani dizajn VW vozila. Zanimljivo je naglasiti da je prije dva dana ispred Yachting VW caffe bara bio i ekskluzivni VW touareg V10, najsnažniji TDI SUV automobil na svijetu. Ovaj je automobil, naime, na nedavno održanom minhenskom sajmu demonstrirao svoju moćnu snagu, savršenost TDI tehnologije, povukavši za sobom impozantni boening 747 čak 400 metara. Razlog više svakako za jutarnju kavicu upravo u Yachting VW caffe baru.\nSelect ratingGive Na prvu jutarnju kavu s VW-om 1/5Give Na prvu jutarnju kavu s VW-om 2/5Give Na prvu jutarnju kavu s VW-om 3/5Give Na prvu jutarnju kavu s VW-om 4/5Give Na prvu jutarnju kavu s VW-om 5/5


Igra muzikom Amire Medunjanin – Bosanska sevdalinka na Olimpijadi u Londonu! – Haber.ba\nIgra muzikom Amire Medunjanin – Bosanska sevdalinka na Olimpijadi u Londonu!\nObjavljeno 17.07. 2012.\n„U Londonu pripremamo fantastičan projekat kojim pokušavamo predstaviti muzičku tradiciju zapadnog Balkana. Ja stalno potenciram koliko je muzika ta spona koja nas veže, bez obzira na granične podjele. Zato je produkcijski tim Olimpijskog komiteta u Londonu, koji organizuje festival koji će se desiti sedmicu dana pred otvaranje Olimpijade i koji se zove kulturna olimpijada, mene odabrao za koordinatora projekta za deset zemalja Balkana. Okupila sam sjajnu ekipu muzičara iz Turske, Bugarske, Rumunije, Albanije, Makedonije, Srbije, Hrvatske, Crne gore i BiH. Sa muzičarima iz Graca napravili smo sjajan projekat koji predstavlja tradiciju ovih prostora. Nastupamo 21. jula na Trafalgar skveru kao dio evropskog stejdža, što mi je jako drago, jer je to svojervrsno priznanje da smo i mi u BiH dio Evrope“, kazala je Medunjanin.\nIzvođačica sevdalinke Amira Medunjanin spada u grupu muzičara koji su bosanskoj sevdalinki udahnuli novi život izvukavši je tako iz zaborava.\n„Sretna je okolnost što je u svijetu došlo do prezasićenosti i serijske proizvodnje muzike gdje sve isto zvuči, gdje je sve samo novac, novac, novac. Tako su ljudi počeli bivati željni nečega što je drugačije, što zvuči iz srca, što je egzotično i što nisu prije čuli, i imali smo sreću mi koji smo pokušali da našu tradiciju približimo zapadnoevropskom duhu. Ljudi shvataju o čemu sevdalinka govori. Ja sam prije nekoliko dana došla iz Londona i na tom koncertu potvrđuje se da je muzika univerzalna, da ruši barijere, i da na istim mjestima gdje i naš čovjek reaguje s uzdahom, i oni reaguju. To samo pokazuje koja je snaga ove muzičke forme. I ne samo sevdalinke, nego i tradicije prostora bivše Jugoslavije“, objašnjava Medunjanin.\n„Majka me naučila svim pjesmama, ona me naučila na koji ću način razumjeti tekst, pa tek onda ispričati priču kroz pjesmu. Tako sam u glavi smišljala te filmove, istovremeno slušajući Nika Kejva, Ekatarinu Veliku, Štulića, ali u isto vrijeme u svima njima sam čula sevdah. I, pitala sam se zašto ne bi mogla da napravim spoj različitih muzičkih žanrova sa sevdahom, s tim da vokal uvijek ostane vjeran tradiciji“, kaže Medunjanin.\nSvojim koncertom zatvorila je Sevdah fest, koji se od 13. do 16. Jula, održavao u Banjaluci, pred publikom koja ju je pjesmom pratila i spontanim aplauzima nagrađivala za sjajne interpretacije.\n„Ovo je prvi put da pjevam u Banjoj Luci i bilo je fenomenalno. Od prvog trenutka osjetila se ta energija, koja čovjeka otvori, pa onda da sve od sebe i od meraka pjeva. I tako sam i pjevala“, kaže ova bosanskohercegovačka umjetnica u razgovoru za agenciju Anadolija.\nTeme:Amira Medunjanin, bosanska sevdalinka, London, Olimpijada, Olimpijske igre\nJoš jedna žrtva korone u Hrvatskoj: Broj zaraženih prešao 1.000\nMinistar zdravlja Hrvatske Vili Beroš rekao je danas da je preminula još jedna osoba...


Apartman Il Portico Sette (Italija Monselice) - Booking.com\nIl Portico Sette, ponude u gradu 'Monselice' ((Italija)\n35043 Monselice, Italija\nMarco Polo Airport, Venice is located 51 km from the property. Vaš boravak uključuje:\nIl Portico Sette pruža dobrodošlicu Booking.com gostima od 30. ruj. 2013.\nKada želite boraviti u objektu Il Portico Sette?\nkada, TV, klima-uređaj, čajna kuhinja, hidromasažna kada, WC, perilica posuđa, popločani dio dvorišta, kupaonica, grijanje, kamin, pećnica, bide\nSadržaji u smještajnom objektu Il Portico Sette\nZa izračun prosječne ocjene potrebno nam je barem 5 recenzija. Ako rezervirate smještaj te ga zatim ocijenite, možete pomoći objektu Il Portico Sette da postigne potreban broj recenzija. Bukirajte smještaj u apartmanu\nNajbolje od grada: Monselice\nKliknite ovdje za više objekata u blizini popularnih znamenitosti u odredištu 'Monselice'\nUštedite do 50% u gradu 'Monselice'


Komšić odgovorio Dodiku: "Neću se raspravljati s njegovim bijesnim glistama" | Dnevnik.ba\nDodik smatra da je Komšić izmanipulirao Europski sud za ljudska prava i javnost tako što je dokument vezan za novu sutkinju Ustavnog suda BiH iz Njemačke navodno sakrio i dostavio odgovor bez konsultacija s druga dva člana Predsjedništva BiH.\n"Ako netko misli da je neko ovdje naivan i ako misli da će kroz interpretaciju Ustava i zakona doći do cilja, a što ne piše ni u Ustavu i zakonu, taj se grdno vara. Ja ga razumijem, on dolazi iz dijela BiH gdje je njegova riječ prva i posljednja. Ali on se mora naviknuti na to da dolazi na posao i da čita dokumente. Ako misli da je nešto urađeno protiv Ustava BiH, nek se obrati tom 'mrskom' Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine", rekao je Komšić.\nOn je dodao, odnosno ponovio raniji stav, da je Dodik taoc svojih riječi i postupaka te da se onda vraća unazad i negira rečeno.\nKomšić je kazao i da je Dodik danas glasao po svim točkama dnevnog reda, ali je bio samo za jednu koja je usvojena.\n"To je točka oko pomilovanja. E sad, šta su oni zaključili u NSRS, da li sudjeluju ili ne to je njihova stvar, ali je činjenica da je gospodin Dodik došao na sjednicu i odlučivao", zaključio je Dodik.


Muzika Arhive - Stranica 89 od 147 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika (strana 89)\nMorrissey u Londonu: Plakali svi u O2 Areni\nKultni engleski pevač Steven Patrick Morrissey u subotu je održao veliki koncert u rasprodatoj londonskoj O2 Areni uz poruku fanovima da ga pamte, ali da zaborave njegovu sudbinu.\nMikser House: Do kraja godine – Miško Plavi, TBF, Let 3…\n30. novembar 2014. Koncerti 0\nMikser House je otvorio koncertnu sezonu velikim povratničkim nastupom mariborskih rok legendi – Lačni Franz, a nastavio je u mediteranskim ritmovima Đure i Mornara, koji su tim koncertom obeležili 20 godina postojanja na muzičkoj sceni.\nDisciplin A Kitschme: Neukusu treba reći NE!\n28. novembar 2014. Koncerti 0\nDisciplin A Kitschme organizuje kulturno-zabavnu akciju pod nazivom „Neukusu treba neći NE!“ u četvrtak, 18. decembra od 17.30, u SKC-u.\nSKC: Eyesburn proslavlja 20. rođendan\nHardcore/reggae sastav, grupa Eyesburn, slavi 20. rođendan, u Velikoj sali SKC-a u Beogradu, u petak, 26. decembra.\nPage 89 of 147« Prvo...607080«8788899091\t»\t100110120...Poslednje »


"SIVA SMRT" hara ulicama! Policija UPOZORAVA na NOVU vrstu droge: 10.000 PUTA JAČA od morfijuma! – Doza korisnog\nBudući da je neverovatno jaka, čak i dodirivanje praha može da prouzorkuje da čestice uđu u vaš krovotok kroz pore i dovedu do fatalnog predoziranja.\nAmerička policija upozorila je javnost na novu “super drogu” koju nazivaju još i “siva smrt”.\nReč je o drogi koja je kombinacija heroina, fentanila i potencijalno karfentanila i jača je oko 10.000 puta od morfijuma.\nPotrebne su samo “sitne” količine da prouzorkuju smrt.\nDrogu je otkrila policija u Sent Meri Parišu u Luizijani i bila je primorana da na Fejsbuku upozori ljude o opasnosti.\n– Naš posao je da sklonimo drogu sa ulica, u poslednjih nekoliko dana uhapsili smo nekoliko ljudi u vezi sa nečim što ne viđamo često ovde. Ovo je novi tip heroina koji se nazima “siva smrt” – navela je policija.\nKako se još navodi, droga je počela da se pojavljuje u Alabami i Džordžiji.\nNije poznato koliko je ljudi uhapšeno, ali je policija, čini se, zadovoljna što je deo ove droge sklonila sa ulica.\n“OPERACIJA 2.000” Prevaranti napadaju za vreme praznika: Ako vam stigne OVA PORUKA BUDITE VRLO OPREZNI!\nDA PODIJELITE KLIKNITE NA IKONU Zdravo, šta radiš? Treba mi jedna usluga, ako može. Imaš možda karticu za bankomat, hoću da platim preko kartice nešto oko 2.000 dinara. Ja ću ti poslati pare, nije to ništa. Samo ako mi odgovara tvoja kartica, trebali bi mi slike kartice sa obe strane – tekst je jedne od […]\nPosted on 11 ožujka, 2020 11 ožujka, 2020 Author blogger\nDA PODIJELITE KLIKNITE NA IKONU U nekim državama u SAD, ljudi često pronađu kojote uhvaćene u zamkama – ne samo zato što ih ima previše, nego zato što kojoti vrlo često napadaju stoku i ljubimce. loading… Međutim svi se slažemo da je tragično kada se druge životinje nađu u zamkama koje nisu namjenjene njima. Srećom, […]\n“Profesorica sam matematike i sve do jutros sam imala savršen brak”\nDA PODIJELITE KLIKNITE NA IKONU Profesorica sam matematike, imam 44 godine i do jutros sam imala savršen brak… Jutros mi je na časove matematike došao jedan momak, 16-17 godina traba mu dodatna pomoć jer mu matematika baš i ne ide. loading… loading… (foto: Ilustracija) Čim sam ga vidjela na vratima osjetila sam neku čudnu energiju, […]


