Владимир Бурсаћ: Поводом књиге В. Ђ. Мишине „Меморандуми Синода СПЦ 1941–1942“ - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 30 decembra, 2020\nVladimir Bursać: Povodom knjige V. Đ. Mišine „Memorandumi Sinoda SPC 1941–1942“\nMrtvi nažalost ne mogu da govore u svoje ime. Mi, njihovi potomci, rođaci i sunarodnici to moramo da činimo za njih. Pitanje je samo da li to umemo, možemo i želimo.\nŠta možemo saznati iz nove knjige direktora Muzeja žrtava genocida, Veljka Đurića Mišine, “Memorandumi Svetog arhijerejskog sinoda Srpske pravoslavne crkve 1941-1942. godine vojno-upravnim komandantima Srbije“?\nDa su se u prvoj godini rata, 1941. godine, nakon okupacije i podele Jugoslavije, dešavali stravični zločini nad pravoslavnim srpskim življem, u užasu nečega što se zvalo Nezavisna Država Hrvatska (NDH). Da su se dešavala ubijanja, mučenja, zatvaranja, odvođenja u koncentracione logore, nasilno pokatoličavanje, rušenja pravoslavnih crkava, pljačkanja i ucene, islamizacija i unijaćenje. Da je Srpska pravoslavna crkva (SPC), u isto vreme bila žrtva i svedok tih stradanja i zločina. Podsetimo na početku, da su trojica arhijereja SPC na teritoriji NDH stradala prvih meseci rata. Vladika banjalučki Platon (Jovanović) je 5. maja 1941. godine mučki i tajno ubijen i bačen u reku Vrbavu, Mitropolit dabro-bosanski Petar (Zimonjić) je lišen slobode u Sarajevu 12. maja i ne zna se mesto i vreme njegove nasilne smrti (Zagreb? Jadovno? Jasenovac?), Episkop Gornjo-karlovački Sava (Trlajić) je slobode lišen 17. jula i nestao je sredinom avgusta 1941. (Jadovno? Velebit?).\nSaznajemo da je srpski narod, okupiran od strane spoljnih i unutrašnjih snaga, u rasparčanoj državi, ipak imao institucije koje su smogle snage da prikupljaju svedočanstva i dokumente o stradanjima i zločinima koji su se odvijali nad narodom, njegovom imovinom, sveštenicima i hramovima. Da prikupljaju svedočanstva i dokumente, sistematizuju ih i katalogizuju, i potom svedoče o tome vojno-upravnim komandama okupacionih snaga. Koje su to institucije?\nPre svega, SPC, čijim Svetim Arhijerejskim Sinodom tokom 1941-45. u odsustvu pritvorenih Patrijarha Gavrila (Dožića) i Episkopa žičkog Nikolaja (Velimirovića), predsedava Mitropolit skopski Josif (Cvijović). Mitropolit Josif je takođe izbeglica, jer je početkom maja 1941. godine proteran iz Skoplja, od strane bugarskih okupacionih vlasti. U Beogradu zatiče nekoliko episkopa i obnavlja rad Sinoda. Već tokom jeseni 1941. Sinod osniva Komisiju sa zadatkom da prikuplja građu o stradanjima SPC i srpskog naroda u oblastima Jugoslavije koje su ostale izvan teritorije Srbije i Banata. Članovi Komisije su: Episkop zvorničko-tuzlanski (i administrator Mitropolije dabro-bosanske) Nektarije (Krulj) kao predsednik, profesor Beogradskog univerziteta dr Milenko Filipović i profesor BU dr Pero Slijepčević kao članovi. Tehničko osoblje komisije su bili: Bogoljub Ćirković profesor bogoslovije, Žarko Popović sekretar Crkvenog suda iz Sarajeva, Pero Jovanović pripravnik Crkvenog suda iz Tuzle, dr Ljubomir Durković i Milan Komlenić, daktilograf Crkvenog suda iz Pakraca. Ministarstvo prosvete dodelilo je kasnije ovoj komisiji na rad profesora katihetu Svetozara Dušanića.\nDruga institucija je akademski i naučni aparat Beogradskog i drugih univerziteta.\nMilenko Filipović je priznati etnolog i istoričar, učenik Jovana Cvijića, Tihomira Đorđevića i Veselina Čajkanovića, profesor Filozofskog fakulteta u Skoplju koji je maja 1941. godine morao da napusti Skoplje i vrati se u Beograd na matični Filozofski fakultet.\nPero Slijepčević je književni kritičar i naš najveći germanista, diplomirao je germanistiku i filozofiju u Beču, a doktorirao u Frajburgu u Švajcarskoj. Bio je profesor germanistike na Filozofskom fakultetu u Skoplju i takođe je izbeglo lice u Beogradu.\nBogoljub Ćirković, lingvista po struci, profesor je Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta BU. Vredno je pomenuti njegovo angažovanje u Patrijaršijskoj biblioteci u Sremskim Karlovcima, koju su vlasti NDH zatvorile, a knjige i dokumenta transportovale vagonima i kamionima u Zagreb.\nLjubomir Durković-Jakšić je završio Pravoslavni bogoslovski fakultet BU, Filozofski fakultet BU (doktor istorijskih nauka) i Pravni fakultet u Varšavi (kanonsko pravo) i bio je upravnik Patrijaršijske biblioteke.\nSvetozar Dušanić je potonji osnivač i upravnik Muzeja SPC pri Patrijaršiji, gde je nasledio dr Radoslava Grujića.\nNektarije (Krulj), episkop zvorničko-tuzlanski, doktor je pravnih nauka sa univerziteta u Beču i Zagrebu.\nTreća institucija koja je učestvovala u ovome je Komesarijat za izbeglice u Vladi narodnog spasa Milana Nedića. Na čelu Komesarijata je bio Toma Maksimović, predsednik Srpskog privrednog društva “Privrednik“ (osnovao ga Vladimir Matijević 1897. godine), direktor fabrike “Bata“ iz Borova i predratni predsednik opštine Borovo. Komesarijat za izbeglice je sačinio 3032 zapisnika o saslušanju izbeglih lica, koje je sve u prepisu ustupio Sinodskoj komisiji.\nMilan Nedić; Toma Maksimović\nPrvobitna ideja je bila da Kancelarija Sinoda SPC obrađuje izveštaje dobijene od proteranih i izbeglih sveštenika koji su se spasili dolaskom u okupiranu užu Srbiju. Međutim, kako broj pristiglih izbeglica a sa njima sveštenika i službenika svakodnevno raste tokom leta 1941. godine, Mitropolit Josif i njegovi saradnici shvataju da kancelarija Sinoda nema kapacitet, tehničke mogućnosti ni potreban metodološki pristup, da taj posao odradi valjano. Zbog toga se osniva pomenuta Komisija. Komisija je napravila uputstvo o izveštajima sveštenih lica i crkvenih službenika, napravila je plan sistematizacije građe, kao i dve kartoteke, jednu po imenima lica koja se pominju u izveštajima i drugu po sadržaju izveštaja odnosno po srezovima na koje se odnose. Svi izveštaji sveštenih lica su prekucani na mašini a bilo ih je 4504 (72 mađarska zona, 606 bugarska zona, 2203 NDH, 508 beogradsko-karlovačka mitropolija, 1026 Sandžak i Kosovo, 89 opštih). Zajedno sa 3032 zapisnika o saslušanju izbeglih lica Komesarijata za izbeglice, Komisija je tako sakupila, obradila i sistematizovala u dve kartoteke više od 7500 svedočanstava.\nPokušajmo da zamislimo dve ili tri decenije neprekidnog rada ovakve komisije, sa razgranatom mrežom oblasnih kontakata, sa desetinama hiljada obrađenih izveštaja i svedočanstava, sa sređenom kartotekom po imenima žrtava i po oblastima/srezovima/događajima. Danas ne bi postojao problem stvarnih ratnih gubitaka u Drugom svetskom ratu na prostoru Jugoslavije. Metodom poimeničnog popisivanja žrtava rata, koja je jedini ispravan način za ovakav posao, imali bi konačni spisak žrtava Drugog svetskog rata na prostoru Jugoslavije. Istorijska istina o događajima tokom Drugog svetskog rata bi bila utvrđena. Ne bi bilo 75 godina pokušaja procena i aproksimacija broja žrtava rata 1941-45, niti pokušaja naučnih analiza i metodološke obrade tako dobijenih brojeva i podataka. Ne bi bilo polemisanja niti dnevnopolitičkih rasprava o broju žrtava. Ne bi bilo mistifikacija, revizije istorije, pretvaranja zločinaca u žrtve, a žrtava u one koji su počinili genocid. Ne bi bilo čuvara i branilaca okruglih brojki (700.000, 35.000, 12.000) koji medijskom bukom zaglušuju svaki pokušaj da se utvrdi šta se zaista dogodilo. Sve bi bilo potpuno drugačije. Kako izgleda to potpuno drugačije, pokušava da nam saopšti knjiga “Memorandumi Svetog arhijerejskog sinoda Srpske pravoslavne crkve 1941-1942. godine vojno-upravnim komandantima Srbije“. To potpuno drugačije od dosadašnjeg Muzeja žrtava genocida, pokušava da napravi i Veljko Đurić Mišina.\nPomenimo još one koji su preduzeli sve da memorandumi oktobra 1941. godine stignu do Vlade u Londonu, komplikovanim putevima britanskih obaveštajnih centara preko Istanbula i Kaira.\nTo su Momčilo Ninčić i Milan Gavrilović.\nMomčilo Ninčić je bio vrhunski ekonomista, profesor Velike škole u Beogradu, doktor prava sa Sorbone, Ministar finansija, prava, trgovine i spoljnih poslova tokom 20-tih godina. Predsednik Skupštine Lige naroda 1926/27, jedan od arhitekata Male Antante i saveza sa Grčkom, dopisni član Srpske Kraljevske Akademije od 1937. godine. U Vladi Dušana Simovića u Londonu bio je Ministar spoljnih poslova. Bio je za Jugoslaviju, ali je nakon primljenih izveštaja o zverstvima počinjenim nad Srbima u NDH, došao do zaključka da je opredelenje Hrvata prema Jugoslaviji drugačije. Obzirom da je 20-ih godina sprečavao britanski uticaj na Balkanu, ne treba da čudi što se Forin Ofis nije slagao sa njegovom spoljnom politikom, pa je izbačen iz Vlade Slobodana Jovanovića početkom 1943. godine, što predstavlja početak zaokreta u odnosu na situaciju na jugoslovenskom ratištu.\nMilan Gavrilović je doktor prava sa Sorbone, vođa Zemljoradničke stranke, od juna 1940. poslanik u ambasadi u Sovjetskom Savezu, od jula 1941. godine otpravnik poslova izbegličke Vlade u Moskvi, od januara 1942. do avgusta 1943. Ministar pravde, poljoprivrede, snabdevanja i ishrane u vladama u egzilu.\nMilan Gavrilović (Izvor: Srbi na okup)\nKo su ljudi koji su sprečili da Memorandumi i podaci koje je pomenuta Komisija sakupila stignu do naše i svetske javnosti, istorijskih udžbenika i našeg kolektivnog istorijskog pamćenja? Ko su ljudi koji su to sprečili i doveli do toga da mi i danas živimo u društvu koje nema stvarnu sliku šta se uopšte dogodilo tokom Drugog svetskog rata. Društva koje ne zna istinu o događajima, veruje u tvrdnje i brojke koje niko nije dokazao, i za koje će neko sa druge strane, vrlo vešto dokazivati da nisu istinite? Šta će se onda dogoditi? Onda će se sva ta kula od poluznanja, tvrdnji, neizbrojanih brojki, predrasuda, mistifikacija, postavljenih zamki, podmetnutih falsifikovanih dokumenata, naknadne griže savesti onih koji su ubijali u ime revolucije, srušiti u prašinu, jer nije bila građena od temelja, kako je trebalo.\nPomenimo sve te ljude jer su oni svoj zadatak uspešno izvršili:\nRudolf Bićanić student ekonomije u Parizu i doktor prava iz Zagreba. Veran Mačekovac i funkcioner Hrvatske seljačke stranke koji je svojom studijom “Ekonomska podloga hrvatskog pitanja“ iz 1938. godine (izdavač i pisac predgovora drugog izdanja Maček lično, prvo izdanje je bilo zabranjeno) postavio temelje privredne i socijalne politike HSS-a i Banovine Hrvatske i stvorio tvrdnju o „srbijanskoj eksploataciji hrvatskog gospodarstva“. Tada postavljene teze, prihvaćene kao dokazi hegemonizma “srbijanske“ politike danas možete prepoznati u vojvođanskom autonomaštvu. Osnivač je i prvi čovek Zavoda za proučavanje seljačkog i narodnog gospodarstva (preteča Instituta za društvena istraživanja) a jedan je od članova uprave Gospodarske sloge, udruženja HSS-a, gde je radio i dr Juraj Krnjević (potpredsednik i ministar Vlade u izbeglištvu). Kao čovek iz kabineta Juraja Šuteja ministra finansija Vlade Dragiše Cvetkovića dolazi na čelo Direkcije za spoljašnju trgovinu Jugoslavije. U Vladi u izbeglištvu u Londonu je član Odbora za propagandu i Prvi viceguverner Narodne Banke Jugoslavije do 1943. godine. On je tvorac kontra-Memoranduma iz decembra 1941. godine, kojim se pobijaju optužbe iz Memoranduma SPC nemačkom generalu Heinrichu Danckelmannu o odgovornosti hrvatskog naroda za zločine nad srpskim življem. Poriče se kolektivna odgovornost hrvatskog naroda, a okrivljuju Nemci, Italijani i ustaše. Kao Viceguverner NBJ krajem 1943. godine blokirao je državni novac u Brazilu i stavio ga na raspolaganje KNOJ-u, čime je obezbedio sebi budućnost u posleratnoj Jugoslaviji. Početkom 1944. se udaljio od politike Vlade u izbeglištvu i preko radija BBC pozvao da se pridruže NOB-u svi oni koji do tada nisu. Nakon rata uvaženi profesor Pravnog fakulteta u Zagrebu od 1946-1968. godine. Iako se 1945. godine razišao sa Mačekom, ostao je veran Mačekovim obaveštajnim vezama, jer mu je supruga bila Britanka, pripadnica ATS (pomoćne teritorijalne službe britanske vojske) u činu majora, i radila je u vojno-obrazovnoj službi.\nGeneral Dušan Simović je onemogućio da dr Miloš Sekulić, novembra 1941. godine objavi podatke o stradanju srpske crkve i Srba na konferenciji pred 200 prisutnih novinara. Razlog je što bi “to moglo da rasturi Jugoslaviju“. Nakon emigriranja iz zemlje u aprilskom ratu, Simović kao Predsednik Vlade ubrzo gubi poverenje većine ministara. Prvu ozbiljnu krizu u vladi izazivaju vesti o masakrima režima NDH nad srpskim stanovništvom koji pristižu u London početkom jeseni 1941. godine. Hrvatski ministri, predvođeni Jurajem Krnjevićem smatraju da je to samo propaganda, da je u pitanju delo šačice pojedinaca, čvrsto se držeći svojih zahteva o garancijama za autonomiju Banovine Hrvatske. Vremenom njihova beskompromisnost raste, kako izgledi za konačno rešavanje hrvatskog nacionalnog pitanja na terenu rastu, što izaziva nelagodu srpskih ministara. Ovi sa druge strane, odbijaju da ponove podršku sporazumu koji je iznedrio Banovinu Hrvatsku, sumnjajući u privrženost Jugoslaviji ministara Hrvata. Srpske ministre Simović je izgubio tako što se ponašao autoritativno, oslanjajući se na Hrvate i Slovence ministre, da bi izgubio hrvatske ministre, kako ističe dobro obavešteni Jozo Tomašević, kada je počeo da ih kritikuje. Forin ofis pokazuje svoje razočarenje u Vladu generala Simovića već početkom jeseni 1941. godine, i smatra je “slabom, podeljenom, teškom, tvrdoglavom, uobraženom i neobaveštenom, nepredusretljivom“. Rezultat je paraliza Vlade, pretnja grupnim ostavkama ministara, pa je Simović smenjen početkom januara 1942. godine, a penzionisan januara 1943. godine. Početkom 1944. godine pokazuje potpuni zaokret ka situaciji na jugoslovenskom ratištu i 20. februara 1944. godine u čuvenom obraćanju preko radija BBC poziva na podršku NOV-u i NOP-u. U Beograd se vraća u proleće 1945. godine, svedok je na suđenju generalu Mihajloviću i ostalim kolaboracionistima. Mirno je živeo u Titovoj Jugoslaviji, uživajući penziju do 1962. godine. General Simović je proizvod pogrešne kadrovske politike Vojske Jugoslavije koja je istiskivala ljude koji misle, a isticala ljude koji slušaju. Veoma podseća na Titove generale, a eonima je daleko od oficira koje su iznedrile Kneževina i Kraljevina Srbija.\nGeneral Dušan Simović (Izvor: Vikipedija)\nLuj Adamič (Alojz Adamič) američki novinar i književnik slovenačkog porekla koji u 16. godini napušta školovanje u Jezuitskoj školi u Ljubljani i emigrira u SAD (1913. godine). Prethodno izbačen iz gimnazije zbog đačkih demonstracija. Prve godine u SAD provodi u brojnoj hrvatskoj emigraciji u San Pedru u Kaliforniji. Predratna dela su mu obeležena socijalnom tematikom radnika, imigranata i fabulacijama o Jugoslaviji, posebno o kralju Aleksandru. Povezan sa slovenačkim komunistima (Kardelj, Kidrič, Vidmar). Njegovi tekstovi o kralju uoči i nakon atentata u Marseju su imali snažan odjek u SAD. Bili su jednostrani (preneo je mišljenje slovenačkih komunista), tendenciozni (“grupe nošene patriotizmom se spremaju da ubiju tiranina“), groteskni (“monarha koji je u stalnom strahu od atentata čuva 15.000 agenata i 40.000 telohranitelja“), hvališući (on je predvideo smrt vladara), ostrašćeni i netačni (komunisti, bugarski i hrvatski nacionalisti trpe teror i nečovečno ponašanje zbog političkih razloga). Tekstovi su bili takvi da su Nikola Tesla i Mihajlo Pupin lično odgovorili na Adamičeve napade na Jugoslaviju, pismima u Njujork Tajmsu. Osnivač je Ujedinjenog odbora američkih Jugoslavena koji je bio u službi partizanske propagande. Posle rata povremeno boravio u Jugoslaviji. Od 1949. je dopisni član Slovenačke akademije nauka i umetnosti. Njegova smrt 1951. godine je posle istrage označena kao samoubistvo, ali to je vreme previranja u Jugoslaviji pa se sumnjalo na agente NKVD-a zbog njegove podrške Titu. U SAD je to vreme paranoje, lova na komuniste i senatora Makartija (čak je Adamičev književni agent 1949. godine pobegao za Meksiko a kasnije u Poljsku kao sovjetski informator). Adamič se lično zamerio Čerčilu zbog knjige koja je i danas zabranjena za čitanje u British Library. Adamič je, zajedno sa Bogdanom Radicom, najviše doprineo, svojim brošurama, knjigama, člancima i govorima, da zemlja koja je imala ključnu ulogu u stvaranju Jugoslavije 1918. godine okrene leđa onima u čije ime je stvorila tu zemlju.\nBogdan Radica književnik, publicista, diplomata (u Atini, u Ženevi kao član jugoslovenske delegacije u Ligi naroda, u Vašingtonu), istoričar (profesor i predavač istorije 25 godina u Nju Džerziju). Službovao u Beogradu prvi put po osnivanju Banovine Hrvatske 1939, drugi put po pobedi NOP-a 1945. Kao novinar i publicista na platnom spisku Vlade u izbeglištvu (šef novinske službe u Jugoslovenskom diplomatskom predstavništvu u Njujorku), zajedno sa Adamičem otvoreno radi u kampanji protiv te Vlade a za priznanje Tita i njegovog pokreta. Sa Šubašićem 1944. godine dolazi u London, a potom i u Beograd, no decembra 1945. godine, potpuno razočaran odlazi iz Jugoslavije i nikada se više ne vraća u nju. Nakon toga prolazi put od jugoslovenstva do hrvatskog nacionalizma i postaje jedan od vodećih članova i ideologa hrvatske emigracije u SAD (izveštavao je sa posete Franje Tuđmana Kanadi 1987. godine uporedivši ga sa Trumbićem). Svojim tekstovima on postaje vizionar buduće samostalne nezavisne hrvatske države, kada poručuje svojim sunarodnicima “da pomognu sve one koji se nalaze u vođstvu“ i predviđanjem da će “međunarodni poredak druge polovine 20. veka biti utemeljen na humanističkim a ne ideološkim načelima“.\nJozo Tomašević doktor ekonomskih nauka sa Univerziteta u Bazelu i istoričar hrvatskog porekla, koji u zrelim godinama (1938. godine) emigrira u SAD, daje svoj doprinos diskreditovanju Memoranduma SPC. Iznoseći sumnje o broju žrtava, jer su informacije bile iz srpskih izvora i verovatno pristrasne (u svojoj knjizi pominje da se radi o golemom broju od preko 180.000 stradalih za period april-avgust 1941. godine), stalnim isticanjem da su to ustaški pokolji i progoni, da hrvatski narod nema ništa zajedničkog sa tim zločinima, da su memorandumi SPC najperfidniji primer informacija koje su do Londona stigle sa nemačkim znanjem, možda i uz nemačku pomoć stvara atmosferu nepoverenja ka njima. Iznoseći u prvi plan kritičare među emigracijom (Kosanović, Čubrilović), dovodi do sumnji u verodostojnost Memoranduma, zbog tona podilaženja Nemcima, i ističe da im je cilj razdor između Hrvata i Srba u Vladi, i između dve emigracije u SAD. Svaka srpska tvrdnja je pristrasna, velikosrpska, antihrvatska i antijugoslovenska. Hrvatski zločini su preuveličani, delo male grupe pojedinaca koji su sa nemačkom vojskom ušli u Hrvatsku i cilj im je razdor između Hrvata i Srba. Posebno ističe list “Američki Srbobran“, poslanika u Vašingtonu Konstantina Fotića i Jovana Dučića kao velikosrpske šoviniste sa krajnjim antihrvatskim i antijugoslovenskim stavovima. Rezultat je pometena, zbunjena i podeljena srpska emigracija.\nVelibor Jonić ministar prosvete i vera u Vladi narodnog spasa Milana Nedića. Karijerista i preletač iz stranke u stranku dok nije postao sekretar ZBOR-a Dimitrija Ljotića. Bio je i na listi Hrvatske seljačke stranke Mačeka. Kratko je i sa Stojadinovićem. Veliki germanofil, ali u Komesarskoj upravi Aćimovića je tek drugi izbor za komesara za obrazovanje. U Nedićevoj vladi takođe tek drugi izbor za Ministra prosvete i vera. Od oktobra 1941. godine imao nadležnost nad SPC, koju pokušava da natera na saradnju sa okupacionim snagama Nemačke. Pritisak Jonićevog Ministarstva je bio da se Sinod uključi u političku borbu. Sveti Arhijerejski Sinod je mnogo puta protestovao i tražio da se državne vlasti ne mešaju u pitanje unutrašnjeg crkvenog života. Teško je nabrojati šta je sve Jonić pokušavao u nastojanjima da se nametne kao diktator crkve (podržavanje subverzivnih elemenata protiv crkve i episkopata, proturanje vesti o zbacivanju Patrijarha i pojedinih episkopa, podmetanje intriga, pregled crkvene kase i računovodstva, pretnja postavljanja posebnog komesara crkvene uprave, nuđenje pojedincima položaja Patrijarha, zahtevi da dvojica Episkopa odu u Zagreb i prihvate se vođstva Hrvatske pravoslavne crkve i slično).\nSve što je radio bilo je pod parolom “tako Nemci hoće“, i toj paroli je on verno služio. Mitropolit skopski Josif je o njemu ostavio dosta zabeleški. Jonić je učestvovao u stvaranju udžbenika istorije kontrolisanih od strane okupacionih vlasti (uklanjanje svega što bi ugrozilo dobar odnos srpskog i nemačkog naroda i ugled nemačkog naroda, uklanjanje liberalističkih i marksističkih ideja, označavanje tadašnje Srbije kao domovine uz zadržavanje opisa ujedinjenja Srba, Hrvata i Slovenaca, i pored toga što je u javnosti stvaranje Jugoslavije osuđivano kao velika istorijska greška).\nTragovi Jonićeve reforme školstva i danas postoje. Njegovo ministarstvo je prednjačilo u sprovođenju nacističkih ideja. Osuđen na smrt u procesu generalu Mihajloviću.\nSava Kosanović sestrić Nikole Tesle, pravnik sa univerziteta u Budimpešti. Sekretar Samostalne demokratske stranke Svetozara Pribićevića, narodni poslanik 1927-29. i 1935-1941, Ministar u vladama od 27. marta 1941. godine (uz prekid od januara 1943 – jula 1944. godine) sve do kraja života 1956. godine. Veći deo rata je proveo u SAD, gde je na čelu Ureda za ekonomsku obnovu Jugoslovenskog informacionog centra u Njujorku. U ovom centru su preovladavali hrvatsko-slovenački funkcioneri (Šubašić, Radica, Snoj) kao i jugoslovenski orijentisani Srbi (Bogoljub Jevtić, Kosanović). Kosanović je memorandume (naziva ih “tobožnji dokument…strahovite cifre nabacane bez osjećaja i srca za one koji pate“) proglasio nedićevskom propagandom, protivnom Kralju i interesima Jugoslavije. Čak se pismom opravdavao i ujaku Nikoli Tesli za svoje stavove. Nakon kratkotrajnog izlaska iz Vlada 1943-1944., sa Šubašićem se vraća u Englesku, ulazi u njegovu Vladu, potom u Titove Vlade i ostaje ministar narednih 12 godina. Prvi je ambasador Titove Jugoslavije u SAD.\nIz sudbine Memoranduma možemo potcrtati nekoliko jasnih zaključaka.\nDeo hrvatske inteligencije sakrivene iza jugoslovenstva, je pravilno procenio da propagandnu bitku za svoje interese među zapadnim saveznicima mora dobiti u SAD. Zato je snažna medijska propaganda (novinarsko-publicističko-književna Adamič, Radica, Kosanović; naučna Bićanić, Tomašević) imala dva osnovna cilja: prvi je potpuna promena odnosa javnosti SAD prema Jugoslaviji, pa su vremenom komunisti predvođeni Hrvatima i Slovencima postali prihvatljivi za američku javnost kao saveznici, a dodatno je obezbeđeno da klica federalizacije bude usađena u novu poratnu Jugoslaviju. Drugi cilj je bila podela i zabuna u redovima srpske emigracije. Oba cilja su uspešno ispunjena. Dok su hrvatski ministri Simovićeve vlade i hrvatska emigracija dovodili u pitanje Memorandume SPC, postojala je polarizacija i koliko-toliko jasna granica oko toga ko zastupa čije interese. Međutim kada su “Srbi“ iz vlade (Simović, Kosanović, Budisavljević, Čubrilović) počeli da dovode u pitanje memorandume, da seju sumnju u vezi njih, da relativizuju i morališu u vezi užasnih događaja na teritoriji NDH, srpska emigracija se podelila i pomela. Sve što su Dučić i list “Američki Srbobran“ tvrdili, proglašeno je agresivnom velikosrpskom, pročetničkom i anti-hrvatskom pozicijom, dok je sve ono što su objavljivali Bićanić, Kosanović, Radica, kasnije Adamič, bila “snažna vera u demokratsku federativnu Jugoslaviju i odbrana jugoslovenske ideje“. Danas u našoj javnosti često čujemo osude napada primitivnih i prosečnih na izuzetne i ka budućnosti okrenute veličine. Više je nego očigledno da su i oni iz iste kuhinje koja i danas radi.\nSudbina Memoranduma je jasno pokazala zablude srpskog viđenja jugoslovenstva kao nečega većeg i značajnijeg od srpstva, u ime čega je vredelo odreći se delova svog nacionalnog bića. Hrvatsko i slovenačko viđenje su jugoslovenstvo shvatali samo kao privremeno rešenja do konačne federalizacije i nastanka njihovih država. Hrvatsko i slovenačko viđenje jugoslovenstva je dosledno značilo odricanje i čak isključivanje bilo kakvog srpstva i kao takvo će biti dominantno na prostoru druge Jugoslavije, sve do njenog raspada, čak i do današnjih dana.\nSudbina Memoranduma je pokazala i ključnu grešku srpske elite svih ovih deset decenija: nesposobnost da vidi i da shvati da onaj sa kojim je pravljena zajednička kuća, ne veruje iskreno ni u jednu ideologiju, već ih samo vešto koristi za ostvarivanje svojih stvarnih ciljeva. Verno služenje ideologijama Srbe je koštalo ogromnih žrtava i lutanja po istorijskim bespućima.\nSudbina Memoranduma jasno pokazuje kakvi “Srbi“ su jedino bili prihvatljivi za ideologiju koja vlada ovim prostorima decenijama: ljudi sa nametnutim tuđim stavovima o sopstvenom narodu, zaogrnuti u jugoslovenstvo, slepi za šovinizam drugih naroda i narodnosti ali zato najstrože sudije srpskom patriotizmu i narodnjaštvu koje je od njih žigosano kao velikosrpski šovinizam i fašizam, ljudi za koje je hrvatsko državno pravo nesporna činjenica, a nove nacije stvorene na tlu Jugoslavije logičan izraz regionalnih posebnosti jugoslovenskih naroda i narodnosti. Čitave generacije takvih “Srba“ će se pojavljivati poslednjih 70-tak godina, osuđujući i koseći one “Srbe“ koji im prethode, da bi nakon obavljenog posla, bili osuđeni i pokošeni od novijih generacija “Srba“ stvorenih daljom razradom ideoloških (jugoslovenskih, antisrpskih) stavova.\nVladimir Bursać (Foto: Fejsbuk)\nSudbina Memoranduma jasno pokazuje i sudbinu srpske istorijske nauke koja se nakon drugog svetskog rata zaglibila u ideologiju/mitologiju jugoslovenstva, NOP-a, NOR-a, bratstva i jedinstva, naroda i narodnosti, dok o najvažnijim događajima koji se tiču srpskog naroda u 20. veku (stradanje u NDH je svakako takav događaj) nikada nije dala svoje mišljenje. Srpska nauka ima obavezu da razjasni mnoge pojave koje sežu u vreme života srpskog naroda pod tuđom vlašću. Srpska nauka ima obavezu da ispriča istinu, kakva god ona bila, jer samo tako može da pomogne svome narodu. Srpska istina ima obavezu da nastavi tamo gde su stali Filipović, Slijepčević, Durković-Jakšić, Ćirković i Dušanić.\nDogađaji koji su krajem 20. veka i početkom 21. veka sledili raspad SFRJ, pokazuju kakav značaj imaju ovakve baze podataka o žrtvama u ratnim sukobima. Podsetimo se samo šta je sve proizašlo iz baze podataka Fonda za humanitarno pravo Nataše Kandić, koji ima podatke za 13.535 osoba sa područja Kosova i Metohije (1998 – 2000. godine) ili više od 7000 žrtava u Srebrenici (1995. godine). I šta će tek u budućnosti proizići iz takvih baza podataka i kartoteka.\nAutor je član član Zavičajnog udruženja „Una“ iz Banjaluke\n Srpska crkva u Drugom svetskom ratu, priredio Episkop Atanasije, Beograd, 1990.\n Tomašević Jozo, Rat i revolucija u Jugoslaviji, 1941-1945: Četnici, Stenford, 1975.\n Gavrilović Milan, Narodni put, Balkanija, Novi Sad, 2015. Prvi put objavljeno u Glasu kanadskih Srba, 6. januar 1949, Toronto, Kanada\n Bićanić Rudolf, Ekonomska podloga hrvatskog gospodarstva, Ekonomski fakultet/Dom i svijet, Zagreb, 2004.\n Hrvatska revija, 37 (3): 602-604, 1987. Ivan Čizmić, Prvo razdovlje suradnje Franje Tuđmana sa Hrvatima u SAD i Kanadi (1966-1987), 2014.\n Vidmarović Đuro, Ko je bio Bogdan Radica? https://mojahrvatska.vecernji.hr/price/tko-je-bio-bogdan-radica-u-americi-je-nastojao-afirmirati-tita-no-sve-se-promijenilo-kada-se-vratio-u-jugoslaviju-1306657\n Popović Petar, Bodgan Radica i teorijski koncept međunarodne kulture, Političke analize, broj 27, 44-48, 2016.\n Koljanin Dragica, Osnovno školstvo i udžbenici istorije u Srbiji 1941-1944, Filozofski fakultet Novi Sad, 21, 395-415, Novi Sad, 2010.\nVladimir Bursać: Sudbina Stanka Opačića – Ćanice je bila veličanstvena i u isto vreme tragična, strašna i tužna\nTagovi: izdvajamo, Pokolj, Memorandum, Pokolj


