Tehnologija jakih alkoholnih pića - Alkoholna biblija\nNinoslav Nikićević, Radoslav Paunović\nRasprodato izdanje, informacije o novom imate klikom na link u nastavku! http://www.dobraknjiga.rs/sr/Poljoprivreda/Velika-knjiga-za-jaka-alkoholna-pica/ Najbolja i najsveobuhvatnija knjiga o ...\nLeska je najznačajnija jezgrasta voćka posle oraha. U ovoj knjizi autorka se bavi oplemenjivanju, ekologiji, domaćim i odomaćenim sortama, proizvodnji sadnica, sađenjem, đubrenjem, poreklom i ...\nMalina je jedna od najkorisnijih vrsta voćki. Spada u najrasprostranjenije gajene voćke u Srbiji. U ovoj knjizi autorka se bavi ekologijom, proizvodnjom sadnica, sađenjem, đubrenjem, zaštitom, ...\nIz sadržaja: Proizvodnja trešnje u svetu Morfologija trešnje Ekologija trešnje Fiziologija trešnje Sorte trešnje Sorte lokalnog značaja Perspektivne sorte ...\nKoliko je značajno konzumiranje kupine za naše zdravlje i koji je najbolji način njenog uzgajanja, saznajte u najnovijoj publikaciji Evice Mratinića "Kupina". Plod ove biljke sadrži, pored visogog ...\nKruška je rod drvenastih biljaka iz familije Rosaceae, čiji se istoimeni plodovi koriste u ishrani ljudi. Kruška zauzima šesto mesto po proizvodnji u svetu, a drugo mesto među kontinentalnim ...\nIz sadržaja: Ribizla: Proizvodnja ribizle u svetu i u Srbiji Morfologija ribizle Fiziologija ribizle Ekologija ...\nO kozarstvu kao modelu za opstanak porodičnog gazdinstva na selu sve se više govori. Neretki započinju sa tim oblikom stočarstva. Ovaj priručnik vam može pomoći pri uspešnom gajenju koza. Knjigа ...\nPoljoprivredna biblioteka - Meso i proizovodi od mesa u domaćinstvu\nSadržaj: Značaj higijene pri pripremi i preradi mesa Izgeld zdravih i bolesnih životinja Klanje životinja i dobijanje mesa Meso Kobasice Suhomesnati proizvodi Meso ...\nSadržaj: Računar, šta je to? Računar, moja sveska rashoda i prihoda Računar, moj podsetnik i pomoćnik Računar, moja veza sa zadrugom i veterinarskom stanicom Računar, moj ...\nPoljoprivredna biblioteka - Tov ćuraka\nSadržaj: Razvoj proizvodnje ćurećeg mesa u nas Sistemi proizvodnje Rase i hibridi Objekti i uslovi sredine Tehnološka oprema Inkubiranje - proizvodnja jednodnevih ćurića ...\nPoljoprivredna biblioteka - Tov pataka i gusaka\nMilenko Krečov, Boško Mašić\nSadržaj: Proizvodnje mesa pataka i gusaka u svetu i u nas Sistemi proizvodnje Vrste, rase i hibridi pataka i gusaka za tov Objekti i uslovi sredine Tehnološka oprema ...\nPoljoprivredna biblioteka - Krmno bilje na oranicama\nMilorad Stošić, Dragi Lazarević\nSadržaj: -Govedarstvo u Srbiji -Poljoprivredne površine i sietvena struktura -Međuzavisnost biljne i stočarske proizvoddnje -Vrste bilajka za stočnu hranu Žita i ...\nPoljoprivredna biblioteka - Proizvodnja jaja za potrošnju\nSadržaj: Razvoj porizvodnje jajaj za potrošnju u nas Sistemi proizvodnje jaja za potrošnju Rase i hibridi Objekti i uslovi sredine Tehološka oprema Inkubiranje - ...\nPoljoprivredna biblioteka - Breskva, nektarina\nSadržaj: Proizvodnja breskve u Jugoslaviji Botanička pripadnost i poreklo sorti breskve Morfologija breskve Ekologija ...\nPoljoprivredna biblioteka - Paprika\nAdam Takač, Đuro Gvozdenović\nPaprika ima veliki privredni značaj. Ima visoku hranjivu i biološku vrijednost. Može da se koristi na različite načine i spada u grupu intezivno gajenih povrtarskih kultura. Ova knjiga će vam ...\nPostanite pčelar! put do sopstvenog pčelinjeg društva od nabavke i gajenja do dobijanja meda Upustite se u avanturu pčelarskih društva i otkrijte uzbudljivu biologiju ovih insekata. ...\nSadržaj: Podjela vinove loze razvojni ciklus sorte cijepljenje podizanje vinograda rezidba vinove loze uzgojni oblik vinove loze\nTehnike cepljenja i rezidbe voćaka\nTomislav Jemrić prof.dr.sc.\nNezaobilazan priručnik s brojnim praktičnim savjetima za sve koji žele svladati vještinu cijepljenja i rezidbe voćaka. Podloge za voćke Pribor i načini cijepljenja Kada je pravo vrijeme ...\nPriručnik s najbitnijim savjetima za svakog vinogradara i vinara radovi u vinogradu prije berbe koji pridonose kvaliteti grožđa određivanje šećera i kiselina u grožđu (moštu) kakvoća ...\nZamislite savršenu gozbu prepunu sočne salate, prekrasnih krumpira, mrkve koja buja okusima, mekanih mahuna koje se jednostavno tope u ustima, jagoda, malina, jabuka i ostalih jestivih delicija. A ...\nMaslinu napada preko stotinu štetnih vrsta kukaca, od kojih su samo dvije vrste opasnost za sve maslinike. Prva štetna vrsta je maslinina muha Bactrocera oleae Gmel., a drugi štetnik je maslinin ...\nSadržaj: Opće osobine Sorte Podizanje nasada – sadnja i uzgoj do roda Rezidba i uzgojni oblici Pomlađivanje Gnojidba Obrada Navodnjavanje Cijepljenje ...\nSam svoj voćar - Jagodasto voće\nJagodasto voće je naziv koji koristimo u pomologiji za mnoge voćne vrste, u ovu grupu, tradicionalno svrstavamo: jagodu, malinu, kupinu, ribizlu, ogrozd i borovnicu, a novije vrste su: aronija, godži ...


Todor hotels d.o.o. Beograd - Beograd Art Hotel - Osnovni podaci o firmi\nTODOR HOTELS DOO, BEOGRAD (STARI GRAD)\nKnez Mihajlova 27/II, 11000 Beograd\nIzborom Belgrade Art Hotela odlučili ste se za mali porodični establišment, daleko od gužve, visokih spratova, uniformnosti i rigidnih pravila velikih hotelskih lanaca. U našem hotelu brzo ćete upoznati zaposlene i druge goste, a nama ćete dati priliku da upoznamo vas i lakše vam izađemo u susret. Belgrade Art Hotel pripada porodici Todorović koja je poslovnu reputaciju stekla na polju modne industrije, a našu težnju da proniknemo u potrebe i želje savremenog čoveka preneli smo iz odevanja u ugostiteljstvo. Kao u dobrom butiku, i u našem hotelu, gostu je sve pri ruci, izbor je veliki, a osoblje je uvek na raspolaganju.\nTu pronalazimo i umetnost, pojam koji je u imenu našeg hotela. Reč je o umetnosti dizajna, umetnosti udovoljavanja našim gostima i dodiru moderne umetnosti. Sve ovo možete videti u detaljima utkanim u hotel. U našim prostorijama izložena su dela mladih umetnika iz Srbije slike i skulpture koje možete kupiti i poneti kao uspomenu, kao i rezultati rada dizajnerske kuće Berni iz Firence, koja je osmislila svaki detalj Belgrade Art Hotela.\nPozivamo vas da se prepustite čaroliji vrhunske usluge i doživite Belgrade Art Hotel kao mesto za komforan boravak i odmor, mesto za sastanak ili prijatne trenutke sa vašim prijateljima i poslovnim partnerima, mesto za održavanje konferencije, sastanka ili proslave vaše kompanije. Naš restoran sa pogledom na Knez Mihailovu ulicu otvoren je do kasno u noć uz nastupe mladih i talentovanih muzičara vikendom. Drugim gostima Beograda obavezno preporučite i Avgustin Waffle Ice Bar koji se nalazi u prizemlju hotela. A pre nego što sledeći put pređete prag Belgrade Art Hotela, predlažemo da posetite naš hotel Aleksandar u Vrnjačkoj Banji, najpoznatijoj banji u zemlji i osetite istinsku Srbiju.


PAGE Consortium d.o.o.\nBeograd, Bulevar Oslobođenja 7-9\nPAGE Consortium d.o.o. je firma sa domaćim i inostranim iskustvom od preko 25 godina u projektovanju, urbanizmu i ostalim uslugama. Zbog povećanog obima posla, raspisujemo oglas za radno mesto na poziciji: ARHITEKTA (Diplomirani/Master inženjer arhitekture)\nOd 1 do 3 godine radnog iskustva na poslovima izrade i razrade projektne dokumentacije\nSamostalni i timski rad sa ostalim saradnicima u birou\nPoznavanje postupka i primenu objedinjene procedure (IDR, IDP, PGD, PZI i PIO)\nKoordinacija u radu sa ostalim saradnicima na projektu (projektantima instalacija, konstrukcije...)\nPoznavanje rada u sledećim programima: AutoCAD, Photoshop, MS Office paket\nVozačka dozvole B kategorije je prednost\nRad u kreativnom timu i opuštenoj atmosferi\nRad na značajnim projektima u zemlji i inostranstvu\nCV i portfolio poslati elektronskim putem.\nSamo kandidati koji uđu u uži krug selekcije će biti obavešteni.\nPAGE Consortium d.o.o. je firma sa domaćim i inostranim iskustvom od preko 25 godina u projektovanju, urbanizmu i ostalim uslugama. Zbog povećanog obima posla, raspisujemo oglas za radno mesto na poziciji


Ponekad smanjen unos magnezijuma, kod zdravih ljudi, ne pokazuje nikakve simptome. Tek se, kod prisustva neke druge bolesti, nedostatak magnezijuma javlja kao dodatna komplikacija. Zato o njemu valja misliti na vreme!\nMagnezijum reguliše zatvor\nOko 60% magnezijuma se nalazi u kostima, oko 26% u mišićima, a ostatak u drugim tkivima i tečnostima našeg tela. Apsorbuje se iz hrane u tankom crevu u količini 35-45%, što zavisi od realnih potreba organizma, kao i od vrste hrane koju jedemo. Nerastvorljiva jedinjenja magnezijuma se zadržavaju u crevima i imaju laksativno dejstvo, što je moguće iskoristiti u terapiji zatvora. Samo višak se izluči bubrezima, koji pokazuju pravu štedljivost u eliminaciji, kada je kada je količina magnezijuma u telu mala.\nSrce voli magnezijum\nDobro balansirana količina magnezijuma u organizmu je veoma važna za pravilan rad srca i jetre, dobro funkcionisanje nerava i mišića, uravnotežen metabolizam i zdravlje kostiju. Blage posledice njegovog nedostatka su bolovi u vratu i leđima, uznemirenost, umor, može biti uzrok napada migrene, slabosti i grčenja mišića, gubitka apetita, povraćanja, proliva, nesanice i smetnju u normalnom srčanom ritmu.\nMada se retko javljaju, simptomi značajnog i ozbiljnog nedostatka magnezijuma uzrokuju tremor (podrhtavanje), mišićni spazam, anoreksiju, jaku mučninu, promene ponašanja i halucinacije. Nije nemoguća i tetanija, mioklonički grčevi i konvulzije.\nZa jake i čvrste kosti\nNedostatak magnezijuma je odgovoran za loš metabolizam kalcijuma i hormona koji regulišu kalcijum, što može dovesti do osteoporoze. Brojna istraživanja su potvrdila da dovoljan unos kalcijuma, praćen takođe pravilnim unosom magnezijuma, povećava gustinu kostiju. Efekti velikih deficita magnezijuma su promene na koštanom sistemu, koje su kod mladih praćene poremećajem rasta a kod starijih osteoporozom.\nDovoljan unos ovog minerala prirodno reguliše krvni pritisak, smanjuje rizik od srčanih oboljenja i moždanog udara. Magnezijum je učesnik u metabolizmu ugljenih hidrata, utiče na lučenje i aktivnost insulina i na taj način obezbeđuje kontrolu nivoa glukoze. Zato, osobe sa manjkom magnezijuma imaju veći rizik da razviju dijabetes tip 2.\nMagnezijum opušta glatke mišiće i tako umanjuje stres, napetost, nesanicu, neraspoloženje i glavobolje.\nKada nam nedostaje?\nUzroci nedostatka magnezijuma su konzumiranje veoma masne hrane, ishrane sa mnogo slatkiša i namirnica od belog brašna, mali unos svežih namirnica, unos hrane veoma bogate kalcijumom, sklonost alkoholu, odnosno nedostatak vitamina B1, B2 i B6.\nNeka stanja bolesti poput resekcije creva, upotreba laksativa i bolesti creva sa zapaljenjima i prolivima (Kronova bolest i ulcerozni kolitis), šećerna bolest, neke bolesti štitaste žlezde, bolesti bubrega i nadbubrežne žlezde, uzimanje diuretika i nekih antibiotika, mršavljenje usled nepravilne monotone ishrane, mogu usloviti pad magnezijuma. Bavljenje ekstremnim sportovima, trudnoća i dojenje su životni periodi kada je potreba za magnezijumom veća.\nPri značajnoj suplementaciji povećava se bubrežna eliminacija, ali i izlučivanje magnezijuma putem stolice. To znači da je mala verovatnoća da će veći unos magnezijuma ishranom ili suplementacijom biti toksičan kod zdravih ljudi. Veliku pažnju treba obratiti kod bolesnika sa bubrežnom insuficijencijom, te se njima suplementacija magnezijumom ne savetuje.\nSojino brašno 245mg u 100g\nIntegralni hleb 80-100mg u 100g\nPšenične mekinje, nekuvane, ¼ šolja 89mg\nSemenke suncokreta 145mg u 25g\nIndijski orah, pečen, 33 mg, 74mg\nPasulj, kuvan, ½ šolje, 35mg\nSočivo 75mg u 100g


