Ragbi Savez Srbije – Odličan ragbi u Beogradu i Vršcu\nOdličan ragbi u Beogradu i Vršcu\n15/05/2018 by Goran Porobic\nProteklog vikenda ste mogli da uživate u ragbi utakmicama koje su se igrale u Beogradu i Vršcu u okviru Prvenstva Srbije.\nU A grupi na Adi Ciganliji, BRK Crvena Zvezda je dočekala ekipu RK Rad, gde su gosti na kraju slavili rezultatom 65-28. Glavni sudija meča je bio Nenad Matejić. Utakmica je krenula visokim tempom na obe strane, međutim gosti su preko Stojanovića postigli esej već u 4. minutu. Jak tempo Građevinara krunisao je Hadžić koji postiže esej u 8. minutu nakon dobre akcije igrača linije. Već u 14. minutu Kapor postiže esej za 15-0. U tim trenucima se budi ekipa Zvezde i nakon odlično struktuirane pozicione igre Martinović postiže esej. Đorđević je siguran iz teške pozicije u pretvaranju za smanjenje rezultata na 15-7. Nije se dugo čekalo na promenu, u 23. minutu Živanov postiže esej nakon uigrane akcije. Babić je siguran u pretvaranju za 22-7.\nOsokoljeni Babić postiže novi esej u 26. minutu za 27-7. U tim trenucima crveno-beli preuzimaju inicijativu i postižu esej preko odličnog Ljubičića nakon nezadrživog prodora. Ponovo je Đorđević siguran u šutu za 27-14. Nedugo zatim nakon dobre akcije igrača melea ekipe Rad, Đukić postiže esej u 33. minutu. Babić je ponovo siguran za 34-14, što se ispostavilo i kao konačan rezultat na poluvgremenu.\nDrugo poluvreme počinje izjednačenom igrom, da bi ponovo Stojanović u 47.minutu postigao esej. Kapor uspešnim pretvaranje povisuje na 41-14. Nakon toga viđena je izvanredna borba na sredini terena, sve do 60. minuta kada je Herrou postigao odlično izgrađen esej. Đorđević je ponovo siguran u transformaciji za 41-21. Ponovo je viđen miran deo utakmice sve do 71. minuta kada Kapor postiže esej za 46-21. I onda je usledio finiš utakmice sa pregršt poena. Prvo je Jaćimović nakon odličnog prodora postigao esej za Zvezdu, gde je Đorđević ponovo siguran u pretvaranju za 46-28, da bi usledio neverovatan finiš Građevinara.\nPrvo je u 78. minutu Karanović postigao esej brzim prodorom po krilu, Puzović je bio siguran u pretvaranju za 53-28. Nakon toga u sledećem napadu Ranković postiže nove poene za Rad, puzović je ponovo siguran u šutu za 60-28. I u poslednjim trenucima utakmice u strelce se upisuje i Radulović koji postiže konačan rezultat 65-28.\nBRK Crvena Zvezda: Pavlović, Sretenović, Martinović 5, Jaćimović 5, Joksimović, Nikolić, Radić, Panić, Karatrajkovski, Đorđević 8, Kisić, Herrou 5, Ljubičić 5, Nedeljković, Ivanović.\nRK Rad: Đukić 5, Rodić, Vraneš, Nikolić, Terzić, Ljubičić, Stašić, Ranković 5, Avramović, Kapor 12, Babić 9, Hadžić 5, Živanov 5, Stojanović 10, Jerković, Karanović 5, Pavlović, Todorović, Božić, Rastovac, Puzović 4, Radulović 5.\nU Vršcu je proteklog vikenda bio na programu derbi meč u B grupi Prvenstva Srbije. GRK Vršac je dočekao RK Dinamo 1954 iz Pančeva na Gradskom stadionu u Vršcu. Domaći su nak uzbudljive utakmice slavili rezultatom 33-17 (12-12) i na taj način istakli kandidaturu za najviši plasman. Glavni sudija na utakmici je bio Dejan Štiglić. Početak same utakmice je pripao Pančevcima koji peko Tatića postižu esej već u 3. munutu. Isti igrač je bio siguran u transformaciji za 7-0. Furiozni tempo Veprova senastavio tako da su već u 8. minutu preko Rašete povećali rezultat na 12-0.\nMeđutim u tim trenucima Vrščani dodaju gas i u 27. minutu preko Nizara smanjuju na 12-5. Do kraja poluvremena preiskusni Muminović nakon odlične akcije u 39. minutu postiže esej. Birač je uspešan u pretvaranju za 12-12, što će se ispostaviti i konačan rezultat na poluvremenu.\nDrugo poluvreme bolje otvaraju Vrščani koji esejem Pintea povećavaju na 17-12. Fantastični Muminović već u 50. minutu postiže novi esej i povećava rezultat na 22-12. U tim trenucima se videla ogromna borba i ekipe su želele da iskoriste i poentiraju iz svake prilike. Tako da je novi neizvesnost uneo Sebalj koji u 63. minutu postiže esej za Dinamo i smanjuje na 22-17. U 68. minutu Birač je precizan iz kaznenog udarca za 25-17. Već u 70. minutu Pintea postiže esej za 30-17. U 73. minutu Birač je ponovo precizan iz kazne za 33-17, što će se ispostaviti kao dovoljno za drugu pobedu Vrščana u sezoni.\nGRK Vršac: Manojlović, Caran, Keri, Muminović 10, Nizar 5, Beneč, Pintea 10, Novaković, Đekić, Arsenijević, Birač 8, Perić, Tamburić, Vila, Hrnjak, Pavlov, Jovanović.\nRK Dinamo 1954: Mladenović, Rah-Dan, Dečermić, Jovanović, Martanović, Krišan, Advigov, Hinić, Rašeta 5, Tatić 7, Cvetković, Cvetanović, Sebalj 5, Dabić, Dimitrijević, F. Ambruš, V. Ambruš, Tomašić, Đurišić.\nFiled Under: Vesti Tagged With: Ada Ciganlija, beograd, brk crvena zvezda, GRK Vršac, prvenstvo srbije u ragbiju, RK Dinamo1954, rk partizan


Kako je došlo do toga da radimo baš osam sati dnevno? Nekada je režim "od 9 do 17" bio luksuz - Biznis Telegraf.rs\n30/09/21 | 20:56 ≫ 21:22\nBila je 1817. godina. Ljudi su i dalje radili bukvalno od jutra do mraka, šest dana nedeljno, a onda se pojavio Oven...\nOtkako je nastupila pandemija desile su se izvesne promene, tj. firme nude fleksibilnije uslove rada, ali se svetske zemlje i kompanije u njima i dalje "drže" osmočasovnog radnog vremena.\nDoduše, Švedska je tokom 2020. uvela jednu inovaciju na širem planu u zemlji: radni dan od šest sati, koji podrazumeva obavljanje poslovnih obaveza "od 9 do 15 časova".\nMnogi radnici i dalje sanjaju o tome da u jednom danu imaju vremena za sve: da doručkuju na miru, prošetaju decu ili ljubimca, vežbaju, a onda odu na posao, baš kao "u filmu".\nIpak, znamo da je realnost uglavnom drugačija.\nPre nego nastavimo dalje, znamo da vam sati koji prolaze u intervalu od 15 do 17 sati, dok ste na poslu, verovatno traju kao večnost, ali imajte na umu da je osmočasovno radno vreme nekada bilo privilegija.\nBila je 1817. godina. Ljudi su i dalje radili bukvalno od jutra do mraka, šest dana nedeljno. Onda se pojavio Robert Oven, kojeg će kasnije Marks i Engels svrstati u red utopijskih socijalista, a koji je predložio da radni dan bude skraćen sa 17 sati na 10, uključujući dva sata pauze za doručak i ručak.\nIpak, nije bilo lako "progurati" tu ideju, jer su vlasnici fabrika i ostali poslodavci štitili svoje interese. Osim ovog uslova, Oven se borio i za to da se deci mlađoj od 10 godina zabrani da rade, kao i da se uradi bolja organizacija oko čuvanja i obrazovanja dece.\nIste godine pokrenuo je i kampanju pod sloganom: "8 sati rada, 8 sati rekreacije, 8 sati sna!".\nGodine 1847. većina je prihvatila pravilo koje nalaže da deca mlađa od 10 godina ne treba da budu radno angažovana, a potom su prošle čak 4 decenije dok britanski "Trades Union Congress" nije usvojio viziju o osmočasovnom radnom vremenu.\nKoliko često menjati posao? Šta ako ne možete da ostanete u firmi više od dve godine?\n30. septembar 2021 | 21:26\nNajbolje radno vreme od 7h-15h!