Kvalifikacije za Eurobasket: BiH sa 39 poena razlike deklasirala Bugarsku | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 27.11.2020. u 22:46\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine večeras je ostvarila veliku pobjedu u kvalifikacijama za Eurobasket 2022. Izabranici Vedrana Bosnića u trećem kolu grupe H deklasirali su Bugarsku rezultatom 88:49 (22:11, 23:10, 22:18, 21:10), javlja Anadolu Agency (AA).\nU duelu koji je igran u sarajevskom “balonu“ u dvorani Hotel Hills bh. košarkaši su bili sjajni od samog početka utakmice. Odmah su Bugarima dali do znanja da silno žele pobjedu, koju su na kraju i ostvarili i to sa ubjedljivih 39 razlike.\nOvom pobjedom bh. tim je prišao korak bliže plasmanu na Evropsko prvenstvo 2022. godine koje će se održati u Češkoj, Gruziji, Italiji i Njemačkoj.\nU sjajnom izdanju cijelog tima BiH izdvojili su se Kenan Kamenjaš sa 12, John Daniel Roberson sa 11 te Milan Milošević i Emir Sulejmanović sa po deset poena. Kod Bugara za nijansu bolji od ostalih bio je Demarquis Bost koji je ubacio 13 poena.\nU prvom duelu večerašnjeg programa Latvija je iznenadila Grčku i slavila rezultatom 77:66. Dueli četvrtog kola u kojima se sastaju BiH – Latvija i Grčka Bugarska igraće se 29. novembra, također u Sarajevu.\nPoredak grupe H: BiH 5 bodova, Grčka 5, Latvija 4, Bugarska 4.\nKljučne riječi: bih, bugarska, izdvojeno, košarka