Uploaded by Nemanja Nikolić\nsaveSave Autoritarna i Demokratska Tehnika For Later\nSkodric Ljubinka, Polozaj zena u okupiranoj Srbiji 1941-1944, disertacija.pdf\nLjudsko telo, askeza i sport.pdf\nThe Destiny of a Woman in War\nDarivanje i razmena dobara u selu Belici\nNova žena kao medijski konkstrukt i književni lik.Stvaranje feminističkog mita - Barac.pdf\nFotografije Petra Arandjelovica\nSa Hristom Kroz Zivot\nТипологија и функција женских ликова у епским песмама Вукове збирке\nDemokratija je pojam koji je danas zamuen i zamaskiran nasuminom upotrebom, i koji se esto koristi sa snishodljivim prezirom. Moemo li se sloiti, ma koliko se moda razili u daljem toku rasprave, da je kljuni princip demokratije postavljanje onoga to je svim ljudima zajedniko iznad onoga to bilo koja organizacija, institucija ili grupa moe traiti samo za sebe? To ne znai osporiti prava superiorne prirodne nadarenosti, specijalizovanog znanja, tehnikog umea ili institucionalne organizacije: sve to, uz demokratsko odobrenje, moe imati korisnu ulogu u ljudskoj ekonomiji. Ali, demokratija se sastoji u dodeljivanju konanog autoriteta celini pre nego delu; a samo iva ljudska bia, kao takva, jesu autentini izraz celine, bez obzira da li deluju samostalno ili uz pomo drugih. Oko tog osnovnog principa grupiu se neke povezane ideje i prakse, koje su se u istoriji dugo nalazile u prvom planu, iako ne uvek sve u isto vreme ili makar ne u jednakoj meri, u svim drutvima. Meu njima se nalaze i komunalna samouprava, slobodna komunikacija meu jednakima, neometan pristup zajednikim zalihama znanja, zatita od samovoljne spoljanje kontrole, kao i oseanje individualne moralne odgovornosti za ponaanje koje utie na celu zajednicu. Svi ivi organizmi su u izvesnoj meri autonomni, utoliko to slede sopstveni ivotni obrazac, ali kod oveka je ta autonomija sutinski uslov njegovog daljeg razvoja. Odriemo se dela svoje autonomije kada smo bolesni ili povreeni: ali odricati se svakodnevno i u svakoj prilici, znailo bi pretvoriti ceo ivot u hroninu bolest. Najbolji mogui nain ivota i ovde svesno stupam na spornu teritoriju jeste onaj koji zahteva sve vei stepen samousmerenja, linog izraavanja i samoostvarenja. U tom smislu, linost, nekada iskljuivi atribut kraljeva, prema demokratskoj teoriji, pripada svakom oveku. ivot, u svoj svojoj punoi i celovitosti, ne moe se delegirati. Nadam se da u postavljanju ove provizorne denicije nisam, izlaganja radi, ispustio nita bitno. Demokratija, u izvornom smislu tog pojma, koji u ovde koristiti, nuno je najuoljivija u malim zajednicama i grupama, iji se lanovi esto sreu licem u lice, slobodno komuniciraju i meusobno se poznaju kao osobe. im se pojave veliki brojevi, demokratsko udruivanje mora se zameniti apstraktnijom, depersonalizovanom formom. Istorijsko iskustvo pokazuje da je znatno lake zbrisati demokratiju nekim institucionalnim ureenjem, koje vlast daje samo onima na vrhu drutvene hijerarhije, nego ugraditi demokratske prakse u dobro organizovan sistem pod centralizovanom upravom, koji postie najvii stepen mehanike ekasnosti kada oni koji u njemu rade nemaju sopstveno miljenje ili namere. Napetost izmeu malih udruenja i velikih organizacija, izmeu line autonomije i institucionalne uprave, izmeu daljinske kontrole i razuene lokalne intervencije, danas je stvorila kritinu situaciju. Da su nam oi bile otvorene, mogli smo odavno otkriti taj sukob, duboko ukorenjen u samoj tehnologiji. Voleo bih da tehniku mogu da okarakteriem sa jednakom nadom u saglasnost koju sam izrazio kada sam opisao demokratiju, uz sve aljive rezerve koje biste i dalje mogli imati. Ali, ve i sam naslov ovog rada je, priznajem, kontroverzan; i ne mogu daleko odmai u svojoj analizi bez oslanjanja na tumaenja koja jo nisu adekvatno publikovana, a jo manje iroko raspravljana ili rigorozno kritikovana i vrednovana. Moja teza, grubo reeno, glasi da su se jo od neolita, na Bliskom istoku, pa sve do dananjih dana, dve tehnologije stalno pojavljivale jedna pored druge: jedna autoritarna, druga demokratska; prva usmerena na sistem, neizmerno mona, ali inherentno nestabilna; druga usmerena na oveka, relativno slaba, ali prilagodljiva i izdrljiva. Ako sam u pravu, danas se ubrzano primiemo taki u kojoj e, ukoliko radikalno ne promenimo svoj sadanji kurs, ostaci nae demokratske tehnike biti sasvim potisnuti ili zamenjeni, tako da e svaka preostala autonomija biti\nzbrisana ili e biti dozvoljena samo kao igraka vlasti, kao glasanje za unapred izabrane voe u totalitarnim dravama. Podaci na kojima se zasniva ova teza, poznati su; ali njihov znaaj se, verujem, previao. Ono to bih nazvao demokratskom tehnikom jeste metod proizvodnje malih razmera, koji se zasniva prvenstveno na ljudskoj vetini i ivotinjskoj energiji, ali koji uvek, ak i kada primenjuje maine, ostaje pod aktivnom upravom zanatlije ili seljaka, gde svaka grupa razvija sopstvene darove, kroz odgovarajue vetine i drutvene ceremonije, i diskretno iskoriava darove prirode. Ta tehnologija je imala ograniena dostignua, ali se, upravo zahvaljujui svojoj irokoj razuenosti i skromnim zahtevima, odlikovala velikom moi adaptacije i obnavljanja. Ta demokratska tehnika je podupirala i snano podravala svaku istorijsku kulturu sve do naih dana, i ublaavala stalnu sklonost autoritarne tehnike ka zloupotrebi svojih moi. ak i kada se plaao danak najtlaiteljskijim autoritarnim reimima, u radionici ili na seoskom imanju uvek je ostajao izvestan stepen autonomije, selektivnosti, kreativnosti. Ni kraljevsko ezlo, ni bi gonia robova, niti birokratska direktiva nisu ostavili svoj trag na tkaninama iz Damaska ili grnariji iz Atine iz V veka (pre n. e.). Ako ta demokratska tehnika poinje jo sa prvom upotrebom alatki, autoritarna tehnika je znatno novije dostignue: ona nastaje negde u etvrtom milenijumu pre nove ere, u novoj konguraciji tehnikih izuma, naunih posmatranja i centralizovane politike kontrole, koja je omoguila poseban nain ivota, koji danas, bez hvalospeva, prepoznajemo kao civilizaciju. Pod novom institucijom kraljevstva, aktivnosti koje su bile rasute, raznovrsne, skrojene po meri oveka, ujedinjene su u monumentalnim razmerama u potpuno novi vid teoloko-tehnoloke masovne organizacije. U linosti apsolutnog vladara, ija je re bila zakon, kosmike sile su silazile na zemlju da mobiliu i ujedine napore hiljada ljudi, do tada previe autonomnih i previe decentralizovanih da bi dobrovoljno i usaglaeno delovali zarad ciljeva koji lee izvan granica seoskog horizonta. Nova autoritarna tehnologija nije bila ograniena na seoske obiaje ili ljudsku oseajnost: njeni herkulovski poduhvati u mehanikoj organizaciji, poivali su na bezdunoj zikoj prinudi, prisilnom radu i ropstvu, koji su stvorili maine od po nekoliko hiljada konjskih snaga, mnogo vekova pre nego to se poelo sa uprezanjem konja ili izuma toka. Ta centralizovana tehnika oslanjala se na izume i nauna otkria vieg reda: zapisnike, matematiku i astronomiju, navodnjavanje i kanalizaciju: pre svega, ona je stvarala kompleksne ljudske maine, sastavljene od specijalizovanih, standardizovanih, zamenljivih, meuzavisnih delova radne armije, vojne armije, birokratije. Te radne i vojne armije podigle su nivo ljudskih dostignua: prva u masovnoj izgradnji, druga u masovnom unitavanju, obe u do tada nezamislivim razmerama. Uprkos svom stalnom nagonu za unitenjem, ta totalitarna tehnika je na domaem terenu bila tolerisana, moda ak i slavljena, zato to je stvorila prvu ekonomiju kontrolisanog izobilja: pre svega, ogromne zalihe hrane, koje ne samo da su izdravale veliku urbanu populaciju, ve su i oslobaale veliku manjinu obuavanu za isto religiozne, naune, birokratske i vojne aktivnosti. Ali, ekasnost tog sistema bila je naruena slabostima koje nisu prevaziene sve do dananjih dana. Pre svega, demokratska ekonomija poljoprivrednog sela opirala se ugraivanju u novi autoritarni sistem. Iz tih razloga je ak i Rimska imperija nala za shodno da, kada je otpor jednom bio slomljen, a porezi poeli da se redovno ubiraju, pristane na visok stepen lokalne autonomije u oblastima religije i uprave. tavie, sve dok se 90 posto stanovnitva bavilo poljoprivredom, masovna tehnika je uglavnom bila ograniena na mnogoljudne urbane centre. Poto se autoritarna tehnika po prvi put javlja u doba kada su metali bili retki, a ljudska sirovina, zarobljena u ratu, lako pretvarala u maine, njegovi upravljai se nikada nisu potrudili da izmisle neorganske mehanike zamene. Ali bilo je i drugih, 3\njo veih slabosti: sistem nije posedovao nikakvu unutranju vrstinu: jedan prekid u komunikaciji, jedna nedostajua karika u komandnom lancu, i velike ljudske maine bi se raspale. Konano, mitovi na kojima se ceo sistem zasnivao naroito kljuni mit o kraljevstvu bili su iracionalni, sa svojim paranoinim sumnjama i animozitetima, svojim paranoinim zahtevima za bezuslovnom poslunou i apsolutnom vlau. Uprkos svim svojim nespornim graditeljskim dostignuima, autoritarna tehnika je ispoljavala duboko neprijateljstvo prema ivotu. Do sada ste bez sumnje ve uvideli smisao ovog kratkog istorijskog osvrta. Autoritarna tehnika se danas vratila u neizmerno uveanoj i veto usavrenoj formi. Sve do danas, sledei optimistike premise mislilaca iz XIX veka, poput Ogista Konta (Auguste Comte) i Herberta Spensera (Herbert Spencer), smatrali smo irenje eksperimentalne nauke i mehanikih izuma najsigurnijom garancijom miroljubivog, produktivnog i, nadasve demokratskog, industrijskog drutva. Mnogi su ak lagodno pretpostavljali da je pobuna protiv samovoljne politike moi u sedamnaestom veku bila u uzrono-posledinoj vezi sa industrijskom revolucijom koja ju je pratila. Ali za ono to smo tumaili kao novu slobodu, sada se ispostavlja da je samo prenjeniji vid starog ropstva: naime, uspon politike demokratije u poslednjih nekoliko vekova bio je u sve veoj meri potiran uspenim vaskrsnuem centralizovane autoritarne tehnike tehnike koja je u mnogim delovima sveta odavno iezla. Nemojmo se vie zavaravati. U istom trenutku kada su zapadne nacije zbacile stari reim apsolutistike vladavine, kojim je upravljao boanski kralj, one su isti taj isti sistem, u mnogo delotvornijem obliku, obnovile u svojoj tehnologiji, ponovo uvodei prinudu militaristikog tipa, podjednako strogu u organizaciji fabrike, kao i u organizaciji nove, uvebane, uniformisane i ureene armije. Tokom prelaznih stupnjeva u poslednja dva veka, glavna tendencija tog sistema je mogla doi u pitanje, jer je u mnogim oblastima dolo do snane demokratske reakcije; ali, sa uspostavljanjem naune ideologije, osloboene teolokih ogranienja i humanistikih ciljeva, autoritarna tehnika je pronala instrument koji joj je omoguio upravljanje zikim energijama kosmikih razmera. Pronalazai nuklearnih bombi, svemirskih raketa i kompjutera, jesu graditelji piramida naeg doba: psiholoki nadahnuti slinim mitom o neogranienoj moi, koji se kroz svoju nauku razmeu sopstvenom rastuom svemoi, ako ne i sveznanjem, pokretani opsesijama i prinudama nita manje iracionalnim od onih koje su pokretale ranije apsolutistike sisteme a naroito milju da se sistem kao takav mora iriti, kakve god bile eventualne posledice po ivot. Kroz mehanizaciju, automatizaciju, kibernetiko usmeravanje, ova autoritarna tehnika je konano uspeno prevazila svoju najozbiljniju slabost: svoju prvobitnu zavisnost od otpornih, ponekad i aktivno neposlunih servomehanizama, jo uvek dovoljno ljudskih da poseduju ciljeve koji se ponekad ne poklapaju sa ciljevima sistema. Kao i najraniji oblici autoritarne tehnike, ova nova tehnologija je udesno dinamina i produktivna: njena mo, u svakom obliku, tei neogranienom poveanju, u koliini koja se opire asimilaciji i poraava kontrolu, bez obzira da li je re o proizvodima naunog znanja ili industrijskih pokretnih traka. Maksimizacija energije, brzine ili automatizacije, bez ikakvog obzira prema sloenim uslovima koji odravaju organski ivot, postala je sama sebi cilj. Ba kao i kod najranijih oblika autoritarne tehnike, najvei napori se, sudei po nacionalnim budetima, ulau u razvoj sredstava za apsolutno unitenje, namenjenih potpuno iracionalnim ciljevima, iji e glavni nusproizvod biti unakaenje ili istrebljenje ljudske rase. ak su i Asurbanipal i Dingis-kan izvodili svoje krvave poduhvate u normalnim ljudskim granicama.\nCentar vlasti tog novog sistema vie nije neka vidljiva linost, svemoni kralj. ak i u totalitarnim diktaturama, centar sada lei u samom sistemu, nevidljiv, ali sveprisutan: svi njegovi ljudski delovi, ak i tehnika i menaderska elita, ak i svetenici nauke, koji jedini imaju pristup tajnom tehnikom znanju, s kojim se danas tako brzo postie totalna kontrola, zarobljeni su samim savrenstvom organizacije koju su izumeli. Kao i faraoni iz doba piramida, te sluge sistema poistoveuju njegova dobra sa sopstvenom dobrobiti: kao i u sluaju boanskog kralja, hvalospevi koje upuuju sistemu zapravo su in samooboavanja; i opet slino kralju, oni se nalaze u vlasti iracionalnog nagona za irenjem svojih sredstava kontrole i dometa svog autoriteta. U tom novom, na sistem usmerenom kolektivu, u tom Pentagonu moi, nema vidljivog prisustva koje izdaje nareenja: za razliku od Jovovog boga, tim novim boanstvima je nemogue suprotstaviti se, jo manje prkositi. Pod izgovorom utede rada, krajnji cilj te tehnike jeste da zameni ivot, ili pre da prenese atribute ivota na mainu i mehaniki kolektiv, ostavljajui samo onoliko mesta za ivi organizam koliko se moe kontrolisati i manipulisati. Nemojte pogreno razumeti ovu analizu. Opasnost po demokratiju ne potie od bilo kog pojedinanog naunog otkria ili elektronskog izuma. Ljudski nagoni, koji dominiraju autoritarnom tehnikom naeg doba, potiu jo iz perioda pre izuma toka. Opasnost izvire iz injenice da, od kako su Frensis Bejkon i Galilej denisali nove metode i ciljeve tehnike, velike zike transformacije kojima smo izloeni izaziva sistem koji namerno eliminie celovitu ljudsku linost, ignorie istorijski proces, prenaglaava ulogu apstraktne inteligencije i pretvara kontrolu nad prirodom, a konano i kontrolu nad samim ovekom, u glavni cilj postojanja. Taj sistem se tako podmuklo uvukao u zapadno drutvo da moja analiza njegovog nastanka i namera moda izgleda problematinije i svakako okantnije od samih injenica. Zato se nae vreme tako lako predalo kontrolorima, manipulatorima, planerima autoritarne tehnike? Odgovor na to pitanje je u isto vreme i paradoksalan i ironian. Savremena tehnika razlikuje se od onih otvoreno brutalnih i sirovih autoritarnih sistema iz prolosti po jednoj vrlo korisnoj pojedinosti: ona je prihvatila osnovni princip demokratije, da svaki pripadnik drutva treba da ima udela u njegovim dobrima. Progresivnim ispunjavanjem tog dela demokratskog obeanja, na sistem je uspeo da ostvari prevlast nad celom zajednicom i sada preti da zbrie sve preostale tragove demokratije. Pogodba koju bi trebalo da ratikujemo poprima oblik velianstvenog podmiivanja. Pod demokratsko-autoritarnim drutvenim ugovorom, svaki pripadnik zajednice ima pravo da zahteva sve materijalne privilegije, sve intelektualne i emocionalne nadraaje koje poeli, i to u koliinima do skora teko dostupnim ak i privilegovanoj manjini: hranu, smetaj, brz transport, trenutnu komunikaciju, medicinske usluge, zabavu, obrazovanje. Ali pod jednim uslovom: da ne trai nita to sistem ne obezbeuje, ve da bude zadovoljan svime to ovaj nudi, uredno procesirano i fabrikovano, homogenizovano i ujednaeno, u precizno odreenim koliinama, koje propisuje sistem, a ne pojedinac. Kada se jednom odluimo za sistem, vie nema drugog izbora. Ukratko, ako pojedinac preda svoj ivot na samom izvoru, autoritarna tehnika e mu vratiti samo onoliko koliko se moe mehaniki odmeriti, kvantitativno umnoiti, kolektivno manipulisati i uveati. Zar to nije potena pogodba?, zapitae pobornici sistema. Nisu li dobra autoritarne tehnike prava dobra? Nije li to onaj rog izobilja o kojem je oveanstvo tako dugo sanjalo i koji je svaka vladajua klasa pokuavala da osigura za sebe, ak i po cenu svakojakih brutalnosti i nepravdi? Ne bih da umanjim, niti da osporim, mnoge zadivljujue proizvode koje je ta tehnologija donela, proizvode koje bi neka samoreguliua ekonomija mogla dobro da iskoristi. Samo elim da primetim da je vreme da se saberu ljudski gubici i trokovi, da i 5\nne pominjem opasnosti koje izviru iz naeg slepog prihvatanja sistema. ak je i neposredna cena velika, zato to je sistem daleko od toga da bude pod delotvornom ljudskom kontrolom, tako da moe nas truje naveliko, kako bi nas snabdeo hranom, ili da nas istrebi, kako bi nam obezbedio nacionalnu sigurnost, pre nego to uopte budemo u stanju da koristimo njegova dobra. Da li je zaista u ljudskom interesu odustati od nekoliko godina ivota na jezeru Valden, 1 da se tako izrazim, zarad privilegije da ceo ivotni vek provedemo u Valdenu Dva? 2 Jednom kada naa autoritarna tehnika konsoliduje svoje snage, uz pomo novih oblika masovne kontrole, celog arsenala trankvilizatora, sedativa i afrodizijaka, da li e demokratija, u bilo kom obliku, moi da opstane? Pitanje je apsurdno: sam ivot nee opstati, osim onoga to e biti kanalisano kroz mehaniki kolektivitet. Planetarno irenje sterilizovane naune inteligencije nee, kako je to Tejar de arden (Teilhard de Chardin) nevino zamiljao, biti sreno prihvatanje boanske svrhe: umesto toga, ona e zapeatiti svaku mogunost daljeg ljudskog napretka. I jo jednom, nemojte me shvatiti pogreno. Ovo nije predvianje onoga to e se desiti, ve upozorenje na ono to bi se moglo desiti. ta treba preduzeti da bi se izbegla takva sudbina? U opisivanju autoritarne tehnike koja je poela da upravlja naim ivotima, nisam zaboravio na veliku lekciju istorije: oekujete neoekivano! Ne previam ni ogromne rezerve vitalnosti i kreativnosti koje nam humanija demokratska tradicija jo uvek nudi. Ono to elim jeste da ubedim one koji se brinu za ouvanje demokratskih institucija da njihovi konstruktivni napori moraju ukljuiti i samu tehnologiju. I tu se moramo vratiti ljudskoj osnovi. Moramo se usprotiviti tom autoritarnom sistemu koji je jednoj pojednostavljenoj ideologiji i tehnologiji prepustio autoritet koji pripada ljudskoj osobi. Ponavljam: ivot se ne moe delegirati. Zanimljivo je da su prve rei podrke toj tezi dole, s posebnim simbolikim znaajem, od dobrovoljnog predstavnika ali umalo i klasine rtve! nove autoritarne tehnike. Dole su od astronauta Dona Glena (John Glenn), iji je ivot bio ugroen kvarom automatskih komandi, kojima se upravljalo iz udaljenog centra. Poto je jedva izvukao ivu glavu, i to linom intervencijom, izaao je iz svoje svemirske kapsule uz ove rei upozorenja: A sada, neka prevlada ovek! Tu zapovest je lake izgovoriti nego posluati. Ali, ako ne elimo da budemo prinueni na jo drastinije mere od onih koje je Samjuel Batler preporuio u Edginu, 3 bolje bi nam bilo da zauzmemo neki pozitivniji kurs: naime, da rekonstruiemo kako nae nauke, tako i nae tehnike, tako to emo vratiti odbaene delove ljudske linosti u sve faze procesa. To podrazumeva rtvovanje pukog kvantiteta radi ponovnog uvoenja kvalitativnih izbora, premetanje autoriteta sa mehanikog kolektiva na ljudsku linost i autonomnu grupu, davanje prvenstva raznovrsnosti i ekolokoj sloenosti nad uniformnou i standardizacijom i, iznad svega, obuzdavanje nerazumnog nagona za irenjem sistema i njegovo zadravanje u jasno odreenim ljudskim granicama, ime bi se sam ovek oslobodio za druge svrhe. Moramo se zapitati, ne ta je dobro za nauku i tehnologiju, jo manje ta je dobro za General Motors, Union Carbide, IBM ili Pentagon, ve ta je dobro za oveka: ne onog mainski\nWalden Pond, jezero u Masausetsu (SAD), na ijim je obalama Toro (Henry David Thoreau) iveo dve godine (18451846) i to iskustvo kasnije zabeleio u svojoj uvenoj knjizi, Walden; or, Life in the Woods (1854). (nap. Anarhistika biblioteka) Walden Two, B. F. Skinner (ameriki psiholog, bihejviorista), 1948. Utopijski roman, koji opisuje temeljno regulisanu i bihejvioralno uslovljenu zajednicu. (nap. Anarhistika biblioteka) Samuel Butler, Erewhon, 1872. Samujel Batler, Edgin i Ponovo u Edginu, Nolit, Beograd, 1955; prevela Nada Prodanovi. Edgin je obrnuto od Nigde, kao i u originalu (Erewhon Nowhere). Mamford misli na zemlju u koju dolazi glavni junak, u kojoj su sve mehanike naprave zabranjene, a neki uzorci stavljeni u muzej, kao opomena. (nap. Anarhistika biblioteka)\nuslovljenog, sistemski regulisanog, oveka mase, ve oveka kao osobe, koja se slobodno kree kroz sve sfere ivota. Velike oblasti tehnologije mogu se spasiti demokratskim procesom, kada jednom prevaziemo infantilne prinude i automatizme koji sada prete da ponite nae prave uspehe. Upravo ona dokolica koju maina omoguuje u razvijenim dravama, moe se korisno upotrebiti, ne za dalje preputanje drugim vrstama maina, namenjenih automatizovanoj rekreaciji, ve za bavljenje smislenim oblicima rada, neprotabilnim ili tehniki neizvodljivim u masovnoj proizvodnji: rada koji se oslanja na posebne vetine, znanje, estetsko ulo. Pokret uradi sam (do-it-your self) prerano je uguen u nameri da se proda jo vei broj maina, ali njegov slogan je ukazivao u pravom smeru, ako pretpostavimo da jo uvek posedujemo ono sopstvo (self) s kojim bismo mogli da radimo (do-it- . . . ). Jedini nain da izaemo na kraj sa automobilskim zaguenjem koje danas unitava nae gradove, jeste da gradove preoblikujemo tako da potpunije iskoristimo mnogo ekasnijeg ljudskog inioca: hodaa. ak i kod poroaja, naglasak se, sreom, ve pomera od slubene, esto smrtonosne, autoritarne procedure, zasnovane na bolnikoj rutini, ka humanijem pristupu, koji vraa inicijativu majci i prirodnim telesnim ritmovima. Oivljavanje demokratske tehnike je oigledno prevelika tema da bismo je obradili u par zavrnih reenica: ali verujem da sam uspeo da objasnim da se istinske prednosti nae nauno zasnovane tehnike mogu sauvati samo ako ceo sistem svedemo na meru koja e doputati ljudske alternative, ljudske intervencije i ljudsku posveenost ciljevima potpuno drugaijim od ciljeva sistema. U ovom trenutku, kada demokratija ne bi postojala, morali bismo je izmisliti, kako bismo spasili i iznova odnegovali ljudski duh.\nLewis Mumford Autoritarna i demokratska tehnika 1964. Prevod, delimino korigovan: KulturKampf (Ni). Preuzeto iz Gradina: asopis za knjievnost, umetnost i kulturu, 9/ 2005. Lewis Mumford, Authoritarian and Democratic Technics, Technology and Culture, Vol. 5, No. l (zima, 1964, na osnovu predavanja od 21. januara 1963), str. 18. http://anarhisticka-biblioteka.net\nKnezinska i Plemenska Samouprava Kod Srba\nMasonske lože u Jugoslaviji (1872-1958)\nPesme uputstva za vaspitanje mladih princeva