ŽENA SAM SAMO ZA JEDNOG ČOVEKA\nnapravljeno: Utorak, 19. Jul 2011 Vreme 22:02.\nizmenjeno: Četvrtak, 21. Jul 2011 Vreme 19:58.\nProlazim pokaj dvorane pepune izazova\nSakupljam osmehe a onda svoje nemilice poklanjam\nVečeras sam se lepo odenula\nHaljina mi od suza istkana\nSuze se u sitne stakliće pretvorile\nU svakom od njih ispisano tvoje ime\nNa glavi kruna od nemira\nTeška kao hiljadu okova\nTu si negde i Ti\nStojiš bestidan ,ženama okržen\nUpućuješ mi jedan zverski pogled\nKao da bi me istog trena rastrzao na sitne komade\nKao nekakav dželat\nKao da sam Ti sve nesreće ovoga sveta donela\nOdmičem očiju zagledanih u tvoje\nGledam kako te jedna od žena dodiruje\nSmešiš joj se\nStavlja usne na tvoje\nZa nekoliko tenutaka...udaljava se\nTvoj pogled skreće ka drugoj\nRazmišljam kako bih mogla da pustim suzu\nDa se uplete u moju haljinu\nNek napravi šlep hiljadu metara dug\nDa bude mi u noćima drug\nKada o Tebi budem sanjala.\nVidim ponovo gledaš me\nDok drugom u naručje idem\nOn mi usne svojima miluje\nHaljnu suza polako svlači\nTelu se mome raduje\nMožda ti poen sad i vratim\nSada moj pogled klizi ka tvome\nU njemu protkane čežnje niti\nMolim vetrove da mi razvuku usne\nNačine od njih široki osmeh\nJer tako kažem im mora biti\nAl molitve moje djavoli su čuli\nPa ga u pakostan smeh pretvoriše\nKao da čujem Tvoje misli\nKao da me vladari tuge zarobiše\nOdmaknem korak ,dva\nAl uvek se Tebi nekako vratim\nNe,nisam ja tako želela\nMogla bih svim bogatsvima da platim\nSamo da svog srca osmeh vratim.\nZnam da me ponovo gledaš\nPrekornim pogledom ovoga puta\nMogu ja drugom u snove ići\nMogu mu pred dvore požuda izići\nMogu mu i čežnju šarati nadom\nMogu mu u misli doći kradom\nMože mi on i kose čupati\nMože me svojom zvati,zakletve mi izricati\nMože...može mi i telo dodirima okupati\nŠta to vredi ?\nSudbina mi teška,kao od stena\nŽelje gladne kao u vukova\nIzazova oko mene na hiljade\nNameštam haljinu preko grudi\nTvoje me oči prate u stopu\nOdlazim i od njega, u nemire moje\nNek sam bar videla oči tvoje\nPa neka me i strah u snu čeka\nMa ....... te .. .....\n#6, 21.07.2011 - 19:58\nŠta ? Grčke tragedije ? :)))\n21.07.2011 - 19:59\nНе могу да читам...\n#5, 21.07.2011 - 19:34\nZnam letiš :)))\n21.07.2011 - 19:48\nHm...Kao srna na cistini,na meti lovaca.....stojis i promenjenim ocima gledas gustu sumu zivota gde moraS uci. :(\n#4, 20.07.2011 - 13:06\n20.07.2011 - 17:09\n...blogo li je tom čoveku...\n#3, 20.07.2011 - 00:50\n20.07.2011 - 00:53\nŽENA SAM SAMO ZA JEDNOG ČOVEKA ovo se moze dvojako tumaciti mada si za obadve varijante dala odgovore mozda nisam lepo razumeo ali mi se cini da kazes da si ŽENA SAM SAMO ZA JEDNOG ČOVEKA onog ko ti haljinu istkanu od suza zameni haljinom istkanom nitima ljubavi ukrasenom osmehom i pozudom i cipkom od ceznje\n#2, 20.07.2011 - 00:36\nVolela bih viteže da tako bude.\nDa sam žena za tog ko zameni haljinu od suza haljinom istkanom nitima ljubavi ukrašenom osmehom požude i čipkom čežnje...sve bih dala\njoj jeste li vi za sport ili za monarhiju , skupljaš poene , nosiš krunu , pominješ okove i ratnike gde je bre srce na dlanu pa ili jesi il nisi ...\n#1, 20.07.2011 - 00:21\nNisam.Srce je zbačeno večeras sa dlana ,otišlo u pesak i oblila ga tama\nDođe mu dakle...monarhija.Al nemiri ne idu uz nju ...tako da...košmarni snovi :)\nTebi želim lepe snove kariko moja omiljena\n20.07.2011 - 00:33


TRANSPORTNI KATALOG / TRANSPORT I LOGISTIKA - ČEŠKA - Burza utovara, transporta, špedicije, logistike i prevoza CargoAgent.net\nTRANSPORTNI KATALOG TRANSPORT I LOGISTIKA - ČEŠKA\nKljučne riječi: transport i logistikа Češka, transport i logistikа Istočna Evropa, transport i logistikа Evropska Unija ( EU ), transport i logistikа Evropa\nSLOBODNI KAMIONI ZA MEĐUNARODNE PREVOZE ROBE OD I DO ČEŠKA\nOdaberite popis slobodnih kamiona za međunarodne prevoze robe od i do Češka po različitim tipovima kamiona.\ntereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica sa ceradom - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Mega - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Sandučar - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Hladnjača - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kombi - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica kiper - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kamion prikoličar - Cerada - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kamion do 7.5t - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Niski utovarivač - Flat Rack - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kontejner 20' / 40' (Reefer) - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Bilo koji - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Specijalizovani kamion - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica kiper - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Bus - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Van - Češka\nKljučne riječi: slobodni kamioni od i do Češka, slobodni kamioni Istočna Evropa, slobodni kamioni Evropska Unija ( EU ), slobodni kamioni Evropa\nSLOBODNI KAMIONI ZA UNUTRAŠNJE PREVOZE ROBE OD I DO ČEŠKA\nOdaberite popis ponuda slobodnih kamiona za unutrašnje prevoze robe - Češka po tipu kamiona.\nkamioni tipa Poluprikolica sa ceradom zа unutrašnje prevoze robe - Češka\nKljučne riječi: slobodni kamioni - Češka\nTERETI ZA MEĐUNARODNI TRANSPORT OD I DO ČEŠKA\nOdaberite popis tereta za međunarodni transport od i do Češka shodno tipu kamiona za traženi prevoz.\ntereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica sa ceradom - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Mega - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Sandučar - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Hladnjača - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kombi - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica kiper - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kamion kiper - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kamion prikoličar - Cerada - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kamion do 7.5t - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Цистерна / tank container - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Niski utovarivač - Flat Rack - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kontejner 20' / 40' / 45' - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Kontejner 20' / 40' (Reefer) - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Bilo koji - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica sa pokretnim podom - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Specijalizovani kamion - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica kiper - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Bus - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Van - Češka tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Short Trailer - Češka\nKljučne riječi: tereti od i do Češka, tereti Istočna Evropa, tereti Evropska Unija ( EU ), tereti Evropa\nTERETI ZA UNUTRAŠNJI TRANSPORT - ČEŠKA\nOdaberite popis tereta za unutrašnji transport - Češka shodno tipu kamiona za traženi prevoz.\ntereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica sa ceradom - Češka\nKljučne riječi: tereti za unutrašnji transport - Češka\nTRANSPORTNE I LOGISTIČKE KOMPANIJE - ČEŠKA\nOdaberite popis transportnih i logističkih kompanija - Češka po kategorijama kompanije u katalogu.\ntransportne kompanije iz kategorije Transportna kompanija / Autoprevoznik - Češka transportne kompanije iz kategorije Špediterska kompanija / Špediter - Češka transportne kompanije iz kategorije Transportna / Špediterska kompanija / Logistička kompanija - Češka transportne kompanije iz kategorije Trgovačka kompanija / Proizvođač - Češka transportne kompanije iz kategorije Trgovačka kompanija / Uvoz - izvoz - Češka transportne kompanije iz kategorije Drugo - Češka transportne kompanije iz kategorije Kompanije za prevoz i selidbe robe - Češka\ntransportne kompanije - Češka\nKljučne riječi: transport i logistikа - Češka, transportne kompanije Istočna Evropa, transportne kompanije Evropska Unija ( EU ), transportne kompanije Evropa\nTRANSPORTNI KATALOG ZA ČEŠKA PO PODRUČJIMA\nOdaberite transportni katalog za dati region - Češka, da bi razgledali informacije o transportu i logistici tamo.\nPonude za prijevoz robe - ČeškaPonude za prijevoz robe - ItalijaPonude za prijevoz robe - FrancuskaPonude za prijevoz robe - NemačkaPonude za prijevoz robe - RusijaPonude za prijevoz robe - Velika BritanijaPonude za prijevoz robe -


Vrhunske glumice u romantičnoj komediji - Klix.ba\n"The Woman" i u BiH Vrhunske glumice u romantičnoj komediji\n"The Woman" i u BiH\nVrhunske glumice u romantičnoj komediji\n22.10.2008. u 11:55\nŠta se događa kad imate spoj nadarenih glumačkih zvijezda, sve odreda žena, koje predvode Meg Ryan i Annette Bening, slavna scenaristica/redateljica/producentica komedija Diane English i klasične priče o krugu prijateljica iz New Yorka? Odgovor je "Žene" - pametna, vesela komedija o modernim ženama i snazi ženskih odnosa.\nTemeljen na filmu Georga Cukora iz 1939. godine i pozorišnom komadu Clare Boothe Luce iz 1936. godine, "Žene" nas nose u užurbano društvo na Manhattanu, društvo izdavača, mode i finansija. U središtu priče je lik Meg Ryan, Mary Haines, potpuno moderna žena koja se iznenada mora nositi s problemom koji postoji od pamtivijeka: mužem koji vara.\nDame u njezinom životu odmah stanu na Marynu stranu, a predvodi ih njena najbolja prijateljica, Sylvie Fowler, dinamična urednica časopisa koju igra Bening. Međutim, kada Sylvie izda Mary faustovskom pogodbom, cijela grupa biva potresena do temelja i dvije žene se suočavaju s najbolnijim prekidom od svih - prekidom njihovog prijateljstva.\nKino distribucija i premijera filma "The Woman" (Žene) počinje 30. oktobra, a iz kompanije Blitz film i video ističu da je riječ o još jednom visokoprofilnom filmu namjenjenom pretežno ženskoj populaciji.\nKao i njegovi prethodnici, ŽENE se odvijaju u potpuno ženskom svijetu; muškarci su osebujno opisani, ali nikada se ne vide na platnu. Prikladno, "Žene" imaju jedan od najimpresivnijih popisa glumica koje su se ikada okupile u jednom filmu. Uz Ryan i Bening, u glavnim ulogama tu su također Eva Mendes, Debra Messing, Jada Pinkett Smith, Candice Bergen, Bette Midler, Cloris Leachman, Carrie Fisher i Debi Mazar. Sporedne uloge uključuju fantastične veteranke Joannu Gleason i Lynn Whitfield kao i mlada, svježa lica Tilly Scott Pedersen i Indiu Ennengu.\nIzvrsna komedija koja je nakon velikog uspjeha na svjetskim kino blagajnama prije par dana okupila vrh hrvatskog ženskog jet seta na premijeri u Zagrebu, doživjet će svoju svečanu bh. premijeru u novootvorenom multipleksu Palas u Banjaluci 29. oktobra u 19:30 sati na kojoj će dame uživati i u prigodnom koktelu i promociji proizvoda Dove koji je partner distribucije u BiH.\nFilm će se na redovnom repertoaru multiplexa Kozara naći od 30. oktobra. 13. novembra prelazi na prikazivanje u kino UNA u Bihaću, a od 27. novembra dolazi na redovni repertoar sarajevskog kina Meeting Point.\nprije 22h 28m 82\nprije 21h 26m 12\nprije 1h 53m 17


Republika / Teška noć u Beogradu: U 3 saobraćajke povređeno 13 osoba!\nponedeljak, 23. 12. 2019.| 08:22\nTokom noći u Beogradu su se dogodile tri saobraćajne nesreće od kojih je jedna bila lančani sudar, rečeno je jutros Tanjugu u Hitnoj pomoći.\nU lančanom sudaru kod pumpe "Zmaj", koji se dogodio u 19.53, bilo je 10 lakše povređenih osoba.\nNa uglu Patrisa Lumumbe i Diljske ulice u 20.38 lakše je povređena jedna osoba, a u 20.38 na putu od Bečmana ka Petrovčiću lakše su povređene dve osobe.\nEkipe Hitne pomoći obavile su 116 intervencija, od kojih 18 na javnom mestu.\nNoć u Beogradu: Dve saobraćajne nesreće i 112 intervencija hitne pomoći\nU Beogradu noćas u sedam saobraćajnih nesreća povređeno deset osoba!\nSrbija Beograd Hitna pomoć Udes Hronika Noć u Beogradu