Od danas Damir Džumhur ambasador Save the Children-a | Sjeverozapadni Balkan | Save the Children\nPočetna/Vijesti/Od danas Damir Džumhur ambasador Save the Children-a\nOd danas Damir Džumhur ambasador Save the Children-a\nNajuspješniji bh. teniser Damir Džumhur danas je i zvanično promoviran u ambasadora organizacije Save the Children u Bosni i Hercegovini. Ovim je Džumhur potvrdio svoje opredjeljenje i posvećenost ostvarivanju prava i zaštiti djece u Bosni i Hercegovini! Prepoznavši važnost dobrog početka za svako dijete i pristup osnovnim servisima, ovaj uspješni mladi teniser pridružuje se naporima Save the Children-a u okviru kampanje „Svako dijete – bez izuzetka“.\nNa press konferenciji koja je danas održana u Zenici, Damir Džumhur je zajedno sa direktoricom Save the Children-a potpisao Memorandum o saradnji, kojim se ozvaničava partnerstvo naše organizacije sa uspješnim bosanskohercegovačkim sportistom.\n„Veoma smo sretni što danas sklapamo saradnju i partnerstvo sa Damirom Džumhurom, najboljim bosanskohercegovačkim teniserom. Damir otjelovljuje vrijednosti Save the Children-a, a činjenica da ga bh javnost poznaje i prepoznaje kao uzora mladim generacijama, omogućava nam da poruke naše kampanje „Svako dijete – bez izuzetka“ i naši napori da sva djeca u Bosni i Hercegovini odrastaju u sigurnom i stimulativnom okruženju, dođu do svakog dijela naše zemlje, do velikog broja djece, roditelja i nosilaca vlasti,“ istakla je Andrea Žeravčić, direktorica Save the Children.\nGlobalna trogodišnja kampanja „Svako dijete – bez izuzetka“pokrenuta je u proljeće 2016. godine s ciljem da se osigura da svako dijete ima jednake šanse da preživi, kao i pristup zdravstvenoj zaštiti, obrazovanju i drugim osnovnim servisima, bez obzira na to ko je i odakle dolazi.


Zvezda - Debituje Džoni kapiten! - Sportske.net\nZvezda - Debituje Džoni kapiten!\nPredvođena novim kapitenom Nikolom Mijailovićem, fudbaleri Crvene zvezde večeras pred svojim navijačima na Marakani dočekuju ekipu subotičkog Spartaka.\nOvog vikenda na programu je četvrto kolo domaće Superlige, a utakmica koja bi trebalo da obeleži današnji program jeste ona na Marakani, gde Crvena zvezda dočekuje Spartak, u pohodu na četvrtu uzastopnu pobedu.\nU centru pažnje će biti iskusni Zvezdin bek Nikola Mijailović, koji će večeras ''debitovati'' u ulozi kapitena Crvene zvezde, posle odlaska dosadašnjeg vlasnika kapitenske trake Nenada Milijaša.\nMijailović je do sada bio poznat i kao fudbaler koji ne želi da daje izjave medijima, na šta su novinari i skrenuli pažnju treneru Lalatoviću na konferenciji za novinare. Šef struke je javno obećao da će novi kapiten morati da izlazi u susret novinarima, a obećanje je vrlo brzo i ispunjeno, pošto je Mijailović u izjavi ''Sportu'' izneo svoja očekivanja od večerašnjeg kapitenckog debija.\n''Hvala treneru Lalatoviću što mi je ukazao čast, ali i veliku obavezu. Zvezdina kapitenska traka obeleži karijeru svakog igrača i sigurno ću umeti da je nosim sa ponosom i težinom, kako na terenu tako i van njega'', poručio je Mijailović.\nInače, Zvezdin šef struke se vrlo pohvalno izrazio o Mijailoviću, ističući da se radi o igraču koji ima veliki uticaj i autoritet u odnosu na ostale saigrače\nUtakmica na Marakani je na programu u 19:30h, pa će biti zanimljivo videti i kako će Zvezdina igra izgledati bez Milijaša, koji je imao sve ''konce igre'' na sredini terena u svojim rukama.