Bajern u meču za titulu, baskijska borba za Kup kralja\nEvropski fudbalski vikend: Atletik Bilbao i Real Sosijedad se bore za prošlosezonski trofej Kupa u Španiji, Bajern bi pobjedom nad Lajpcigom odbranio Salataru\nNakon paklenog martovskog repezentativnog ritma, fudbal se vraća u klupske okvire. S obzirom na podatak da najjači i najbogatiji klubovi daju i najveći broj reprezentativaca, biće pred velikim iskušenjima predstojećeg vikenda u najjačim evropskim ligama\nBAJERN - NAVIKAVANJE BEZ LEVANDOVSKOG\nTo se naročito odnosi na Bajern, koji će u derbiju koji može odlučivati i o tituli na “Red Bul areni” u Lajpcigu odigrati bez najboljeg strijelca, Poljaka Roberta Levendovskog, na čijem je kontu čak 35 golova. On je povrijedio koljeno protiv nejake Andore pa je propustio utakmicu na “Vembliju”. Za Bajern je veliki udarac što napadač, koji juri rekord Gerda Milera (40 golova u sezoni) neće moći da nastupi protiv Lajpciga, ali i na mečevima protiv Pari Sen Žermena u četvrtfinalu Lige šampiona.\nBajern je lider sa 61 bod, Lajpcig ima četiri manje. ali i veliku snagu koju je demonstrirao u remiju od 3:3 na “Alijanc areni” u prvom dijelu sezone. Osim Levandovskog, zbog suspenzija Bajern ne može da računa na sjajnog Kanađanina Alfonsa Dejvisa i Džeroma Boatenga, dok je gostima upitan nastup moćnog defanzivaca Dajota Upamekana, koji na ljeto prelazi baš u Bajern. Taj derbi počinje u 18.30 sati.\nBASKIJCI U FINALNOM NIZU\nAtletik Bilbao je ove godine podigao jedan pehar, nakon što je u finalu Superkupa Španije nakon produžetaka dobio Barselonu na stadionu “De La Kartuha” u Sevilji. Večeras u 21.30 sati, na istom stadionu, Atletik Bilbao u baskijskom derbiju igra za trofej prošlosezonskog Kupa kralja protiv Real Sosijedada.\nTim koji predvodi Brazilac Marselinjo boriće se u narednih 14 dana za još jedan trofej Kupa! Večeras se igra prošlosezonsko finale, odloženo zbog želje da se u eri pandemije igra pred publikom, ali je dobijen samo ograničen broj gledalaca, a već nakon dvije sedmice opet će u ovosezonskom finalu Kupa kralja igrati sa Barselonom.\nU La Ligi su, s druge strane, na programu parovi 29. kola, s tim, da će se utakmica u prvenstvu između Real Sosijedada i Atletik Bilbaoa odigrati 7. aprila. Lider Ateltiko Madrid u nedjelju od 21 sat gostuje Sevilji, a kiks “kolćonerosa” željno iščekuje Barselona koja dočekuje Valjadolid, kao i Real Madrid koji danas u 16.15 sati igra kod kuće sa Eibarom.\nVARDI OPET PRIJETNJA ZA SITI\nPremijer liga nudi brojne derbije, a puno vatre očekuje se na “King paueru”, gdje trećeplasirani Lester dočekuje lidera, Mančester siti. “Građani” su pred promocijom, a Lester brani sedam bodova prednosti u odnosu na najbližeg pratioca van zone Lige šampiona. Utakmica počinje u 18.30 sati, a “građani” su kompletni i težiće revanšu za poraz na svom terenu od “lisica” u prvom dijelu od čak 5:2, kada je Džejmi Vardi pogodio het-trik na “Etihadu”. Vardi je u 12 utakmica “građanima” dao devet golova uz tri asistencije.\nVečeras u 21 Liverpul će na gostovanju Arsenalu tražiti pobjedu i priključak u borbi za mjesto u evropskoj eliti. Neće to “redsima” biti lako, pošto uz sve probleme u odbrani imaju pet bodova manje od četvrtoplasiranog Čelsija, koji nije poražen u posljednjih 17 utakmica sa novim trenerom Tomasom Tuhelom. Čelsi u prvom meču dana dočekuje VBA. Mančester junajted u nedjelju dočekuje Brajton, dok Totenhem gostuje Njukaslu.\nINTER ZA KRAJ MARATONA\nA Italija nakon euforije izazvane sjajnim rezultatima selekcije “azura”, nastavlja borbu u Seriji A. I to pravim fudbalskim maratonom tokom današnjeg dana, koji otvara podnevni duel Milan - Sampdorija a zatvara utakmicom od 20.45 sati, kada Inter gostuje Bolonji.\nInter je lider sa šest bodova više, ali i utakmicom manje od Milana, dok Juventus pred gostovanje Torinu ima 10 bodova manje od “nerazura”. Atalanta nema pravo na kiks kod kuće sa Udinezeom, jer Napoli ima samo dva boda ali i utakmicu manje u borbi za Ligu šampiona, a tim Đenara Gatuza gostuje “fenjerašu” Krotoneu.\nAtletik BilbaoReal SosijedadKup kraljaBajern MinhenLajpcigBundesliga\n13:08 h\t232\n25.09. 22:08 h\t413\t52524\n26.09. 00:15 h\t47\t23488\n25.09. 19:20 h\t21801\n26.09. 09:54 h\t348\t19509\n25.09. 16:34 h\t82\t15317\n25.09. 22:08 h\t80\t413\n26.09. 09:54 h\t25\t348\n26.09. 13:08 h\t14\t232


„Еразмус+ студентске размене“, презентација Фондација Темпус | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > „Erazmus+ studentske razmene“, prezentacija Fondacija Tempus\nČetvrtak, 28. januar u 18:00, Velika sala SKC-a, prezentacija „Erazmus+ studentske razmene“ – Fondacija Tempus\nKako otići na stipendiranu studentsku razmenu na osnovnim, master ili doktorskim studijama kroz Erazmus+ program?\nGde se pretražuju prilike za razmene, šta obuhvata stipendija, kako se podnosi prijava i šta je za nju potrebno?\nOdgovore na ova pitanja možete saznati iz prve ruke na prezentaciji Informativnog centra Fondacije Tempus, organizacije zadužene za promociju i sprovođenje programa Erazmus+ u Republici Srbiji. Erazmus+ je program Evropske unije za obrazovanje, mlade i sport.