TotalCar.rs » Upoznajte Audi S3 kabriolet\n0 komentara 5157 pregleda\nAudi je svom A3 kabrioletu priuštio jedan S tretman, a krajni ishod objavljen je pre zvanične premijere na Salonu automobila u Ženevi, koji počinje za nekoliko nedelja.\nKao i S3 sa troje vrata, S3 Sportback sa petoro i S3 sedan, S3 kabriolet ima isti četvorocilindarski 2.0-litarski TFSI turbopunjeni motor koji razvija 300 KS i maksimalni obrtni moment 380 Nm. Snaga se do quattro sistema pogona na sva četiri točka doprema pomoću šestostepenog S-tronic menjača. Od 0 do 100 km/h ubrzava za 5.4 sekunde, a maksimalna brzina elektronski mu je ograničena na 250 km/h.\nKada je reč o potrošnji, Audi S3 kabriolet troši 7.1 L/100 km sa S tronic menjačem i ima emisiju Co2 od 165 g/km.\nS3 kabrio je težak 1.620 kg, za 25 mm niži, a može se lako prepoznati po dubljim branicima, oblogama retrovizora nalik na aluminijum, dok krov može da se poruči u tri različite boje. Krov se zatvara za 18 sekundi pri brzini od 50 km/h. Audi kaže da S3 kabriolet ima prtljažni kapacitet od 285 litara sa podignutim i 245 litara sa spuštenim krovom.\nAtraktivni kabriolet opremljen je 18-inčnim točkovima sa 225/40 R18 gumama, a opciono mi je moguće dodati 19-inčne felne i jednu od 12 dostupnih boja. Na prednjoj osovini nalaze se kočioni diskovi od 340 mm sa crnim kočionim kleštima koja mogu biti obojena u crveno. Unutra se nalazi Pear Nappa koža i tekstil, ali se kupac može opredeliti za brojne tipova Alcantara, Pearl Nappa ili Fine Nappa kože sa kontrastnim prošivima. Tu su i S sportska sedišta sa ugrađenim naslonima za glavu i panelima za ramena sa dijamantskim prošivom.\nAudi S3 kabriolet u predstavništva stiže na leto, a početna cena u Nemačkoj iznosi 48.500 evra.


Kalendar 09/08/2010 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 09/08/2010\n"Orlovi" uz Antića!\nReprezentativci Srbije u glas kažu da bi voleli da Radomir Antić ostane selektor "orlova", ali dodaju da oni nisu ti koji o tome odlučuju\nKolarov: Vidić me ohrabrio da pređem u Siti\nNovajlija Mančester sitija i fudbalski reprezentativac Srbije Aleksandar Kolarov tvrdi da je u redove "građana" prešao na nagovor štopera Mančester junajteda Nemanje Vidića\nATP i WTA: Tipsa skočio, Jelena i Novak drugi\nNajbolji srpski teniseri Jelena Janković i Novak Đoković nalaze se i dalje na drugom mestu na svetskih lista. Napredak od dva mesta zabeležio Janko Tipsarević, dok je Viktor Troicki isto toliko izgubio\nKaradžić: O Antiću odlučuju organi FSS\nPredsednik FSS Tomislav Karadžić je doveo Radomira Antića na poziciju selektora i zato ima moralnu obavezu da se bori za njegov ostanak na klupi. Na drugoj strani, smatra da nema pravo da dovede reprezentaciju Srbije u neravnopravan položaj u dobrom delu kvalifikacija za EP 2012


Tužilaštvo odustalo od tužbe protiv novinara | Autonomija\nTužilaštvo odustalo od tužbe protiv novinara\nPosted By admin On 22. oktobra 2011. @ 14:56 In Vesti | No Comments\n– Jutros me je Zagorka Dolovac, republički tužilac obavestila da tužilaštvo neće nastaviti krivični postupak protiv novinara lista „Nacionalnog građanskog“, po optužnici koju je podiglo Osnovno tužilaštvo u Novom Sadu, a koja još nije ni stupila na pravnu snagu – navodi se u saopštenju poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić\nUmesto toga, kako se dodaje, biće proširena istraga u odnosu na druga NN, službena lica zbog odavanja tajne.\nŠabić je istakao da je veoma zadovoljan što je republički tužilac potvrdio uvažavanje standarda vezanih za slobodu štampe i prava javnosti da zna koji važe u demokratskom svetu, a na koje je ukazivao.\nPotparol Republičkog javnog tužilaštva Tomo Zorić izjavio je danas da je Krivično vanraspravno veće Osnovnog suda u Novom Sadu vratilo optužnicu protiv novinara i urednika lista „Nacionalni gradjanski“ u istražni postupak, tako da će se sada voditi istraga.\n– Nakon okončanja istrage, u zavisnosti od činjenica koje budu utvrđene, tužilašto će doneti odluku o ovom predmetu- rekao je Zorić.\nNovinara, odnosno urednika novosadskog lista „Nacionalni gradjanski“ Jelenu Spasić i Milorada Bojovića novosadsko tužilaštvo je optužilo da su u junu ove godine objavljivanjem teksta „Državni organi potpuno nespremni za rat“ naneli štetu bezbednosti Srbije i zatražilo da suđenje bude bez prisustva javnosti.\nURL to article: https://www.autonomija.info/tuzilastvo-odustalo-od-tuzbe-protiv-novinara.html


DUPLI POKER SET COPAG PK2 | POKER KARTE | POKLONI | DUPLI POKER SET COPAG PK2\nnaziv proizvoda: Dupli poker set Copag PK2\nkataloški broj proizvoda: 16747\nKarte su poker veličine (88x63 mm) sa standardnim indexom, ne savijaju se, ne cepaju i otporne su na vlagu.\nSet sadrži dva kompleta karata: 1 špil sa plavim i 1 sa crvenim naličijem.\nOdlične za poklon\nKataloški broj ovog proizvoda je: 16747


TV Banat / KAKO SMANJITI ZAGAĐENJE – ANKETA\n13:33 UTORAK, 21. 01. 2020. - 13:33 Autor: Marija Trišić\nKAKO SMANJITI ZAGAĐENJE – ANKETA\nU poslednje vreme sve više se priča o zagađenju vazduha, faktorima koji na njega utiču i načinima na koje je moguće zagađenje smanjiti. Vršac na sreću nema problem sa zagađenjem, kakav imaju neki drugi gradovi u našoj zemlji, ali smo pitali naše sugrađane – šta oni misle, koji su najčešći uzroci zagađenja, i kako se ono može smanjiti?


Ako se iskorači iz tih uglova, onda se može zaključiti da odnosi Srbije i Rusije prate dosadašnju putanju – a to je poslovna. Obe strane koriste velike simbole i masovna osećanja svojih naroda, ako im to zatreba u poslovnom smislu, radi potvrđivanja biznis dogovora.\nJasmina Lukač | Demostat | Beograd 15. Dec 2019 | Analize\nSpasiba za družbu (hvala za prijateljstvo) - glasile su tri kratke reči kojim je ruski predsednik Vladimir Putin ispred hrama Svetog Save na Vračaru pomogao Aleksandru Vučiću da učvrsti svoju poljuljanu vlast. Ovom Putinovom pomoći, na ličnu odluku i bez zamešateljstva, budući da je objavljen i snimak iz crkve kako Vučić moli patrijarha Irineja kod oltara, da zatraži od ruskog predsednika, da se obrati okupljenim pristalicama SNS ispred hrama, počela je 2019. godina. A završava se upravo aferom „ruski špijun“ – snimkom ruskog obaveštajca kako „plaća za informacije“ srpskom penzionisanom oficiru, na parkingu u Zemunu.\nŠta se u međuvremenu dogodilo i šta se promenilo u odnosima Beograda i Moskve? Odgovor zavisi iz kog ugla gledate na politiku, odnosno kako doživljavate Srbiju i Rusiju.\nDa li prednost dajete istorijskom gledištu, da li gledištu zapadnog sveta, koji svoj uticaj i interes uvek pretpostavlja tuđim interesima. I svoj smatra dobrim po čovečanstvo, a ostale ume da tretira kao isijavanje čistog zla. Politika američkog predsednika Donalda Trampa je baš zato revolucionarna budući da on zagovara da svi imaju svoje interese, ali da su Amerikancima američki najvažniji.\nAko se iskorači iz tih uglova, onda se može zaključiti da odnosi Srbije i Rusije prate dosadašnju putanju – a to je poslovna. Obe strane koriste velike simbole i masovna osećanja svojih naroda, ako im to zatreba u poslovnom smislu, radi potvrđivanja biznis dogovora. U tom ključu, mnogo su sličniji odnosima unutar Evropske unije, ali pre više decenija, kada je EU bila u političkom i trgovinskom usponu.\nVratimo se za trenutak u jesen 2018. godine. Neposredno pre nego što će u Srbiji izbiti demonstracije „Stop krvavim košuljama – 1 od 5 miliona“ Vučić je u skladu sa uigranim ritmom da se sa ruskim zvaničnicima obavezno susreće krajem i početkom godine boravio u Moskvi. Uzgred, taj ritam nije teško pratiti. Susreti se po pravilu odigravaju u oktobru radi podsećanja na jugoslovenske i sovjetske partizane i nastavljaju u decembru kada predsednik Vučić obično putuje u Moskvu. Tom njegovom posetom je Putin 2017. i počeo svoju predsedničku kampanju za reizbor. Nastavljaju se u februaru i martu, bilo posetama Sergeja Lavrova, bilo učešćem na privrednim događajima u Sant Peterburgu i drugde. Ima mnogo prizivanja sveslovenske bliskosti i zaklinjanja da neće biti izdaje srpsko-rusko zajedničke istorije. Ali, ovaj ritam susreta mnogo više je nalik saradnji globalnih kompanija, kad se svode računi i prave novi ugovori, nego što je čisto politički vid savezništva.\nDakle, krajem prošle godine, došlo je do manjih odstupanja u ritmu. Vučić je u oktobru putovao u Moskvu i bilo je jasno da su u Kremlju, nečim nezadovoljni. Stepen opadajuće bliskosti, tako je u analizi za Demostat tada opisan taj susret. Prvi dan Vučićeve posete bio je protokolarno prazan, kao da je namerno ostavljen da čeka. Predsednik Srbije je to vreme popunio kako je najbolje umeo – susretom sa najpoznatijim srpskim glumcem u Rusiji Milošem Bikovićem.\nIpak, Vučić je uspeo da se izbori i za „after parti“, da ga Putin primi i na radnom doručku, dan posle zvaničnih razgovora. Mediji su prenosili da je ruski predsednik razočaran Vučićevom idejom o razgraničenju sa Kosovom, budući da bi takav sporazum vodio ulasku Srbije u NATO. Srpski predsednik je navodno nudio svoju reč da Srbija neće ulaziti u zapadni vojni savez. Na površini to su sve logične poruke, ali prema kasnijem razvoju događaja, moguće je da pravi problem nije bilo ni Kosovo, ni NATO, nego međusobna konkurencija na svetskom tržištu oružja.\nStvari su nastavile da se odvijaju kao da su trvenja (za javnost nepoznatog porekla) među „slovenskom braćom“ prevaziđena, odnosno da srpsko-ruska saradnja odvija nepromenjenim tokom. Tri meseca kasnije Putin je izgovorio tri reči, citirane na početku teksta, spašavajući Vučićevu sliku kod njemu najbitnijeg biračkog tela Srbije – patriotskog. Jer, rodoljubiti birači su mogli biti dovedeni u sumnju koliko dan ranije, kada su održane masovne opozicione demonstracije 16. januara, na godišnjicu i dalje nerazrešenog ubistva srpskog političara sa Kosova Olivera Ivanovića.\nVučić je pak, uzvratio velikom vojnom paradom „Odbrana slobode“ u Nišu, 24.marta, na 20.godišnjicu početka NATO bombardovanja Srbije, ne libeći se da na tribinama te parade počasna mesta dobiju i Milorad Dodik, označen kao ruski remetilački faktor Balkana, te proruski Andrija Mandić iz Crne Gore, zatim predstavnik proruskih organizacija iz Makedonije, ali i poslanici Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja, bez Šešelja lično. Zapad je začuđujuće mirno „podneo“ ovaj događaj, a začuđujuće su bile i analize ruskih analitičara, da bi opozicioni demonstranti u Srbiji mogli da iskoriste 24. mart za organizovanje blokada i protesta širom zemlje.\nIpak, koliko u septembru, stvar je ozbiljno pukla. Dan nakon što su dronovi iz Jemena napali naftna postrojenja Saudijske Arabije, poznatog svetskog mega kupca oružja, na globalnoj TV mreži Raša tudej osvanuo je specijalni program posvećen tome gde završava srpsko oružje i municija iz fabrike Krušik i koji su posrednici iz Srbije koji rade sa američkim frimama u tom lancu trgovine.\nU Beogradu je izbila je afera „oružje“ koja je teško pogodila Vučićevog najbližeg i verovatno najodanijeg saradnika Nebojšu Stefanovića, ministra policije, zbog umešanosti njegovog oca.\nU naredna dva meseca, izgledalo je da je u osvit paralemntarnih izbora 2020. Vučić „pritisnut“ i od Zapada i od Rusije. A poznato je da se u Srbiji vlast menja jedino kada se uspostavi takva vrsta prećutne ravnoteže spolja. Razlog tome je prost, samo ako se uvaži - geopolitički položaj Srbije. To je pozicija koja je istorijski zatečena i ne može tek tako odbaciti i menjati po „slobodnom“ nahođenju i političkoj volji. Dakle, delovalo je da Evropska unija ni u liku penzionera Knuta Flekenštajna, ni sa „mladim lavovima“ Vladimirom Bilčikom i Tanjom Fajon, nije zainteresovana da dovoljno pritisne srpsku opoziciju i natera je da povuče odluku o bojkotu izbora i izađe iz bojkot kampanje.\nMeđutim, Vučić je pravilno protumačio situaciju, a to je da je možda pritisnut, ali nije „ostavljen“ ni od Zapada, a ispostaviće se ni od Rusije. Izgleda da se njemu ne veruje, ali da se procenjuje da se uprkos tome, sa njim i dalje može „raditi“. Jer, po Vučića bi bilo mnogo opasnije da su u okolnostima afere „Krušik“, Bilčik i Fajon, pojačali svoje posredničke uloge, i da su ih u tome javno podržali evropski lideri poput Angele Merkel, Emanuela Makrona... To bi značilo neku vrstu ponavljanja „makedonskog scenarija“, gde bi SNS izgubila paralmentarnu većinu na izborima 2020. kao uvod u smenu vlasti.\nKad je izostao ozbiljan pritisak iz EU, sredinom novembra otvorena je i afera „ruski špijun“ koja je ublažila i umanjila štetu od „Krušika“. Svi detalji te afere svedoče da joj je upravo to i bio pravi cilj.\nPrvo, snimak primopredaje između „ruskog špijuna“ i srpskog doušnika je postavljen na Jutjubu, što je samo po sebi već toliko široko da se može tumačiti da iza toga stoji svako i niko.\nDrugo, „ruski špijun“ je bio zvanično akreditovani diplomata u ruskoj ambasadi u tom svojstvu i odavno je povučen, što isključuje političke posledice i skandal. A to je da se traži njegovo proterivanje i slično.\nTreće, „ruski špijun“ je, primetićemo iz vojne službe GRU, čime se čuva Putinov imidž kao najboljeg špijuna na svetu, šefa najboljih službi na svetu. Jer, Putin je izvorno iz KGB-FSB-a, to je državna bezbednost, a ne morate biti stručnjak, da ne znate da se državna i vojna bezbednost tradicionalno ne podnose do granice mržnje. Uostalom, i navodni saradnici GRU-a su bili umešani u takozvani pokušaj državnog udara u Crnoj Gori 2016. kada je „spašena“ vladavina Mila Đukanovića. Podršku je tada dao i sam Vučić sa legendarnim izrazom „element inostranosti“ na jednoj od svojih bezbrojnih sudbinskih pres konferencija, tada još u svojstvu premijera Srbije.\nČetvrto, i možda najvažnije, na sam dan kada je pukla afera „ruski špijun“ preko medija glavnog toka u Srbiji, baš upravo Nebojša Stefanović je boravio u Moskvi kod Nikolaja Patruševa ( to je neka mešavina Nikole Selakovića, Bratislava Gašića i Aleksandra Vulina u jednoj „funkciji“ i operativnom ruskom izdanju) i postigao dva sporazuma. Tako je zvanično saopšteno, bez detalja, što znači da su trvenja rešena dogovorom – uspostavljeno je primirje na tržištu oružja. Patrušev je inače, i posle „neuspelog državnog udara“ u Crnoj Gori 2016. došao u unapred najavljenu posetu Srbiji, dao opširan intervju Sputnjiku, i navodno „pokupio“ dvojicu obaveštajca iz GRU koji su „omanuli“ u svrgavanju Mila Đukanovića.\nI posle svega sledi politički antiklimaks – Vučić prvih dana decembra svečano treba da dočeka vladara Belorusije Aleksandra Lukašenka, prvog iz postsovjetske ere koji je pružio ruku Kremlju, a nije ostavio ni Slobodana Miloševića na cedilu, posećujući Srbiju tokom NATO bombardovanja 1999. Članovi porodice Karić koja je spona i poslovna veza sa Minskom, svakako mogu opet da računaju na sigurna poslanička mesta na Vučićevoj listi za izbore 2020. I odmah pošto isprati Lukašenka, Vučić putuje za Moskvu kod Putina. Možemo li da se kladimo da li će Vučić sada reći „spasiba za družbu“ na ruskom naravno i da li će se dvojica predsednika iskreno nasmejati i našaliti zbog „špijunaže“?