Tehničko-tehnološke mogućnosti fabrike „FKS-OPREMA“ se baziraju na primeni sledećih vrsta mašinskih i ručnih obrada:\nSEČENJE (PRIPREMA) MATERIJALA\n-Sečenje šipkastih materijala na ramskim kružnim i trakastim testerama sa maksimalnim prečnikom materijala (trupaca) od 350 mm.\n-Sečenje čeličnih i drugih limova debljine 0,25 mm do 12 mm na mehaničkim i hidrauličnim makazama sa ravnim noževima radne dužine 3100 mm u željenoj toleranciji širine trake.\nIzrada ili dorada najraznovrsnijih mašinskih delova na univerzalnim strugovima od svih materijala koji se mogu obrađivati rezanjem.\nIzrada ili dorada velikih i teških delova na strugovima većih raspona šiljaka (raspon šiljaka maksimalno 4000 mm i prečnik planske ploče Ø1250 mm).\nIzrada ili dorada teških mašinskih delova na strugovima velike snage specijalizovanim za obradu profilnih valjaka valjačkih postrojenja.\nIzrada zavojnih vretena svih vrsta profila zavojnice, sa levom, desnom ili ukrštenom zavojnicom sa jednim ili više početaka.\nIzrada ili dorada delova na alatnim univerzalnim i vertikalnim glodalicama tipa ALG-100 i ALG-200 dimenzija radnog stola 1600x400 mm.\nIzrada cilindričnih zupčanika sa pravim i kosim zubima kao i pužnih točkova na odvalnim glodalicama maksimalnog prečnika Ø1100 mm i modula 10 mm za čelik i 12 mm za sivi liv.\nIzrada lančanika na odvalnim glodalicama maksimalnog koraka od 1“.\nIzrada zupčastih remenica.\nIzrada alata za ekstruziju, izolacije i plašta sa najstrožim zahtevima u pogledu oblika, geometrije i tačnosti.\nObrada na horizontalnim rendisaljkama sa maksimalnim radnim hodom reznog alata od 700 mm.\nObrada na vertikalnim rendisaljkama sa maksimalnim radnim hodom reznog alata od 570 mm i prečnikom stola od Ø610 mm.\nIzrada unutrašnjeg ozubljenja ili ožlebljenja zupčanika sa pravim zubima, spojnica, vratila i sl.\nOBRADA NA BUŠILICAMA\nObrada na horizontalnim bušilicama (borvercima) sa radnim vretenima prečnika Ø90, Ø100 i Ø110 mm i najvećim radnim stolom dimenzija 1200x1400 mm za prijem i obradu delova (kućišta, blokova, kutija i sl.) maksimalne mase do 3000 kg.\nObrada na radijalnoj bušilici sa radnim vretenom prečnika Ø70 mm sa mogućnošću prijema predmeta kutijastog oblika, dimenzija 2000x2000x1100 mm; za predmete gde je jedna dimenzija višestruko veća od druge dve, dužina je praktično neograničena i bez bitnog uticaja na tačnost obrade.\nIzrada ili dorada otvora na stubnim bušilicama sa radnim vretenom prečnika Ø40 mm i stolom prečnika Ø500 mm.\nSavijanje limova na mašinama sa valjcima u obliku cevi (korita) kružnog poprečnog preseka i to:\n-za lim maksimalne debljine 0,8 mm cevi do 1000 mm dužine sa minimalnim prečnikom savijanja Ø80 mm.\n-za lim maksimalne debljine 6 mm cevi do 2500 mm dužine sa prečnikom savijanja Ø255 mm.\nPoboljšanje, kaljenje i cementacija delova u elektro peći sa kontrolisanom temperaturom i dimenzijama grejne komore 600x400x1000 mm.\nŽarenje odlivaka od čeličnog i sivog liva i varenih konstrukcija u elektro peći sa kontrolisanom temperaturom i dimenzijama grejne komore Ø900x1200 mm.\nDinamičko balansiranje mašinskih delova (osovina, rotora elektromotora, radnih kola, remenica, ventilatora i sl.) maksimalnih dimenzija:\n-Težina dela za balansiranje do 300 kg;\n-Prečnik dela za balansiranje Ø910 mm;\n-Dužina dela za balansiranje do 4500mm;\n-delove teže od 300 kg balansiramo samo statički.\nU RJ kablovska ambalaža mašinski park broji dvadesetak mašina i uređaja za preradu i obradu drveta, šper ploče, kartona a proizvodni program je sledeći:\n-proizvodnja svih vrsta drvenih transportnih kalemova od N06 do N030;\n-proizvodnja svih vrsta šperovanih kalemova;\n-proizvodnja svih vrsta drvenih podmetača za kalemove;\n-proizvodnja svih vrsta drvenih paleta;\n-proizvodnja velikog broja kartonskih kutija.\nFabrika „FKS-OPREMA“ ima tehničke mogućnosti i važeći sertifikat dobijen od Ministarstva za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu da može da obavlja poslove toplotnog tretiranja i označavanja drvenog materijala za pakovanje (ima jedinstveni broj RS031).