Šta je Zvezda donela sebi i Srbiji remijem u Danskoj? Sve smo bliži najidealnijem scenariju - Telegraf.rs\n21/10/21 | 20:52 ≫ 22/10/21 | 01:26\nTako je Srbija još jače zacementirala 12. poziciju, pa je sada gotovo i matematički osigurana da godinu završi među 15 najboljih zemalja, što donosi dva mesta u kvalifikacijama za Ligu šampiona, o seyone 2023/2024.\nNa potezu je sada Partizan koji bi eventualnom pobedom nad Gentom mogao još više da približi Srbiju Ukrajincima na UEFA rang listi.\n22. oktobar 2021 | 06:01\nKako trener nevini da ovaj srnic tokom. meča neoduzme nijednu loptu samo mase rukama i pokazuje samo pokazuje rukama ko treba da primi loptu\n21. oktobar 2021 | 23:28\nA sta je partizan dono?\nPitaj te groblje šta su oni doneli večeras😂😂😂😂😂😂😂😂😂


Mladić pretrpeo teške povrede pumpajući gumu | Info | Crna hronika\nSRBINU SLOMLJENA LOBANJA U BIZARNOJ NESREĆI: Pumpao gumu na kamionu, kad je metalni obruč IZLETEO i udario ga u glavu 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.08.2021. / 11:56\nDvadesettrogodišnji Mladen Marković iz Vete kod Bele Palanke doživeo je juče teške ozlede u neuobičajenoj nesreći, kada mu je metalni obruč sa kamionske gume koju je pokušavao da napumpa, razbio glavu.\nIzvor: Kot500/shutterstock/MONDO/Stefan Stojanović\nMladen je urgentno prebačen u UKC u Nišu gde je odmah operisan i trenutno se nalazi u stabilnom stanju. Njegov stric Saša izjavio je da je Mladen sa jednim komšijom pumpao gumu priručnim kompresorom koji radio uz pomoć traktora.\n"Obruč sa gume ga je pogodio u glavu i oborio na zemlju. Bio je svestan, ja sam ga podigao, zvali smo Hitnu pomoć i prebačen je u Niš. Nadamo se najboljem", rekao je Mladenov stric.\nMladenov drugi stric Bojan Marković ispričao je da su svi strahovali za njegov život, jer im je odmah bilo jasno da je pretrpeo stravičnu povredu.\n"Znam ja kako je to jer je i meni pre godinu dana drvo 'iscepalo' glavu. Odmah smo otišli u nišku bolnicu, rekli su mi da je bio na operaciji i da je sreća što mu mozak nije povređen - kaže Marković.\nBojan dodaje da je guma sa kamiona "džems" koji meštani koriste za izvlačenje drva sa Suve Planine.\n"Trebalo je danas sa ocem da krene u šumu, sezona je branja drva. Primetili su da je guma ispustila, pa su hteli da je napumpaju, a eto, završio je u bolnici", nastavlja Bojan.\nU niškom UKC je rečeno da je mladić zadobio tešku telesnu povredu u vidu preloma lobanje zbog čega je hirurški zbrinut, te da je posle intervencije u stabilnom stanju.\nkamion guma nesreća\n01.08.2021. / 12:40\nDaj bože da bude dobro.


Lokalno vreme Vašington\n6.190 m, Denali (Mount McKinley)\n-86 m, Dolina smrti\n1. Kanada 8.893 km (uključujući i granicu sa Aljaskom 2.477 km)\n2. Meksiko 3.155 km\nDan nezavisnosti, 04. jul\nPredstavlja dan usvajanja Deklaracije o nezavisnosti i nezavisnost od Velike Britanije 1776. godine\nZastava Sjedinjenih američkih država (engl. Flag of the United States) se sastoji od 13 jednakih crveno-belih linija sa plavim pravougaonikom u gornjem levom uglu na kojem se nalazi 50 zvezda. Zvezde se nalaze u 9 horizontalnih redova sa po 6 ili 5 zvezda po jednom redu (naizmenično). Smatra se da je kreator zastave Betsi Ros. Pedeset zvezda predstavljaju 50 američkih saveznih država, a trinaest pruga predstavljaju 13 kolonija koje su se pobunile protiv britanske krune i time postale nezavisne 1776. godine. Neki od nadimaka zastave su Zastava zvezda i pruga.\nPotrebna je viza za putovanje u Sjedinjene Američke Države.. Za nosioca putnog lista u tranzitu neophodna je viza. Potrebna dokumenta: Fotografija dimenzija 5cm x 5cm (Slika mora biti kvadratnog oblika minimalnih dimenzija 600×600 pixela, a maksimalnih 1200×1200 pixela), DS 160 konfirmaciona strana , Važeći pasoš (pasoš mora da važi minimum šest meseci duže od planiranog boravka u SAD), Stari pasoš (koji dokumentuje Vašu istoriju putovanja), Pozivno pismo osobe koja Vas poziva da je posetite, njenu kopiju SAD pasoša/zelene karte, Rezervacija hotela u kome planirate da odsednete (u slučaju da idete u sopstvenom aranžmanu), Ukoliko ste u radnom odnosu – dokaze koji dokumentuju Vaš radni odnos, dužinu radnog staža, prosek plate i rešenje za odsustvo sa posla tokom boravka u SAD, Ukoliko ste student – dokaze koji dokumentuju Vaš status studenta – index, potvrda da ste upisani u tekuću godinu studija i spisak položenih ispita, Za one koji su u braku – izvod iz matične knjige venčanih, Za one koji imaju decu – izvod iz matične knjige rođenih za decu, Za one koji imaju neku nepokretnost – priložiti uverenje iz katastra ili drugu dokumentaciju kojom se dokumentuje nepokretnost, Za one koji imaju akcije – dokaz o vlasništvu akcijskog kapitala, Za one koji imaju sredstva na računu – izveštaj iz banke, Za one koji imaju automobil – saobraćajna dozvola\nPotrebno je imati u vidu da Sjedinjene Američke Države mogu biti meta terorističkih napada. Potrebno je pratiti aktuelne informacije u vezi sa terorizmom, kao o korisne informacije u vezi sa putovanjem u Sjedinjene Američke Države povodom bezbednosnih mera koje američki organi preduzimaju U Sjedinjenim Američkim Državama je prisutan kriminal u većini gradova, tačnije, u određenim delovima gradova koji se smatraju manje bezbednim. Stoga savetujemo dražvljanima Republike Srbije da, ukoliko je moguće, izbegavaju mesta i područja koja su nedovoljno bezbedna. Posebno skrećemo pažnju na kriminal u vezi sa drogom koji je značajno prisutan u američkim saveznim državama uz granicu Sjedinjenih Američkih Država sa Meksikom.\nPosedovanje polise zdravstvenog osiguranja nije uslov za ulazak u Sjedinjene Američke Države, preporučujemo vam da istu imate s obzirom da su cene zdravstvenih usluga u Sjedinjenim Američkim Državama veoma visoke.\nSezona uragana u južno-istočnim američkim državama traje od juna meseca do kraja novembra. Suva i veoma topla klima u Kaliforniji je često uzrok pojave šumskih požara koji mogu veoma brzo da se šire, posebno u uslovima snažnog vetra. U tom slučaju potrebno je pratiti informacije lokalnih vlasti i medija.\nVozačku dozvolu Republike Srbije na novom obrascu moguće je koristiti za upravljanje motornim vozilom u SAD za vreme trajanja vize, odnosno posete, a najduže godinu dana od dana ulaska u SAD. Nova vozačka dozvola omogućava našim državljanima, koji imaju regulisan boravak u SAD, da bez uzimanja časova vožnje, polažu testove i vozački ispit. Imaoci vozačkih dozvola na starom obrascu moraju posedovati međunarodnu vozačku dozvolu. Sa novom vozačkom dozvolom može se rentirati automobil tokom turističkog boravka. Ukazujemo da pojedine savezne države SAD imaju posebna pravila ili ograničenja u pogledu mogućnosti korišćenja srpske vozačke dozvole.\nRezultati pretrage za kriterijum: država=Sjedinjene Američke Države\nZašto Kina želi da kontorliše Južno kinesko more?\nKuba - večita revolucija\nautorski tekst NJ.E. ambasadora Kube u Srbiji\nLokacija konzulata: Njujork # Čikago\nKonzul: Mirjana Živković # Dejan Radulović\nAdresa: 62 West 45th Street, 7 Floor, NY 10036 Njujork # 201 East Ohio Street, Suite 200, IL 60611 Čikago\nBroj telefona: +1 (212) 5964-241 # +1 (312) 6706-707\nBroj faksa: +1 (212) 5964-363 # +1 (312) 6706-787\nE-mail: consulate.newyork@mfa.rs # info@scgchicago.org\nAmbasada države Sjedinjene Američke Države u Srbiji\nAdresa: Bulevar kneza Aleksandra Karadjordjevića 92\nBroj telefona: +381 (11) 7064-000\nBroj faksa: +381 (11) 7064-007\nAmbasador: Mr. Kyle Randolph SCOTT


Sala za seminare konferencije Beograd - Dobar restoran za svadbe venčanja Taš Beograd\nNajbolji način da javno prezentujete Vašu firmu su promocije, poslovni sastanci,seminari. Njihov značaj je sve veći I raste iz dana u dan.\nUkoliko Vam treba prijatan prostor u centru Beograda za potrebe poslovnih sasatanaka sa poslovnim partnerima, seminara, konferencija, marketinških prezentacija restoran Taš nudi mogućnost organizovanja poslovnih sastanaka, konferencija, seminara uz dodatne usluge poput brendiranja sale, usluge keteringa i pića.\nNajbolji način za promociju poslovanja, izgradnju poslovnih odnosa, poboljšanje komunikacije sa partnerima I klijentima su poslovni događaji. Ono što restoran Taš čini atraktivnim osim lokacije u samom centru Beograda je I ekskluzivan prostor za poslovne sastanke, seminare kapaciteta od 60-250 osoba.\nProstor za poslovne sastanke, seminare\nPodelite radost obeležavanja značajnih datuma sa poslovnim partnerima, klijentima i zaposlenima, iskažite poštovanje i spremnost da sa njima delite osim poslovnih trenutaka i slavljeničku atmosferu.\nPrepustite organizaciju poslovnih događaja iskusnom I kreativnom timu restorana Taš koji će isplanirati I pripremiti proslavu poslovnog događaja, čime ćete izbeći nerviranje I stres a ujedno uštedeti I vreme I novac.\nRestoran Taš mesto za organizovanje poslovnih sastanaka, seminara prilagodiće se najrazličitijim željama I zahtevima klijenata. Idealno opremljen prostor za poslovne sastanke seminare uz jedinstvenu ponudu I kvalitet, diskretnu I profesionalnu uslugu,\nProstor, raspored sedenja, izbor menija možemo prilagoditi shodno potrebama i zahtevima klijenata, tako da možete da organizujete prostor u skladu sa vašim poslovnim sastankom, seminarom, ili konferencijom. Restoran Taš nudi ketering, jedinstveno pripremljen, poslužen sa posebnom pažnjom. Iskusan tim našeg restorana preuzeće brigu o svim tehničkim i logističkim aspektima a Vi se posvetite vašim poslovnim partnerima I klijentima.\nIzuzetan ekskluzivan prostor, klimatizovana sala, obezbeđen parking za 50 automobila, profesionalna I kvalitetna usluga - Restoran za poslovne sastanke i seminare Taš Beograd.\nRestoran Taš je moderno i savremeno opremljen prostor za poslovne sastanke, konferencije, bankete, koktele, prezentacije, sva poslovna događanja koja zahtevaju širok spektar ponuda svih oblika servisa i usluga. Ukoliko imate posebne želje i zahteve, obratite nam se a mi ćemo se potruditi da Vam ispunimo sva očekivanja, odgovorimo na sve izazove i želje koje će Vaše goste i klijente učiniti zadovoljnim.\nKontaktirajte nas na telefon +381 63-17-65-082 ili nam pošaljite email: rezervacije@restorantas.rs\nTim restorana Taš izaći će u susret svim Vašim zahtevima.