OBJAVLJEN ZASTRAŠUJUĆI IZVJEŠTAJ O ZLOSTAVLJANJU MLADIH JAPANSKIH SPORTAŠA: ‘U Japanu je to često dio iskustva…’ – Net.hr\nOBJAVLJEN ZASTRAŠUJUĆI IZVJEŠTAJ O ZLOSTAVLJANJU MLADIH JAPANSKIH SPORTAŠA: ‘U Japanu je to često dio iskustva…’\nFoto: Profimedia Autor: HINA srp 21, 2020\nNakon zlostavljanja su zabilježeni primjeri depresije, doživotne traume, a nažalost, neki od sportaša su počinili samoubojstvo\nIzvještaj pod naslovom “Dobio sam toliko udaraca, da ih ne mogu nabrojati – zlostavljanje djece sportaša u Japanu” dokumentira niz različitih načina zlostavljanja koja trpe djeca u japanskom sportu.\nHitting children with bats and sticks, slapping them across the face, and holding their heads underwater to simulate drowning are some of the abusive coaching techniques allegedly used in Japan, according to a new report by Human Rights Watch https://t.co/a3tx05nF72\n“Sudjelovanje u sportu trebalo bi djeci pružiti radost igranja, kao i priliku za fizički i mentalni razvoj i rast”, navodi se u izvješću.\n“Međutim, u Japanu su nasilje i zlostavljanje često dio iskustva djeteta sportaša. Kao rezultat toga, sport je bio uzrok boli, straha i nevolja puno previše japanske djece.”\nReforme protiv nasilja\nJapan je uveo reforme usmjerene na uklanjanje fizičkog kažnjavanja u sportu, poznatog kao “taibatsu”, no Human Rights Watch utvrdio je da su te reforme neobavezne “smjernice” umjesto pravila, te da je napredak “neujednačen i nije nadziran, kao i da ne postoji obvezno izvještavanje o pritužbama zbog zlostavljanja.\n“U našem izvješću pokazujemo da reforme provedene u 2013. nisu obvezne i nisu provedene”, rekla je direktorica Human Rights Watcha Minky Worden za Deutsche Welle.\n“Sve dok sportski savezi i škole štite trenere nasilnike, djeca neće biti sigurna,” dodala je.\nMeđunarodni olimpijski odbor (MOO) je priznao izvještaj Human Rights Watcha poručivši kako su “zloupotrebe bilo koje vrste suprotne vrijednostima olimpizma, koji poziva na poštovanje svih u sportu.”\n“Svi članovi društva jednaki su u pravu na poštovanje i dostojanstvo, kao što svi sportaši imaju i pravo na sigurno sportsko okruženje – ono koje je pošteno, pravično i bez bilo kakvih oblika uznemiravanja i zlostavljanja,” naveo je MOO.\nhuman rights watch japan moo\nSport > OI > OBJAVLJEN ZASTRAŠUJUĆI IZVJEŠTAJ O ZLOSTAVLJANJU MLADIH JAPANSKIH SPORTAŠA: ‘U Japanu je to često dio iskustva…’\nFoto: Profimedia Autor: HINA 13:05 21.07.2020


Saradnja Afričke i Evropske unije: Sigurnije tržište i snabdevanje hranom - Finansiranje | Agroklub.rs\nPoljoprivredna platforma povezuje evropska i afrička preduzeća, kako bi se podstakla održiva i uključiva ulaganja u afričku poljoprivredu.\nUzimajući u obzir ključnu ulogu koju privatni sektor može igrati u strukturnoj transformaciji u Africi, predloženo je osnivanje mreže u svrhu povezivanja evropskih i afričkih preduzeća, a sve s ciljem kako bi se podstakla održiva i uključiva ulaganja u afričku poljoprivredu.\nRadi pružanja boljih saveta o jačanju ovog partnerstva u hrani i poljoprivredi, Evropska komisija osnovala je u maju 2018. godine tim nezavisnih stručnjaka s obe strane, a samu platformu predložila je "Task Force Rural Africa" u proleće 2019.\nPartnerstvo koje deluje na tri nivoa\nNakon toga su na trećoj poljoprivrednoj konferenciji Afričke unije (AU) i Evropske unije (EU), predstavnici obe strana odobrili političku deklaraciju, a novostvorena platforma uključena je u akcijski plan.\nPrema preporukama radne grupe, trebalo bi se razviti partnerstvo koje će se odvijati na tri nivoa, među građanima, preduzećima i vladama.\n"Poljoprivrednici i prehrambena industrija Afrike i Evrope treba raditi ruku pod ruku i iskoristiti nove prilike koje će pružiti ta dva kontinenta, ali i izgraditi regionalna tržišta potrebna za dugoročnu bezbednost hrane“, rekla je Josefa Sako, poverenica AU za ruralni razvoj i poljoprivredu.\nFil Hogan, tadašnji poverenik EK za poljoprivredu i ruralni razvoj, složio se s njom te izjavio da politika u području poljoprivrede i ruralnog razvoja prednjači u političkoj saradnji između EU-a i Afrike.\n"Radna grupa za ruralnu Afriku igra središnju ulogu u tom radu. Njenim preporukama pronalaze se načini povećavanja javnih i privatnih ulaganja, razmene najbolje prakse i deljenja znanja te produbljivanja političke saradnje uopšte."\nTakođe, platforma će pomoći u identifikaciji sektorskih prepreka, ali i promovisati razmenu najboljih praksi između kompanija, kao i programe stručnog osposobljavanja.\nNa osnovu preporuka radne grupe, EK je pokrenula razne projekte. Partnerski i programi razmene između afričkih i evropskih poljoprivrednih tela jedni su od najznačajnijih. To je pilot projekat za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, a takođe radi i na uključivanju žena u poljoprivredi, zadrugama i preduzećima.\nOsim njega, na značenju je dobio i Inovacijski centar za podršku prehrambenom sektoru koji će proučavati nacionalne istraživačke sisteme, zatim sisteme visokog obrazovanja poljoprivrednika i njihovih organizacija, ako i podsticati digitalne inovacije i veštine.\nKomisija je takođe odlučila pokrenuti i onlajn savetovanje radi prikupljanja direktnih povratnih informacija afričkih aktera o strateškom pristupu radne grupe i stanju poljoprivredno-prehrambene trgovine, te saradnje između ta dva kontinenta.\nNa zadnjoj onlajn konferenciji održanoj 25. juna 2020. godine glavni zadatak bio je proceniti ciljeve platforme, te istaknuti ulogu poljoprivrednika kao i ruralne mladeži u njoj.\nPlatforma Afrička unija Evropska unija Hrana Tržište Osposobljavanje Ruralno područje Projekti Bezbednost hrane