Samo nam je još ostao ruski veto\npiše: Dr Momčilo Subotić\nVilijam Montgomeri, bivši američki ambasador u Beogradu, nedavno je izjavio da je međunarodna zajednica, tj. Zapad na čelu sa SAD, još 1999. godine odlučila da Kosovo postane nezavisna država. Ako je to tačno, a po svemu sudeći jeste, onda je sveukupna diplomatska, politička i vojna aktivnost Zapada pre, za vreme i nakon bestijalnog bombardovanja Srbije i SR Jugoslavije bila usmerena ka razbijanju jedne suverene države. Stoga ne treba da čudi predlog Martija Ahtisarija da SB UN razbije Srbiju i da na njenoj teritoriji proglasi novu državu Kosovo, jer to predstavlja završnu fazu posla započetog u Rambujeu. To je nastavak Rambujea - novi ultimatum Zapada suprotan međunarodnom pravu, Povelji UN, Rezoluciji 1244, principima Kontakt grupe i Ustavu Srbije, na čijim principima počiva suverenitet i teritorijalni integritet države Srbije.\nPodsetimo se. Glavni arhitekta ultimatuma iz Rambujea bila je Medlin Olbrajt, državni sekretar SAD, koja je to nedelo "argumentovala" sledećim rečima: "Podigla sam letvicu dovoljno visoko da je Milošević ne može preskočiti". I Ahtisari je podigao letvicu prilično visoko, ali ne toliko da je ne bi prihvatile neke, doduše minorne, političke stranke i pojedinci, koje svojom antisrpskom politikom pružaju legitimitet stranom rasparčavanju Srbije. Radi istorijske istine, imajući u vidu da su Srbi tragično zaboravan narod, treba podsetiti da ultimatum iz Rambujea, za razliku od ovog Bečkog, nije prihvatila nijedna srpska politička stranka ili političar, kulturna ili naučna ustanova, ni intelektualac u Srbiji.\nDOS-ovska vlast je kosovski problem dugo, pojedinci nažalost i danas, vezala isključivo za Miloševićev nedemokratski poredak, i olako "lansirala" tezu da je kosovsko pitanje demokratsko pitanje, koje će DOS, kad uz pomoć svojih zapadnih saveznika sruši Miloševića i osvoji vlast, lako i bezbolno rešiti. Nisu priznavali da se ovde ne radi ni o kakvom demokratskom pitanju, ljudskim pravima i standardima, da Milošević nije izmislio kosovski problem, već da se radi o stogodišnjem nastojanju kosmetskih Albanaca da otcepe Kosmet od Srbije i stvore Veliku Albaniju. NJihov san o otimanju srpske zemlje, koji oni neosnovano zasnivaju na principu etničke većine i samoopredeljenju, postao je komplementaran s geostrategijskim i geopolitičkim interesima SAD i NATO u promenjenim globalnim konstelacijama na evropskom i svetskom prostoru. Uostalom, ako pitanje Kosova i Metohije nije geopolitičko nego demokratsko pitanje, zašto ga demokratska vlast u Srbiji nije rešila sa svojim zapadnim "prijateljima". Zašto prozapadna demokratska elita nikad nije zahtevala da se dosledno primeni Rezolucija 1244. U toj rezoluciji Kosovo i Metohija se smatra sastavnim delom Srbije i SR Jugoslavije i traži poboljšanje njegovog statusa u vidu proširene autonomije. Istine radi, insistiranje na Rezoluciji 1244 učinjeno je samo jednom. Učinio je to dr Zoran Đinđić, kad je shvatio da ga je Zapad izigrao i da od njihovih obećanja, prevashodno finansijskih, kako bi Srbija stala na svoje noge, nema ništa. Uverivši se da Zapadu nije stalo do prosperitetne Srbije, naprotiv, da Kosovo klizi ka nezavisnosti, Đinđić je shvatio "besputnost dolarske ideologije" i pokušao da se vrati u koordinate srpske nacionalne politike. Tražio je da se sazove "novi Dejton" za Kosovo, razrađujući više opcija za njegovo rešenje, od kojih je njegovu podelu smatrao iznuđenim, ali prihvatljivim rešenjem. To je, nažalost, bio njegov poslednji politički potez. Dotakao je pitanje koje je Zapad smatrao konačno rešenim. Za Zapad je Đinđić postao neupotrebljiv. Nekoliko sedmica posle toga on je ubijen.\nDa nije tako, ne bi se desilo da se Marti Ahtisari, počasni član Međunarodne krizne grupe koja se otvoreno zalaže za nezavisno Kosovo, vrati na mesto "zločina", nakon nediplomatskog podmetanja lažnog dokumenta Slobodanu Miloševiću, kojim je definisana Rezolucija 1244, i kao nastavljač nedela Vilijama Vokera, arbitrira u konačnom otimanju Kosova od Srbije.\nU svojoj zaslepljenosti zapadnom "demokratijom", DOS je na Rusiju gledao kao na nešto krajnje neželjeno, kao na nužno zlo. Ne prihvatajući da "mali svetski rat" koji Evropa i Amerika vode protiv Srbije ima karakter geostrategijskog i geopolitičkog rata, jer je taj rat nastavak hrvatskog "Bljeska" i "Oluje" protiv Republike Srpske Krajine i rata u Bosni protiv Republike Srpske. Globalni geopolitički interesi diktirali su nasilničko ponašanje moćnog Zapada prema malenoj i nejakoj Srbiji. Zašto bi, inače, Amerikanci na Kosovu sagradili Bondstil, najveću bazu i izviđački i operativni punkt za ekspanziju NATO prema evroazijskom prostoru, u kojem središnje mesto zauzima velika i energetskim resursima bogata Rusija. Sve što se dešavalo na prostoru bivše jugoslovenske države, naročito na srpskom etničkom i istorijskom prostoru, bilo je u funkciji eksperimentalnog poligona za obračun sa Rusijom. Srpski državni i etnički prostor tretiran je pritom kao kolateralna šteta, ali i kao remetilački faktor i tradicionalni ruski saveznik, s kojim se treba obračunati pre pohoda na Istok.\nI šta sad? Rusija je i u vreme agresije NATO na Srbiju, iako drugorazredni geopolitički igrač, prezadužena i zavisna od Zapada, zahtevala da se NATO zaustavi još u Bosni. Danas u neuporedivo boljoj ekonomskoj i političkoj situaciji, pod Putinom, Rusija traži da se NATO zaustavi na Kosovu, jer zna da je sledeća Belorusija i Ukrajina, a to je već "ruski teren". Konačni cilj je likvidacija Rusije kao globalnog faktora. Nadmeno uveravanje zapadnih zvaničnika da je Kosovo unikatan slučaj koji neće biti presedan za separatističke pretenzije širom sveta, prevashodno za Južnu Osetiju, Abhaziju, Pridnjestrovlje i Nagorno Karabah, čije bi osamostaljenje, inače, išlo u prilog Rusiji, jer bi se neke od njih pripojile Rusiji. Rusija se principijelno zalaže za poštovanje međunarodnog prava, kao temelja na kojem se zasnivaju međunarodni odnosi.\nStoga nam je neophodan ruski veto. Ali nelogično je da se u situaciji kad je "povuci-potegni", a tako nam je uvek bilo sa Zapadom, obraćamo Rusiji, kao da je aktuelna dosovska vlast Rusiju nečim zadužila, a politički, kulturno i civilizacijski se orijentišemo i priključujemo evroatlantskim organizacijama, koje Rusiju doživljavaju kao protivnika pa i neprijatelja. To govori da u našoj političkoj orijentaciji nešto krupno ne funkcioniše. Drugim rečima, potreban je potpun državni i politički zaokret, koji bi podrazumevao uspostavljanje najtešnjih veza sa slovenskim pravoslavnim državama, u prvom redu sa Rusijom. Samo na tom osnovu možemo da ulazimo u druge evropske integracije, sigurni da ćemo sačuvati kulturno-versku, etničku i državno-političku samobitnost.\nVLADIKA ARTEMIJE NEZADOVOLJAN OBNOVOM CRKAVA\nVladika raško-prizrenski Artemije izrazio je nezadovoljstvo obnovom srpskih crkava i manastira u Pokrajini, uništenih u martovskom nasilju 2004. "Ne radi se ni o kakvoj obnovi, već o trošenju novca, o političkom marketingu kosovskih Albanaca, da bi u toku pregovora pred svetom mogli da dokažu kako su tolerantni i demokrate i kako brinu o srpskim svetinjama", izjavio je vladika Artemije agenciji Beta. Prema njegovim rečima, "radi se na sedam ili osam objekata ali nijedan nije završen ni obnovljen u pravom smislu reči".\nDRUGI KOSOVSKI RAT NA POMOLU\nDrugi kosovski rat za nezavisnost možda je svega nekoliko meseci daleko jer je, posle godina nerešavanja pitanja statusa, sada došlo vreme naplate dugova, ocenjuje britanski list Gardijan.\n"Došlo je vreme razračunavanja - a priča se opasno kreće naopako. Drugi rat Kosova za nezavisnost možda je udaljen samo nekoliko meseci. Marti Ahtisari tvrdi da se odluka o statusu više ne može odlagati. Mnogi očekuju veliko finale na samitu G8 u Hiligendamu u junu, gde će se zapadni lideri sukobiti sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom. Bombardovanje Srbije 1999. bilo je veliki trenutak za britanskog premijera Tonija Blera i trenutak poniženja za ruskog predsednika Borisa Jeljcina. Sada je Rusija jača - i vreme je za naplatu dugova - navodi Gardijan.\nNE TREBA PODLEĆI UCENAMA EKSTREMISTA\nPredsednik Srbije Boris Tadić pozvao je, povodom treće godišnjice nasilja na Kosmetu, relevantne međunarodne institucije da obezbede red i mir za sve građane Kosmeta i da konačno privedu pravdi organizatore i počinioce pogroma. Predsednik je istakao da UN i progresivne snage u svetu ne smeju da pokleknu pred ekstremističkim ucenama i da prilikom odlučivanja o statusu Kosova i Metohije uzmu u obzir međunarodno pravo i značaj principa nepromenljivosti granica za ovaj region.