Politika privatnosti | KorisnaKnjiga.com\nKorisna knjiga d.o.o. Vrčin\nPolitika privatnosti KorisnaKnjiga.com\nInternet knjižara KorisnaKnjiga.com poštuje privatnost korisnika i posvećena je njenom očuvanju. Ovaj tekst pruža informacije o korišćenju, sakupljanju i načinima zaštite podataka o korisnicima.\nU skladu sa novom regulativom o zaštiti podataka o ličnosti (GDPR) koja je 25.5.2018 stupila na snagu navodimo našu praksu u vezi sa prikupljanjem podataka.\nU skladu sa ovom regulativom, obavezujemo se da podatke koje dobijemo obrađujemo, prikupljamo i čuvamo u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o korisniku.\nPolisa zaštite privatnosti KorisneKnjige\nOva polisa daje detaljna objašnjenja o zaštiti privatnosti koja se primenjuju u internet knjižari www.KorisnaKnjiga.com. Posetom našeg sajta i registracijom saglasni ste sa praksom korišćenja informacija na način kako je to opisano u ovoj polisi. Zarad Vašeg očuvanja podataka podstičemo vas da pročitate ovu polisu kako bi saznali na koji način koristimo, sakupljamo i čuvamo Vaše podatke.\nKada se registrujete na naš sajt ili napravite narudžbinu potrebno je da unesete sledeće podatke:\nKontakt informacije (ime, prezime, broj telefona, poštanska i e-mail adresa)\nInformacije za isporuku i naplatu\nInformacije po ličnom izboru (lista želja, komentari o ponuđenim proizvodima\nPrikupljanje informacija u toku korišnjenja našeg servisa ili kupovine može se desiti u sledećim slučajevima:\n- prilikom registracije na našem sajtu\n- učestvovanjem u anketama i istraživanjima\nInformacije koje se prikupe koristimo u sledeće svrhe:\n- popunjavanje obrazaca u cilju pružanja potrebnih informacija\n- obezbeđivanje i pružanje korisniku potrebnih usluga\n- organizacija i obrađivanje anketa, poklona i istraživanja\n- poboljšanje efikasnosti naše Web stranice, servisa i ponude\n- sprovođeje istraživanja i analiza\n- slanje informacija u cilju promocije i marketinga\n- obavljanje ostalih poslovnih aktivnosti\nSajt KorisnaKnjiga.com podržava opciju „isporuke robe na adresu različitu od naručioca“. Ova opcija omogućava korisnicima da izaberu adresu na koju žele da se njihova porudžbina isporuči. Informacije koje dobijemo na ovaj način biće korišćene samo u svrhu dostave poručenih artikala.\nPodaci koje korisnik svojom voljom ostavi prilikom korišćenja našeg sajta mogu biti upotrebljeni u marketinške svrhe. Korisnik u svakom trenutku zadržava pravo ne prihvatanja marketinških aktivnosti.\nZa prestanak primanja ovih obaveštenja potrebno je preduzeti jedan od sledećih koraka:\n- posetiti sledeću stranu za odjavu:\n- poslati email putem kontakt strane za zahtevom za otkazivanje primanja obaveštenja\n- poslati pismo na našu adresu: Korisna knjiga, Beogradska 172, 11224 Vrčin\nNakon prijema zahteva putem emaila ili pošte više nećete primati obaveštenja od nas. Napominjemo da je rok za obradu ovih zahteva 10 dana. Do trenutka kada se zahtev obradi može se desiti da i dalje budete primali marketing obaveštenja.\nKorisnici trebaju imati u vidu da i pored odjave sa marketing novosti i dalje mogu primati poslovna obaveštenja. Pod nima podrazumevamo e-mail informacije tipa:\n- vaša porudžbina je primljena\n- vaša porudžbina je poslata\n- vaša porudžbina je vraćena\n- informacije u vezi porudžbine\ni slična obaveštenja koje su povezana sa korišćenjem sajta KorisnaKnjiga.com\nOsiguranje sigurnosti za lične podatke\nObzirom da je sigurnost Vaših ličnih podataka visok prioritet, preduzet je određen broj akcija kako bi omogućio pouzdan, tačan i siguran transfer podataka. Web stranice www.korisnaknjiga.com koriste tehnologiju enkripcije, kao što je Secure Sockets Layer (SSL), kako bi se zaštitili Vaši lični podaci tokom transfera podataka. SSL vrši enkripciju podataka iz porudžbine, kao što su Vaše ime, prezime, adresa i broj kreditne kartice. Za informacije koje se prosleđuju primaju ili šalju putem elektronske pošte ne možemo garantovati. Molimo da to imate u vidu i da taj način komunikacije radite na sopstvenu odgovornost.\nPrilikom kreiranja naloga na našem sajtu, savetujemo da šifra koju izaberete:\n- sadrži najmanje 6 slovnih karaktera ( poželjno je 10 ili više)\n- jedno slovo da bude ispisano velikim fontom\n- upotrebite i neki od specijalnih znakova tipa #$%!&/(=\nKorisnik je sam odgovoran za očuvanje tajnosti svoje šifre i podataka o svom nalogu.\nKorisnaKnjiga.com koristi kukije. Oni su neophodni da bi proces logovanja i registracije na sajtu radio. Ovi teksualni podaci se smeštaju u memoruju računara korisnika i na taj način sajt nesmetano funkcioniše.\nSajt koristi tri vrste kolačića:\n- osnovne, funkcionalne; (postavlja: Korisna knjiga)\n- statističke (postavlja Google)\n- marketinške (postavlja Google i Facebook)\nFacebook kolačić traje 2 meseca.\nGoogle kolačić traje 2 godine.\nKorisna knjiga kolačić traje do isteka sesije.\nKolačiće možete izbrisati koristeći opciju "obriši kolačiće i istoriju pregledanja" u vašem web pretraživaču.\nKolačiće možete blokirati koristeći AdBlock dodatak za vaš pretraživač.\nDodatna podešavanja kolačića su moguća kroz vaš web pretraživač. Konsultujte upustvo za korišćenje u okviru samog pretraživača.\nProsleđivanje podataka trećim licima – 3rd party data sharing\nKorisnaKnjiga.com koristi Google Analytic za potrebe analize sadržaja sajta i ponašanja korisnika. Google Analytic je program u vlasništvu Googlea. Google koristi kukije za analizu ponašanja korisnika kao i sadržaja datog sajta. Podaci koje Google prikuplja putem kukija se skladište na servirima koji se nalaze u SAD. Ovi podaci se koriste isključivo za potrebe analize sajta i načina ponašanja njegovih korisnika. Google ove podatke neće prosleđivati trećim licima izuzev ako zakon to naloži. Vaša IP adresa neće biti povezana sa analizom ovih podataka. Vaši lični podaci neće biti prosleđeni Googlu. U svakom trenutku u svom pretraživaču možete blokirati kukije, međutim tada nećete biti u mogućnosti da koristite sve funkcionalnosti sajta KorisnaKnjiga.com. Korišćenjem sajta pristajete na obradu podataka preko Googlea na gore pomenuti način.\nPrava korisnika u vezi za obradom ličnih podataka. Korisnik ima:\n- Pravo da dobije potvrdu da li se njegovi podaci o ličnosti obrađuju;\n- Pravo pristupa svojim podacima;\n- Pravo na ispravku podataka u slučaju greške;\n- Pravo da zahteva prekid obrade podataka o ličnosti;\n- Pravo na brisanje podataka o ličnosti;\n- Pravo da zatraži prenos podataka kod drugog pružaoca usluge.\nPostupak ažuriranja vaših podataka je moguće izvršiti na jedan od sledećih načina:\n- direkto putem vašeg korisničkog naloga (ako ste isti kreirali na sajtu)\n- slanjem zahteva putem naše kontakt strane na sajtu\n- slanjem pisma na našu poštansku adresu: Korisna knjiga, Beogradska 172, 11224 Vrčin\nNadležnost za Republiku Srbiju\nNadležni organ za zaštitu prava o ličnosti je Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Republike Srbije. Organu se možete obratiti na adresi Bulevar kralja Aleksandra 15, 11000 Beograd, Republika Srbija, mejlom na office@poverenik.rs ili telefonom na +381 11 3408 900.\nMaja Kostadinović, kontakt telefon: 060/3463316, finansije(at)korisnaknjiga.com\nSakupljanje podataka od maloletnih lica\nKorisnaKnjiga.com neće svesno ili namerno prikupljati lične podatke od dece putem interneta koja su mlađa od 13 godina. Podržavamo prava dece i zalažemo se za njihovo očuvanje!\nNaš pravilnik o zaštiti podataka o ličnosti možete preuzeti ovde.


Rodila je sina u 19. godini: Ovako je izgledala danas najplaćenija glumica\nKolumbijska glumica Sofija Vergara je danas najplaćenija televizijska glumica na svetu.\nDženifer Lopez nasamario dečko (VIDEO)\nNije 1. april, ali se američki igrač bejzbola Aleks Rodrigez ozbiljno našalio sa svojom devojkom, glumicom i pevačicom Dženifer Lopez.\nNe, nije u pitanju izvestan egzibicionizam na glavi, već svedena punđica koja je naš poslednji hair crush!\nGlumica lepša nego ikad: Niko nije očekivao toliku promenu\nBivša devojka repera Pi Didija pronađena je mrtva u četvrtak u svom stanu u Los Anđelesu.\nJelisaveta Orašanin na 30. rođendan pokazala trudnički stomak\nNaša glumica Jelisaveta Orašanin dugo je krila trudnoću od javnosti. Glumica i njen suprug košarkaš Miloš Teodosić očekuju svoje prvo dete, a Jelisaveta je objavila fotografiju na Instagramu...


ZRENJANINSKI UČENICI POŽNJELI SU MEDALJE NA SPORTSKOJ OLIMPIJADI ŠKOLSKE OMLADINE VOJVODINE – Zrenjanin\n14/06/2018 List Zrenjanin\nVrhunska dostignuća đaka su ponos grada\nSa 8. Sportske olimpijade školske omladine Vojvodine (SOŠOV), koja je nedavno održana u Novom Sadu, osnovci i srednjoškolci Srednjobanatskog okruga doneli su 94 medalje (26 zlatnih, 37 srebrnih i 31 bronzana). Našu sredinu predstavljalo je 446 učenika (281 iz osnovnih škola i 165 iz srednjih škola), a vodilo ih je 43 profesora fizičkog vaspitanja.\nĐaci-sportisti odličjima su se okitili u gimnastici, košarci, fudbalu, odbojci, rukometu, streljaštvu, stonom tenisu, karateu, džudou, atletici, plivanju i disciplini male olimpijske igre.\nU petak su u Gradskoj bašti gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić i njegovi saradnici ugostili osvajače medalja i njihove profesore. Janjić je istakao da oni treba da budu ponosni na svoja dostignuća kao što je grad ponosan na njih. On je naglasio da će se Zrenjanin kandidovati da bude domaćin narednog SOŠOV-a.\nSekretar Saveza za školski sport grada Zrenjanina, Jovan Lekić istakao je značajnu podršku lokalne samouprave, a profesor Nenad Stojanov je naveo da su za uspehe zrenjaninskih učenika zaslužni i Savez za školski sport i njegove kolege.\nGimnastika: srebro je osvojila ekipa dečaka 7. i 8. razred, a bronzu tim dečaka 1. do 4. razreda OŠ „Bratstvo“ Aradac.\nKošarka: bronzane medalje su osvojile devojčice OŠ „Svetozar Marković Toza“ Elemir, kao i ženska i muška ekipa Zrenjaninske gimnazije\nFudbal: Drugo mesto su osvojile ekipe OŠ „Nikola Tesla“, Banatsko Karađorđevo i OŠ „Stevan Knićanin“, Knićanin, a bronzu tim Tehničke škole\nOdbojka: Srebro je osvojila ekipa OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, a bronze OŠ „Jovan Dučić“ Klek i Zrenjaninska gimnazija\nRukomet: srebrne medalje su odvojile ekipe OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin i Zrenjaninska gimnazija\nStreljaštvo: Srebro je osvojila Zrenjaninska gimnazija (ekipno)\nStoni tenis: Srebro je osvojio Strahinja Eleta, Zrenjaninska gimnazija\nKarate: srebro Jevrem Bala, OŠ „Aleksa Šantić“ Sečanj, zlato Marina Oro, OŠ „Jovan Dučić“ Klek, srebro Dunja Rajić, OŠ „Slavko Rodić“ Lazarevo, srebro Ognjen Krstić, OŠ „Slavko Rodić“ Lazarevo, zlato Nevena Filipov, OŠ „dr Đorđe Joanović“ Novo Miloševo, srebro Anđela Kostić, OŠ „Slavko Rodić“ Lazarevo, bronza Dunja Đerić, OŠ „Žarko Zrenjanin“ Boka, zlato Miljana Potpara, OŠ „Slavko Rodić“ Lazarevo, srebro Milica Mesaroš, OŠ „Slavko Rodić“ Lazarevo, zlato Maja Arsić OŠ „Slavko Rodić“, Lazarevo, bronza Ivana Cucin, OŠ „Dr Đorđe Joanović“, Novo Miloševo, srebro Tibor Feješ, OŠ „Dr Đorđe Joanović“ Novo Miloševo, zlato Anja Milovanović, Zrenjaninska gimnazija, zlato\nNenad Radojčin, OŠ „Dr Đorđe Joanović“ Novo Miloševo, srebro Veljko Radojčin, OŠ „Dr Đorđe Joanović“ Novo Miloševo, zlato Strahinja Radojčin, SŠ Novi Bečej, srebro Nikola Simeunović, EGŠ „Nikola Tesla“.\nDžudo: srebro Lenka Stojanov, OŠ „Dr Jovan Cvijić“ Zrenjanin, bronza Jana Terzin, OŠ „Vuk Karadžić“ Zrenjanin, srebro Vuk Tankosić, OŠ „Dr Jovan Cvijić“, Zrenjanin, srebro Nikola Medan, OŠ „Đura Jakšić“ Zrenjanin, bronza Anja Kuručev, OŠ „Dr Jovan Cvijić“ Zrenjanin, zlato\nMilan Bulaja, OŠ „Đura Jakšić“ Zrenjanin, srebro Nemanja Ristić, OŠ „Đura Jakšić“ Zrenjanin, bronza Nemanja Rajković, OŠ „Đura Jakšić“ Zrenjanin, srebro Nemanja Kojčić, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, bronza\nMarko Milutin, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, bronza Nikola Blešić, Zrenjaninska gimnazija, srebro Dušan Ludoški, Medicinska škola, srebro Mihajlo Vujović, Zrenjaninska gimnazija, zlato Milica Milekić, ETŠ „Jovan Trajković“ Zrenjanin.\nAtletika: zlato Justin Cvetkov, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, zlato Jovan Jovanović, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, srebro Milica Ćeran, OŠ „Miloje Čiplić“ Novi Bečej, zlato Anastasija Homan Savković, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, srebro Dušan Milovanović, OŠ „Đura Jakšić“ Zrenjanin, zlato Andrej , OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, bronza Vojislav Gagić, OŠ „Žarko Zrenjanin“, Nedeljko Čoadžija, OŠ „1.oktobar“ Botoš, srebro Katarina Čabrilo, OŠ „2. oktobar“ Zrenjanin, srebro Teodora Stefanović OŠ „2.oktobar“, zlato Milana Kordin OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, srebro Dunja Sikima, OŠ „Slavko Rodić“ Lazarevo, bronza Maja Mandić, OŠ „Dr Jovan Cvijić“, zlato Vitomir Vasić, ETŠ „Jovan Trajković“, bronza Mirjana Milenković, ETŠ „Jovan Trajković“, zlato\nekipno devojčice OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin.\nPlivanje: srebro Đorđe Carnić, OŠ „Dr Jovan Cvijić“ Zrenjanin,\nzlato Justin Cvetkov, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, srebro Viktor Đajpaš, OŠ „2.oktobar“ Zrenjanin, zlato Ana Marić, OŠ „2.oktobar“ Zrenjanin, bronza Lena Stojiljkovski, OŠ „Đura Jakšić“, Zrenjanin, srebro Vuk Stojkov, OŠ „Dositej Obradović“ Zrenjanin, bronza Novak Tica, OŠ „Žarko Zrenjanin“, Zrenjanin, bronza Dino Doroslovački, OŠ „P.P.Njegoš“ Zrenjanin, zlato Bogdan Kovačević, OŠ „Dr Jovan Cvijić“ Zrenjanin, bronza Ana Gencov, OŠ „Dositej Obradović“ Zrenjanin, zlato\nDanilo Kepić, OŠ „2.oktobar“, Zrenjanin, srebro Vuk Šuvački, OŠ „Vuk Karadžić“ Zrenjanin, zlato Ognjen Kovačević OŠ „Dr Jovan Cvijić“ Zrenjanin, bronza Milan Milošev OŠ „Vuk Karaić“ Zrenjanin, Dimitrije Petrović, OŠ „Dr Aleksandar Sabovljev“, zlato Nevena Petraš, OŠ „Dositej Obradović“ Zrenjanin, bronza Marija Čabada,j OŠ „Žarko Zrenjanin“ Zrenjanin, srebro Lara Larić OŠ „Vuk Karadžić“ Zrenjanin, bronza Anđela Stevanov, OŠ „Dositej Obradović“ Zrenjanin, zlato Pavle Stojanov, OŠ „Dositej Obradović“ Zrenjanin, bronza Atila Sera OŠ „Servo Mihalj“ Mužlja, srebro Sara Vojnov, OŠ „Đura Jakšić“ Zrenjanin, zlato Enja Katnić, OŠ „Vuk Karadžić“ Zrenjanin, zlato Marko Vujin, Zrenjaninska gimnazija, srebro Nikola Vlatković, EGŠ „Nikola Tesla“ Zrenjanin, srebro Nemanja Marić, Tehnička škola, bronza Danica Cvetkov, Zrenjaninska gimnazija, srebro Vladimir Petraš, Zrenjaninska gimnazija, bronza Ivana Novaković, Poljoprivredna škola, zlato Nikola Marić, Tehnička škola.Male olimpijske igre: bronzane medalje su osvojile ekipe OŠ „Dr Đorđe Joanović“ Novo Miloševo i OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ Zrenjanin.\nĐake su na Olimpijadi vodili profesori Vuk Radović, Tatjana Vukov, Tanja Berberski, Srđan Ignjatov, Živko Rošulj, Goran Zečević, Igor Jakšić, Miroslav Molnar, Slavica Nađalin, Brankica Isakov, Spasoje Vukov, Dragana Stankov, Borislav Majstorović, Nenad Milovančev, Mićo Zorić, Marijana Konrad, Dragana Karanović, Nenad Stojanović, Ilija Stević, Srđan Korać, Svetlana Perović, Kristina Bačić, Dragan Šuvački, Nenad Šukić, Gordana Gigić Janjić, Slavko Đurin, Nemanja Banjac, Sanja Kerlec, Milka Draganić, Predrag Tanasković, Magda Eremić, Zoran Pavlović, Miodrag Skokin, Marko Protić, Marijena Zakić, Kristijan Kadarjan, Danijel Kovač, Ivan Mandić, Snežana Lukač, Ljubomir Papić, Dragana Kajla, Aleksandar Ristić, Radmila Komlenić.\nNA 57. SPORTSKIM IGRAMA OPŠTINE SEČANJ U JAŠI TOMIĆU UČESTVOVALO VIŠE OD 400 TAKMIČARA IZ SVIH SELA\n← PORODICA NAJDANOVSKI OBEZBEĐUJE BESPLATNI OBROK TRUDNICAMA\n14. JUN SVETSKI DAN DOBROVOLJNIH DAVALACA KRVI: Manje od tri odsto Zrenjaninaca daje krv →