Povećavaju se površine za organsku proizvodnju u EU i Srbiji | Agromedia\nPoslednjih godina beleži se rast površina za organsku proizvodnju, ali i broj poljoprivrednika koji su zainteresovani da se njome bave.\nU Evropskoj uniji se za organsku biljnu proizvodnju koristi oko 11 miliona hektara poljoprivrednog zemljišta. Trend povećavanja organske proizvodnje nastavljen je i u Srbiji, gde su se do prošle godine površine sa organskom hranom prostirale na više od 15.000 hektara.\nBilo da je reč o zemljištu sa sertifikatom za organsku proizvodnju, ili o zemljištu koje je u procesu konverzije, od 2010. godine u EU površine za organsku proizvodnju uvećale su se za oko dva miliona hektara. Istovremeno, povećao se i broj poljoprivrednika koji se bave organskom proizvodnjom i sada ih ima više od 270.000 u Evropskoj uniji.\nAustrija, Švedska i Estonija, evropske su zemlje u kojima se poljoprivredno zemljište najviše koristi za organsku biljnu proizvodnju. U Austriji se koristi 552.000 hektara, u Švedskoj 519.000 hektara, a u Estoniji 156.000 hektara zemljišta.\nHrvatska i Bugarska su od 2010. godine učetvorostručile površine za organsku proizvodnju. Dok se u Hrvatskoj beleži povećanje površina sa 16.000 hektara na 76.000 hektara, u Bugarskoj se beleži rast za 362%, na 118.000 hektara.\nDok osnovni ekoklimatski faktori ukazuju na veliki potencijal za razvoj organske proizvodnje u našoj zemlji, određeni problemi još stoje na putu. Prema studiji Nacionalnog udruženja za razvoj organske proizvodnje, glavne prepreke su ograničenje kapitala na svim nivoima vrednosnog lanca, loša organizacija učesnika duž tog lanca i nedovoljna efikasnost proizvodnje, prerade i marketinga.\nPriče sa sela 11. februar 2017.\nPriča o pravniku koji je odlučio da postane poljoprivrednik\nLedena kiša i niske temperature nisu nas odvratile u nameri da posetimo okolinu Rume i upoznamo Miroslava Šarca, pravnika koji je odlučio da se bavi poljoprivredom.\nOrganska proizvodnja 03. oktobar 2015.


"Do trovanja gljivama dolazi zbog neraspoznavanja otrovnih gljiva u odnosu na one koje to nisu. Tako da i velikim poznavaocima gljiva se može desiti da se otruju iz razloga što i sastav tla može uticati na to da gljive postanu otrovne. Također, vrlo je bitan način pripreme, ali i konzumacija gljiva, jer ako postoji i malo toksina u njima, oni će se uz naprimjer alkohol razviti u daleko veći postotak", upozorava prim.dr. Delalić.


Humanitarni turnir “100 basketaša Caribroda” 10. jula u Sportskom centru Park - Far\nHumanitarni turnir “100 basketaša Caribroda” 10. jula u Sportskom centru Park\nBasketaši Caribroda i fondacija “Zamisli život” organizuju tradicionalni humanitarni turnir “100 basketaša Caribroda”. Ova sportska manifestacija biće održana u subotu 10. jula u 19:00 časova na košarkaškom terenu u Sportskom centru Park.\nMinimalna kotizacija po ekipi je 500 dinara, a uplate se mogu izvršiti na žiro račun fondacije “Zamisli život” 105-2261860-84. Sva prikupljena sredstva biće namenjena deci sa smetnjama u razvoju.\nPrijave i informacije mogu se dobiti na telefon 065/3403756.\nA. Todorov (izvor: fejsbuk stranica fondacije “Zamisli život”)\nStoni tenis: “Caribrod” bolji od “Mladosti” Тенисисти на „Цариброд“ участват в мероприятието „Балкански фестивал по тенис“ в гр. Видин Зона Юг: „Балкански“ надделя над ОФК „Бързи Брод“ с 3:1 Četvrta memorijalna planinarska akcija i sećanje na Mladžu\n100 basketaša CaribrodacaribrodDimitrovgradSport\nU Pčinjskom okrugu još 8 novozaraženih koronavirusom


Sastanci bez rezultata: Vučiću presela salata, Kurti "slon u staklarskoj radnji"\nVesti Autor:Sanja Sovrlić20. jul. 202119:2942 komentara\nDrugi sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog premijera Aljbina Kurtija protekao je bez konkretnih rezultata. Ponovo je jedini uspeh sastanka činjenica da su se sastali i da će to ponovo učiniti - u septembru. Pozicije su sve dalje i teško je vratiti se konstruktivnosti, ocenjuju analitičari.\nStefanović: Vučiću odgovara nekonstruktivni Kurti, SAD će morati da se uključe\nPetković s Bocan Harčenkom: Srbija za dijalog, iako Kurti provocira i opstruiše\nKurti i Vučić su zakopani u svoje rovove, kaže Borko Stefanović.\nVaskrs dijaloga lošiji je nego status kvo, kaže Dušan Milenković iz Centra za društveni dijalog i regionalne inicijative. Podseća na dokumenta koja je kosovski premijer doneo u Brisel.\n„To se tako ne radi. Ako Vučić i srpska strana nije imala nikakav uvid u to što će oni predložiti onda to zaista znači da je sastanak održan na način da su stvari nepripremljene“, rekao je Milenković.\nA priznanje je crvena linija za Srbiju, kaže predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić i dodaje – „sve drugo ne može da pravi štetu“.\nAleksandar VučićAljbin Kurtidijalog Beograda i PrištineEvropska unija


PC Press: LG DP351 Portabl DVD plejer | PC Press\nPC Press: LG DP351 Portabl DVD plejer\n13. mart 2010. 10. april 2017. Branislav Bubanja\nPojavom netbook računara izgledalo je da će se smanjiti tržište prenosnih DVD plejera. Ipak, oni i dalje predstavljaju jednostavnije (i znatno jeftinije) rešenje za korisnike kojima je prioritet gledanja filmova, kako u kući tako i dok su na putu — Branislav Bubanja\nLG DP351 je napravljen u kombinaciji crne i bele plastike, pri čemu je plastika na poklopcu reljefna, tako da simulira izgled kože, što je simpatičan detalj koji doprinosi lepšem izgledu. Poklopac može da se rotira i po horizontali i po vertikali, tako da se plejer iz klasičnog „laptop“ oblika može prebaciti u „tablet“ varijantu. Na unutrašnjoj strani poklopca nalaze se displej dijagonale 7 inča u wide varijanti, osnovne komande za kontrolu i stereo zvučnici. Kao i kod većine zvučnika koje smo do sada sretali na ovakvim uređajima, primećuje se nedostatak dubokih tonova, ali to nije toliko izraženo, pa slobodno možemo reći da su među boljima u klasi.\nPlejer je nešto deblji od proseka i to sa dobrim razlogom – poseduje integrisanu bateriju. Ovo rešenje ima i dobre i loše strane: nema potrebe da se razmišlja o još jednom delu koji treba nositi sa sobom i istovremeno se povećava stabilnost plejera, a sa druge strane, integrisane baterije obično imaju manje dimenzije od eksternih, pa u skladu sa tim najčešće i manji kapacitet. Na sreću, ovde se to nije mnogo osetilo i mi smo u toku testiranja uspeli da iz baterije „iscedimo“ više od dva ipo časa reprodukcije.\n7“ wide, 480 x 234 piksela\nAudio/video izlazi, ulaz za napajanje\nDVD, DivX (3.x – 6.x), XviD, MP3, WMA, audio CD\nKod reprodukcije DVD filmova plejer je regionalno zaključan. U jednom trenutku moguće je dobiti samo jedan titl za film, čak iako na disku postoji više različitih titlova. Odabir titla vrši se na neuobičajen način, u setapu plejera. Srpski nije među podržanim jezicima, ali se to rešava upisivanjem odgovarajućeg brojčanog koda koji ćete pronaći u uputstvu za plejer. Mana ovakvog pristupa je što se za promenu jezika titla uvek mora pokretati setap. Ubrzanje reprodukcije je takođe realizovano na potpuno neuobičajen način koji će mnogim korisnicima zadavati glavobolju, bar dok se ne naviknu. Radi se o tome što se za prebacivanje na novu scenu i za ubrzanje reprodukcije koriste isti tasteri – kratak pritisak znači odlazak na sledeću scenu, a dugačak pritisak je ubrzanje. U suštini, kada se naviknete, ovaj sistem je odličan po pitanju efikasnosti jer se na traženo mesto možete pozicionirati za mnogo kraće vreme nego klasičnim „premotavanjem“.\nLG DP351 je sposoban da reprodukuje i audio CD-ove, kao i MP3 i WMA audio fajlove. ID3 tagovi nisu podržani. Za tekuću pesmu se ispisuje puno ime, a dozvoljeno je i kretanje kroz disk u toku reprodukcije. Postoji podrška za sve verzije DivX i XviD standarda (jedino kod Xvid QPEL filmova postoji dosta „seckanja“ prilikom reprodukcije). Prikaz titlova je odličan. Podržani su SRT i SUB formati titlova, slova su velika i dobro čitljiva i na ovako malom ekranu i ispisuju se belom bojom sa crnim okvirom. Titlovi mogu da imaju proizvoljno ime, a plejer će ih prepoznati ukoliko se nalaze u istom folderu sa video zapisom. Jedino malo kvari utisak nemogućnost prikaza slova „č“ i „ć“.\nOvaj plejer nudi nekoliko neobičnih rešenja, koja će u početku verovatno praviti zbrku korisnicima koji su navikli na standardne komande. Međutim, nakon navikavanja sve dolazi na svoje mesto, a u prvi plan tada izlaze prednosti kao što su ugrađena baterija i mogućnost rotiranja displeja.\nTagovi: LG, LG DP351, portabl DVD plejer\n← Kalkulatori i kamenje\nPC Press: Nitro PDF Professional →


btc | Lako do znanja\nBiznis Trening Centar\nBiznis Trening Centar je organizacija koja se bavi biznis treninzima kojima možete poboljšati svoje veštine potrebne za jednog uspešnog preduzetnika, ili uspeh u karijeri. Trudimo se da pratimo poslednje trendove u poslovnom svetu i fokusirani smo na strateške aspekte izgradnje i održavanja uspešnog i profitabilnog biznisa.\nU Biznis Trening Centru su mladi, preduzimljivi ljudi, sa iskustvom u držanju treninga i u oblastima koje pokrivaju. Nakon nekoliko godina bavljenja volonterskim radom u raznim organizacijama došli smo na ideju da je vreme da svoje znanje prenesemo drugim mladim ljudima i na neki način pomognemo zajednici u kojoj živimo. Želja nam je da obezbedimo korisne programe koji su primenljivi, kompetentni i korisni. Nadamo se da ćemo budućim preduzetnicima i ljudima od karijere obezbediti sve veštine koje su im potrebne za uspeh.\nNaš cilj je da što većem broju mladih ljudi prenesmo znanja potrebna za današnji biznis svet. Do ovog cilja dolazimo niskim cenama, kvalitetnim treninzima i prenošenjem upotrebljivog, praktičnog znanja na svakog mladog čoveka koji dođe u kontakt sa nama. Pored obuka i kurseva, obezbeđujemo i informativni i edukativni sadržaj, koji se svakodnevno objavljuje na našem sajtu u odeljku Blog.\nPrvenstveni cilj našeg udruženja nije profit, već da naše obuke i kursevi budu dostupni što većem broju mladih ljudi kojima će to pomoći u daljoj karijeri. Stoga su i naše cene formirane prema tome.\n108 061 423


Poznato 15 učesnika osmine finala Lige prvaka | DEPO Portal\nSusreti u preostale četiri grupe igraju se danas\nManchester City ranije je osigurao plasman u osminu finala, a u posljednjem kolu dočekuje Hoffenheim bh. reprezentativca Ermina Bičakčića\nNakon sinoćnjih susreta šestog kola Lige prvaka u grupama A, B, C i D poznato je 15 učesnika osmine finala.\nSusreti u preostale četiri grupe igraju se u srijedu, a jedina nepoznanica ostaje u grupi F gdje se za drugo mjesto bore Lyon i Šahtar, koji će sutra odmjeriti snage. Lyon kolo prije kraja zauzima drugu poziciju sa dva boda prednosti i u sutrašnjem meču u Kijevu dovoljan mu je remi za dalji plasman.\nManchester City ranije je osigurao plasman u osminu finala, a u posljednjem kolu dočekuje Hoffenheim bh. reprezentativca Ermina Bičakčića.\nU ostalim grupama riješeno je pitanje učesnika nokaut faze. U E-grupi Bayern i Ajax idu dalje, a njihov sutrašnji duel odlučit će prvo mjesto.\nReal Madrid osigurao je prvo mjesto u grupi G, a sutra se sastaje sa moskovskim CSKA. Drugo mjesto osigurala je Roma koja će sutra u gostima igrati protiv Viktorije Plzen, bez bh. reprezentativca Edina Džeke. Oba meča u ovoj grupi igraju se u terminu od 18.55 sati.\nU H-grupi plasman u nokaut fazu osigurali su Juventus i Manchester United. Juventus, bh. reprezentativca Miralema Pjanića, gostuje Young Boysu, dok United ide u goste Valenciji.\nEkipe koje su izborile plasman u osminu finala: Ajax, Atletico Madrid, Barcelona, Bayern München, Borussia Dortmund, Juventus, Liverpool, Manchester City, Manchester United, Paris Saint-Germain, Porto, Real Madrid, Roma, Schalke, Tottenham.