Preporuka zamjenice obmudsmana: Policija da se snađe i kad nema mjesta\nsituacije kada broj lica lišenih slobode prevazilazi kapacitete pritvorske jedinice\n“Na osnovu sprovedenog ispitnog postupka i uvida u dokumentaciju i video-snimak, zaštitnik nije mogao utvrditi da su postupanjem policijskih službenika predmetnom prilikom, povrijeđena prava podnosioca pritužbe”, navodi se u mišljenju Perovićeve\n2626 pregleda\t2 komentar(a)\nPolicija ispred CB Podgorica 24. juna -, Foto: Savo Prelević\nZamjenica zaštitnika ljudskih prava i sloboda Zdenka Perović dala je preporuku Upravi policije da u situacijama kada broj lica lišenih slobode prevazilazi kapacitete pritvorske jedinice, tim licima obezbijede potrebne uslove u drugim pritvorskim jedinicama.\nIz institucije zaštitnika saopšteno je da su formirali predmet na osnovu navoda iznijetih u “Vijestima“, a tiče se postupanja službenika policije prema osobama lišenim slobode na protestu ispred podgoričkog Centra bezbjednosti u drugoj polovini juna.\nJedan od njih je u pritužbi, između ostalog, naveo da je lišen slobode bez upotrebe sile, da je bio smješten u jednoj od prostorija CB Podgorica sa još 25 zadržanih lica i dva do četiri policijska službenika, da niko od svih njih nije imao zaštitne maske uprkos mjerama Nacionalnog koordinacionog tijela (NKT), da ga je ovakvo postupanje policijskih službenika izložilo povećanom riziku od koronavirusa...\nUvidom u video-snimak institucija zaštitnika je nesporno utvrdila da policijski službenici nisu nosili maske, a da su kao predstavnici UP bili u obavezi da poštuju propisane mjere.\nNa snimku se vidi i podnosilac pritužbe koji nosi masku, ali je ona spuštena ispod brade.\n“Na osnovu sprovedenog ispitnog postupka i uvida u dokumentaciju i video-snimak, zaštitnik nije mogao utvrditi da su postupanjem policijskih službenika predmetnom prilikom, povrijeđena prava podnosioca pritužbe”, navodi se u mišljenju Perovićeve.\nOn se žalio i da u prostoriji sa ostalim licima nije bio u mogućnosti da odspava i da nije imao ni stolicu za sjedenje.\nZdenka PerovićZamjenica zaštitnika ljudskih prava i slobodaUprava policije\n27.01. 07:09 h\t3575\t63735\n27.01. 17:07 h\t158\t58897\n27.01. 07:14 h\t760\t58445\n27.01. 12:54 h\t555\t55975\n27.01. 14:02 h\t542\t50049\n27.01. 07:09 h\t192\t3575\n27.01. 07:14 h\t133\t760


Dan online - Sport: Pripreme u Podgorici - 2021-02-26\nSport OKUPLJA SE FUTSAL REPREZENTACIJA CRNE GORE Pripreme u Podgorici\nSelektor futsal reprezentacije Crne Gore Sveto Ljesar objavio je spisak igrača za kvalifikacione mečeve sa Belgijom i Finskom. Za ove dvije utakmice, Ljesar je pozvao je 18 igrača, a to su: golmani: Dragoljub Despotović, Milun Sekulić (Titograd), Borisav Ćirković (Onogošt), Balša Đurković (Bajo Pivljanin); igrači: Kosta Vuković, Ognjen Šušić, Luka Vuletić (Bajo Pivljanin), Eldin Ćorović, Ilija Mugoša, Aleksandar Obradović, Nikola Vidaković, Marko Spasojević, Dejan Miličić (Titograd), Ivan Mugoša (Nikšić), Luka Marković (Onogošt), Fatmir Molabećirović, Edmond Kurti, Nermin Krumić (Ulcinj).\nCrveni će pripreme početi danas u Podgorici, a takmičenje u grupi 7 kvalifikacija za Futsal EURO 2022 nastavljaju u martu.


Radionica sviranja na kavalu i pevanja u Gračanici i Štrpcu\nSrpsko etnomuzikološko društvo (SED) u saradnji sa ansamblom narodnih igara i pesama Кosova i Metohije "Venac", organizuje radionicu sviranja na kavalu i pevanja uz kaval u Gračanici i Štrpcu.\nDom kulture „Gračanica“ organizuje tribinu „Položaj žena i patrijarhalne vrednosti u goranskoj zajednici na Кosovu i Metohiji u izolovanim sredinama“ u okviru projekta „Izolovane sredine - stvaranje, strah i kultura kao sloboda“. Tribina će se održati u ponedeljak, u 19:00 časova.


Pevaće se, skakaće se, sanjaće se o čudu... Zvezdi posle nezasluženo ubedljivog poraza u Glazgovu (0:3) treba baš to - jedno veliko čudo u revanš meču osmine finala Lige Evrope protiv Rendžersa (18.45).\nA koliko je realno nadati se tome? Ako pitate Dušana Anđelkovića i Milorada Kosanovića, učesnike poslednjeg duela crveno-belih i škotskih "policajaca", pobeda je i te kako opcija, dok prolazak u narednu rundu, ipak, spada u kategoriju nezahvalnih prognoza.\n- Vlada optimizam, ali ne slučajno. Mislim da je previsok rezultat za ono što je Zvezda pokazala u Glazgovu, ali u fudbalu se i to dešava. Zvezda je igrala vrlo dobro, bilo je vrlo blizu da ta utakmica ode u drugom smeru. Toliko nekih maleroznih situacija, samo mi je krivo zbog toga što su crveno-beli pokazali da su možda i bolji rival. Ne znam... Pričamo o revanšu gde zaostaješ 3:0, ali stvarno verujem da ako Zvezda da brzi gol ima šanse. Ne mora to da bude u petom minutu, ali vođstvo od 1:0 na poluvremenu je dobra situacija - kaže za "Novosti" Anđelković, bivši defanzivac, član ekipe koja je nesrećno ispala od Redžersa 2007. i zastala na korak od LŠ (0:0, 0:1).\nTrener koji je vodio taj tim Milorad Kosanović smatra da Zvezdina odbrana u Škotskoj nije položila ispit i tu vidi prostor za popravak.\n- Biće vrlo teška utakmica, jer je rezultat mnogo veliki. Zvezda može da igra protiv Rendžersa, može i golove da da ovog puta, ali postoji opasnost da će ih i primiti. Međutim, Škoti imaju igrače koji kada uzmu loptu, imaju određene kvalitete, iznad mogućnosti Zvezdinih odbrambenih igrača. Tu će biti pitanje da li Zvezda može da izdrži do kraja, uz pitanje da li mogu da odbrane prekide sa strana. A kada jurite 3:0, nezgodno je ako nemaš čvrstinu pozadi. Zvezda je izgubila, jer su u određenim situacijama "1 na 1", "2 na 2" oni brži i fizički jači - govori za naš list iskusni stručnjak.\nNajviše se očekuje od nadahnutih ofanzivaca crveno-belih, a popularni DŽin, veruje i da će Ohi Omoižuanfo ostaviti pečat na evrosceni.\n- Norvežanin je magnet za loptu u pet metara, igrač koji je egzekutor. U ovoj ekipi, gde ima puno fudbalera koji mogu da ga proigraju, tako se i namešta, videli smo i u Milanovcu, dao je gol u derbiju. U redu, u Glazgovu nije bilo njegovo veče, ali opet nikada ne znaš šta može da se desi u fudbalu - kaže Anđelković i dodaje da dosta očekuje i od Kange, Ivanića i Kataija.\nSlično rezonuje i Kosanović i dodaje da i vezni red uz odbranu mora da bude na visini zadatka.\n- Mnogo je važno šta rade Kanga i Sanogo, bitno je da Eraković odigra najbolju utakmicu u karijeri zajedno sa Dragovićem, pa i bekovi. Može da bude lepa utakmica, siguran sam da će Zvezda dobro igrati, dati gol, ali da li će to biti dovoljno, nisam siguran - poručuje bivši Zvezdin trener.