INTERNET PRENOSE GLEDAO CEO SVET – FK Vojvodina\nHome/Nekategorizovano/INTERNET PRENOSE GLEDAO CEO SVET\nINTERNET PRENOSE GLEDAO CEO SVET\nZahvaljujući saradnji sa medijskom kućom „Maxisport TV“ iz Osijeka koja je putem live stream-a prenosila obe utakmice kvalifikacija za UEFA Ligu Evrope koje je Vojvodina igrala na svom „Karađorđu“, preko 18000 ljubitelja fudbala sa svih kontinenata bilo je u prilici da gleda Vošu.\nPrvi susret sa Hiberniansom gledalo je nešto više od 6000 ljudi dok je utakmica sa Honvedom izazavala mnogo veće interesovanje pa je zabeleženo blizu 12000 „kačenja“ na link. Prema rečima generalnog menadžera „Maxisport TV“, gospodina Krunoslava Petrića utakmica Vojvodina – Honved gledana je u SAD, Kanadi, Brazilu, Rusiji, Velikoj Britaniji, Francuskoj, Holandiji, Nemačkoj, Belgiji, Švajcarskoj, Italiji, Sloveniji, BiH, Crnoj Gori, Makedoniji, Grčkoj i Kipru.\nFudbalski klub „Vojvodina“ je izuzetno zadovoljan dosadašnjom saradnjom sa „Maxisport TV“ i sa svoje strane će uložiti napore da se uspešna saradnja nastavi i u budućnosti.\nduka-master2013-07-20T19:48:19+02:0020. jula 2013.|\nPreminuo Milan Kosanović 13. maja 2021.\nŠarac: Na pobedu protiv tradicionalno neugodnog rivala 13. maja 2021.\nVošini klinci: Ubedljiva pobeda kadeta protiv TSC-a 10. maja 2021.\nČović: Cilj ostvaren, ali hoćemo još šest bodova 10. maja 2021.\nU Vošinom oku: Igrali Pantelić, Nešković, Stoisavljević, Bogdanović… 10. maja 2021.\nArhiva vesti Izaberi mesec maj 2021 (17) april 2021 (53) mart 2021 (40) februar 2021 (26) januar 2021 (32) decembar 2020 (38) novembar 2020 (26) oktobar 2020 (27) septembar 2020 (33) avgust 2020 (26) jul 2020 (25) jun 2020 (34) maj 2020 (16) april 2020 (18) mart 2020 (27) februar 2020 (34) januar 2020 (32) decembar 2019 (15) novembar 2019 (34) oktobar 2019 (34) septembar 2019 (35) avgust 2019 (38) jul 2019 (41) jun 2019 (24) maj 2019 (20) april 2019 (23) mart 2019 (28) februar 2019 (28) januar 2019 (32) decembar 2018 (17) novembar 2018 (10) oktobar 2018 (23) septembar 2018 (33) avgust 2018 (27) jul 2018 (32) jun 2018 (44) maj 2018 (26) april 2018 (33) mart 2018 (39) februar 2018 (27) januar 2018 (36) decembar 2017 (32) novembar 2017 (32) oktobar 2017 (32) septembar 2017 (34) avgust 2017 (36) jul 2017 (23) jun 2017 (55) maj 2017 (42) april 2017 (50) mart 2017 (34) februar 2017 (29) januar 2017 (39) decembar 2016 (49) novembar 2016 (72) oktobar 2016 (58) septembar 2016 (72) avgust 2016 (91) jul 2016 (60) jun 2016 (59) maj 2016 (48) april 2016 (55) mart 2016 (53) februar 2016 (46) januar 2016 (37) decembar 2015 (42) novembar 2015 (55) oktobar 2015 (57) septembar 2015 (43) avgust 2015 (65) jul 2015 (53) jun 2015 (52) maj 2015 (38) april 2015 (32) mart 2015 (29) februar 2015 (47) januar 2015 (36) decembar 2014 (31) novembar 2014 (49) oktobar 2014 (62) septembar 2014 (43) avgust 2014 (66) jul 2014 (48) jun 2014 (19) maj 2014 (57) april 2014 (56) mart 2014 (61) februar 2014 (49) januar 2014 (66) decembar 2013 (44) novembar 2013 (40) oktobar 2013 (58) septembar 2013 (54) avgust 2013 (37) jul 2013 (80) jun 2013 (80) maj 2013 (63) april 2013 (54) mart 2013 (39) februar 2013 (54) januar 2013 (37) decembar 2012 (32) novembar 2012 (39) oktobar 2012 (42) septembar 2012 (39) avgust 2012 (55) jul 2012 (58) jun 2012 (23)


Burno na sportskim terenima JU “Gradski stadion Tušanj” Tuzla – JU "Gradski stadion Tušanj"\nBakir Buljugija 5. Aprila 2021.\nGlavni teren JU “Gradski stadion Tušanj” je na velikom ispitu, u vikendu iza nas FK “Sloboda” je odigrala jedan on bitnijih mečeva s FK “Željezničar” u kojem je izašla kao pobjednik rezultatom 1:0.\nU saradnji sa stručnim štabom crveno crnih, za ove vremenske uslove, teren sa prirodnom travom smo doveli u optimalno stanje te prema našim mogućnostima, uradili sve kako bi uslovi na terenu ispunili zahtjeve derbija u nastavku prvenstva Mtel Premijer lige BiH.\nNaredni period je buran za JU “Gradski stadion Tušanj”, jer u srijedu je već planiran nastavak Kupa BiH u nogometu, domaćinu FK “Tuzla City” dolazi FK “Sarajevo”. Uposlenici stadiona “Tušanj” su od nedjelje u pogonu kako bi oporavili glavni teren i spremno dočekali utakmicu u srijedu 07.04.2021. koja je zakazana za 14:00h.\nPoslije srijede i odigravanja Kup utakmice, za nedjelju je zakazana utakmica nastavka Mtel Premijer lige BiH, u kojoj FK “Tuzla City” u ulozi domaćina dočekuje FK “Sloboda” Tuzla. Utakmica je, zbog programske šeme TV kuće koja vrši direktan prijenos, zakazana za nedjelju 11.04.2021. godine u 15:00h.\nIskreno se nadamo lijepim i proljetnim vremenskim uslovima, kako se glavni teren ne bi dodatno oštetio i dočekao aktere najavljenih utakmica u što boljem stanju.\nPored glavnog terena, ogromno opterećenje je na velikom pomoćnom terenu sa umjetnom travom. Pored svakodnevnih trenažnih procesa, prijateljskih utakmica i individualnog rada svaki vikend se na pomenutom terenu odigravaju utakmice Omladinskog pogona FK “Sloboda”.


Dan online - Regioni: Beranka se okitila bronzanom medaljom - 2019-05-23\nRegioni USPJEH MAJE RADOVANIĆ NA EVROPSKOM KUPU U PRECIZNOM SLIJETANJU PARAGLAJDEROM ODRŽANOM U MAVROVU\nRadovanić među najboljima Beranka se okitila bronzanom medaljom\nBERANE – Na Evropsku kupu u preciznom slijetanju paraglajderom, održanom u sjevernomakedenskom gradu Mavrovu, Crnu Goru predstavljala je takmičarka Maja Radovanić iz Paraglajding kluba „Naša krila” iz Berana. Ona je u konkurenciji od 40 takmičara iz 13 evropskih zemalja osvojila treće mjesto i bronzanu medalju. Drugo mjesto pripalo je Rumunki Gabrieli Takacs, dok je pobjednica u ženskoj kategoriji bila Markita Tomaskova iz Češke.\nNakon takmičenja, Radovanićeva je izjavila da je ponosna na ostvareni rezultat.\n-Sve pohvale za organizatore takmičenja koji su se istinski potrudili da nam boravak u NP Mavrovo bude ugodan – navela je Radovanićeva.\nU generalnom plasmanu pobjednik kupa u Mavrovu bio je Slovenac Matijaž Sluga, drugo mjesto je pripalo njegovom zemljaku Jaki Gorencu, dok je treće mjesto zauzeo Makedonac Mile Jovanovski.


SINGLE standard soba\nKomforna soba površine 16m2, sa jednim krevetom dimenzija 200x140cm.\nKomforna soba sa francuskim ležajem za dve osobe, površine 23m2, sa jednim krevetom dimenzija 200x180cm.\nKomforna dvokrevetna soba, površine 23m2, sa dva odvojena ležaja dimenzija 200x100cm i 200x140cm.


Dodik poslanicima RS:Ne prihvatajte Inzkove odluke\nOsvježeno 28. decembar/prosinac, 2009.\nVlada RS zatražila je od Narodne skupštine tog entiteta da potvrdi svoje ranije stavove o odbijanju odluka visokog predstavnika i tako odbaci odluku o stranim sudijama i tužiocima u Sudu i Tužilaštvu BiH.\nPoslanici Narodne skupštine Republike Srpske na posebnoj sjednici razmatraju stavove Vlade RS u vezi sa nametnutim odlukama visokog predstavnika od 14. decembra. Vlada od Skupštine traži da ne prihvati odluke visokog predstavnika o imenovanju stranih sudija i tužilaca i da potvrdi da se građani trebaju o tome izjasniti na referendumu.\nU uvodnom izlaganju premijer RS Milorad Dodik istakao je da ovaj bh. entitet ne može prihvatiti nezakonite odluke visokog predstavnika i zato ih odbija u cijelosti.\n„I to predlažemo i ovom parlamentu da isto učini. Vlada RS ima ustavnu i zakonsku obavezu vršiti svoje nadležnosti u skladu sa vladavinom prava. Ova obaveza proističe iz pravnog poretka BiH, uključujući ustave BiH i RS i važeće međunarodno pravo. Iz tog razloga Vlada ne može da prihvati kao pravno valjano niti da sprovede odluke i naredbe visokog predstavnika koje nisu u skladu sa pravim poretkom BiH i entetita i obavezama BiH prema međunrodnom pravu“, rekao je Dodik.\nPrema njegovoj ocjeni, odluka visokog predstavnika da produži mandat stranim tužiocima i sudijama u Tužilaštvu i Sudu BiH je samo još jedan nezakonit pokušaj da se dekretom ukine legitimna odluka koju su donijeli demokratski izabrani predstavnici u Parlamentu BiH prema propisanoj zakonskoj proceduri:\n„U oktobru 2009. godine Parlamentarna skupština BiH, u skladu sa svojim ustavnim ovlaštenjima i procedurom, nije prihvatila dopunu zakona kojom se produžava prelazni period za sve ove strance tužioce i sudije.“\nVlada smatra da se ovakvim odlukama, pored povrede unutrašnjeg i međunarodnog prava, pokušava poniziti i Republika Srpska i njene institucije koje imaju ustavni i demokratski legitimitet, za razliku od visokog predstavnika kao neizabranog stranca, kazao je Dodik\nVLADA KUPUJE VRIJEME?\nOsim zahtjeva da Narodna skupština ne prihvati odluku visokog predstavnika, Dodik je zatražio i stav poslanika da se građani RS putem referenduma izjasne da li podržavaju Dejtonski sporazum i da li se protive nametanju odluka visokog predstavnika:\n„Očekujem od Narodne skupštine da će potvrditi stavove Vlade RS, da će potvrditi svoju ranije donesenu odluku o izjašnjavanju na referendumu o pitanjima nametnutih odluka i Dejtonskog sporazuma i da će utvrditi rokove koji će se dovesti do toga da se što je prije moguće - na svu sreću, imamo proceduru koju je uspostavio SDS - dođe do zakona koji može da bude provodljiv.“\nPoslanicima se obratio i predsjednik RS Rajko Kuzmanović, koji je takođe ocijenio da Skupština treba da odbaci odluke visokog predstavnika:\n„Zato pozivam sve poslanike u Narodnoj skupštini da se stave u ustavno-pravnu i političku zaštitu Republiku Srpsku. Ona je, naravno, ne trebam vama mnogo to govoriti, naša trajna domovina i dužni smo je štititi.“\nSDS je najavio da će podržati prijedlog o referendmu, ali će zahtijevati da se istovremeno i o jednom trošku provede i izjašnjavanje o pitanju: Da li ste za ulazak Republike Srpske i BiH u NATO ukoliko u njemu nije Srbija?\nPoslanik SDS Dušan Stojičić, ipak, smatra da Vlada na ovaj način želi samo da kupi dodatno vrijeme:\n„Referendum vezano za pitanje odluka u vezi sa sudijama i tužiocima je sa stanovišta njegovih rezultata vjerovatno predvidiv - sa stanovišta kako bi građani RS glasali. Ali šta bismo na osnovu toga dobili? Ja se bojim apsolutno ništa. A možda je i cilj ovih koji to tako žele da prikažu da se samo pažnja javnosti skrene sa nekih vrlo važnih, prije svega ekonomsko-socijalnih pitanja.“\nPoslanici RS i dalje raspravljaju o ovoj tački dnevnog reda.