SEEbiz.eu / HR / Osam sati rada, četiri sata sna, dvanaest sati protesta\nprotest protiv diktature protest protiv Vučića Aleksandar Vučić Jasna Žugić\nOsam sati rada, četiri sata sna, dvanaest sati protesta\nDatum objave: 21.04.2017. - 14:11:12\nNOVI SAD - Novinarka i aktivistkinja Jasna Žugić iz Novog Sada revoltirana zbog izbornih rezultata, odlazi proteste. Bojan Andrić, apsolvent novinarstva smatra da je izborna krađa bio samo okidač da izađe na ulicu.\nOsam sati rada, četiri sata sna, dvanaest sati protesta – tako bi možda izgledala formula onih koji su tog postizbornog ponedeljka presavili tabak i krenuli u obračun sa sistemom. Iz dana u dan šetnja i skandiranje, iz dana u dan nove rute, novi transparenti, kamion i razglas, iz dana u dan pritisak medija, obračun s pozicijom i opozicijom i pregovori sa sindikatima. Iz dana u dan isti zahtev da se svi sklone s vlasti.\n„Dan posle izbora jedna devojka mi je preko Fejsbuka poslala poruku ‘Ti se razumeš u proteste, hajde nam pomozi', što je meni bilo smešno, zato što je ispalo da sam ja neki stručnjak za proteste“, priča za DW mlada novinarka i aktivistkinja Jasna Žugić iz Novog Sada, čiji je master rad bio posvećen upravo javnim okupljanjima.\nRevoltirana zbog izbornih rezultata, s megafonom u jednoj i diktafonom u drugoj ruci, odazvala se pozivu i krenula na Trg slobode.\n„To mi je bio jedan od gorih dana u životu. Nisam se psihički pripremila na to da Vučić pobedi u prvom krugu. Posle sam razmišljala – ali on bi svakako pobedio u drugom krugu, ali do drugog kruga ima još dve nedelje i ja bih se pripremila na to", objašnjava Jasna svoje motive.\nSličnog raspoloženja je tog ponedeljka bio je Bojan Andrić, apsolvent novinarstva. I za njega je izborna krađa neupitna, iako je to bio samo okidač da izađe na ulicu.\n„Ljudi rade za 20.000 dinara, to je nečuveno, ne može da se preživi od tih para i to ljude muči“, priča Bojan za DW. Zato se protestima priključio čim je video najavu na Fejzbuku i, kako kaže, nema nameru da odustane „dok ne bude boljeg života".\nVeć treću nedelju, život onih koji demonstriraju „protiv dikature“ je na – pauzi. Protest za njih nije „samo" dva-tri sata šetnje. To je celodnevna komunikacija putem duštvenih mreža, to su dogovori, pripreme i pravljenje transparenata. Nepostojanje organizacije, koju s ponosom ističu, jer nema vođa i instrukcija sa strane, ipak im otežava posao, jer se planovi stalno menjaju i prilagođavaju, a nema podele poslova na koju bi mogli da se oslone.\n„Ne znamo ni koji su sve poslovi potrebni, tako da sam radila razne stvari: dovozila ozvučenje, agregat, pisala saopštenja za medije, onda vidim da fali redar, pa postanem i redar, ali ono što mi je najvažnije - razgovaram s ljudima o tome zašto je važno reći da ne može više ovako, jer postoji nešto što se zove odgovornost i ne možete da radite šta hoćete protiv zakona i svih procedura, a da za to ne odgovarate“, priča Jasna.\nRitam koji su nametnuli postižu nauštrb sna. I Jasna i Bojan pričaju kako već nedeljama spavaju svega tri ili četiri sata, jer kao i mnogi njihovi saborci, rade više različitih poslova.\n„Fakultet je na stend-baju, jer je ovo proiritet, ali pored toga radim i u nekom kol-centru uveče, tako da posle protesta malo sednemo, ispričamo se i dogovorimo, a ja onda idem na posao do osam ujutru. Kad završim s poslom, odem kući, istuširam se, jedem, odspavam nekoliko sati, probudim se vidim šta se dešava na Fejsbuku, izađem na protest i tako u krug“, priča Bojan.\nJasnin krug sada počinje u šest ujutru. U početku, kaže, nije stizala čak ni kosu da opere.\n„Posle sam se uhodala. Ustanem u šest, do devet radim od kuće, onda izađem, do dva završim sve što bi trebalo, vratim se u stan, operem kosu, nastavim da radim, i u pet sam spremna i lepa za protest", kaže Jasna.\nPosle protesta i Novosađani prave kružoke kako bi sumirali utiske i napravili planove za dalje.\n„To traje još nekoliko sati i onda naravno treba malo i da se opustiš i podružiš s ljudima, pa po povratku kući još spremiš šta treba da radiš sutradan. Tako legneš da spavaš u tri ujutru, pa u šest ispočetka", kaže Jasna.\nZbog protesta je na pauzi, kažu, najviše društveni život. Osim dvojice drugova koji su uz njega sve vreme, ostali Bojanovi prijatelji uglavnom su skeptični prema protestima, jer veruju da je dosadašnje iskustvo pokazalo da od njih nema vajde.\n„Prvih dana sam imao sam veliku želju da nezadovoljstvo iskažem kamerama i novinarima, tako da sam davao izjave za nekoliko televizija i novina. Drug koji je bio sa mnom nije želeo da ga snimaju, pa me je jednom prilikom usred pitanja novinarke sklonio od kamere i rekao mi ‘nemoj, brate, molim te više dok sam ja tu“, seća se Bojan situacija s protesta.\nTamo je, međutim, upoznao neke nove ljude, pa sada u šetnju ide i sa njima i veruje da će kada sve prođe, nastaviti da se druže.Nova prijateljstva na protestima je stekla i Jasna, a stara pokušava da uklopi u protestni tempo.\n„Kad bolje razmislim, društveni život izgleda super, svakog dana izlazim napolje, šetam se, fit sam, derem se, trbušnjaci su super. Prijatelji zovu na kafu, ja kažem – može, od šest sati idemo napolje da se prošetamo, a možemo usput uzeti i neku kafu za poneti. Stvarno se tu lepo ispričamo i razmenimo neke ideje“, priča Jasna.\nPosebnu draž, međutim, daju oni i dalje nepoznati ljudi koje svakog dana viđa na protestima, a sa kojima se prepoznaje na ulici van protestne galame.\n„Sretnemo se u prolazu, prepoznamo, samo kažeš ćao, nasmešiš se i pomisliš ‘okej, ima nas i biće nešto od ovoga", kaže Žugić.\nOdakle energije za sve to? Nije mladost, nego revolt, kažu oni.\n„Svi smo ekstremno umorni, ali kada dođe protest, neka energija te lupi, urlaš non-stop, osećaš se dobro što to radiš i osećaš se slobodno“, priča Jasna.Tu energiju daju im i ljudi koji im se pridružuju u šetnji, koji ih pozdravljaju sa zgrada i udaraju u šerpe, ljudi koje sreću na ulici i u prodavnicama. Jasna kaže da je na benzinskoj pumpi na kojoj svakog dana sipa gorivo u agregat za protest, nakon zbunjenih pogleda prvih dana, sada već dočekuju s osmehom.\n„U kopirnici u kojoj sam štampala priznanja ‘I ja sam Soroš', koja ćemo dodeljivati ljudima koji doniraju novac za proteste, prvo su me pogledali i rekli ‘aha, ovo su Vučićevi', pa je momak iz fotokopirnice rekao 'dajte im popust'. Onda ja objašnjavam da se mi šalimo, ne verujući da ljudi nisu shvatili, pa im kažem 'hajde, budite i vi malo Soroš, dajte nam neki popust'. Onda se on nećka i kaže 'dobro, daću vam, ali nemojte nikome reći', i evo ja ne govorim nikome“, priča Jasna kroz smeh.\nSvesni su, međutim, da taj tempo ne može da se održi zauvek. Na ulicama je posle praznične pauze već primetan manji broj ljudi, ali to ih, kažu, neće pokolebati.\n„Ne očekujem da ljudi svakog dana izlaze na ulicu, jer imaju svoje živote, ali to i ne mora biti svakog dana, poenta je samo da se vrši konstantan pritisak na vlast, a to se može i nekim mini intervencijama i akcijama. Samo ako budemo uporni, moći ćemo nešto da promenimo", kaže Jasna.\nBojan dodaje da se nezadovoljstvo dugo akumuliralo i da se čekalo na mlade da pokrenu nešto. Sada, kaže, podrška raste, pa protesti više nisu samo studentski, već su uveliko postali građanski. Novo okupljanje u Beogradu zakazano je za večeras u šest ispred Skupštine, osamnaesti put.\n„To je jednostavno volja i to je ono što nam je svima potrebno. Pružamo otpor, nezadovoljni smo i to pokazujemo. Nećemo da ćutimo i pustimo da SNS i Vučić rade šta rade i da to prođe neopaženo. Voljni smo da idemo do kraja i nema odustajanja", zaključuje Bojan.


BG: Nema sporta bez 2000 mesečno - Bebac.com\nBG: Nema sporta bez 2000 mesečno\n19.10.2014. / Izvor: Novosti\nNajskuplji sportovi za decu su tenis, umetničko klizanje i plivanje\nManje popularni sportovi koštaju manje od popularnijih...\nAko roditelji žele da im se deca bave nekim sportom, u školi fudbala, košarka, karatea, rukometa, tenisa, moraće da izdvoje od 2.000 do 6.500 dinara!\nDečaci i devojčice, pod utiskom velikih uspeha naših sportista svuda u svetu, biraju aktivnosti u kojima žele da se oprobaju, ili pak roditelji to čine umesto njih. Kada do tog momenta dođe, počinje vaganje da li kućni budžet može da istrpi taj izdatak.\n- Članarina u našem klubu košta 3.000 dinara - kaže Goran Polić, vlasnik košarkaškog kluba Zmaj. - Generalno smo zadovoljni koliko imamo polaznika, a septembar nam je posebno bio „ubitačan“. Upisali smo veliki broj dečaka, za šta je svakako zaslužan ogroman uspeh naših košarkaša na Svetskom prvenstvu.\nSport biraju ili deca ili finansijske mogućnosti...\nŠkole fudbala možete naći na svakom ćošku u gradu. I cene variraju od 2.000 do 4.000 dinara. Iznos zavisi od toga da li su treninzi dva ili tri puta nedeljno, da li na parketu u školskoj sali ili veštačkoj travi u nekom luksuznom balonu... I to nije sve, jer se vikendom igraju utakmice po raznim mini-maksi ili fer-plej ligama, za koje opet treba platiti kotizaciju... Pri upisu klubovi imaju praksu da motivišu mališane majicama, trenerkama, loptama...\nAko se izuzmu manje popularni, ali atraktivni sportovi, poput stonog tenisa, mačevanja, bejzbola, borilačkih veština ili badmintona, rukomet spada u jeftinije aktivnosti. Mesečna članarina kreće se između 2.000 i 2.500 dinara. Neki klubovi insistiraju na tome da svaki mališan ima svoju loptu, dok drugi obezbeđuju taj rekvizit.\nNajviše novca roditelji bi trebalo da izdvoje za tenis, umetničko klizanje i plivanje, budući da jedan mesec treniranja košta od 4.000 pa naviše!\n- U zimskoj sezoni, zbog troškova grejanja balona, osam termina mesečno košta 55 evra. Reketi su obezbeđeni, ali kasnije, ako dete želi da nastavi da se bavi tenisom, potrebno je da ima svoje - priča Mirjana Đorđević iz teniskog kluba „Topako“.\nRoditelji nemaju da plate\nČesto deca odustaju od sporta jer roditelji shvate da ne mogu to da im priušte. Klubovi izlaze u susret, pa besplatno treniranje nije neobična pojava. Gotovo svuda postoji praksa velikog popusta za drugo dete, a treće je u potpunosti oslobođeno plaćanja\nMesec dana treniranja umetničkog klizanja košta 4.500 dinara. Treninzi su tri puta nedeljno, pre podne i po podne. Moguće je uplatiti sezonsko iznajmljivanje klizaljki u hali „Pionir“, gde se treninzi održavaju, i za to je potrebno izdvojiti oko 50 evra.\nDres 20 evra\n- Treninge održavamo svakog puta u različitoj boji, pa tako naši polaznici u startu dobijaju komplet od tri majice i šorts - objašnjava Nenad Petrović, trener u fudbalskom klubu „Žarkovo“. - Kada dođe vreme za takmičenje, obezbeđujemo dresove. Za to bi roditelji trebalo da izdvoje do 20 evra.\nGreške koje pravimo kada smo prehlađeni\nKako očistiti organizam?\nBG: Od plivanja do zumbe preko raspusta


Zamena dela cevi u kupatilu, Beograd, cena, iskustvo\nZamena dela cevi u kupatilu\nPonekad se menja čitava cev, ali nekada je dovoljno da se zameni samo njen deo. Cev često može da pukne ili da počne da preliva vodu, što sve predstavlja hitnu intervenciju, kada ne smete da časite ni časa, već morate da okrenete broj telefona ekipe vodointalatera.\nIskustvo i praksa govore da svaki problem sa vodom, nikada neće da se reši sam od sebe, već ako se zapusti, on postaje sve veći, a tako raste i opasnost od štete koja može da bude prouzrokovana na ovaj način.\nPre nego što cevi budu promenjene, majstori će najpre da se uvere da je to zaista neophodno. Do tog zaključka će doći tako što će cevi snimiti uz pomoć kamere. Ovo je jedna relativno nova, moderna i savremena, a pre svega izuzetno precizna metoda koja omogućava da se jasno vidi unutrašnjost cevi, odnosno, da li na zidovima postoje naprsline, pukotine, rupice, oštećenja bilo koje vrste...\nDolazak ekipe se ne naplaćuje, već samo usluga koju vam pružaju. Cena usluge će vam biti saopštena u startu, nakon dijagnostike i provere šta sve treba da se uradi. Zbog toga, nema neprijatnih iznenađenja u vidu skrivenih troškova. Sve cene su vrlo realne i svima prihvatljive.


- Akcija prikupljanja donacija počinje simbolično 4. oktobra u Beogradu, s idejom da se proširi na sve one gradove u Srbiji u kojima budemo uspeli da za ovo probudimo interesovanje. U toku je prijavljivanje zainteresovanih saradnika tačnije pet-šopova i veterinarskih stanica koji će formirati mrežu za ostavljanje donacija širom glavnog grada - navode iz ove organizacije.\nZainteresovana fizička i pravna lica biće i prilici da osim hrane za napuštene životinje doniraju i novac. Kako su rekli ova akcija će biti transparentna kako bi svi donatori mogli da imaju uvid koliko su doprineli u prikupljanju hrane.\nakcija ptice hrana mačke napuštene životinje psi organizacija