\nOba sagovornika deluju poprilično ubeđeno u trijumf srpskog tima.\n- Verujem da će Zvezda pobediti, ali ne znam da li će to biti dovoljno. Neozbiljno je prognozirati prolaz. Pa ne igra Zvezda sa Farskim Ostrvima. Treba prvo razmišljati da se odigra, korak po korak, gol po gol, pa šta bude, dokle se izdrži - kaže Kosanović, a istim se vodi i Anđelković. - Iskreno, glupo je prognozirati, mislim da će Zvezda pobediti, jer je kvalitetnija, ali ne mogu ništa konačno da kažem. Bilo bi neozbiljno, mogu samo da se nadam.\nTEŠKO je porediti ovu i Zvezdinu generaciju iz 2007.\n- Mnogo je tu godina prošlo, drugačiji kvaliteti, uslovi... Ovi danas imaju probleme što igraju slabu ligu i to nije dobro ni porediti. To nema veze jedno sa drugim, 15 godina je mnogo u fudbalu, velike razlike. Mada je onaj tim Glazgova bio i kvalitetniji od ovog, igrali su finale Kupa UEFA, a bili smo bolji u obe utakmice - kaže Kosanović.\nNAJBOLJI U VELIKIM MEČEVIMA\nANĐELKOVIĆ (na slici) veruje da je prednost crveno-belih i to što su "verzirani" u velikim utakmicama.\n- Zvezda dugo godina igra dobro i kvalitetno jake i bitne utakmice. I to se pokazalo u susretima u kojima su morali da pobede, taktički dobro, zrelo, pametno. Moje mišljenje je da je tako urađeno i u Glazgovu - objašnjava popularni DŽin.\nSport fudbal Milorad Kosanović FK Crvena zvezda Liga Evrope\n(UŽIVO) SRBIJA - CRNA GORA: Delfini uvećali vođstvo\n14:41 (UŽIVO) SRBIJA - CRNA GORA: Delfini uvećali vođstvo


Radio KOŠAVA - NAJVEĆI RADIO U REGIONU!\nVesti dana radija Košava\nLogovanje bez lozinki\nMicrosoft je spremio podršku za logovanje bez lozinki, što će korisnicima u narednim nedeljama omogućiti da svojima nalozima pristupaju bez nizova slova, brojeva i drugih simbola. Kompanija je ovaj način logovanja dozvolila ...\nPhotoshop najavio ažurianje: Healing Brush, Sky Replacement…\nAdobe je najavio ono što opisuje kao „veliko“ ažuriranje funkcija za Photoshop na desktop i iPad-u dostupno danas. Healing Brush i Magic Wand sada su dostupni na iPad-u, a Sky Replacement ima mogućnost ...\nOptika kroz vodovodne cevi - Waternet Zamena i modernizacija infrastrukture predstavljaju ozbiljan, dugoročan i skup poduhvat, naročito u razvijenim zemljama koje obiluju sada zastarelom mrežom, koja je predstavljala poslednju reč tehnike kada su one ...\nPrestaje izdavanje platnih kartica sa magnetnom trakoam\nMastercard je najavio da će na mnogim tržištima od 2024. godine prestati da izdaje platne kartice sa magnetnom trakom, s obzirom da se sve više koriste kartice sa čipom i kartice za bezkontaktno ...\nNema više rominga na Zapadnom Balkanu\nOd četvrtka 1. jula 2021. godine ukida se roming između zemalja Zapadnog Balkana i maksimalna cena biće primjenjivana u skladu sa pravilom "kao u domaćem saobraćaju", saopštili su iz Veća za regionalnu saradnju ...\nOverture - supersonični avioni bi mogli da lete duplo brže od postojećih\nUnited Airlines je odlučila da kupi 15 supersoničnih aviona od kompanije Boom Supersonic, s mogućnošću povećanja narudžbe na ukupno 50 aviona. Ova odluka ipak nije konačna, jer prvenstveno zavisi od sigurnosnih testiranja koja treba ...\nUSB-C kablovi koji podržavaju 240 W\nTokom ove godine očekuju se novi USB-C kablovi i uređaji koji će podržavati novu USB specifikaciju. Prema njoj, USB-C će biti sposoban da podrži 240 W, što je više nego duplo veća vrednost ...\nVideo dana radija Košava\nMoravski koridor - najaktivnije gradilište u Srbiji\nVojska Srbije na dva kilometra od Jarinja\nObraćanje predsednika Vučića nakon Sednice Saveta za nacionalnu bezbednost\nDan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave - Defile konjanika\nNovi Sad: Dan Srpskog jedinstva i dan Zastave - Auto defile\nPredsednik Srbije A.Vučić: Obeležavamo praznik našeg identiteta, slavimo zastavu jedinstva i slobode\nOtvoren Železnički samit: U Srbiji planirani projekti vredni više od šest milijardi evra\nNe bih se nikada vratila\nKako ONI znaju sta ce biti u Oktobru - Nove Mere kod nas i u Svetu\nVanredno stanje u New Yorku i New Jerseyu\nUčiteljica iz Afganistana razgovara sa porodocom koja je ostala u zemlji\nU Afganistanu ministar, u Njemačkoj raznosač hrane\nPodeljena mišljenja o poreklu COVID-19\nPreživeli smo COVID, ali i dalje živimo posledice\nZašto su važne treća i pojačana doza Pfizer-BioNTech i Moderna vakcine\nCetinjani o ustoličenju koje djeli Crnu Goru\nAktivisti se spremaju za talas represije Talibana\n5 stvari o novom izaslaniku Stejt Departmenta za Zapadni Balkan\nKosovska vojska dobila 55 američkih vojnih vozila\nBeg od nasilja i prisilnog braka: Avganistanke u Tadžikistanu\nAvganistanci preplavili granicu s Pakistanom u begu od talibana\nAlbanija dočekala prve izbeglice iz Avganistana\nPre i posle eksplozije u Kabulu\nSin avganistanskog Lava Panšir priprema otpor talibanima\nKabul: 40 dolara za bocu vode, 100 za tanjir riže\nSamo mama pomogla bjeg stručnjakinja za robotiku iz Avganistana\nČinjenice o odnosu Srbije prema ratnim zločinima\nPuno odobrenje Pfizer vakcini u SAD, treća doza efikasna za starije građane Izraela\nBregović održao koncert u Albaniji uprkos protivljenjima\nUređena divljina u ruskoj prestonici\nNatpis 1999 na Bregovićevim plakatima u Tirani\nHumanitarka iz Srbije sa aerodroma u Kabulu: Svi su zabrinuti\nPuč koji je ubio SSSR\nAlbanija spremna da primi Avganistance\nAvganistanci u Srbiji i BiH: Bojim se za porodicu\nVlatkova duga plovidba\nFestival crkvenih zvona: Neobična prilika za muzičke kreativce\nŽivi u pećini u Srbiji i primio je vakcinu: Nisam se mnogo premišljao\nRSE sa izbeglicama na severu Srbije: Svedočanstva o brutalnosti\nNedelja - programska šema\nMisija Radija "Slobodna Evropa" - Radio "Liberty" je da širenjem informacija i ideja promoviše demokratske vrednosti i institucije.Od centralne Evrope do Pacifika, od Baltičkog do ...više o emisiji\nDemonstranti su u više gradova Srbije blokirali su u subotu (27. novembar) na sat vremena puteve i mostove. Policija nije dozvolila ovakav protest u organizaciji više ekoloških organizacija zbog čega je na pojedinim lokacijama dolazilo do nadgurivanja sa demonstrantima. Jake policijske snage pokušavale su da spreče demonstrante da blokiraju most Gazela u Beogradu, međutim saobraćaj je ipak bio blokiran. Ovo je još jedan u nizu ovonedeljnih protesta organizovanih zbog usvajanja izmena Zakona o eksproprijaciji kao i Zakona o