Faktor | Oglasila se ministrica Bisera Turković o rješavanju pitanja odlaganja nuklearnog otpada na Trgovskoj gori\n08.07.2020. / 19:33\nMinistrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković oglasila se nakon brojnih kritika na njen račun u vezi sa rješavanjem pitanje odlaganja nuklearnog otpada na Trgovskoj gori u susjednoj Hrvatskoj, u blizini granice s BiH.\n- Povodom nedavnih izjava članova državnog parlamenta, ujedno i članova Zelenog kluba, koji u negativnom kontekstu predstavljaju odluke zamjenice predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrice vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, Bisere Turković, smatramo da bi parlamentarci trebali biti znatno odgovorniji prema javnosti i prilikom iznošenja svojih stavova biti upoznati sa elementarnim činjenicama i odgovorno informirati javnost umjesto prikupljanja političkih poena.\nSa hronologijom dešavanja u vezi sa ovom problematikom su trebali da upoznaju oni koji se zdušno zalažu za osnivanje novih i novih tijela bez da garantuju uspješnost ishoda.\nPrvo, ovaj bilateralni problem datira više od 20 godina i potreba rješavanja pitanja po hitnoj proceduri je apsolutno neutemeljena. Strategiju prostornog uređenja Hrvatske je Zastupnički dom Hrvatskog državnog sabora donio u junu 1997. godine. Ministarstvo prostornog uređenja, u skladu sa odredbama Zakona o prostornom uređenju, izradilo je Program prostornog uređenja Hrvatske, kojim se utvrđuju mjere i aktivnosti za provođenje Strategije.\nDetaljnom analizom odabrane su četiri moguće lokacije koje su u potpunosti udovoljavale kriterijima (Psunj, Papuk, Moslavačka i Trgovska gora), a Programom prostornog uređenja Hrvatske (NN 50/99), Hrvatski sabor je 1999. godine kao preferentnu lokaciju za provođenje daljnjih istraživanja potvrdio područje Trgovske gore. Isto je potvrdila i Vlada Republike Hrvatske 2018. godine prihvativši Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radio aktivnog otpada.\nPodsjećamo da su se, potpisom međudržavnog ugovora, Hrvatska i Slovenija dogovorile da zbrinjavanje istrošenoga nuklearnog goriva (ING) i radioaktivnog otpada (RAO) iz Nuklearne elektrane Krško (NEK), uklone do 2025. godine. Međutim, ugovor predviđa i mogućnost da "ne postignu dogovor o zajedničkom rješenju odlaganja RAO i ING do kraja redovnog životnog vijeka" elektrane. U tom se slučaju, "obvezuju da će najkasnije dvije godine nakon tog roka završiti s preuzimanjem i odvoženjem RAO i ING s lokacije NEK-a i to svaka po polovinu" (te će samostalno snositi troškove svih onih aktivnosti zbrinjavanja koje nisu od zajedničkog značaja).\nNakon što Hrvatska i Slovenija na sjednici Međudržavne komisije koja prati provođenja Ugovora o NE Krško, održanoj na Bledu 30. septembra 2019. godine, nisu postigle dogovor o zajedničkom odlagalištu radioaktivnog otpada iz nuklearke u Vrbini pokraj Krškog, Hrvatska je odlučila nastaviti sa alternativnim aktivnostima u vezi s vlastitim odlagalištem.\nNa sastanku je Slovenija pristala zbrinuti polovicu radioaktivnog otpada nastalog radom Nuklearne elektrane Krško, no nije pristala zbrinuti institucionalni srednje i niskoradioaktivni otpad porijeklom iz Hrvatske usljed vremenskih ograničenja. Ovakvo rješenje nije bilo prihvatljivo za Hrvatsku, jer bi joj i dalje ostaje neriješeno pitanje zbrinjavanja radioaktivnog otpada iz vlastitih medicinskih postojenja i zdravstvenih ustanova.\nSlijedom toga, Hrvatska pristupa implementaciji vlastitog scenarija koji je prethodno bio pripremljen u slučaju nepostizanja dogovora sa Slovenijom. Tako je Ministarstvo Odbrane RH proglasilo lokaciju vojnog skladišta Čerkezovac na Trgovskoj gori neperspektivnom za vojne namjene, te je odlučeno je da će se lokacija ustupiti civilnim vlastima na korištenje. Primopredaja tog vojnog objekta je izvšena 24. januara 2020. godiine.\nPotom je aktiviran i Fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, kao nadležno tijelo Hrvatske koje treba preduzeti aktivnosti u vezi sa odlukama hrvatskih vlasti.\nPrema preliminarnim informacijama, eventualni početak gradnje Centra planiran je za 2023, a završetak za 2024. godinu Procijenjena vrijednost gradnje iznosi 10 miliona eura, a u Fondu kažu da to uključuje i istražne radove, projektiranje i ishođenje dozvola za rad. Skladišta Centra projektuju se za prihvat oko 3000 kubnih metara otpada, što je polovina ukupne količine pogonskog i dekomisijskog NSRAO iz Krškog te institucionalni radioaktivni otpad nastao na području Hrvatske, uključujući i onaj nastao razgradnjom skladišta u Institutu Ruđer Bošković i Institutu za medicinska istraživanja i medicinu rada.\nU skladu sa projekcijama hrvatskih vlasti, otprilike tri godine je predviđeni rok u kojem se planiraju završiti sva ispitivanja i studija utjecaja na okoliš koja podrazumjeva i određene istražne radnje poput geoloških bušenja a ista će se provoditi u Hrvatskoj ali i u bliskoj saradnji sa BiH kao zainteresovanom stranom u skladu sa međunarodnim standardima i propisima.\nOpravdana je bojazan i nezadovoljstvo građana koji gravitiraju u području Hrvatske i BiH vezanom za mogućnost skladištenja nuklearnog otpada u njihovoj blizini te mogućih štetnih posljedica po stanovništvo i okoliš. Građani Dvora su u nekoliko navrata održali proteste a svakako je naveći interes BiH sudbina naših građana koji žive u slivu rijeke Une, s obzirom da je odlagalište radio aktivnog otpada planirano samo 900 metara od zaštićenog područja Parka prirode Una i potencijalno ugrožava oko 250 hiljada naših sugrađana u 13 lokalnih zajednica.\nUpravo zbog ozbiljnosti situacije ishitrene odluke bez temeljite analiza nisu adekvatan odgovor BiH na eventualno ugrožavanje interesa njenih građana.\nDonošenje odluka koje su od dugoročnog interesa za BiH mora biti suštinski i kvalitetno urađeno, a ne samo populistički.\nRadi objektivnog informisanja javnosti, dužni smo napomenuti da su institucije BiH uključene u ovo problematiku od 2015. godine, a da od 2016. godine ekzistira Radna grupa sačinjena od predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti kojom predsjedava Srebrenka Golić i u kojoj je i poslanik Jasmin Emrić. Pomenuto radno tijelo je godinama intenzivno radilo u rješavanju ovog spornog pitanja. Vjerovatno su zbog dobrih rezultata predloženi za ponovno imenovanje, ovoga puta u Koordinaciono tijelo uz Editu Đapo, dnosno u Ekspertno tijelo.\nBez analize situacije, bez upoznavanja javnosti o do sada postignutom, bez izvještaja radne grupe koja je radila od 2015. godine i koja je obnovljena Zaključkom Parlamentarne skupštine od 4. februara 2020. i Doma Naroda od 14. februara 2020. godine o imenovanja radne grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogučom izgradnjom odlagališta nuklernog otpada na lokaciji Trgovska gora, neozbiljno je činiti ishitrene korake i duplirati tijela.\nOvo su aktivnosti koje je do sada preduzelo Ministarstvo vanjskih polova po ovoj problematici:\nTrgovska goraBisera Turkovićnuklearni otpad