Portorož Archives - MOTOSKUPOVI.COM\nŠta videti i posetiti u Sloveniji?\nSvaki putnik koji dođe u Sloveniju pita se kako je tako puno raznolikosti stalo na tako malu teritoriju: kraške pećine Postojinska jama i Škocjanska jama, prelepe visoke planine sa skijaškim stazama u Kranjskoj Gori i Bohinju, planinsko jezero na Bledu, i more u Portorožu. Ako ovome dodamo i srednjovekovne gradove Piran i Ljubljanu, mirno okruženje, gostoprimstvo meštana i ukusnu kuhinju, jasno je da je Slovenija mesto gde se mogu opustiti duša i telo.\nEvery traveler who arrives in Slovenia is asked how so diverse it is to be found on such a small territory: the Karst caves of Postojna Caves and the Škocjan Caves, beautiful mountains with ski trails in Kranjska Gora and Bohinj, mountain lake in Bled and the sea in Portoroz. If we add to this the medieval towns of Piran and Ljubljana, the peaceful environment, the hospitality of the locals and the delicious cuisine, it is clear that Slovenia is a place where the soul and the body can relax. >>>Continue reading the web page in English\nLjubljana je glavni grad Slovenije i potpuno je drugačiji od ostalih eks-ju gradova. Ima bogatu istoriju, lepu arhitekturu, kulturna zdanja, parkove i bašte. Grad je mali, ali nudi brojne sadržaje. Stanovnici Ljubljane se, kroz centar grada, kreću privatnim biciklima, a postoje uslužni bicikli koji su u sklopu gradskog prevoza, za koje plaćate kartu i uzimate ga/ostavljate ih na nekoj od staničnih tačaka. Staro gradsko jezgro i stari ljubljanski grad možete da obiđete peške za jedan dan, pa je ova destinacija idealna za vikend putovanje.\nLjubljanski grad se tokom vekova menjao, ali on je, i definitivno će ostati, simbol glavnog grada Slovenije. Ljubljanski grad je nekada bio zamak, kasnije rezidencija vladara i, na kraju, zatvor. Nekoliko puta je rekonstruisan, oslikavan i obnavljan.\nU centru Ljubljane žičarom ili laganom šetnjom jednostavno možete doći do magičnog srednjovekovnog zamka koji će vas vratiti unazad kroz vreme otkrivajući neverovatni pogled na grad. Posetite neki od mnogih kulturnih događaja ili večerajte u jednom od restorana dvorca. Šta videti u Ljubljani možete pogledati >>>OVDE\nBled je na spisku različitih top lista najlepših jezera sveta. U sredini jezera se nalazi ostrvce sa crkvom do kog se može doći drvenim čamčićem. Iznad jezera, nalazi se dvorac sa kog je pogled na Bled očaravajući. Do njega vodi veliki broj stepenika, pa se pripremite na dvadesetominutno penjanje. Probajte čuvenu bledsku kremšnitu, takvu sigurno nikada niste jeli.\nBohinj i slap Savica\nBohinj i slap Savica: Nedaleko od Bleda, nalazi se Bohinjsko jezero. Ovo ledničko jezero je površinski veće od Bleda, a voda u njemu je hladnija, no i čistija za kupanje. Priroda oko Bohinja je netaknuta. Pratite putokaze i dođite do slapa Savica, izvora Save Bohinjke, koja prilikom spajanja sa Savom Dolinkom u Sloveniji, čini početak upravo one Save koja prolazi kroz Beograd. Popnite se kejbl gondolom na planinu Vogel i uživajte u pogledu na Bohinjsko jezero.\nPiran: Kameni grad sa mletačkim arhitektonskim zdanjima, uskih ulica i raznobojnih zgrada, smešten na Piranskom poluostrvu, istorijsko je blago slovenačkog primorja. Zanimljivost je da se u Piranu, na obali, nalazi spomenik srpskom advertajzing magu, Draganu Sakanu.\nLipica je mesto blizu slovenačkog primorja, odakle potiču Lipicaneri, čuveni konji, bele dlake i elegantne građe. Kobilarna je osnovana 1580. godine i danas ima istu namenu, uzgoj konja, ali je i turistička atrakcija, jer svakodnevno nudi obilazak kobilarne, poznatih konja, muzeja, ali i atrakciju poput čuvene predstave “Lipička škola jahanja”, kada konji sa svojim džokejima, svečano obučenim, bukvalno plešu uz muziku.\nPostojnska jama je u dužini od oko 5 km otvorena za turiste (inače je dugačka oko 22 km) i jedna je od najlepših pećina na svetu. U njoj se mogu videti različite podzemne dvorane raznovrsnih boja, te pećinski ukrasi svih mogućih oblika i impozantnog izgleda, ali ono što je najzabavnije jeste vožnja vozićem 3.5 km do unutrašnjosti pećine. U jami možete videti čuvenu čovečju ribicu. Cena je malo viša, oko 20 evra za obilazak (uz vodiča) od 90 minuta, ali zaista vredi svakog centa.\nPredjamski grad je udaljen 9 km od Postojnske jame, i nalazi se u pećini jednim svojim delom, dok ostatak grada viri iz pećine. Danas je ovaj grad – zamak muzej u koji, kada uđete, imate utisak da ste u 12. veku, vremenu kada je i izgrađen.\nKranjska gora je atraktivno mesto za skijaše. Ima 20 km skijaških staza i oko isto toliko žičara. Zimi se otvara prirodno klizalište na Jasna jezeru. Blizu je i čuvena skakaonica Planica. Gradić nudi restorane, lokale i raznovrsne događaje, tako da nije monoton i dosadan. Ukoliko se odlučite za skijanje na ovom delu Alpa, nećete zažaliti.\nSoča i okolina\nSoča i okolina: Reka Soča je jedna od najhladnijih i najlepših reka u Sloveniji. Njena dužina kroz Sloveniju je 95 km (i još 42 km kroz Italiju). Iako na njoj možete uživati, raftingovati, prelaziti je zip lajnom ili se baviti nekim drugim ekstremnim sportom, savetujemo vam i obilazak njene okoline. U malom i interesantnom gradu Bovcu, u turističkom info point-u pogledajte prospekte i odlučite šta vas najviše privlači za obilazak. Mi savetujemo Tolminska korita i slap Kozjak.\nIz gradića Kamnik, kejbl gondolom ćete doći u raj drvenih kućica, prirodnih pašnjaka i planinskog vazduha. Bacite se na pešačku turu do neke od brojnih znamenitosti, a zatim se zasitite poznatim planinskim, slovenačkim jelom – štrukljima.\nNajstarija vinova loza na svetu nalazi se u Mariboru, na obali reke Drave, a već više od četiri veka odoleva prirodnim i drugim nepogodama poput ratova i požara, a upisana je i u Ginisovu knjigu rekorda.\nVinova loza, nazvana “Stara trta”, daje i sada – uprkos četvorovekovnoj starosti – oko 50 kilograma grožđa godišnje, od čega se proizvode male količine vina koje nije na prodaju i pije se samo u raznim prigodnim prilikama.\nMuzej stare trte je u Mariboru uz čiju južnu fasadu ta loza raste. To znači da je ta zgrada čak i starija od četiri veka stare loze. Muzej, koji je tu namenu dobio 2007. godine, danas je centar vinskih manifestacija u Sloveniji, a u njemu se mogu degustirati i kupiti veoma kvalitetna vina.\nKada je reč o primorskim mestima za kupanje, Slovenci rado preporučuju plažu od sitnog šljunka Simonov zaliv ili Belvedere u Izoli. Ona je bila opasana zidinama koje su početkom 19. veka bile srušene, kada je ostrvo spojeno sa kopnom. Izola je poznata po palati iz 1781. godine, crkvi Svetog Mavra, drvoredu sa poslastičarnicama, Uličnom muzeju, marini, Železničkom muzeju, biciklističkoj stazi..\nS’ obzirom da u Portorožu živi puno Italijana, italijanski je zvanični jezik, a valuta evro. Tokom godine, ima čak 2346 sunačnih sati. Prosečna temperatura vazduha iznosi oko 30 stepeni. Mediternska klima stvorila je povoljne uslove za razvoj turizma. U neposrednoj blizini grada Sečovlju, nalazi se aerodrom Portorož.\nZa Portorož se zna od rimskog doba, o čemu svedoče arheološka nalazišta pristaništa i mesta na kojima se uzgajala, lovila i prodavala riba. Od 568. godine bio je napadan od strane Longobrada, Germana i Slovena. Nakon toga, došlo je do naseljavanja grofova i povezivanja sa Venecijom (Mleci), koja je gospodarila Jadranom. Sa dolaskom venecijanske vlasti, izgrađena je crkva Svete Marije od Rozarija.\nDo kraja XIX veka Portorož je bio malo ribarsko mesto, u kome su radile i solane. Solane su danas napuštene, ali je salinitet kao i bogatstvo vodom i blatom doprinelo da se razvije banjski turizam. Poznato je da je Slovenija puno uložila u razvoj svojih toplica, pa su Terme u Sloveniji prepune wellness I spa centara čest izbor naših banjskih turista. Banjski turizam se razvijao od kraja XIX veka kada je osnovano udruženje društvo Società stabilimento balneare di Pirano, odnosno kupalište Pirana. Ovo udruženje izgradilo je prvi hotel i kupalište. Vremenom je izgrađen veliki broj turističkih objekata, zahvaljujući kojima je Portorož postao i značajna turistička destinacija za letovanje u Sloveniji.\nU Sloveniji ima dosta moto klubova koje možete posetiti, a bazu podataka klubova u Sloveniji možete pogledati >>> OVDE\nNovo merenje.Ukupno pregleda: 5,774\nCategories: putopisiTags: bled, Bohinj i slap Savica, Grad Ljubljana, Izola, Kranjska gora, Lipica, Lipicaneri, najstarija vinova loza na svetu, Piran, Portorož, Postojnska jama, Predjamski grad, Soča i okolina, Stara trta, Velika planina, vino


Crveni krst Doljevac: Edukacija najmladjih i podsticanje humanosti – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Crveni krst Doljevac: Edukacija najmladjih i podsticanje humanosti\nCrveni krst Doljevac: Edukacija najmladjih i podsticanje humanosti\nPosted on 20.04.2021. 20.04.2021.\nOsnove lične higijene, naročito u aktuelnim epidemiološkim uslovima, tema je kojom aktivisti Crvenog krsta edukuju najmladju populaciju u našoj opštini kroz niz predavanja u PU „Lane“, a razvoj humanosti kod osnovaca nižih razreda OŠ „Vuk Karadžić“, takodje kroz niz prezentacija, ideal kojem ova organizacija teži već duži niz godina.\nUpravo je ovih dana u toku poseta učenicima 3.i 4. razreda u Pukovcu, Knežici, Perutini, Belotincu, Malošištu, a sutra u Šainovu, Šarlincu, Kočanu, putem kojih zaposleni i volonteri ove organizacije pokušavaju da deci približe svoj rad i usmere ih da od malih nogu razvijaju empatiju i potrebu da pomognu onima kojima je pomoć potrebna. Ova predavanja inače, organizuju se svake godine tradicionalno, uoči kviza za osnovce „Šta znaš o Crvenom krstu?“. –Ove ideje daju rezultate a deca su vrlo često uključena u akcije prikupljanja pomoći, naročito u vreme novogodišnjih praznika, kada se doniraju slatkiši za darivanje dece iz socijalno ugroženih porodica. Deca su uvek rada da daju svoj doprinos, a naše je da od malena podstičemo te njihove težnje ka humanim delima, kaže za Radio Koprijan Jelena Jovanović iz ove organizacije. Mnogi od njih u kasnijem periodu uzimaju aktivnog učešća u našem radu, ponašajući se kao društveno odgovorni mladi ljudi, koji u skladu sa svojim mogućnostima, teže da daju doprinos društvu u kojem žive.\nNaglašava, da su ovih dana njihove ekipe angažovane i na nizu predavanja na temu higijene usta i zuba, potrebe redovnog pranja ruku i o zdravoj ishrani kod predškolaca. Medjutim, kako ističe, s obzirom na to da se ove aktivnosti obavljaju na otvorenom zbog epidemiološke situacije, loše vreme ih je na kratko prekinulo, ali se, kaže, nada da će sa lepšim danima i ova predavanja biti nastavljena, tim pre jer se radi o temama vrlo akutelnim i bitnim za mališane. Ove aktivnosti za sada su realizovane u Doljevcu i Pukovcu, a za mališane se uvek pripreme i mali pokloni.


ŠUT-KARTA: Koroman izbacio Sandru iz stana! – Nadlanu.com\nŠUT-KARTA: Koroman izbacio Sandru iz stana!\nObjavljeno 1. jula 2014. / 09:04:12\nSandra Obradović, koja je nekoliko meseci živela u stanu čiji je vlasnik Ognjen Koroman nedavno je iseljena iz istog, i to zbog veze sa Ćazimom Osmanijem. Naime, manekenki je fudbaler ustupio svoj stan na korišćenje, jer su kratko bili u ljubavnoj vezi, a kada je iz medija saznao da je ona u šemi sa kontroverznim biznismenom, prekinuo je sa njom svaki kontakt i zamolio njenu drugaricu da iznese sve stvari iz njegovog doma.\nNakon što je Ognjen saznao da se Obradovićeva viđa sa Ćazimom Osmanijem, pozvao je njenu drugaricu da dođe u stan i uzme njene stvari\n– Sandra i Ognjen se viđaju već neko vreme i on joj je čak ustupio i stan da u njemu živi, jer on jednom mesečno dolazi iz Rusije u Beograd, i tada su zajedno. Pošto nisu u nekoj ozbiljnoj priči, svako može da radi šta hoće, ali je njega naljutilo to što mu Obradovićeva nije rekla otvoreno da je u vezi sa Osmanijem, nego je on to saznao iz novina.\nZvao je par puta, ali ona nije želela da se javi, i to je bila kap koja je prelila čašu. S obzirom na to da je ona bila sa drugaricom u Beču, gde je i Ćazim, Koroman je pozvao jednu devojku koja se druži sa Sandrom da dođe u stan, pokupi stvari i odnese ih kod sebe. Ona je to, naravno, javila manekenki koja se nije potresla, već je rekla da joj učini uslugu i prenese garderobu i ostale sitnice koje se nalaze tamo – priča nam dobro obavešteni izvor.\nPokušali smo da stupimo u kontakt sa akterima ove priče, ali nam se atraktivna plavuša nije javljala na telefon, dok je fudbaler ostao nedostupan za komentar.\nPodsećanja radi, nedavno se u medijima šuškalo da je Obradovićeva u tajnoj vezi sa Ognjenom Koromanom i da joj je on zbog toga ustupio svoj stan na korišćenje. I manekenka je tada potvrdila da živi u fudbalerovom stanu, ali je napomenula da ona plaća mesečnu kiriju, iako je izvor blizak Sandri pričao suprotno.


Kasarol od povrća - Dren Za Tren\nIskrena da budem, ja ne znam šta je kasarol ali vidim da ljudi ovakve stvari zovu tako pa eto, neka bude kasarol.\nOvo je nastalo tako što sam imala gomilu povrća koje je stiglo iz sela, a to organskije i zdravije ne može biti. Iako, verujte, paradajz jedem u svakom obroku, fizički je nemoguće pojesti te količine i baš bi bila šteta da propadne, pa je moralo brzo da se dela.\nObično ovakva naslagana, šarena jela ljudima deluju komplikovano ali baš suprotno, ovo sam mogla napraviti i ja pre samo godinu dana kada o kuvanju nisam znala apsolutno ništa.\nDakle, metod jednostavan, sastojaka minimalno, jedino što zahteva rernu, ali dobro sad, život nije savršen.\nJoš jedna super stvar, ovo možete kombinovati sa bilo kojim mesom/ribom ili eventualno neki beli sir, i imate kompletan ručak. Ja planiram da ostatke zamrznem u kutijicama i imam skoro gotov ručak za posao sledeće nedelje.\nInače ja za ovakva jela računam da nemaju kalorija. Samo povrće (i to bez skrobnog), minimalno ulja i začini. Idealno za leto.\n3 kaške maslinovog ulja\n1/3 kašičice belog luka u prahu (možete i svež, 1-2 zgnječena čena)\nSlikala sam vam povrće koje sam ja koristila, čisto da imate orijentaciju oko veličine (fali luk)\nUkjučite rernu na 200°C\nPatlidžan, tikvice, paradajz i crni luk dobro operete i isečete na kolutove, otprilike 0.5-1cm debljine\nU vatrostalnu činiju ređate povrće redom u krug, naizmenično, kada izređate 1 krug svakog, krenete ispočetka, kao na slici\nNa kraju listove bosiljka zabodete po negde, najbolje pored paradajza, to je kombinacija iz snova\nKada ste ih naređali, sa strane pomešate maslinovo ulje i sve začine i kada se lepo sjedine, prelijete ravnomerno preko povrća\nKasarol se peče nekih 50ak min do sat vremena, zavisi od vaše rerne (ja sam 50 min pekla)\nSlužite kada se malo prohladi i dodatno posolite po ukusu. Možete i dok ređate povrće da solite po malo ali meni je nešto bezbednije bilo da stavim so u preliv pa posle dodajem po potrebi, uvek može da se doda a ako preterate, ne valja.\nUživajte u vikendu i probajte moj kasarol ili kako već želite da ga zovete, pa javljajte utiske 😉