referendum. Montaža: Ana Toader... ceo tekst\nPeak, brend za odeću i obuću, Ganten, proizvođač prirodne mineralne vode i Linglong, proizvođač guma, među vodećim su kineskim kompanijama koje sponzorišu sport u Srbiji. Kina poslednjih godina, osim prisustva u sferi ekonomije i jačanja političkog uticaja u Srbiji, pojačava prisustvo i u drugim oblastima, a posebnoj u sportu, što analitičari vide kao širenje takozvane meke moći. „Biti sponzor reprezentacija, vodećih klubova ili sportskih događaja obezbeđuje veoma široku vidljivost“, tumači kinesko ulaganje u sport u Srbiji Aleksandra Stanković iz Instituta za evropske poslove. Ova nevladina organizacija sa sedištem u Beogradu bavi se analizom spoljne i međunarodne politike i uticaja na Srbiju. Stanković za Radio Slobodna Evropa (RSE) objašnjava da, pokušavajući da od Srbije napravi svoje uporište na Balkanu, Kina osim ekonomskog uticaja kroz velike zajmove i investicije, kao i političkog uticaja, pokušava da ostvari „meku moć“ kroz nauku i sport. „Nije slučajno što su Kinezi izabrali baš fudbal, košarku, odbojku. To su sportovi koje prati najveći broj gledalaca i na taj način su obezbedili neku vrstu prostora da omekšaju i privole sebi javno mnjenje“, navodi Stanković. Šta Kina sponzoriše u sportu u Srbiji? Kada je reč o sponzorstvu u sportu, kineske kompanije prisutnije su u savezima, koji okupljaju klubove, u Srbiji nego u klubovima. Logo kompanije Peak, jednog od vodećih kineskih brendova odeće i obuće, nalazi se na dresu odbojkaških i košarkaških reprezentacija. Peak je zadužen, prema sajtu kompanije, za zvaničnu opremu Odbojkaškog i Košarkaškog saveza Srbije (KSS) od 2018. godine. Dugogodišnji promoter Peaka, košarkaški reprezentativac Srbije Miloš Teodosić, otvorio je u Beogradu u maju 2019. prvu Peak sportsku radnju u Jugoistočnoj Evropi. „Peak je u velikoj meri pomogao našoj košarci i KSS, zbog toga jedno veliko hvala“, rekao je tada Teodosić kako je objavljeno na sajtu KSS-a. SPECIJAL RSE: Kina na Balkanu Odbojkaši i odbojkašice na dresu uz Peak imaju ispisan i Ganten. Kineska kompanija Ganten, treći proizvođač mineralne vode u Kini, sponzor je odbojkaške reprezentacije Ganten je takođe, prema objavama Košarkaškog saveza Srbije, u avgustu 2019. godine promovisan kao novi generalni sponzor muške seniorske reprezentacije. Tada je bilo navedeno da će Ganten biti uz najbolje košarkaše Srbije do kraja 2020. godine na prednjoj strani dresa. Košarkaški savez Srbije potpisao je 2016. godine ugovor o generalnom sponzorstvu muške košarkaške reprezentacije za Svetsko prvenstvo 2019. i Olimpijske igre 2020. godine sa kineskom kompanijom Austriger Sports & Media. Tada je objavljeno da će ova kompanija nastaviti da sponzoriše nacionalni tim u naredne četiri godine i da je reč o nastavku uspešne saradnje koja traje od 2010. godine. Među sponzorima Košarkaškog saveza Srbije, kako je navedeno na sajtu ovog saveza, je i kineska građevinska korporacija CRBC koja u Srbiji gradi više infrastrukturnih projekata. Takođe, fudbalska liga najjačih klubova u Srbiji nosi naziv kineske kompanije - Linglong Tire Superliga. Kako su mediji objavili, FSS je 2016. godine potpisao ugovor prema kome je kineski gigant u oblasti mobilne telefonije i telekomunikacija Huavej (Huawei) postao zvanični sponzor reprezentacije. Huavej, međutim, nije sada na listi sponzora na sajtu FSS-a. Huvej je takođe sa košarkaškim klubom Crvena zvezda (KK CZ) potpisao ugovor o sponzorstvu 2017. godine. „Visina ugovora je veća od 100.000, a manja od 300.000 nečega. Nije dinara“, rekao je tada predsednik KK CZ Nebojša Čović. Huaveja nema danas na listi sponzora KK CZ na sajtu ovog kluba. Takođe je kompanija Ziđin (Serbia Zijin Copper), koja je većinski vlasnik Rudarsko-topioničarskog basena Bor u istočnoj Srbiji, donirala u oktobru lokalnom fudbalskom klubu u susednom Majdanpeku dva miliona dinara (oko 17.000 evra). Iz Ziđina je za RSE rečeno da je kompanija do sada pomogla sport sa preko 18 miliona dinara (oko 153 hiljade evra). „Dva miliona dinara donirano je oktobra 2021. majdanpečkom fudbalskom klubu kako bi opet mogao da se takmiči, a 2019. godine je, pod delimičnim pokroviteljstvom kompanije, odigrana i prijateljska utakmica između ženske rukometne reprezentacije NR Kine i rukometašica Bora“, navedeno je iz Ziđina za RSE. RSE je kontaktirao pomenute kineske kompanije povodom njihovog ulaganja u sport u Srbiji sa pitanjima o kojim novčanim iznosima je reč i motivima za ova sponzorstva, kao i daljim planovima. Do objavljivanja ovog teksta odgovore od ostalih kompanija nismo dobili, dok Ganten i Austriger Sports & Media nismo uspeli da kontaktiramo pomoću dostupnih elektronskih adresa. Za sportske saveze važan svaki dinar U Odbojkaškom savezu Srbije (OSS) rečeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da s obzirom da je reč o višegodišnjim sponzorskim ugovorima, OSS time ima neku vrstu sigurnosti što im olakšava planiranje narednih reprezentativnih akcija. O kojim novčanim iznosima je reč, kako nam je rečeno, ne mogu da govore jer to spada u domen poslovne tajne. „Veoma nam je drago da su nas prepoznali kao uspešan brend koji im može pomoći u njihovom promovisanju“, naveo je za RSE Dimitrije Pušić, koordinator za sponzorstva i tim menadžer ženske seniorske reprezentacije Srbije u odbojci. Kako je objasnio, Peak, koji se pretežno bazirao na proizvodnji košarkaške opreme, počeo je da proizvodi odbojkašku opremu po standardima Svetske odbojkaške federacije (FIVB) 2017. godine zbog potencijalne saradnje sa Odbojkaškim savezom Srbije. Ta saradnja uspostavljena je 2018. godine. Superliga, najviši profesionalni rang u fudbalu u Srbiji, od 2019. godine nosi naziv Linglong Tire Superliga Srbije. Linglong, koji je među prvih 20 svetskih proizvođača guma, potpisao je sa Fudbalskim savezom Srbije (FSS) u martu 2019. godine ugovor o trogodišnjem sponzorstvu Superlige. Potpisivanju ugovora prisustvovali su i ministar omladine i sporta Vanja Udovičić i tadašnji ministar privrede Goran Knežević, a do ovog sponzorstva Linglonga došlo je nedugo nakon što je, u avgustu 2018. godine, potpisan Sporazum o izgradnji fabrike guma ove kompanije u Zrenjaninu, gradu na severoistoku Srbije. Darko Ramovš, generalni sekretar Zajednice Superlige, kaže za RSE da Superliga godinama nije imala sponzorstvo u nazivu lige koje je, kako je naveo, najatraktivnije u svim zemljama. „Mi smo napravili jedan iskorak, dobili smo