Apartmani, sobe Tivat | Apartman, Privatni smještaj, Sobe\nApartmani i sobe za iznajmljivanje, smještaj kod privatnih iznajmljivača Tivat pružaju gostima mogućnost smještaja po mjeri svakog gosta. Ljubaznost domaćina za vaš nezaboravni odmor u apartmanu ili sobi u privatnom smještaju. Bilo da ste u potrazi za modernim apartmanom, privatnim smještajem uz more, apartmanom na skijalištu… Nudimo vam velik izbor apartmana, soba u privatnom smještaju Tivat. Pretraga i rezervacija apartmana je vrlo jednostavna. Pretražite našu ponudu apartmana i soba za Tivat i pronađite smještaj koji najbolje odgovara vašim zahtjevima i željama. Izaberite svoj apartman, sobu, rezervirajte smještaj i provedite opuštajući odmor na destinaciji Tivat.\nApartman, Privatni smještaj, Sobe Tivat


Tuhel: Sledi derbi u Mančesteru, ako treba branićemo se - Sportklub\nTuhel: Sledi derbi u Mančesteru, ako treba branićemo se\nChampions League Autor:Milan Stojiljković25. nov. 20200:43 > 0:44\nTrener Parižana Tomas Tuhel najavljuje veliku borbu u 5. kolu Lige šampiona sledeće srede na Old Trafordu.\nPari Sen Žermen se mučio, postigao gol i onda se branio, ali je uspeo da ostvari cilj i revanšira se RB Lajpciga za poraz u Nemačkoj. Strelac jedinog gola bio je Brazilac Nejmar iz jedanasterca u 11. minutu.\nMorata hoće da stigne Barsu, Pirlo hvali De Lihta\nKuman: Ovo je slika Barselone kakvu želimo da gledamo\nBruno: Sad šut i gol, sledeći put žuti karton\nSvestan je Tomas Tuhel da njegov tim nije blistao, naporotiv.\n“U Lajpciju nam je nedostalo sreće, a sad smo imali malo sreće, ali to je fudbal. Bili smo složni i branili se svim srcem. I neću se izvinjavati zbog toga.”\nNemac ističe da su u ovom trenutku najteži protivnik njegovog tima – umor i povrede.\n„Odigrali smo 11 ligaških utakmica i još četiri meča u Ligi šampiona, a za to vreme imali smo oko 100 povreda. U proseku imamo sedam povređenih igrača po utakmici. Večeras nije bilo moguće izvući se iz pritiska s loptom i to moramo da prihvatimo„, rekao je Tomas Tuhel.\nParižani su stigli do druge pozicije na tabeli grupe H i Tuhel se već okreće narednom meču, velikom derbiju sa Mančester Junajtedom na Old Trafordu.\n„Sledeće nedelje imamo još jedno finale u Mančesteru. Pre toga u subotu imamo jednu utakmicu, ali nadam se da ćemo moći da se oporavimo. Verati je večeras igrao praktično bez treninga. Isto važi za Nejmara. Možda mislite da su to izgovori, ali to je realnost. Najteže je bilo pronaći 11 fizički spremnih igrača. Napravićemo plan za Old Traford. Ako se igrači budu bolje osećali, odigraćemo bolji meč. Ako bude trebalo ponovo da se branimo duboko, onda ćemo to i učiniti“. poručio je Tomas Tuhel.\nPSŽ u subotu u 12. Kolu Lige 1 dočekuje Bordo, a onda u sredu 2. decembra gostuje Mančester Juanjtedu u 5. Kolu Lige šampiona.\nMASSIVE WIN 🔴🔵 @ChampionsLeague pic.twitter.com/X5GM4lrNvr\n— Ander Herrera (@AnderHerrera) November 24, 2020\nManchester UnitedMarco VerrattiNeymarParis Saint-Germain FCRB LeipzigThomas TuchelUEFA Champions League\nItalijanski mediji: Atalanta opljačkana\n25. feb. 2021 10\nPep: U LŠ morate biti savršeni, nismo favoriti pored Bajerna\nZidan: Da li je karton bio prestrog? Tu je sudija da proceni\n25. feb. 2021 7


» Stoja isprozivala Seku Aleksić!\nSeka Aleksić nedavno je prozvala svoju koleginicu Stoju, pa je ova sada rešila da joj se revanšira.\nNajpre je na svom „fejsbuk“ profilu napisala sledeće: „Seka je volela da vrši\nnuždu isključivo u kukuruzu“. Samo nekoliko dana pre toga, Seka je dala sledeću izjavu:\n– Opšte je poznato da, kad Stoji zatreba malo medijskog prostora, pokušava da ga dobije preko mojih leđa. Kad prozove zvezdu, odmah dobije sliku i bar malo teksta u novinama. Molim vas, dajte ženi bar pola strane u Kuriru da ne mora da se spušta toliko nisko.\n– Sva sreća pa se ovde nikako ne radi o nekoj tamo kvazipevaljki koja je potekla sa ko zna kog brda, koja se vukla po šatorima i zadnjim sedištima automobila muzičara i koja je volela da vrši nuždu isključivo u kukuruzu, pa da ne razume da nikakve insinuacije nije bilo i da se breca zbog toga. Takve, koje su primećivali prvo nosem pa tek onda okom, bi možda i mogle da se bave prepucavanjima upravo iz razloga svog ličnog neispunjenja, praznine i zlobe – rekla je SToja za „Kurir“.\nTagovi: [ Fejs, prozivke, seka aleksić, Stoja ]\nJedan komentar na “Stoja isprozivala Seku Aleksić!”\n23 avgusta, 2010, 19:16\nvolim i jednu i drugu ali kad vidim koliko karaktera nemaju ni onog slova D od dama dodje mi da spalim sve cd ove koje sam kupovala sa njihovim pesmama.UZAS\n« Ceca se pomirila sa frizerkom Buckom\nEmina i Nataša: Snimamo duet »


Kandidatkinja za odbornicu sa liste “SDP – Srcem za Nikšić” poručila da se snaga zajednice mjeri po tome na koji način se brine o najmlađima i najstarijima\n1620 pregleda\t4 komentar(a)\nKontić, Foto: SDP\nKandidatkinja za odbornicu sa liste “SDP – Srcem za Nikšić” Milica Kontić kazala je da se za vrtiće u Nikšiću moraju obezbijediti dodatna sredstva kako bi te ustanove bile uređene po najvišim standardima, a da Opština iz budžeta treba da izdvaja sredstva za opremanje učionica, dvorišta, ali i dječjih igrališta gdje god je to moguće.\n"Tako će naši najmlađi sugrađani i njihovi roditelji suštinski osjetiti da se vodi briga o njima i njihovim potrebama", rekla je Kontić, poručivši da se snaga zajednice mjeri po tome na koji način se brine o najmlađima i najstarijima.\n"Nikšićki vrtići su iz godine u godinu sve puniji na zadovoljstvo i roditelja i djece, tako da danas preko 2.300 naših najmlađih sugrađana pohađa jedan od 25 vrtića, ili grupa pri osnovnim školama. Smatramo da sličnu priliku trebaju imati sva djeca na području naše Opštine kao najveće u Crnoj Gori i SDP će unaprijediti program osposobljavanja i opremanja prostora u mjesnim centrima, tako da u naredne četiri godine nijedno dijete ne ostane uskraćeno za mogućnost predškolskog obrazovanja", navodi se u saopštenju.\nKontić je kazala da takođe ima potrebe za otvaranjem još jednog većeg objekta u širem gradskom centru.\n"Time ćemo kao društvo pokazati suštinsku brigu za najmlađe a kao zajednica da će djeca iz udaljenih krajeva Nikšića imati jednake šanse kao i njihovi vršnjaci iz centra grada", zaključila je kandidatkinja za odbornicu sa liste “SDP – Srcem za Nikšić”.\nSDP NikšićMilica KontićNikšićlokalni izbori\n14.04. 12:57 h\t983\t109946\n14.04. 14:50 h\t254\t81628\n14.04. 12:08 h\t397\t53955\n14.04. 16:55 h\t462\t51002\n14.04. 12:33 h\t2905\t46562


Nekada anoreksična, a danas najuspešniji model za odeću za punije\nBlic online | 28. 09. 2009 - 12:21h\nKristal Ren, devojka koja je bila na ivici smrti zbog anoreksije, danas je najuspešniji model za odeću za punije, prenosi "Dejli mejl".\nKristal (23), ugrozila je svoje zdravlje i umalo umrla nakon što je zbog manekenske karijere izgubila skoro polovinu svoje telesne težine.\nNjena karijera je krenula uzlaznom putanjom i ona je uskoro počela da krasi naslovne strane mnogih modnih magazina.\n"Ja sam devojka sa oblinama, nije važno koji broj nosim. Žene bi trebalo da me pogledaju i pomisle da sam lepa, iako me u modnom svetu smatraju punijom. trebalo bi da pomisle da i one mogu izgledati ovako i biti zadovoljne sobom", rekla je Kristal Ren.\nNAJSNAŽNIJA EKSPLOZIJA U ISTORIJI ISTRAŽIVANJA…\nPUCNJAVA U BLIZINI ŠKOLE Pet osoba stradalo na…\nNajmanje pet osoba je stradalo u pucnjavi u blizini osnovne škole u ruralnom delu severne Kalifornije, prenosi "Dejli mejl".\nTRAH NAS JE I DA GLEDAMO Mladić i devojka…\nMomak i devojka popeli su se na najviši dimnjak u Evropi bez ikakve sigurnosne opreme, kako bi napravili selfi na 365 metara visine, piše “Dejli mejl”.\nNovi alarm u Londonu, policija traži DRUGU…\nFizičari otkrili novi oblik materije -…\nNakon nastanka prve teorije o ekscitonijumu pre skoro 50 godina, fizičari su konačno uspeli da pronađu dokaze o postojanju ovog oblika materije, prenosi "Dejli…\nKada bi sve manekenke izgledale kao Kristal, pa da devojcice imaju stvarno na koga da se ugledaju. Ako si lepa, lepa si i sa 50 i sa 70 kilograma. Ako znas da nosis to.\ne ovo je prava zena!!! ne one sto izgledaju kao reklama za smrt! sto ne znas sta im je napred a sta pozadi.\ndevojke ne treba da se ugledaju na ove makenke, vecina "kreatora" zapravo mrzi zene i biraju devojke kao iz ausvica. Monika belucci, eva mendez treba da budu uzori,ali da naravno niko ne voli debele.\n~kartmenez Anonimni korisnik\nIvo ,imam isti problem kao ti .U koji god butik da uđem kazu mi nemamo nista za tebe samo normalne brojeve ,dok u radnji za debele kazu ma gde si ti od debelih nemamo nista za tebe sve je preveliko.\n~Igor BL Anonimni korisnik\n~Igor BL :\nPa jeli iko pogledao njenje slike? Model za odjecu za punije? Cura fantasticno izgleda,ovo nije punije ovo je TAMAN :)))\n~Ha-ha! Anonimni korisnik\n~začuđena Anonimni korisnik\na po kom kriterijumu je ova devojka punija??? izgleda savršeno i ženstveno!\nZasto kod nas ne postoje modeli za odecu koju nose punije osobe?\n~joks Anonimni korisnik\nU svakom slucaju zenska izgleda da je pojedes! :)


TRAJKOVIĆ: SUTRA BI PROBLEM MOGAO BITI RIJEŠEN | SRNA\nGRAČANICA, 19. JANUARA /SRNA/ - Direktor javnih službi u opštini Gračanica na Kosovu i Metohiji Vladica Trajković rekao je Srni da bi već sutra problem višednevnog minimalnog snabdijevanja električnom energijom građana u Gračanici mogao biti riješen.\nTrajković je zamolio građane da imaju strpljenja, nakon što je dvadesetak mještana protestovalo danas zbog višednevnog minimalnog snabdijevanja električnom energijom i zatražilo od opštinskog i rukovodstva kosovske energetske korporacije /KEDS/ hitno saniranje kvara.\nPrema njegovim riječima, kvar se dogodio u popodnevnim časovima 8. januara u dijelu naselja oslonjenog na motel "Arsa" i od tada je u tom dijelu naselja u funkciji samo jedna faza.\nOn kaže da su ekipe KEDS-a nekoliko puta intervenisale, podizale napon, ali je svaka od tih intervencija ostala bez rezultata.\n"Očigledno je pregoreo podzemni kabl zbog čega je potrebno da KEDS angažuje specijalnu mašinu da bi utvrdili gde je pregoreo", kaže Trajković, navodeći da je iz rukovodstva KEDS-a dobio odgovor da će u Gračanicu biti upućena prva slobodna mašina.\nPrema njegovim riječima, iz KEDS-a su rekli da je zbog prošlonedjeljnih poplava u kvaru 12 trafostanica od oko 1.250 koliko ih ima na području opština Priština i Gračanica, te da je svih desetak specijalnih mašina na terenu.\n"Imamo obećanje da će koliko sutra problem u Gračanici biti rešen i zato molim građane da imaju strpljenja", naveo je Trajković i ponovio da je napon struje na području Gračanice veoma slab, što je posljedica dotrajale niskonaponske mreže.\nOd Božića nekoliko srpskih domaćinstava i motel "Arsa" u centru Gračanice imaju monofaznu struju, zbog čega su pretrpjeli veliku štetu, a prijete im i još veće, posebno na sistemima grijanja.\nMještani tvrde da je zbog slabog napona pregorio podzemni kabl kojim se od lokalne trafostanice struja sprovodi do električnog stuba sa kojeg se razdvaja do domaćinstava.