Vreme 1314 - Visegradska cetvorka – Izbori, referendum i strah od izbeglica: Istocni front protiv migracije\nNOVA EVROPA SUZAMA NE VERUJE: Slovački premijer R. Fico u poseti slovačkim policajcima na makedonskoj granici...\nU Slovačkoj su nakon izbora koji su doveli do političke pat-pozicije u parlament ušle ekstremno desničarske i antisistemske partije. U Mađarskoj, koja ogradom štiti svoje granice od izbeglica, najavljuju referendum o izbegličkim kvotama. Češki predsednik poručuje da je Evropa suočena sa organizovanom invazijom izbeglica. Poljska ne želi da prima mlade migrante muškog pola, već samo žene, decu i starce. Evropsko rešenje izbegličke krize čini se nemoguće\nU Slovačkoj su prošlog vikenda održani parlamentarni izbori na kojima se očekivala ubedljiva pobeda socijaldemokratske stranke Smer, dosadašnjeg premijera Roberta Fica. Rezultati izbora, međutim, doneli su brojna iznenađenja. Iako je i dalje najjača stranka, Smer će imati težak zadatak da ponovo formira vladu, jer je osvojila tek nešto preko 28 odsto glasova, što je za čak 16 procenata manje nego na prethodnim izborima 2012. godine. Brojne afere, kao i protesti nezadovoljnih prosvetnih i zdravstvenih radnika, okrnjili su popularnost partije premijera Fica. Prema njegovim rečima, biće potrebno vreme za formiranje nove koalicione vlade u tako podeljenom parlamentu. "Četvrti put zaredom smo pobedili na izborima i imamo obavezu da pokušamo da sastavimo stabilnu vladu. To neće biti lako. Treba učiniti sve da ne dođe do ponovljenih izbora niti eksperimenata koji bi poremetili predstave o parlamentarnom sistemu", rekao je Fico.\n...i izbeglica na istoj granici\nPredizborna kampanja slovačkog premijera počivala je, u osnovi, upravo na strahu velikog dela slovačke javnosti od izbegličkih kolona sa Bliskog istoka, pa je čak i slogan svoje socijaldemokratske stranke Smer "Štitimo Slovačku", prilagodio ovoj temi. Vredi se, pritom, podsetiti da za razliku od brojnih drugih evropskih zemalja, u Slovačkoj gotovo da nema migranata, niti je izbeglička ruta išla kroz tu zemlju. Britanska štampa, recimo, Robertu Ficu već lepi pežorativne etikete i naziva ga "antiimigracionim predsednikom vlade", ili "levičarskim nacionalistom", jer je svojevremeno, nakon terorističkih napada u Parizu, obećao da će nadzirati svakog muslimana u Slovačkoj. Takođe, Fico je politiku prihvata izbeglica u EU nazvao "ritualnim samoubistvom", dok je vlada na čijem je čelu tužila Evropsku uniju Sudu pravde zbog nametnutog sistema obaveznih kvota za prihvat izbeglica.\nPosle ovih izbora u slovačkom parlamentu 150 poslaničkih mesta podeliće se među osam partija. Svakako najveće iznenađenje jeste ulazak u skupštinu dve posve netradicionalne partije, pre svega desnih ekstremista nekadašnjeg vođe zabranjenog neonacističkog Slovačkog bratstva, Marijana Kotlebe, sada lidera ultraradikalne Narodne stranke – Naša Slovačka, koja je osvojila čak osam odsto glasova. Takođe, sa osvojenih 6,6 odsto glasova, u parlament je ušla i antisistemska stranka Mi smo porodica.\nAnalitičari procenjuju da će premijer Fico pokušati da formira novu vladajuću koaliciju sa najmanje dva potencijalna partnera u vladi, a ukoliko mu to ne bude pošlo za rukom, postoji verovatnoća da će grupa stranaka desnog centra pokušati da formira nešto poput "anti-Fico" koalicije. Budući da će Slovačka u julu preuzeti šestomesečno rotirajuće predsedavanje Evropskom unijom, pominje se i opcija formiranja prelazne tehničke vlade, dok bi najgori ishod bio novi izlazak na birališta.\nSlovački predsednik Andrej Kiska ponudiće mandat za sastav nove vlade prvo dosadašnjem premijeru. On je najavio da će razgovarati i sa liderima drugih stranaka koje su izborile mesto u parlamentu, izuzev sa šefom krajnje desne Narodne stranke Naša Slovačka, koji od slovačkog šefa države nije dobio poziv na konsultacije.\nOGRADA OD SLOVENIJE DO UKRAJINE: Zbog toga što je kao prva među članicama EU preduzela konkretnu nezavisnu akciju sa ciljem da suzbije ilegalnu migraciju i skrene izbeglički tok, Mađarska je, prema rečima premijera Viktora Orbana, danas "jedna od najzaštićenijih članica Evropske unije", te da će, ako bude bilo potrebno, Mađarska zaštititi sve svoje granice od Slovenije do Ukrajine. Već je naredio ministrima unutrašnjih poslova i odbrane da počnu sa pripremama za izgradnju ograde duž granice sa Rumunijom.\n"Bolje je da pojedinačne zemlje nezavisno preduzimaju akciju, nego da evropska zajednica sedi skrštenih ruku", rekao je Orban. Kao jedan od najvatrenijih kritičara politike otvorenih granica nemačke kancelarke Angele Merkel, on je oštro napao i nesposobnost Brisela da "organizuje evropski odbrambeni sistem". "Budućnost Evrope ne ugrožavaju samo oni koji žele da dođu, već i oni politički i ekonomski lideri kao i intelektualci koji pokušavaju da pretvore Evropu u Evropu protiv evropskih naroda", izjavio je Viktor Orban.\nNjegova vlada odlučila je krajem prošlog meseca da raspiše referendum o obaveznim kvotama za prijem migranata koje je EU odredila državama članicama. Mada se još ne zna tačan datum kada će referendum po ovom pitanju biti održan, građani Mađarske već znaju koje će biti referendumsko pitanje. Ono glasi: "Da li želite da dozvolite Evropskoj uniji da određuje premeštaj nemađarskih građana u Mađarsku bez dozvole Nacionalne skupštine?". Reagujući na ove vesti iz Budimpešte, Evropska komisija kratko je saopštila da je plan Mađarske da održi referendum o obaveznim kvotama za prijem migranata u suprotnosti sa dogovorenom strategijom za razrešenje izbegličke krize. U međuvremenu, šef mađarske diplomatije Peter Sijarto izjavio je da će se planirani referendum u Mađarskoj odnositi samo na buduće predloge Evropske komisije, pošto je Mađarska već osporila na sudu raniju odluku EU o kvotama.\nKO BLAMIRA ČEŠKU: I u Češkoj je izbegličko pitanje jedna od vodećih tema, oko koje su vidljiva sve veća razmimoilaženja između predsednika države i vlade te zemlje. Češki predsednik Miloš Zeman, koji u izbegličkom talasu ka Evropi vidi "organizovanu invaziju", izjavio je da je za rešavanje migrantske krize potrebno preduzeti dva koraka – prvi je zaštita spoljnih granica, a drugi deportacija.\n"Izbeglice ne dolaze samo iz ratom pogođenih država. Oni dolaze iz Pakistana, čak i sa Kosova i iz Albanije, Senegala, Eritreje i mnogih drugih zemalja gde nema ratova", rekao je češki predsednik. Zbog toga je, po njegovom mišljenju, pogrešno tvrditi da je uzrok migrantske krize rat na Bliskom istoku. "To znači da je problem izbeglica problem razvoja zaostalih naroda, koje se učtivo nazivaju zemljama u razvoju", rekao je Zeman. Češki šef države dodao je i da najoptimističnija predviđanja kažu da će se priliv izbeglica u EU udvostručiti ove godine, dok pesimisti navode da će migranata možda biti i do pet puta više nego prošle godine. Da bi se izbegao takav rizik, smatra češki predsednik, "potrebna je evropska armija", koja bi štitila spoljne granice zone Šengena "ili čak celu EU". "Zalažem se za to da zajednička komanda NATO čuva granice EU, slično kao u Avganistanu", rekao je Miloš Zeman i dodao da "trenutni predlog da granična straža ima 1500 ljudi predstavlja karikaturu granične straže".\nČeški premijer Bohuslav Sobotka suprotstavio se ovim izjavama češkog predsednika napomenuvši da Česi ne smeju da poistovećuju izbeglice sa teroristima, ili da tvrde da su organizovana armija u invaziji na Evropu. "EU sada plaća ceh za to što se četiri godine nije rešavao rat u Siriji", rekao je Sobotka i ocenio da će se priliv izbeglica u Evropu nastaviti sve dok se ne reši kriza u Siriji i ne bude poražena Islamska država.\nProšle sedmice Senat češkog parlamenta posebnom rezolucijom je zatražio od predsednika države da se ubuduće suzdržava i pripazi šta izjavljuje, da ne bruka Češku i druge češke zvaničnike, kao i da ne unosi podele u društvo.\nSTAROSNA SELEKCIJA: Poljska, kao najveća država i ekonomija Višegradske četvorke, podjednako oštro se odnosi prema migrantskom pitanju kao i druge zemlje te grupe. Konzervativna vlada Poljske koju je formirala evroskeptična stranka desnice Pravo i pravda, takođe najavljuje mogućnost raspisivanja referenduma na kome bi se građani te zemlje izjasnili o prihvatu izbeglica.\n"Možda će biti potrebno da pitamo o migrantima Poljake u referendumu. Vizija da će u Evropu i dalje stizati grupe migranata, da će se asimilovati, bezbedno nalaziti stan i posao i da će sve proticati bez problema, bila je zabluda", izjavila je poljska premijerka Beata Šidlo. Ona je rekla i da sve više evropskih lidera uviđa da su ideje o prihvatanju i integraciji migranata bile naivne, a da evropski samiti ne donose nikakav pomak.\nPoljska prema predviđenim kvotama treba da primi oko 7000 izbeglica u okviru programa relokacije unutar EU, ali bi najveći broj njih u Poljsku trebalo da stigne tek 2017. godine. Međutim, prema najavama tamošnjih zvaničnika, vrata te zemlje biće otvorena samo za decu, žene i stare ljude, dok u Poljskoj neće biti mesta za mlade muškarce koji su pobegli od rata na Bliskom istoku i u Africi.