ozbiljnu globalnu kompaniju, napravili smo ugovor sa njihovom centralom. Mislim da smo sada u poziciji da na leto možemo očekivati možda i više drugih ponuda, nadamo se i od njih, ali i od drugih globalno velikih kompanija“, naveo je Ramovš. Ugovor Linglonga i Superlige o sponzorstvu ističe na leto. Kako kaže Ramovš, iako vrednost ugovora nije bila takva da bi mogla da promeni neke tokove u domaćem fudbalu, sama činjenica da imaju globalnu kompaniju bila je značajna. „Ta sredstva u dogovoru sa klubovima iskoristili smo, jedan naš udeo, u aktiviranju VAR sistema. VAR sistem, koji je uveden u međuvremenu u Srbiji, jednim je delom potpomognut od naše strane, od strane klubova zbog integriteta takmičenja“, rekao je Ramovš. On je dodao da je Superliga dobila mnogu veću gledanost zbog uvođenja VAR sistema, pomoćnog sistema suđenja pomoću pregleda video snimaka koji se koristi u fudbalu radi proveravanja odluka glavnog sudije. Ramovš je rekao da ne može da govori o ciframa, a prema pisanju medija Zajednica Superlige dobija od Linglonga 420.000 evra godišnje, odnosno 1,26 miliona ukupno. Prema predlogu budžeta za 2022. godinu država će za sport i rekreaciju opredeliti oko 35,6 miliona evra. Pomoć države obuhvata, između ostalog, finansiranje redovnih programa sportskih saveza, sportskih kampova i organizacije međunarodnih takmičenja. Država dodeljuje i nacionalna priznanja za osvajače medalja, odnosno doživotne penzije. ’Kinezi vole odbojku, Srbija dobra u ovom sportu’ Sportski novinar Miloš Šaranović kaže za RSE da su sportovi u koje ulažu kineske kompanije oni koji su bliži statusu značajnog i nacionalnog sporta u Kini. On navodi da je odbojka najpopularniji sport u Aziji, a košarka sve popularnija. „Nama je odbojka vrhunska i nismo loš target kada je odbojka u pitanju jer imamo ekipu i mušku i žensku koja osvaja svetske, olimpijske medalje i prisutna je na svim velikim takmičenjima“, kaže Šaranović. „Možda su izabrali sport u kome smo mi dobri, a oni ga poznaju i vole“, zaključuje naš sagovornik. Miloš Šaranović govoreći o kineskoj zainteresovanosti za sport kao primer navodi da Kinezi imaju uložen veliki novac ili stoprocentno vlasništvo u pojedinim fudbalskim klubovima italijanske, španske i engleske Premijer lige, koja je najskuplje fudbalsko takmičenje na svetu. Kina u Srbiji: Od ekonomije do sporta Aleksandra Stanković iz Instituta za evropske poslove za RSE, pak, ocenjuje da pojedine kineske firme u Srbiji, posebno investitori u okviru teške industrije, kroz sponzorstva sporta odvlače pažnju od nepoštovanja domaćih zakona. „Upoznati smo sa kršenjem ekoloških propisa od strane kineskih investitora u okviru teške industrije“, kaže Stanković navodeći i slučaj radnika Linglonga, koji su u svojim izjavama za medije naveli da kompanija krši njihova prava. Linglong je tokom novembra došao u žižu pažnje javnosti u Srbiji nakon što su dve nevladine organizacije saopštile da su vijetnamskim radnicima koji rade na gradilištu fabrike Linglonga „ozbiljno narušena radna prava i ugroženo zdravlje“, kao i da „veliki broj činjenica ukazuje na mogućnost da su radnici žrtve trgovine ljudima u cilju radne eksploatacije“. Kompanija je to negirala i navela da su radnici angažovani za podizvođača, takođe iz Kine. Zaštitnik građana u Srbiji je u kontroli utvrdio da se u objektima u kojima su bili vijetnamski radnici nalaze boce za TNG i burad za dizel što predstavlja opasnost po živote tih ljudi, a policija je zbog opasnosti od požara zabranila stanovanje u tim objektima. Sponzorstva Gantena, Linglonga i Paeka u svetu Kineski Ganten se našao i na Otvorenom prvenstvu Australije u tenisu (Australian open, AO) kao zvanična voda kada je organizator potpisao ugovor sa njima 2018. godine. Odgovarajući na kritike zbog čega je na turniru kineska umesto domaće vode, AO je saopštio da je Ganten voda vrhunski brend koji je povezan sa drugim velikim teniskim i sportskim događajima, uključujući Juventus FC. „Otvoreno prvenstvo Australije nastavlja da širi svoj globalni domet i partnerstva, što pomaže razvoju sporta na svim nivoima u Australiji“, navedeno je u saopštenju AO iz 2018. godine. Ganten je zvanična voda i italijanskog fudbalskog kluba Juventus, a klub je ugovor sa kineskom kompanijom produžio do 2023. godine. Jedan od sponzora Juventusa je i Linglong. Linglong je nakon produženja ugovora sa jednim od najpoznatijih fudbalskih klubova do 2022. godine saopštio da su obe strane „uživale“ u partnerstvu zbog čega je svaki od brendova imao obostranu korist od sporazuma. Ovaj kineski proizvođač guma sponzoriše i nemački fudbalski klub Volfsburg (Wolfsburg). Linglong je ekskluzivni klupski partner za gume od početka 2015. godine, a fudbaleri Volfsburga prema poslednjem produženju ugovora nosiće logo kineskog proizvođača guma na svojim levim rukavima tokom utakmica Bundeslige i Kupa DFB do 2022. godine. Kineski brend odeće i obuće Peak je, kako se navodi na njihovom sajtu, zvanični partner / opremalac FIBA (udruženje nacionalnih košarkaških saveza). Dodaje se da Peak u ovom trenutku ima potpisanih najmanje 20 pojedinačnih ugovora sa NBA igračima i na trećem mestu je u promociji NBA. ... ceo tekst\nOrganizatori ekološkog protesta zbog predloga izmene Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu u Beogradu pozvali su na blokadu autoputa ako izmene zakona budu usvojene. Pojedini učesnici protesta smatraju da se ovim izmenama zakona otima privatna imovina i da se zakoni donose zbog projekta rudarske kompanije Rio Tinto. Zvaničnici Srbije to demantuju. Snimatelj: Dragan Kostić, montaža: Ana Toader... ceo tekst\nGrađani i aktivisti Saveza ekoloških organizacija Srbije okupili su se 24. novembra isped Predsedništva Srbije u Beogradu, na protestu protiv izmena Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi, koji se nalaze u skupštinskoj proceduri.... ceo tekst\n"Ekološka katastrofa" ili "ekonomski prosperitet" – dva su sučeljena mišljenja u Srbiji dok multinacionalna kompanija Rio Tinto planira da na zapadu države, u dolini reke Jadar kod grada Loznice, otvori rudnik litijuma. Zbog bojazni da bi planirani rudnik Rio Tinta mogao da ostavi negativne posledice po životnu sredinu i zagadi vodu i zemljište, deo građana i ekoloških aktivista u Srbiji pokrenuo je proteste, peticiju, reklamnu kampanju i inicijativu Ustavnom sudu da oceni lokalni prostorni plan koji predviđa eksploataciju litijuma. Iz Rio Tinta tvrdnje o zagađenju