4P pozicioniranje na tržištu kao važan segment poslovanja - Jovanovi Utisci\n4P pozicioniranje na tržištu kao važan segment poslovanja\n14/06/2020 14/06/2020 Jovan Vignjević\nTermin strateško pozicioniranje nije nov u Srbiji ali je nedovoljno iskorišćen. Pozicionirati se na nekom tržištu znači pronaći svoje mesto i tačku prepoznatljivosti. Društvene mreže su kanal komunikacije koji se danas najčešće koristi kada je u pitanju oglasno komuniciranje sa ciljnom publikom. Ali da bismo znali kome se obraćamo i na koji način komuniciramo sa našom ciljnom grupom moramo da pronađemo svoje mesto i poslovnu poziciju na tržištu na kome poslujemo.\nTačka prepoznatljivosti u mnogome zavisi od naših poslovnih ciljeva. To je vrlo često korak na kome se mnogi zadrže, ali neretko tu i ostanu. Definsanje poslovnih ciljeva svakako nije zaraditi više novca. U tu zamku vrlo često upadnu mali preduzetnici jer se plaše za svoje poslovanje i da li će imati dovoljno novca da sve troškove pokriju. Profit je nusproizvod našeg uspešnog poslovanja. Ako jasno, precizno i uspešno poslujemo, profit je nešto što se prirodno dogodi. Ali da bismo ga ostvarili moramo se strateški pozicinirati. Moramo imati jasan plan gde idemo i šta želimo da postignemo.\nŠta zapravo utiče na naše strateško pozicioniranje na tržištu pa samim tim i na društvenim mrežama kao kanalu komunikacije?\nDistribucija/mesto prodaje (Place)\nProizvod predstavlja razlog zbog čega zapravo i postojimo. Jer da nema proizvoda ne bi bilo ni naše poslovne priče. Zato je jako važno da jasno isprojektujemo šta je to što nudimo i koje su suštinske prednosti našeg proizvoda.\nNaš proizvod mora da bude prepoznat kao nešto što je potrebno, odnosno nešto što trenutno rešava neki problem. Razvoj proizvoda je proces koji prolazi faze od ideje, planiranja, proizvodnje, plasiranja, analiziranja pa sve do unapređivanja i prilagođavanja potrebama tržišta.\nMora da bude jasno definisan kvalitet proizvoda. Važno je obezbediti standard kvaliteta koji mora da bude kontinualan i nepromenljiv. Jer igranje sa izmenama ukusa, mirisa, oblika, modela poslovanja ili nekog drugog segmenta je veoma rizičan potez. Naša ciljna grupa, ma kolika ona bila, je naviknuta na jedno i to očekuje da dobije kada kupi. Ako ne dobije ono što očekuje gubimo poverenje naše ciljne grupe i odlaze od nas.\nProizvod mora da ima svoj oblik. Da ima jasnu formu i da bude na neki način prepoznatljiv. Da li po samom sadržaju proizvoda, pakovanju ili poruci koju šalje… Važno je da ima neku formu koju će naša publika prepoznati i prihvatiti.\nPotrebno je definisati svojstvo, funkcionalnost i garanciju proizvoda. Koja je njegova osnovna svrha i na koji način se koristi. Takođe, moramo znati koju potrebu ciljanog tržišta zadovoljava naš proizvod.\nVeoma važan faktor. Cena predstavlja direktno naš profit. Sve ostalo su troškovi. Ona u većini slučajeva određuje i našu ciljnu grupu.\nPostoji jedna izreka koju je moj deda vrlo često govorio: „Nisam dovoljno bogat da kupujem jeftine stvari.“\nIza ove rečenice ima mnogo istine. Ali ta rečenica je bila aktuelna u vremenu kada je on bio živ i kada je postojao zaista kvalitet. U to vreme se vrednovao kvalitet i dugotrajnost proizvoda za razliku od današnjeg vremena kada se neguje potrošačka kultura i masprodukcija svega.\nBilo kako bilo stvari nisu tako crne. I dalje se vrednuje i postoji kvalitet koji ima veoma disciplinovanu ciljnu grupu pa samim tim se očekuje da ima i adekvatnu cenu.\nVrlo često dolazimo u problem oko definisanja cene našeg proizvoda. Postoje matematički parametri i formule pomoću kojih možemo izračunati tržišnu i realnu vrednost proizvoda ali to ne mora da znači da će kao takav biti i prihvaćen od javnosti.\nJedno je sigurno. Ako radite „na sitno“ uvek će vas javnost posmatrati kao malog. Ali ako krenete sa „jačim“ cenama i to opravdate kvalitetom svog proizvoda na dobrom ste putu da se pozicionirate kao Premium proizvod i ljudima neće biti žao da vam plate. Jer znaju da za taj novac dobijaju kvalitet koji im je potreban.\nPostoji još jedan primer cenovne strategije iz prakse koji bih želeo da podelim sa vama.\nImam dva drugara koji proizvode sušeno dimljeno meso. Jedan prodaje slaninu po ceni od 1.000 dinara, a drugi po ceni od 750 dinara. I jedan i drugi su skoro identični sa kvalitetom slanine. Realno tu i ne može mnogo da se pogreši ako imaš iskustva i ako znaš da uradiš onako kako treba. Kada sam pitao ovog što prodaje po nižoj ceni zašto to radi kada ima prostora da proda za mnogo više, on mi je odgovorio: „Moja slanina će otići na tri adrese, a njegova samo na dve. Ja radim na količinu.“\nObojica imaju svoje tržište i obojica jako dobro posluju.\nZaista nema potrebe posebno isticati koliko je važan ovaj segment u poslovanju i strateškom pozicioniranju našeg proizvoda i firme na tržištu. Na žalost u Srbiji i dalje postoji mišljenje da je marketing i promotivne aktivnosti koje su sastavni deo marketinga predstavljaju trošak, a ne investiciju. Verujem da će se to sa novim generacijama mladih preduzetnika promeniti i da će svest o tome biti mnogo veća.\nKada pričamo o promotivnim aktivnostima tokom razvoja i pozicioniranja proizvoda na tržištu, svakako da društvene mreže imaju važnu ulogu na tom putu. Tokom promotivnih i oglasnih aktivnosti upoznajemo javnost i ciljnu grupu sa vrednostima našeg proizvoda. Pretvaranjem našeg identiteta u imidž utičemo na stvaranje željene reputacije među onima kojima se obraćamo. Više o ovoj temi možete pročitati ovde.\nNačin na koji se obraćamo publici i jezik kojim govorimo definiše sliku o nama u očima potrošača. Zašto je to važno? Korisnici društvenih mreža danas „kažnjavaju“ nekreativnost i nametljivost. Niko ne voli da mu se govori šta treba da radi. Ali svakako korisnici društvenih mreža vole da imaju poziv na akciju (Call to action).\nPoznavanjem pravila na koji način funkcionišu određene društvene mreže (u narodu poznato kao „poznavajući algoritam XY društvene mreže“) možemo veoma lako da odredimo model komunikacije. Konkretno… Postoji mišljenje da su na Fejbuku mame, tate, tetke, teče pa čak i babe i dede, a da su na Instagramu klinci. Manje više tako je. Takva podela postoji ali nije tako striktna. Fejsbuk je i dalje ozbiljan prodajni kanal i tako će uvek ostati. Zato je važno da na Fejsbuku razvijate svest o vrednostima vašeg proizvoda kod budućih potrošača, dok na Instagramu stvarate konekcije i gradite poverenje prema brendu.\nŠta je suštinski zadatak promocije nekog proizvoda ili usluge. Važno je pričanje priče koja mora da prati razvoj i prodaju proizvoda. Stvaranje i pričanje priče podrazumeva marketinške radnje koje prezentuju suštinsku vrednost proizvoda i zašto je on potreban. Koje su njegove prednosti ako se neko odluči da ga kupi.\nNa primer: Sapun nije samo sredstvo posle čijeg korišćenja budu čiste ruke. Suštinski to mu je na prvi pogled osnovna svrha. Ali ako pogledamo malo dublje u celu priču, možemo da konstatujemo da sapun smanjuje nivo zaraze kod dece i odraslih kao što je na primer žutica. Ili sprečava da u svoj organizam pomoću prljavih ruku unesemo prljavštinu koja može da izazove gliste.\nPromocija mora da pravi bazu prijatelja, a ne klijenata. Jer u eri društvenih mreža i dostupnosti svega i svakoga, distanca između kupca i prodavca je nestala. Sada je svako ko ima stranicu ili profil na društvenim mrežama svima dostupan. Kao takav nema mistike o veličini i nema onog strahopoštovanja. Već naša ciljna grupa očekuje od nas ono što i treba da bude promotivna aktivnost. Direktna komunikacija i obraćanje našoj ciljnoj grupi u prvom licu. Jer stvaranje poverenja prema brendu, proizvodu ili ljudima koji predstavljaju određenu uslužnu delatnost pruža nam mogućnost dugog opstanka na željenom tržištu.\nInterakcija je nešto što je takođe jako važno. Mnogi PR stručnjaci vole svoje kompanije u kojima su zaposleni ili one kompanije koje su ih angažovale da predstave kao društveno odgovorne. To je mač sa dve oštrice. Zašto?\nZato što može jako lako da se protumači da zloupotrebljavamo određenu populaciju (npr. samohrane majke, sirotišta na Kosovu itd.) kako bi o sebi stvorili sliku savesne kompanije i na taj način obezbedili sebi još jedno tržište i jaču poziciju kod već postojećih kupaca, odnosno klijenata.\nIskrenost i odgovornost je vrlina koja se i dan danas ceni. I uvek će!\nZato moramo da svojim radom i ponašanjem tokom komunikacije sa našom ciljnom grupom stvorimo pozitivnu reputaciju i izgradimo iskren odnos. Samo tako će nas naši potrošači pozicionirati kao nekog ko drži reč i nekog u koga mogu da imaju poverenja.\nDobro došli na ključno mesto. Sve prethodno ne vredi ako ova poslednja tačka ne funkcioniše onako kako bi trebalo. Jer na mestu prodaje vi imate direktan kontakt sa kupcem.\nU mnogim tekstovima na internetu i u stručnoj literaturi ćete pronaći informacije i pravila kako treba da izgleda vaše prodajno mesto ili webshop. Na koji način da poređate robu i kako da istaknete ono što želite da prodate.\nAli suštinski detalj koji je u ovom segmentu najvažniji jeste ODRŽAVANJE i PODRŠKA.\nTokom prodajnog levka radimo prvo upoznavanje (mi tržište i tržište nas) posle čega dolazi do neke od reakcija kao što su lajkovi, komentari ili deljenja na društvenim mrežama, odnosno razgovor/raspitivanje sa prijateljima o našem brednu i proizvodu. Treći korak je poseta našeg prodajnog mesta od strane zainteresovane ciljne grupe i na kraju konačno, PRODAJA. Ali tu se ne završava sve. Posle prodaje dolazi možda i teži deo. Održavanje i podrška.\nTokom rada normalno je da se dogode greške. Jer ko radi taj i greši. Baš iz tog razloga je potrebno da budemo na raspolaganju našem kupcu i nakon prodaje. Najlepše je kada odradimo odlično promotivni deo i prodamo. Novac je u našem džepu. Ali mi smo i dalje odgovorni za ono što smo prodali.\nSvako od nas je persona za sebe i ne postoje dve iste osobe. Ali postoje grupe interesovanja i grupe parametara koje utiču na našu odluku šta ćemo kupiti i od koga ćemo kupiti. Jedan od tih parametara, koji je u trendu rasta, jeste Održavanje i Podrška.\nPrimer 1. Zamislite da ste od nekog provajdera kupili paket interneta i televizije i da nemate podršku ako vam nešto ne funkcioniše. Da li biste produžili ugovor sa takvom firmom?\nPrimer 2. Zamislite da kupite redak automobil čiji prodavac ne nudi mogućnost servisiranja i lakog održavanja. Da recimo ne postoji servis koji ima sve delove nego vi morate sami da naručujete iz Kine ili neke druge države i da čekate po 3 ili više meseci.\nPrimer 3. Kupite obuću u prodavnici u kojoj ne može da se izvrši zamena ako osobi kojoj ste kupili patike na poklon veličina ne odgovara. Vrlo verovatno biste takav prodajni objekat obišli u širokom luku.\nPrimer 4. Odete u diskont fabrike PVC i ALU stolarije i nakon kupovine zamolite da vam pošalju majstore za ugradnju jer vi ne poznajete ni jednog majstora koji to radi. Prvo čekate 4 dana da se pojave majstori, pa kada se i pojave, rade 5 dana posao koji može da se uradi za 1 dan. Budu drski kada im prebacite da su spori i naljute se što nemate razumevanja prema njihovoj profesiji jer su svi majstori otišli za Nemačku pa ih ima jako malo koji rade u Srbiji. Pauzu prave na svakih pola sata i očekuju da im obezbedite doručak, piće i „čast“ kada sve završe. Konačno je sve završeno, vama ne može da se otvori prozor. Zovete podršku koja dođe posle 3 dana i naplati vam izlazak na teren.\nVerujem da ste shvatili poentu. Nega kupca i nakon prodaje, pozicionira našu firmu/kompaniju/agenciju kao društveno odgovornu! E to je ono što se danas ceni i što u velikoj većini slučajeva na kraju prodaje proizvod ili uslugu!\nMožemo da zaključimo da naša prepoznatljivost (bez obzira šta to bilo) definiše našu poslovnu poziciju na tržišu na kojem poslujemo.\nPiše: Jovan Vignjević, CEO & Founder DIGITAL CABBAGE\nDatum: 14.06.2020. god.\n← Šta je Workplace Experience Manager?\nŠta utiče na uspeh marketing kampanje? →


Nike Air Max 270 React muške patike su obojene u različite nijanse plave u gornjem delu.\nGornji deo je sačinjen od kombinacije sintetike, kože i izvrnute kože, koji mu istovremeno daju izdržljivost i elegantan izgled.\nSrednji đon kombinuje mekanu React penu i 270 Max Air vazdušni jastuk koji će amortizovati vaš svaki korak.\nGumeni đon će onemogućiti proklizavanje vašeg stopala.\nBoja: bela, plava, teget\n270 Max Air ispod pete\nGornji deo od sintetike, kože i izvrnute kože