Cameron Norrie vs Sebastian Baez ATP\nDa li ste znali da se najveći događaj u istoriji Betfair kladionice desio 12. septembra 2012. godine kada je Endi Mari osvojio US Open pobedivši Novaka Đokovića? Tog dana je ukupna vrednost opklada na ovaj meč premašila 60 miliona funti.\nOvaj podatak nam govori o tome koliko je klađenje na tenis popularno. Takođe svedoči i činjenici da su tenis tipovi traženi tokom cele godine. Teniski turniri se održavaju na raznim podlogama od januara do decembra.\nSvaki treniser i teniserka ima svoj lični stil i svakom uglavnom najviše odgovara jedna vrsta podloge. Tip podloge, forma, prethodni susreti, nedavne povrede – sve su ovo faktori koje treba uzimati u obzir pri klađenju na tenis. A što je više faktora, to su kvote više.\nKlađenje na tenis je zanimljivo jer su u opticaju razne opklade. Možete se kladiti na pobednika meča, ukupan broj gemova, setova, kao i vreme trajanja meča, manje/više gemova u setu i još mnogo toga.\nZato su i tenis tipovi i prognoze veoma zanimljivi jer jedan teniski meč ume da donese dosta uzbuđenja. Bilo da se radi o Grend slem turniru ili o nekom regionalnom takmičenju, tenis uvek prati cela zajednica stručnjaka, spremna da podeli svoje znanje i mišljenje o ishodu meča, kao i tome gde su najbolje kvote za danas.\nKod nas uvek možete naći dosta informacija vezanih za najveća dešavanja u svetu tenisa, kao i statistiku, objašnjenja i tipove. To će vam sve nesumnjivo pomoći pri donošenju odluka kada stavljate svoju opkladu na neki teniski meč.\nTenis tipovi dana\nKod nas na bettingexpert-u možete naći tipove za teniske mečeve tokom trajanja cele teniske sezone. Bilo da vas interesuju ATP ili WTA turniri, naši tipsteri za tenis rade vredno i postavljaju svoje tipove koje možete potpuno besplatno naći ovde.\nUkoliko vas interesuju tenis tipovi za danas, do njih možete doći veoma lako. Prvo, ukoliko odete na našu stranicu za teniske tipove, na samom vrhu možete naći tri teniska meča za koje je postavljeno najviše tipova. Pored svakog možete videti koliko ima tipova, a da biste ih videli, sve što treba da uradite je da kliknete na njih.\nTipove dana za tenis takođe možete pronaći i u našem rasporedu predstojećih mečeva. Naš dnevni raspored vam prikazuje sve najavljene mečeve za danas: Možete videti i broj tipova koji su postavljeni za svaki od njih. Kako biste videli tipove, dovoljno je da kliknete na meč koji vas zanima.\nZa bolji pregled svih tipova, posetite naše stranice Tipovi za Danas, Tipovi za Sutra i Predstojeći Tipovi.\nBilo da ste početnik koji gleda samo mečeve Đokovića i ostalih careva sa ovih prostora, ili ste iskusni teniski znalac, sad je pravo vreme da se ubacite u mašinu klađenja na tenis i potencijalno ostvarite neki dobitak.\nOno što je nezgodno kod klađenja na tenis je da su kvote na pobednika relativno često niske. Uglavnom se objektivno može proceniti koji je igrač bolji. Iz tog razloga, sasvim je očekivano da bolje rangirani teniser ili teniserka u svakom meču imaju nižu kvotu. Naravno, iznenađenja se često dešavaju.\nIndustrija klađenja na tenis se dosta proširila. Sada kladionice (pogotovo one online) nude primamljive kvote za širok dijapazon teniskih opklada. To znači da se osim klađenja na kranji ishod meča, možete kladiti i na brojne druge aspekte jednog teniskog meča ili turnira.\nZato vam tenis tipovi na bettingexpert-u mogu biti od velike koristi.\nKako biste najbolji iskoristili sve što naša platforma nudi, možete da postanete član bettingexpert zajednice. Tako ćete moći da pratiti svoje omiljene tipstere i dobijate obaveštenja kada oni postave svoje nove tipove. A možete i sami postati ekspertski teniski tipster, što da ne?\nRegistracija na našem sajtu je veoma jednostavna. Samo pratite ove korake i završićete je za tili čas.\nKliknite dugme “Registruj se” na vrhu ove stranice.\nIzaberite korisničko ime koje biste želeli da koristite i unesite ga-\nUnesite i svoju email adresu koju biste želeli da povežete sa bettingexpert nalogom.\nUnesti svoju željenu lozinku.\nŠtiklirajte kvadratić da označite da prihvatate uslove i pravila, politiku privatnosti i kolačiće.\nKlikline dugme da završite sa otvaranjem naloga.\nNakon toga, sve što treba da uradite je da kliknete link za potvrdu koji ste dobili u mejlu na email adresi koju ste registrovali. Nakon toga je vaš bettingexpert nalog otvoren.\nTenis je jedan od najpopularnijih sportova za klađenje zato što, između ostalog, u njemu nema nerešenih rezultata. Meč traje dok se ne odluči pobednik. To znači da svi oni koji bi se opkladili na tenis imaju pregršt prilika i puno različitih opklada u ponudi.\nOno što mi možemo da vam savetujemo kada je klađenje na tenis u pitanju jeste da se kladite samo kada ste sigurni u svoju opkladu. Nikada se nemojte kladiti iz hira ili kada ste u žurbi. Dobro razmislite o svim važnim aspektima, prethodnim susretima, rangiranju igrača, podlozi na kojoj se igra, itd.\nTakođe, nije loše specijalizovati se za jedan konkretni turnir ili takmičenje. Ukoliko imate neki omiljeni, istražite o njemu, pogledajte statistiku, itd. To znanje će vam nesumnjivo biti od ogromne koristiti kada stavljete svoju opkladu. Isto važi i za brojne tipove koji vas čekaju na bettingexpert-u.\nUkoliko sami želite da postavite neki tip ovde možete to učiniti. Cela procedura je veoma jednostavna. Nakon što se ulogujete na svoj nalog, pronađite meč za koji želite da postavite tip. Izaberite vrstu tipa koju želite da postavite, odaberite željenu kvotu i napišite objašnjenje zašto ste se baš za ovaj tip opredelili.\nUkoliko vas zanima koji tenis tipovi mogu da se postave, pogledajte listu dole.\nUkupan broj gemova u prvom setu\nTačan rezultat po setovima\nTenis je jako dinamična igra u kojoj jedan dobar potez ili jedna greška mogu u potpunosti promeniti ili preokrenuti tok meča. Mnogo je zabeleženih slučajeva kada su teniseri bili na poen od pobede i na kraju gubili mečeve i pored ogromne prednosti. Upravo iz tog razloga jako je teško uživo se kladiti na tenis. Najveći profiti se ostvaruju kada se na osnovu govora tela igrača ili promene vremenskih uslova predvidi preokret i postavi željena opklada pre nego što se kvota promeni i padne.\nPrilikom klađenja uživo, igrači se najčešće opredeljuju da tipuju na dobitnika narednog gema, naročito ako “nanjuše” brejk. Oni hrabriji mogu da tipuju da će ta promena odlučiti i pobednika seta, pa čak i čitavog meča. Naravno, oni najtemeljitiji mogu da koriste i razne statističke podatke koji ukazuju na to u kom delu seta ili meča određeni teniser igra bolje ili lošije, kakav stil igre ili koja dominantna ruka protivnika više ili manje odgovaraju nekom teniseru, i još mnogo toga.\nTenis najbolje kladionice\nBudući da je tenis jedan od najpopularnijih sportova na svakoj onlajn kladionici, većina njih se trudi da ponudi što bolje kvote kako bi privukla nove članove. Na sreću, mi znamo koje se kladionice kotiraju kao najbolje u pogledu teniskih opklada, pa ukoliko vas zanima koje su, možete naći razne korisne informacije o njima na bettingexpert-u.\nOni koji se uspešno klade na tenis, znaju da u ovom sportu poznavanje rezultata i statistike može odigrati ključnu ulogu. Ukoliko pratite ova dva aspekta teniske igre, velike su šanse da vam neće biti teško da napravite uspešnu opkladu.\nMeđutim, kako ima mnogo faktora koji mogu uticati na uspeh prilikom klađenja na teniske mečeve, tenis tipovi koje možete naći kod nas mogu biti od velike koristi. Naši tipsteri se razumeju u tenis i prate sve relevantne rezultate. Uzimajući u obzir i statistiku koju ne smemo zanemariti, oni na taj način povećavaju šansu da njihovi tipovi budu uspešni.\nNa sreću, na bettingexpert-u ne samo da možete imati uvid u sve relevantne rezultate, nego možete pristupiti i nekim zanimljivim statističkim podacima. Ukoliko vas zanima nekoliko interesantnih statističkih činjenica o teniskim mečevima i njihovim ishodima, bacite pogled na ove podatke.\nU Grend slem meču za muškarce, ukoliko je za jednog od njih kvota 1.10, šanse da će taj igrač osvojiti prvi set su 87%.\nU Grend slem mečevima za muškarce, igrač koji osvoji četvrti set, osvojiće i peti u 55% slučajeva.\nJoš jedno pravilo za igrače muškog pola – ukoliko favorit ima kvotu od 1.20 ili manje, a u toku meča izgubi set, šanse da će osvojiti sledeći set su 71%.\nIgrači koji obično osvoje četvrti set sa 6-0, pobediće na Grend slem mečevima u 71% slučajeva.\nTeniserke koje su favoriti sa kvotama između 1.11 i 1.87 uspeju da se povrate i pobede na Grend slem meču posle izgubljenog seta u samo 32% slučajeva.\nUkoliko vas interesuju razne druge sportske lige, možete ih naravno naći ovde. Ako volite tenis, fudbal, košarku, bejzbol, MMA, golf, ili neki drugi popularni sport, sigurno će vam biti zanimljivo da pročitate nešto o njima i pogledate tipove naših najboljih tipstera za predstojeće mečeve.\nJoš Tenis takmičenja\nElise Mertens/Diane Parry da pobedi\nTOP TENIS TIPSTER\n51.2% Procenat pogodaka\nNajsvežiji Tenis tipovi\nViktorija Golubic-Oceane Dodin (zene)\nYibing Wu-Mathias Bourgue\nMartina Trevisan-Arantxa Rus (zene)


Koliko je Covid-19 smrtonosan: U Francuskoj je dnevno više umrlo 2003. od vrućine, nego 2020. od korone?! - Ekonomske Vesti\nKoliko je Covid-19 smrtonosan: U Francuskoj je dnevno više umrlo 2003. od vrućine, nego 2020. od korone?!\nFrancuska državna statistika napravila je uporednu analizu viška smrtnosti u toj zemlji tokom 24 dana enormnih vrućina, koje su je zadesile 2003. godine, i 60 dana prvog udara epidemije Covid-19 u 2020. godini i prvo registrovala da su oba puta najviše pogođene bile starije osobe.\nZa razliku od Covid-19, koji je u posmatranom periodu bio smrtonosniji za muškarce nego za žene, avgustovska žara 2003. godine više je kosila žene nego muškarce.\nEnormne vrućine su u kontinentalnoj Francuskoj 2003. godine trajale od 1. do 24. avgusta i za to vreme je u Francuskoj registrovan višak smrtnosti od ukupno 15.300 ili 638 smrti više dnevno, odnosno 48% više, a u odnosu na prosek istog perioda u 1999-2002. godine.\nUkupno je za ta 24 dana 2003. godine umrlo 47.000 ljudi prema 31.700 u istom periodu 1999-2002. godine.\nOd 10. marta do 8. maja 2020. godine, za vreme epizode sa Covid-19, u Francuskoj je registrovan višak smrtnosti od 27.300 ili 455 smrti više dnevno odnosno za 28% više dnevno, a u odnosu na prosek za isti period 2016-2019. godine.\nOd 10. marta do 8. maja 2020. godine u kontinentalnoj Francuskoj je umrlo ukupno 124.100 ljudi, a prosečno u istom periodu 2016-2019. godine 96.800 ljudi.\nDnevni pik je za vreme enormnih vrućina zabeležen 12. avgusta sa 3.540 smrtnih slučajeva, dok je dnevni pik za vreme Covid-19, u posmatranom periodu, zabeležen 1. aprila sa 2.760 smrtnih slučajeva.\nUkupno je u Francuskoj do 3.oktobra u 5 sati, prema podacima Džon Hopkins Univerziteta, od Covid-19 preminula 32 171 osoba ili 48 ljudi na svakih 100 000 stanovnika. U Nemačkoj je za to vreme od Covid-19 preminulo 9518 ljudi ili 11,4 na svakih 100 000 stanovnika.\n← Koliko je Covid-19 smrtonosan: U Nemačkoj relativno malo\nTrampa leče eksperimentalnim serumom firme Regeneron →


Sutjeska kreće u zimske pripreme, Radović: I te kako vjerujemo u ove momke | onogošt.me\nSutjeska kreće u zimske pripreme, Radović: I te kako vjerujemo u ove momke\nPoslije praznične pauze fudbaleri Sutjeske ponovo su na okupu, od danas će se zajedno pripremati i ternirati za proljećni dio šampionata.\nNa prozivku se odazvalo 25 igrača, a prvom treningu na pomoćnom terenu prisustvovala je i kompletna uprava aktuelnog vicešampiona. Šef stručnog štaba Sutjeske, Miljan Radović iznio je plan priprema u kojem će odigrati sedam kontrolnih utakmica.\n“Imamo plan da radimo u Nikšiću 12 dana, 23. januara idemo u Budvu, tamo ćemo ostati 15 dana, dok ćemo na kraju, generalnu probu pred početak proljećnog dijela prvenstva, imati protiv Zrinjskog u Bosni” rekao je Radović.\nKako je napomenuo, ekipa ima dosta dobrih igrača, dok je, govoreći o prelaznom roku, najavio da će možda doći jedno ili dva pojačanja, ukoliko bude potrebe za istim.\n“Svi momci imaju ugovore, da li je realno ili ne očekivati da neko ode, možda će i toga biti, vidjećemo vrlo brzo. Dobro ćemo i to procijeniti. Svaki prelazni rok ne možete kazati da li ste ga odradili dobro ili loše, to se u fudbalu nikad ne zna. Ono što znamo i na šta se oslanjamo to je vjera u ove momke što su tu, mi u stručnom štabu i te kako vjerujemo u njih i mislimo da imamo dosta kvaliteta da u proljećnem dijelu šampionata osvojimo najviše bodova. To bi Sutjesci donijelo dosta dobrog, sa čime mi bili i te kako zadovljni” poručio je Radović.\nPrvi trening odradili su: Vladan Giljen, Suad Ličina, Radoš Dubljević i Nikola Radović (golmani), Igor Pajović, Aleksa Marušić, Nikola Janjić, Marko Bojović, Novica Eraković, Božo Marković, Milutin Osmajić, Branislav Janković, Dušan i Marko Vuković, Vladan Bubanja, Aleksandar Vlahović, Balša Dubljević, Aleksandar Šofranac, Marko Ćetković, Dragan Grivić, Filip Mitrović, Stefan Cicmil, Admir Adrović i Milivoje Raičević. Iz tima je, zbog manje hirurške intervencije, odsutan Darko Bulatović, koji će se kroz nekoliko dana pridružiti ekipi.


U drugoj polovini maja počinje obuka profesionalnih upravnika zgrada - Gradjevinarstvo.rs\nU drugoj polovini maja počinje obuka profesionalnih upravnika zgrada\n05.05.2017. | MGSI\nPomoćnica ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Jovanka Atanacković izjavila je juče (04.05.2017) da je resorno ministarstvo donelo pravilnik na osnovu kojeg će već od polovine maja početi obuka profesionalnih upravnika zgrada po Srbiji, a prve licence upravnici će dobiti u junu. Atanackovićeva je naglasila da sistem obuka i sticanja licenci predstavlja šansu za zaposlenje za veliki broj građana, bilo da se odluče da postanu preduzetnici ili da budu zaposleni u firmi koja se bavi ovom delatnošću.\n- Na osnovu iskustava zemalja u okruženju, možemo da očekujemo otvaranje između 15.000 i 20.000 novih radnih mesta u ovoj oblasti - rekla je Atanackovićeva.\nOni koju budu angažovani u većem broju zgrada moći će, prema njenim rečima, da zarade i mnogo više od prosečne plate. Dosadašnja iskustva firmi koje su se profesionalno bavile tim poslom u Srbiji pokazuju da za održavanje dvadesetak zgrada može da se zaradi mesečna plata od oko 55.000 dinara, ukazala je ona.\nS druge strane, u Srbiji se trenutno cena za profesionalnog upravnika kreće između 200 i 350 dinara po stanu, mada Atanackovićeva očekuje da će, kad ova profesija zaživi na tržištu, veća ponuda doneti i niže cene, kao i bolji kvalitet tih usluga.\nAtanackovićeva kaže da će obuku u trajanju od tri nedelje sprovoditi Privredna komora Srbije, dok troškovi još nisu definisani.\n- Ukoliko procenjujemo troškove po ugledu na obuke za agente nekretnina, obuka za profesionalne upravnike bi mogla da košta oko 30.000 dinara - rekla je ona.\nOvim poslom, kako je rekla, mogu da se bave svi koji imaju najmanje završenu srednju školu u trajanju od četiri godine, koji polože ispit i nisu osuđivani za krivično delo koje ih čini nedostojnim za vršenje te funkcije.\nPolaznici će kroz obuku morati da steknu određena pravna znanja o zgradi, da se upoznaju sa Zakonom o stanovanju, nauče karakteristike zgrada, administrativne i finansijske aspekte upravljanja, ali i da usavrše veštinu komunikacije.\nOna je podsetila da su neke zemlje u okruženju uvele profesinalno upravljanje kao obavezno, dok je u Srbiji to na dobrovoljnom principu, što znači da stanari mogu sami, među komšijama, da izaberu upravnika ili da angažuju profesionalnog upravnika sa licencom.


Tehnologije Archives - Page 3 of 6 - Užicka Republika Press\nNa početku razgovora kaže da je najteže govoriti o sebi, iako se bavi upravo komunikacijom i voli da (mnogo) priča. Misli da je komunikacija nešto što u velikoj meri i obeležava ko je, i čime se bavi – bilo da se radi o marketingu, prevođenju ili komunikaciji unutar timova startapa za ...\nNa dva programa koja organizuje Fond za Inovacionu delatnost i koji se tiču inovacija u oblasti nauke i tehnologije i industrijskog sektora do 1. septembra do 15 časova mogu da konkurišu mikro ili mala preduzeća do tri godine starosti, odnosno mikro, mala i srednja preduzeća. [cap ...\nNaloge na društvenim mrežama ima 63% korisnika interneta u EU starih između 16 i 74 godine pri čemu je udeo najveći u Mađarskoj (83%) a slede Malta (82%) i Belgija (80%). Kada je reč o mladima starosti 16-24 godine, njih 88% aktivno je na društvenim mrežama. Cela vest\nIgra "Plavi kit" poziva decu na samopovređivanje, pa čak i samoubistvo, zato MUP apeluje na sve građane da ukoliko se sretnu sa takvom igrom u našoj zemlji to odmah ...\nIT se i tokom 2016. pokazao kao najzdravija privredna grana u zemlji sa izvozom u vrednosti od 740 miliona evra. Izvoz je povećan za 21% u odnosu na 2015. godinu, dok je suficit 28,3% veći nego pret ...\nGotovo 90 odsto dece uzrasta od 10 do 15 godina poseduje mobilni telefon, a većina njih je spremna da ostavi svoje lične podatke na internetu, uključujući adresu st ...\nRoditeljstvo je u krizi iz različitih razloga jer nije suštinski biološka nego i emocionalno psihološka kategorija. Očigledna je kriza sistema vre ...\nNa globalnom nivou udeo od 47 odsto stanovništva onlajn nije ni blizu zacrtanog cilja UN da do 2020. godine 60 odsto planete b ...