IMATE PRAVO DA SE SAMOODBRANITE \nOpen/Close Menu Ninđucu\nNinđucu je sistem borbe bez ograničenja, sistem koji daje odgovore u realnom vremenu i svim situacijama. Ovladavanje svim aspektima veštine zahteva mnogo više od fizičkog vežbanja i ponavljanja određenih pokreta.\nOd: 30€ / mesečno\nOd: 20€ / mesečno\nTreninzi Bujinkan Ninjutsu održavaju se utorkom, četvrtkom i nedeljom 19:30 – 21:00 u prostorijama Bujinkan OM Dojo kluba i na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje…\nYoga treninzi održavaju se ponedeljkom, sredom i petkom 19:30 – 21:00 u prostorijama Bujinkan OM Dojo kluba…\nBudo & Fiteness održava se u sklopu Ninjutsu treninga (radi povećanja kvaliteta treninga), petkom i nedeljom 19:00 – 21:00 na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje…\nNinjutsu & Budo Fitness\nNinjutsu & Budo FitnessNinjutsu i Budo Fitness\nTrenirajte i Vi sa nama\nUkoliko Vas je naša web stranica zainteresovala da ovladate svim tehnikama i tajnama Ninjutsu veštine, možete nam se pridružiti i uz druženje i pozitivnu atmosferu, dovesti Vaše telo i duh do savršenstva. Uzrasne granice ne postoje. Vi imate pravo da se samoodbranite!\nPridružite nam se\nUTORAK: 19:30 – 21:00\nČETVRTAK: 19:30 – 21:00\nNEDELJA: 19:30 – 21:00\nTotal Visitors: 116.836


Vjekoslav Bevanda: Budimir se bori samo za sebe\nPrijava / Registracija\tMarketing Kontakt NaslovnaStudentski kutakNovostiZanimljivostiSavjetovališteStudentski zborSCMTemeStudentska tvMostarNovostiCrna kronikaPolitikaKulturaTemeBiHNovostiPolitikaCrna kronikaKulturaTemeSvijetNovostiPolitikaCrna kronikaTemeGospodarstvoSvijetBiHMostarTehnologijaShowbizSvijetRegijaBiHSportNogometTenisKošarkaRukometAuto-MotoZimski sportoviOstali sportoviLifestyleObiteljZdravljeGastroLjubavKolumnaInterviewAuto-MotoAutomobiliMotoriZanimljivostiServisiOglasiFotogalerijaVideoKontaktPrijavaKarikature\tNaslovnaStudentski kutakNovostiZanimljivostiSavjetovališteStudentski zborSCMTemeStudentska tvMostarNovostiCrna kronikaPolitikaKulturaTemeBiHNovostiPolitikaCrna kronikaKulturaTemeSvijetNovostiPolitikaCrna kronikaTemeGospodarstvoSvijetBiHMostarTehnologijaShowbizSvijetRegijaBiHSportNogometTenisKošarkaRukometAuto-MotoZimski sportoviOstali sportoviLifestyleObiteljZdravljeGastroLjubavKolumnaInterviewAuto-MotoAutomobiliMotoriZanimljivostiServisiOglasiFotogalerijaVideoKontaktPrijavaKarikature\tVjekoslav Bevanda: Budimir se bori samo za sebe\nPolitika\tPonedjeljak, 02 Srpanj 2012\tSastanak bh. lidera sa zavničnicima Europske unije u Briselu bio je više nego uspješan, pogotovo ako se zna da je BiH dobila Mapu puta, te da su svi zaključci jednoglasno usvojeni, rekao je u intervjuu za današnji "Dnevni avaz" predsjedavajući Vijeća ministara BiH Vjekoslav Bevanda.\n"Jasno se vidi njihovo opredjeljenje da nas podrže, ali i odlučnost lidera političkih stranaka i sva tri premijera u BiH da jednostavno krenemo ubrzano i ne dopustimo da stojimo zbog nekih destrukcija", kaže Bevanda.\nNada se da će proces formiranja vlasti biti dovršen što prije, jer ističe da bismo mogli ući u jednu situaciju, posebno kada je u pitanju Federalna vlada, da se jednostavno ne može funkcionirati."Koliko destrukcije mogu trajati, to ćemo vidjeti. Ukoliko svi budu odgovorni, stvari će se brzo završiti. To je sasvim jasno" kazao je Bevanda.Naglasio je da bi bilo normalno da njegov zahtjev za smjenom dva ministra, koji je na dnevnom redu sjednice Predstavničkog doma Parlamenta BiH, koja će biti održana 5. srpnja, bude podržan.Ako je formirana parlamentarna većina, kaže, onda bi trebalo da prekompoziciju podrži i parlamentarna većina."Kada su u pitanju opstrukcije, one su uvijek kratkog daha. To nikada ništa dobro u konačnici ne donese. To je dio politike, a koliko je to pametno, neka građani ocijene", tvrdi Bevanda.O najavama predsjednika FBiH Živka Budimira da je moguće da će raspustiti Federalni parlament i raspisati prijevremene izbore u FBiH kaže da je "sva ta lijepa priča Budimira očito borba za pozicije"."To je čovjek koji je izabran od Doma naroda, u kojem ima jedan zastupnik iz njegove stranke. Mene više ništa ne čudi od te političke opcije", istakao je Bevanda.Dodao je da je zagovornik da počnemo projektiranje Jadransko-jonske ceste koja dijelom prolazi kroz BiH, s tim da postoji interes zemalja sve do Grčke."Ako se budemo bavili ekonomijom, a ne sami sobom, mislim da imamo perspektivu. Došlo je vrijeme da se mora potaknuti privatni sektor. Svako zna da je administracija postala omča oko vrata državi, a da za realni, odnosno privatni sektor, nema novca", rekao je Bevanda nadajući se da se u tom smislu očekuje novi zamah od nove parlamentarne većine.\nvidi krvopije, bas je simpatican isp'o...\nbola ljudi, minđusar se bori za nas narod hahahahaha\nVatrogasci u Mostaru totalno obustavili rad (2)\n06 Travanj 2013, 09.56 Marin Zanimljivosti Zagrebački studenti s velikim srcem: Na kontejnerima ostavljaju vrećice s hranom i toplom porukom U današnje vrijeme svjedoci smo kako mnogi ljudi jedva spajaju kraj s krajem. ... Read More 1502 Hits 0 Ratings 01 Ožujak 2013, 09.52 Admin Zanimljivosti Puno seksa (ni)je dobro za studente Što mislite kakva je poveznica između previše seksa i društvenog statusa? ... Read More 4472 Hits 0 Ratings 27 Veljača 2013, 12.52 Administrator Zanimljivosti VIDEO: Prvi u Mostaru/ 'Harlem Shake' ludilo u Studentskom centru Ako još uvijek niste čuli za ludilo zvano "Harlem Shake" vjerojatno se bavite ... Read More 4875 Hits 0 Ratings 24 Veljača 2013, 17.30 Marin Zanimljivosti Studentice u Mostaru lijepe novine na prozore da ih ne gledaju dok se presvlače Iako je nedavno otvoreni Studentski hotel u Mostaru trebao predstavljati pravi ... Read More 3917 Hits 0 Ratings 20 Veljača 2013, 10.33 Administrator Zanimljivosti Praćenje Sulejmana postalo dio nastave za studente Medicine Praćenje turske sapunice o životu velikog vladara Osmanskog Carstva Sulejmana ... Read More 2103 Hits 0 Ratings More from this category\n14 Svibanj 2013, 20.14 Marin Studentski zbor FOTO/Malonogometni turnir: Profesori 'razvalili' AIESEC, SCM nadigrao Filozofski Odigrane su sve utakmice prvog kola malonogometnog turnira koji organizira Studentski ... Read More 794 Hits 0 Ratings 08 Svibanj 2013, 09.00 Administrator Studentski zbor Počele prijave za sportske turnire Studentskog zbora Dok po prvi puta na Danima zbora studenti polako razgledavaju Sajam knjiga, počele ... Read More 574 Hits 0 Ratings 17 Travanj 2013, 16.54 Studentski portal Studentski zbor Koncert Opće opasnosti samo dio raznolikog sadržaja Dana Studentskog zbora Tradicionalni i najveći projekt Studentskog zbora Sveučilišta u Mostaru, počinje ... Read More 1045 Hits 0 Ratings 15 Ožujak 2013, 10.11 Administrator Studentski zbor FOTO/Studentski zbor: Počeo tečaj njemačkog jezika Još jedan iznimno uspješan dan je iza Studentskog zbora Sveučilišta u Mostaru. ... Read More 1202 Hits 0 Ratings More from this category\n22 Svibanj 2013, 12.27 Administrator SCM FOTO: 24 stanara Studentskog centra darivali krv U suradnji s odjelom Transfuziologije SKB Mostar, darivanje krvi u Studentskom ... Read More 520 Hits 0 Ratings 21 Svibanj 2013, 13.34 Administrator SCM Najavljujemo: Akcija darivanja krvi u Studentskom centru Sveučilišta u Mostaru U suradnji s odjelom Transfuziologije SKB Mostar i dr. Jadrankom Knežević, darivanje ... Read More 135 Hits 0 Ratings 17 Travanj 2013, 13.43 Administrator SCM FOTO: Zbor SCM 'Milost' svojim pjevanjem uljepšava misna slavlja za studente Od ovoga utorka (16. travnja) održavat će se mise za studente u župnoj crkvi ... Read More 897 Hits 0 Ratings More from this category


"Pod lupom": Ako voliš da gledaš - gledaj svoja posla - Klix.ba\n"Pod lupom": Ako voliš da gledaš - gledaj svoja posla\n4.8.2014. u 12:48\nKoalicija "Pod lupom", koju čini sedam nevladinih organizacija, počela je danas medijsku kampanju za masovno organiziranje nestranačkih posmatrača na Općim izborima u BiH zakazanim za oktobar ove godine.\nMedijska kampanja odvijat će će se na cijeloj teritoriji zemlje uz nesebičnu podršku velikog broja medija koji su prepoznali društvenu vrijednost ovog projekta nestranačkog posmatranja izbora.\n"Cilj ove prve faze medijske kampanje Koalicije 'Pod lupom' jeste animiranje svih\npunoljetnih državljana BiH da postanu posmatrači tokom izbornog dana. Koalicija planira da okupi nekoliko hiljada građana voljnih da prate zakonitost odvijanja izbora tokom glasanja 12.oktobra ove godine", saopćeno je iz ove Koalicije.\nMedijska kampanja je sveobuhvatna i uključuje video i audio spot sa verzijama na tri bh. jezika, web stranicu, Facebook stranicu, profil na Twitteru, kao i distribuciju nekoliko vrsta štampanih materijala koji će biti podijeljeni širom BiH.\nZa posmatrače se mogu prijaviti i svi građani pozivom na besplatni broj 080 05 05 05.\nKoaliciju "Pod lupom" osnovalo je sedam nevladinih organizacija iz BiH s ciljem da oživi koncept nestranačkog posmatranja izbora, koji je na organiziran način posljednji put vršeno 2006. godine. Koalicije djeluje iz sedam regionalnih ureda i Glavnog ureda u Sarajevu, a svojim aktivnostima pokriva cijelu teritoriju naše zemlje.\n04.08.2014. u 12:54\nEksplozija uznemirila građane: Kamionu u vožnji eksplodirala guma na Skenderiji\n04.08.2014. u 12:40


Objavljena dugoročna prognoza: Temperature padaju do minus 10, biće i padavina | Krupljani.BA\nVremenske prilike u Bosni i Hercegovini samo u jutarnjim satima usljed negativnih temperatura podsjećaju da se nalazimo u zimskom godišnjem dobu. Snježni pokrivač tamo i gdje ga ima vrlo je slab. I u nastavku mjeseca januara bit će bez bitnijih promjena vremenskih prilika, saopćeno je iz Federalnog hidrometeoroškog zavoda BiH.\nU utorak izvjestan je slab snijeg u Bosni a u nastavku sedmice očekuje nas promjenjivo oblačno vrijeme s jutarnjom maglom u kotlinama i duž riječnih tokova u Bosni i više sunčanih sati na području Hercegovine.\nOd četvrtka, 20. januara, moguća je kiša u nižim i snijeg u višim područjima. Minimalne jutarnje temperature zraka varirat će od -5°C do 0°C u Bosni, na jugu zemlje do 5°C. Najviše dnevne temperature između -1 i 5 u Bosni, u Hercegovini između 6 i 10 stepeni.\nU zadnjoj sedmici januara prognozira se nestabilno vrijeme sa slabim padavina na čitavom prostoru Bosne i Hercegovine. Više sunčanih intervala očekuje se u južnoj Hercegovini. Jutarnje temperature bit će niže u odnosu na predhodnu sedmicu.\nMinimalne temperature zraka bit će u rasponu od -10°C i -4°C u Bosni, 2°C u Hercegovini. Maksimalne dnevne temperature varirat će između -5 i 1 stepeni u Bosni do 6 u Hercegovini, navodi se u saopćenju.


Foto: Printscreen Youtube Predsjednik Crne Gore\n17.02.2020. 20:32h 17.02.2020. 20:32h\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen ponovila je danas u razgovoru sa crnogorskim predsednikom Milom Đukanovićem u Briselu da je cilj nove EK da na početku mandata sagleda pitanja na kojima treba zajednički raditi, ističući da ima pre svega u vidu oživljavanje Berlinskog procesa i jačanje regionalne saradnje.\nU saopštenju iz kabineta crnogorskog predsednika navodi se da je Đukanović zahvalio Fon der Lajen i istakao da takve poruke vraćaju veru i optimizam da možemo naći svoje mesto u EU, a na zemljama regiona je da iskoriste novi impuls i zamah reformi, na šta je Crna Gora spremna, kao što je spremna da i dalje bude promoter evropskih vrednosti u regionu.\nĐukanović je predsednicu EK detaljnije upoznao sa svojim viđenjem aktuelnih kretanja u regionu i i Crnoj Gori.\nPredsednica EK je rekla da je veoma važna bliska saradnja u ostvarivanju zajedničkih ciljeva, kao i da postoje kapaciteti da se balkanska društva mogu nositi sa unutrašnjim problemima sa kojima se suočavaju.\n(Kurir.rs/Tanjug/Foto: Printscreen Youtube Predsjednik Crne Gore)\nNAROD I CRKVA JOŠ SLOŽNIJI I ISTRAJNIJI: Litije će biti još masovnije, sporni zakon se mora eliminisati\nMILO ĐUKANOVIĆ: Ohrabruje spremnost da se čuju argumenti, kao i skup o Zapadnom Balkanu!\nUrsula fon der LajenMilo ĐukanovićEvropska komisijaBriselsastanak


[PREMIUM] Dočekuju gosta bez četvorice standardnih fudbalera, a gost u odličnoj formi! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal Dočekuju gosta bez četvorice standardnih fudbalera, a gost u odličnoj formi!\n[PREMIUM] Dočekuju gosta bez četvorice standardnih fudbalera, a gost u odličnoj formi!\nDomaći tim, koji je po kladionicama favorit, danas će imati nešto teži zatadak, jer neće moći da računa na standardne prvotimce. Gost je u ne tako lošoj formi, te bi verovatno ove izostanke umeo da kazni i iskoristi na najbolji mogući način. Utakmica se igra večeras.\nU večernjem terminu od 23 časa sastaće se Penarol i Cerro CA u okviru 7. kola urugvajske lige po imenu “Primera Division – Clasura”, a stanje na tabeli je takvo da je domaćin trenutno 2. sa skorom 5-1-0, gol razlikom 11:4 i 16 osvojenih bodova, dok je Cerro CA na 8. mestu (liga broji 15 ekipa) uz skor 3-1-2, gol razliku 10:12 i 10 osvojenih bodova.\nOno što može da predstavlja problem za domaći tim jesu izostanci.\nZa Penarol neće igrati Maxi Rodriguez (20/6, sredina), Walter Gargano (6/1, sredina), Giovanni Gonzalez (13/1, odbrana) i Mathias Corujo (9/0, odbrana). Što se tiče Rodriguez-a, njegov izostanak je vrlo moguć, ali nije stopostototan, dok za ostali trojac jeste siguran. Za gostujući tim neće biti izostanaka. Sa druge strane, Cerro je neporažen na 3 od poslednja 4 susreta, a na poslednja 2 je uspeo da slavi protv Progreso-a 5:2 i Boston Rivera 2:3. Ni na jednoj od te dve utakmice nije bio izraziti favorit, a nije ni večeras. Mi predlažemo kontra hendikep danas, jer smatramo da i Penarol kad tad mora da kiksne, a da bi upravo Cerro mogao da bude prava nagazna mina usled nešto bolje forme i serije iza sebe.\nPredlog: Hendikep 2 (+2): H22 @1,70\nSledeći tekst[PREMIUM] U jednoj kladionici uplate danas “idu” samo na njih!