Niš - Venerin san\nAutor: beogradski fantom Tema: Niš (Pročitano 477 puta)\n« poslato: 05. oktobar 2010, 16:56 »\nNiš i šira okolina imaјu umereno-kontinentalnu klimu. Srednja godišnja temperatura јe 11,2°C. Naјtopliјi mesec јe јul sa prosečnom temperaturom od 21,2°C, a naјhladniјi јanuar sa srenjom temperaturom od 0,2°C. Godišnje u proseku padne 567,25 mm kiše i snega po metru kvadratnom. Prosečni vazdušni pritisak јe 992,74 milibara. Godišnje ima 123 kišovita dana i 43 dana pod snegom. Prosečna јačina vetra јe nešto manja od 3 bofora.\nKao saobraћaјni čvor evropskih putnih i železničkih pravaca, sa aerodromom, lako јe dostupan iz svih pravaca. Kao savremeni univerzitetski grad sa preko 250.000 stanovnika, istovremeno јe prirodni, društveni, privredni, obrazovni, zdravstveni, kulturni i sportski centar јugoistočne Srbiјe. Područјe grada zahvata površinu od 597 km2, na kome se nalaze Niš, Niška Banja i 68 prigradskih naselja.\nTrideset klinika, zavoda i instituta koјi istovremeno čine nastavnu bazu Medicinskog fakulteta, kao i veliki broј drugih medicinskih instituciјa, predstavljaјu potenciјal niškog zdravstvenog centra koјi svim sugraђanima i stanovnicima ovog dela zemlje omoguћava korišћenje savremene zdravstvene zaštite i mnoga dostignuћa moderne medicine.\nSa Niškom banjom, posebnim balneološkim centrom u neposrednoј blizini grada, aktuelna turistička ponuda Niša pruža moguћnosti za banjski, lečilišni, poslovni, kongresni turizam, kao i veћe sportske i kulturne manifestaciјe. Broјna su i izletišta koјa svoјim prirodnim lepotama spadaјu u naјlepše u Srbiјi.\n« Odgovor #1 poslato: 15. januar 2011, 22:32 »\n116 date prim. 88\n« Odgovor #2 poslato: 03. februar 2012, 20:18 »\n« Odgovor #3 poslato: 03. februar 2012, 21:14 »\nUlazak u tvrđavu i gleda na centar grada....\n« Odgovor #4 poslato: 03. februar 2012, 21:27 »\nAarhitekta Dimitrije T. Leko sagradio spomen kapelu Ćele kula u Nišu. Ovo vredno zdanje je kvadratne osnove, nad kojom je, preko osmougaonog tambura izvedeno kube pokriveno šatorastim krovom sa ćeramidom. U dekorativnoj obradi fasade uočavaju se kako ističe Nestorović, mešavina vizantijskih i romanskih motiva, a cela kompozicija podseća na oblik turskog turbeta".\n« Odgovor #5 poslato: 06. februar 2012, 13:39 »\n« Odgovor #6 poslato: 06. februar 2012, 13:45 »\n« Odgovor #7 poslato: 11. januar 2013, 13:30 »\nNiš: Kapija u carevu čast\nSVI su izgledi da će spomenik caru Konstantinu biti konačno podignut u njegovom rodnom Nišu tokom ove godine\nSVI su izgledi da će spomenik caru Konstantinu biti konačno podignut u njegovom rodnom Nišu (Naisusu) tokom ove godine. Mada je sve govorilo da godinu velikog jubileja, 17 vekova od kako je ovaj rimski car doneo Milanski edikt, Niš neće dočekati sa pravim obeležjem, u sredu je u Ministarstvu kulture najavljeno da će spomenik, ipak, biti podignut.\nZa ovaj posao pre nekoliko godina na konkursu je izabran projekat vajara Vuka Đuričkovića, pod nazivom “Konstantin kapija”. I ovoga puta raspoloživa sredstva “diktiraće” da li će ovo grandiozno delo biti izvedeno do kraja ili će biti iskorišćen samo jedan deo (figuralna kompozicija).\n- Ukoliko bi u jednoj reči pokušali da sažmemo značaj nasleđa cara Konstantina, čini se da bi reč “preobražaj” na najbolji način označila ishod njegove vladavine - kaže, za “Novosti”, Đuričković. - Zaveštanje cara Konstantina daleko prevazilazi njega samog, zbog čega je oblikovanje jednog duhovnog simbola koji bi trebalo da prikaže pobedu hrišćanskih vrednosti bilo potrebno svesti na skulpturalno-arhitektonsku celinu, u čijem se središtu nalazi čin odluke preobražaja, trenutka prelaska iz jednog poretka u drugi.\nVajar je kapiju zamislio kao simbol transparentnog prolaska iz starog duhovnog poretka u hrišćanski i uzdizanja hrišćanskih vrednosti kroz usklađivanje duhovnog sa materijalnim. Ravan na kojoj je postavljena skulptura po zlatnom preseku deli kapiju na podzemni i nadzemni deo. Podzemni deo simbolično predstavlja katakombe iz prvih vekova hrišćanstva, a nadzemni razdoblje nakon objavljivanja Milanskog edikta koji je omogućio slobodno izražavanje hrišćanske vere i početak pobede hrišćanskog prosvetljenja i prosvećenja.\n- Skulptura se nalazi na kubusnom tronu, koji simboliše vladavinu razuma, a ukazuje na Konstantinovu svesnost čina kome je podredio svoj život. Kubusna forma trona na simboličan načun ukazuje na usklađenost i razumsku vezu sa novim duhovnim poretkom i dovodi figuralnu kompoziciju - skulpturu cara Konstantina - u jedinstvenu vezu sa četvrtastim bazenom ispunjenim bistrom vodom, koja simboliše vodu pročišćenja i krštenja. Oblik i položaj figuralne kompozicije ukazuju na čin Konstantinovog duhovnog preobražaja, odnosno pokazuju trenutak kada imperator levom rukom odlaže mač - simbol materijalne moći, a desnom rukom uzima krst - simbol hrišćanske pobede - kaže Đuričković.


vencanje Архиве | Страница 7 од 26 | Venčanice dar\nVenčanice za visoke neveste\nadminvencanja0 Comments26/11/2020 iznajmljivanje venčanica, kratke venčanice, prodaja vencanica, rezervacija venčanica, salon venčanica, šivenje po meri, venčanica, vencanice, venčanice beograd, venčanice dar, venčanice od čipke, vencanice u boji, venčanice u sirena stilu, vencanice u stilu princeze, venčanice za visoke neveste, vencanje, visoka moda, visoka moda beograd Uncategorized\nVenčanice za visoke neveste učiniće posebnim najvažniji dan u vašem životu. Od trenutka kada na ruci zasija prelepi verenički prsten počinje euforija koju nosi organizovanje proslave. Bez obzira što je pandemija…\nadminvencanja0 Comments18/11/2020 etno pojas, etno venčanice, iznajmljivanje venčanica, jelek, kratke venčanice, libada, prodaja vencanica, rezervacija venčanica, salon venčanica, salon venčanica beograd, šivenje po meri, venčanica, vencanice, venčanice beograd, venčanice dar, venčanice od čipke, vencanice u boji, venčanice u sirena stilu, vencanice u stilu princeze, vencanje Uncategorized\nEtno venčanice unose posebnu draž u vaš wedding look. Sigurni smo da ne postoji devojka na svetu koja makar jednom u životu nije maštala o svom venčanju. Počev od čarobnog prostora…\nVenčanice za zimska venčanja\nadminvencanja1 Comment13/11/2020 iznajmljivanje venčanica, prodaja vencanica, rezervacija venčanica, salon venčanica, salon venčanica beograd, salon venčanica dar, šivenje po meri, venčanica, vencanice, venčanice beograd, venčanice od čipke, vencanice u boji, venčanice u sirena stilu, vencanice u stilu princeze, venčanice za zimska venčanja, vencanje, zima, zima 2020, zimske venčanice, zimsko venčanje Uncategorized\nVenčanice za zimska venčanja učiniće savršenim najvažniji dan u vašem životu. Iako kalendarski nije još uvek tu, zima uveliko kuca na naša vrata. Sa dolaskom hladnih jesenjih dana buduće neveste uveliko…


AMERICKE AKITE stenci sampionskog porekla :: Svaštara - oglasi brzo i jednostavno\n27.09.2019 ID 1379933\nAMERICKE AKITE, stenci od oba roditelja sampiona, stim da im je otac bio svetski sampion, naravno to mogu i dokazati - imaju papire od oca, poreklo je vrhunsko, uskoro ce biti spremni za preuzimanje, ocisceni su, jos malo pa ce biti i vakcinisani. Dva crna muska steneta i dve braon zenska steneta. Otac: CH.Golden Azra's Prince of Red Mist Majka: Melany Beauty Cena: dogovor Milos Vojnovic, Temerin Tel: +381(0)604379978\nTemerin vidi na mapi


Vila Moschos Sivota Letovanje 2021. - Sivota Apartmani za Leto 2021. | Dream Tours\nPocetna » Sivota » Vila Moschos\nVila Moschos - Sivota\nVila Moschos se nalazi u blizini luke, na oko 400 metara od plaže i na oko 200 metara od centra. Nalazi se u mirnijem delu Sivote i jedan je od boljih objekata privatnog tipa. Raspolaže dvokrevetnim studijima, dvokrevetnim studijima sa pomoćnim ležajem (maksimalno za dvoje odraslih i jedno dete do 12 godina), kao i četvorokrevetnim apartmanom. Svaka smeštajna jedinica ima kupatilo ( tuš/WC ), kompletno opremljenu kuhinju, TV, balkon, kao i klima uređaj čije korišćenje se doplaćuje na licu mesta (3 € dnevno po smeštajnoj jedinici). Ova doplata nije obavezna. Vila ima peškire, kao i besplatan Wi-Fi internet.\nCenovnik – Vila Moschos Sivota Leto 2021.\n1/4 APP 115 155 185 245 305 305 305 279 225 165 109\n1/2+1 STD PR 125 185 245 285 349 349 349 305 265 195 139\n1/2 STD PR 129 189 249 289 355 355 355 309 269 199 145\n1/2 STD 135 195 255 295 359 359 359 315 275 205 149\n1/4 APP 55 95 125 185 245 245 245 219 165 105 79\n1/2+1 STD PR 65 125 185 225 289 289 289 245 205 139 99\n1/2 STD PR 69 129 189 229 295 295 295 249 209 145 105\n1/2 STD 75 135 195 235 299 299 299 255 215 149 109\nSP – oznaka za smeštajne jedinice koje se nalaze u spuštenom prizemlju.\nDeca od 2 – 12 godina u pratnji dve punoplatežne osobe plaćaju cenu autobuskog prevoz 40 € (imaju sedište u autobusu, nemaju krevet).\nVila Moschos Sivota\nSivota Letovanje 2021.\nVila Moschos Sivota Leto 2021.\nVila Moschos – Sivota


NALED - Zdrava inicijativa\nPravne reformePrioritetne reformeZdrava inicijativa AŽURIRANO: 29.03.2016.\nNa inicijativu lokalnih samouprava, zdravstvenih ustanova i privrednika u zdravstvenom sektoru, Privredna komora Srbije (PKS) i Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED), pokrenule su javni dijalog o funkcionisanju i održivosti sistema zdravstvene zaštite na lokalnom nivou.\nPolazeći od činjenice da je postojećim Zakonom o zdravstvenoj zaštiti (2005), propisan početak procesa prenošenja nadležnosti nad zdravstvenim ustanovama primarne zdravstvene zaštite od 1. januara 2007. godine, opštine i gradovi su dobili značajnu ulogu u sistemu zdravstvene zaštite Republike Srbije. Ovaj složeni proces je podrazumevao niz formalno-pravnih postupaka i aktivnosti na praktičnom organizovanju zdravstvene službe. Ipak, brojni nasleđeni problemi, ekonomska kriza, rastuće potrebe u zdravstvu stvorili su dodatni teret u funkcionisanju zdravstvenih ustanova. Efekti decentralizacije u zdravstvenom sistemu do sada nisu ozbiljnije podvrgnuti istraživanju i sagledavanju načina za poboljšanje funkcionisanja zdravstvene zaštite na lokalnom nivou, posebno kada su u pitanju zdravstvene ustanove čiji je osnivač lokalna samouprava.\nPosebnu pažnu zainteresovane javnosti zaokuplja problem održivog finansiranja domova zdravlja i apoteka. Rastuća dugovanja domova zdravlja i apoteka (100 miliona dinara na mesečnom nivou sa ukupnim dugom od 9,5 milijardi dinara u vreme publikovanja ovog izveštaja), te sve češće blokade računa pojedinih zdravstvenih ustanova, nameću potrebu za zajedničkom analizom odgovornosti i preispitivanja postojećeg modela finansiranja i obezebeđivanja zdravstvene zaštite na lokalnom nivou.\nKao sastavni deo javnog dijaloga o uspostavljanju održivog zdravstva, stručni tim NALED-a sproveo je prvo sveobuhvatno istraživanje o funkcionisanju zdravstvene zaštite u opštinama i gradovima Srbije, čiji rezultati mogu poslužiti kao polazna osnova za preko potrebne reforme u ovoj oblasti. Takođe, nakon obavljenog istraživanja organizovan je i okrugli sto „Javno-privatni dijalog za održivo zdravstvo“ u cilju pronalaženja najboljih rešenja koja će postojeći sistem funkcionisanja i finansiranja zdravstvenih ustanova na lokalu učiniti održivim.\nPublikacija Istraživanje o zdravstvenoj zaštiti na lokalnom nivou\nPublikacija Javno-privatni dijalog za održivo zdravstvo\nPrezentacija Rezultati istraživanja o zdravstvenoj zaštiti\nPrezentacija Reforma sistema zdravstvene zaštite u Norveškoj Video