99 naslova - Page 3 of 6 - Prometej\nGUBIO – knjiga doušnika\nKnjiga Gubio- knjiga doušnika, koju donosimo u prevoduZdenke Valent-Belićinspirisana je tragikomičnim fenomenom izdajništva koji je bio rasprostranjen u Evropi. Radnja je smeštena u Bazelu, Cirihu, [...]\nUVODNA REČ AUTORA Dragi čitaoče, evo nekoliko reči i od mene, sa namerom da ćeš rezumeti i prihvatiti ovaj moj pesnički opus. Nikada ranije [...]\nJadranka i Svetozar Radujko\n„Knjiga o Isidoru – iliti tačnije, izbor uzornih mestaa od mnogih pisaca onoga vremena što najviše vredi znati o Isidoru Bajiću“ našeg autorskog dvojca je [...]\nU Komoranu Srbi žive više od šest vekova. Njihovo naseljavanje pod pritiskom Turaka odvijalo se u tri talasa. U prvom, naseljenici dospevaju posle pada Srpske [...]\nHamerštajn ili nepokolebljivost Hans Magnus Encensberger Kurt fon Hamerštajn Ekord, general koji se otvoreno suprotstavio Hitleru iz neverovatne blizine, jeste centralna figura ovog nesvakidašnjeg [...]\nZAŠTO? Propaganda i laži o ratovima na Balkanu\nPropaganda i laži o ratovima na Balkanu 4.novembar 2011. Izvod: Pravda – Autor Ule Bjerke, knjiga: Zašto? Intervju sa autorom knjige Zašto? Knjigom „Zašto – propaganda [...]\nPREDGOVOR Ovom knjigom nastavljamo evaluaciju (kritičko preispitivanje) savremene pravopisne norme srpskog jezičkog standarda. Budući da ni u drugom izdanju Pravopisa Matice srpske (2010) nije posvećena [...]


Upute za donacije i pomoć pogođenima potresom - Korčula\nSvi građani koji su voljni volontirati, pomoći stradalima novčanom donacijom ili žele donirati materijalna sredstva sve informacije mogu dobiti na službenim web stranicama HRVATSKOG CRVENOG KRIŽA.\nSve građane koji su voljni volontirati i tako pomoći stradalima, podsjećamo kako je važno da se zbog vlastite sigurnosti i organiziranog djelovanja kao i na terenu prijave u bazu volontera dostupnu na linku jer će pogođenom stanovništvu biti potrebna dugoročna pomoć.\nCrveni križ Korčula danas započinje sa prikupljanjem za stradale u potresu:\nKorčula, Atrij doma kulture od 09 do 17 sati\nOrebić, Vatrogasni dom od 09 do 17 sati\nBlato, Velika dvorana od 09 do 17 sati\nSmokvica, Sportska dvorana od 09 do 15 sati\nVela Luka, Sportska dvorana od 09 do 17 sati\nPrikupljaju se hrana i higijenske potrepštine koje su objavljene na stranicama Hrvatskog Crvenog križa.


Volvo V60 u Ženevi (galerija) - Auto Republika\nПочетна Sajmovi Ženeva 2018 Volvo V60 u Ženevi (galerija)\nMada je zvaničnu premijeru imao putem interneta pre neke dve nedelje, V60 će se prvi put pred publikom naći u Ženevi.\nV60 dolazi kao mlađi brat modela V90, što se samim letimičnim pogledom na ovaj model da lako utvrditi. Razlike u odnosu na V90 su male, ali ipak je jasno da su ovo dva različita modela.\nSa ukupnom dužinom od 4.761 milimetar, V60 je duži od SUV brata XC60 za čak 117 milimetara. Zapremina prtljažnog prostora iznosi 529 litara, daleko iza lidera segmenta, Škode Octavia Combi koja nudi čak 610 litara, ali i sa ovom zapreminom, V60 ostaje ispred direktnih nemačkim premijum konkurenata.\nV60 imaće široku paletu motora. Sastojaće se od benzinskih agregata T5 sa 250 konjskih snaga i T6 sa 316 „konja“. Čast dizel motora braniće D3 (150 ks) i D4 koji razvija 190 konjskih snaga. U skladu sa tendencijama u industriji i V60 će dobiti dve plug-in hibridne varijante. Jednu, već poznatu, pod oznakom T8 čija ukupna snaga iznosi 390 „konja“, i novu verziju T6 za koju Volvo tvrdi da će razvijati 340 konjskih snaga.\nŠto se tiče tehnologije tu je sistem za autonomno kočenje sa detekcijom pešaka, sistem za održavanje vozila u traci. Svi prisutni aktivni bezbednosni sistemi u tandemu sa velikim brojem vazdušnih jastuka garantuju V60 pet zvezdica na NCAP testu.\ntagovi: izdvojeno volvo Volvo V60 Volvo V90\nprethodni Fiat 124 Spider S-Design (video)\nsledeći Mercedes-Maybach S klasa - vrhunac ponude Mercedesa (galerija)


Početna · Kursevi · Radionica za pokretnu i holističku trudnoću\nPokrenite energiju i opustite se tokom sat vremena prenatalne joge sa instruktorkom Ninom Lazić i dva sata inspiracije kroz holističku ishranu sa holistickom i makrobiotičkom kuvaricom i kolumnistkinjom Sense, Jelenom Belgrave.\nRadionica koja će vas podržati tokom trudnoće i u novom životu sa bebom!\nKako jogom i intuitivnom ishranom da smanjite mučninu, povećate energiju, izbegnete anemiju i slične česte boljke u trudnoći, ali i kako da ishranu prilagodite kada beba dođe. Ovo je vreme samo za vas, da vas inspiriše da promenite ono šta vas ne služi, da osvestite strahove i brige i nadjete način da ih promenite.\nJutro ćemo započeti upoznavanjem uz čaj, istegnuti se, napuniti energijom i otpustiti tenzije u telu kroz jogu, podeliti priče o kućnim remedijama za uobičajene trudničke boljke, ideje (i recepte!) kako makrobiotički principi u kuvanju mogu da vam pomognu da se osećate poletnije i sigurnije i završiti užitkom uz lagani, hranljivi obrok.\nSvaka od učesnica će dobiti brošuru sa savetima, receptima i idejama kako da ostatak trudnoće i prvi meseci sa bebom prodju u zdravlju.\nDodatne informacije i prijave na: nnlazic@gmail.com i 064 20 33 8 33\ni na facebook strani https://www.facebook.com/events/1381618515461715\nJASTUČE ZA OČI 750 RSD


Dan online - Stav: Politička propaganda - 2020-04-08\nPolitička propaganda Siva propaganda odgovara savremenoj propagandnoj praksi. Mogli bismo je odrediti kao prilagođenu istinu. Ona se zasniva na djelovanju istinitim informacijama, ali prezentovanim i selektovanim prema određenoj grupi, u određenom, željenom smjeru\nNegativno značenje propagande – uglavnom je prisutno u svakodnevnom govoru. Obično se iskazuje riječima: „Sve ti je to čista propaganda!“, pri čemu se misli na prevaru, nasilje nad istinom, skrivanje ciljeva, upotrebu laži, jednostavno rečeno, na beskrupuloznu manipulaciju. Prema tome, ako se za nešto kaže da je propaganda, onda je to unaprijed negativno vrednovano, kao uostalom i osobe koje rade u toj djelatnosti. Poznata je izjava studenata iz 1968. u vezi tzv. „Springerove štampe“: „Sve što napišu – lažu, a jedina rubrika u kojoj pokušavaju biti objektivni, i to s malo uspjeha, jest vremenska prognoza!“\nSveprisutnost propagande polazi od činjenice da svaki proces informisanja, komuniciranja, interakcije među osobama implicitno sadrži i određene elemente usmjeravanja i djelovanja. Drugim riječima, vrlo je teško, skladno takvom shvatanju, jasno razgraničiti gdje prestaje svakodnevna komunikacija, a gdje počinje propagandno djelovanje. Prema poznatom profesoru socijalne i političke psihologije Ivanu Šiberu „propaganda je plansko i namjerno djelovanje na promjenu i kontrolisanje stavova radi stvaranja predispozicija za određeni način ponašanja. Ovom smo definicijom propagandu odredili kao namjeran proces, naglašavajući tako da svaki slučajni razgovor o, u ovom slučaju politici, nezavisno o tome kako djeluje na sagovornika, nije i propagandna aktivnost, osim ako nije i taj razgovor dio svjesne i namjerne akcije“.\nUzajamno prožimanje političkog i duhovnog života izuzetno je važno za istorijski tok. Stoga se u razmatranju razvitka političke propagande i njezinih sredstava ne smije mimoići uloga pjesništva, istoriografije, filozofije, retorike i dramske umjetnosti.\nNovovjekovnu racionalizaciju kolonijalnih osvajanja, tumačenjem da nije riječ o „prostoru, moći i bogatstvu, odnosno tržištu, osvojenih i porobljenih naroda, već o činjenici da ta osvajanja u prvom redu znače blagoslov kulture za mnoge primitivne i barbarske narode“, nalazimo već u Aleksandra Velikog, kasnije u sklopu Rimskog carstva, u osvajanjima „u ime širenja prave vjere“, do Britanske imperije u kojoj „sunce nikada ne silazi“.\nNajzanimljiviji oblik propagande u Starom Rimu bila je propaganda kroz kovani novac. Julije Cezar je prvi stavio svoj lik na novac, što je kasnije postao opšti običaj, zadržan do današnjih dana, da pojedinci koji smatraju, ili za koje se smatra, da su obilježili istoriju, stavljaju svoj lik na zlatnike. U prijašnjim je razdobljima lik vladara na novcu označavao trajnost i legimitet vladajuće dinastije. U starome se Rimu jedan simbol trajno zadržao, nezavisno o promjenama vladara – karta tadašnjeg svijeta kao kormilo u rukama rimskog vladara označavajući na taj način sveobuhvatnu moć i vlast Rimske imperije. Snaga i moć Rimske imperije iskazivala se preko arhitekture, literature i umjetnosti, stvarajući „korporativni simbolizam” kako bi se iskazala „vječnost” Rimskoga carstva. Ne samo u arhitekturi i umjetnosti već i u „spektaklu” pojavljivanja Cezara, propaganda Staroga Rima bila je temelj uspostavljanja Napoleonovog kulta, i novovjekovne fašističke propagande u Italiji i nacističke u Njemačkoj.\nPrva savremena organizovana propagandna služba uspostavljena je za vrijeme Napoleonovih ratova. Službeno, zvala se „Pres služba“, dok ju je sam Napoleon zvao služba za javno mnjenje. Zadatak te službe bio je ne samo informisanje već i objašnjavanje politike i ratnih operacija, s tim da su izdavani različiti proglasi, manifesti, bilteni i novine. Vijesti su posebno bile prilagođene različitim korisnicima, tako da su objavljivane posebne publikacije za građane Francuske, posebne za građane osvojenih zemalja, a posebne za pripadnike vojske.\nU to vrijeme prvi put se upotrebljava i politička karikatura kao sredstvo diskreditovanja protivnika, i to u Engleskoj. S tim je povezana i pošalica da su „Englezi objavili rat Napoleonu karikaturama umjesto topovima!“\nRevolucionarna 1848. godina u Evropi ujedno označava i svestranu i raznoliku upotrebu propagandnih aktivnosti. Te godine prvi put se u Beču pojavljuju i masovno primjenjuju zidni plakati koji su, više od sto godina kasnije, odigrali značajnu ulogu u vrijeme studentskog pokreta 1968, kao i u vrijeme „kulturne revolucije“ u Kini.\nTo je ujedno i vrijeme nastanka revolucionarnih i rodoljubivih pjesama, nacionalnih zastava i svega onoga što čini ukupno „znakovlje“ jednog naroda, odnosno država. Riječ je o simbolima koji imaju izrazito emocionalno- vrednosno zasićenje, i koji omogućavaju homogenizaciju u situaciji ugroženosti. Ti različiti simboli postaju ujedno i dijelovi odjeće, u prvom redu šala, s bojama nacionalnih zastava. Današnji nogometni (i ostali) sportski navijači, svojim šalovima izražavaju pripadnost svom klubu na sportskim terenima širom svijeta.\nUpravo u odijevanju neposredno dolazi do izražaja vrednosno-izražajna uloga stava i potreba pojedinca da javno iskaže svoju pripadnost i političko opredjeljenje, i time pokuša uticati na druge.\nPropaganda se obično grupiše na crnu, bijelu i sivu propagandu. Crna propaganda veže se uz nacističku propagandu i označava beskrupuloznu manipulaciju činjenicama, nebiranje sredstava da bi se postigao cilj. Ta je propaganda zasnovana na laži i prevari.\nBijela propaganda mogla bi se odrediti kao „istina, istina i ništa do istine“. Takva progaganda potpuno otvoreno iznosi činjenice, vjerujući da će one svojom snagom uvjeriti ljude u opravdanost određene politike.\nSiva propaganda odgovara savremenoj propagandnoj praksi. Mogli bismo je odrediti kao prilagođenu istinu. Ona se zasniva na djelovanju istinitim informacijama, ali prezentovanim i selektovanim prema određenoj grupi, u određenom, željenom smjeru. Najčešće se ne daju sve činjenice, tj. biraju se, ali one koje se daju istinite su. Ako je informacija cjelovita, tada je ona komponovana tako da su prednosti izrazito istaknute i uvjerljive, dok su nedostaci potisnuti i marginalizovani. Uostalom, upravo se u sposobnosti oblikovanja i prezentacije informacija i sastoji profesionalna vještina propagandnog djelovanja.