odbacuju i obećavaju poštovanje najviših ekoloških standarda za projekat "Jadar" – kako se naziva projekat eksploatacije litijuma iz minerala jadarit u Srbiji, koji je dobio ime po reci u čijoj je dolini pronađen. Podzemni rudnik još nije dobio dozvolu, čeka se procena uticaja na životnu sredinu, a predstavnici vlasti su obećali da će lokalno stanovništvo na referendumu odlučiti da li želi rudnik ili ne. Vlast, na čelu sa Srpskom naprednom strankom predsednika države Aleksandra Vučića, govorila je o koristima projekta "Jadar" – radnim mestima i ulaganjima u zapadnu Srbiju. Međutim, protiv rudnika su meštani u dolini reke Jadar okupljeni u lokalna udruženja, deo opozicije i ekološke organizacije. Protiv su i pojedini predstavnici stručne javnosti - među njima akademici Srpske akademije nauka i umetnosti i univerzitetski profesori i pojedine javne ličnosti. Meštanin doline Jadra: Direktno smo ugroženi Zlatko Kokanović živi u selu Gornje Nedeljice, nadomak Loznice. Veterinar je po struci, bavi se poljoprivredom. Njegovo imanje, ukoliko se realizuje plan kompanije Rio Tinto, biće u zoni rudnika i pratećih objekata, priča Kokanović za Radio Slobodna Evropa (RSE). "Sva moja imovina nalazi se u zoni rudnika - planirane deponije i ostale infrastrukture. Ostaje mi kuća i okućnica, a živeti na selu a nemati zemlju – to je kao da ti neko odseče ruke i noge. Nemaš se čime baviti", rekao je. Kokanović ima 45 godina i petoro dece. U međuvremenu, postao je aktivista udruženja "Ne damo Jadar" koje se bori protiv otvaranja rudnika u dolini reke. Kaže, kompanija Rio Tinto mu je u oktobru 2020. godine ponudila da otkupi njegovu zemlju, ali je on to odbio. Rudnik će direktno uticati na mesta lozničke opštine - Gornje Nedeljice, Slatina i Brezjak, procena je iz plana Rio Tinta. Za preseljenje je planirano više od 50 domaćinstava, a da se zemlja otkupi od više od 330 vlasnika. Kokanović ne želi da se seli iz Gornjih Nedeljica. Prema njegovim rečima, plan ne ugrožava samo ta mesta u kojima bi bio rudnik, već i desetak sela u dolini Jadra kojima je primarna delatnost poljoprivreda. "Ako ostanemo u našem kraju bez zemlje, svi smo direktno ugroženi. Nećemo moći da živimo, još ne znajući dokle će ići zagađenje i šta će biti sa zagađenjem. Kad im postavimo pitanje (Rio Tintu), oni nemaju odgovor", rekao je Kokanović. Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) objavio je u avgustu da je od 250 hektara – koliko je planirano za rudnik – Rio Tinto od meštana već otkupio 40 odsto zemljišta. Pored toga, sa nekim meštanima potpisani su predugovori o kupovini zemlje. Ekolozi protestuju Krajem 2020. godine, više ekoloških organizacija pokrenulo je proteste navodeći opasnost od štete po životnu sredinu u zapadnoj Srbiji, ukoliko se otpočne sa eksploatacijom minerala jadarita. Do novembra 2021. godine održano je više protesta – u selima nadomak budućeg rudnika, ali i u Beogradu. Pored protesta, vodi se i "pravna borba". Dva ekološka udruženja najavila su 23. novembra da će Ustavnom sudu podneti inicijativu za ocenu ustavnosti odluke Grada Loznice da u svoj prostorni plan unese projekat "Jadar". Gradska odluka je, kažu, protivzakonita, jer ne procenjuje uticaj rudnika na životnu sredinu. U međuvremenu, Srbija menja dva zakona – o referendumu i eksproprijaciji. Eksproprijacija je oduzimanje imovine u privatnom vlasništvu uz naknadu, ukoliko država oceni da je to potrebno zbog opšteg interesa – na primer, za puteve, fabrike ili rudnik. Zakoni su u skupštinskoj proceduri, a dok su predstavnici vlasti zakone obrazlagali sa govornice, građani i ekološki aktivisti su 23. novembra protestovali ispred parlamenta. Sumnjaju da su izmene zakona povezane sa kompanijom Rio Tinto i da će ovoj i drugim kompanijama biti olakšano oduzimanje privatnog zemljišta. Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je da ni zakon o eksproprijaciji ni zakon o referendumu, protiv kojih su građani protestovali ispred Skupštine, nemaju veze sa Rio Tintom niti sa bilo kojom drugom kompanijom. "Sva ona zemlja koju Rio Tinto odnosno Rio Sava poseduje, svu tu zemlju su kupili od ljudi čija je ta zemlja bila i ne postoji ni jedna parcela koju treba da eksproprisati. Sve su kupili bez ikakvog mešanja države", rekla je Brnabić u parlamentu 23. novembra. Rio Tinto u Srbiji, na projektu u okolini Jadra, posluje kroz svoju ćerku firmu, kompaniju Rio Sava. Ta firma je u privrednom registru Srbije osnovana 2001. godine, a delatnost su joj geološka istraživanja. Rio Tinto obećava poštovanje standarda Rio Tinto je više puta saopštio da je spreman za razgovore sa meštanima i da su namenili 2,4 milijarde dolara za projekat "Jadar", koji će, kako navode, biti izveden prema najvišim ekološkim standardima. "Sarađujemo sa preko 100 stručnjaka u Srbiji, uključujući 40 profesora Univerziteta u Beogradu, kako bismo utvrdili potencijalne uticaje projekta na životnu sredinu, kao i kojim merama je moguće da te uticaje kontrolišemo i ublažimo", navodi se na sajtu Rio Tinta u Srbiji. Strategija im je, kako su rekli, da podzemni rudnik realizuju "na bezbedan i održiv način". Rio Tinto je još 2004. godine, istražujući oblast Zapadne Srbije, otkrio novu rudu jadarit - kombinaciju litijuma i bora. Litijum je važan kao osnovna komponenta za proizvodnju baterija za mobilne telefone, laptopove, električne automobile i druge uređaje široke potrošnje. Rio Tinto je sa Vladom Srbije 2017. godine potpisao memorandum o razumevanju, ali još nemaju dozvolu da grade rudnik jadarita iz kojeg bi se dobijao litijum. Da bi otvorili rudnik, država mora da im izda brojne dozvole i da odobri Studiju o proceni uticaja na životnu sredinu – za rudnik, postrojenje za preradu rude i upravljanje otpadom. Na sajtu Rio Tinta u Srbiji najavljeno je da će studija biti objavljena do kraja 2021. godine. Planirano je da rudnik jadarita kod Loznice počne da se gradi 2022., i da gradnja traje četiri godine. Eksploatacija bi trebalo da otpočne 2026. godine, a da tri godine kasnije bude postignut pun kapacitet proizvodnje. Kako se navodi, Projekat "Jadar" bi mogao da obezbedi dovoljno litijuma za napajanje više od milion električnih vozila godišnje. U pokušaju da smanji nezadovoljstvo građana, kompanija na svoj sajt postavlja odgovore na kritike dela javnosti u Srbiji. Rio Tinto je britansko-australijska multinacionalna kompanija sa sedištem u Londonu, koja posluje u 35 zemalja sveta. Jedna je od najvećih rudarsko-metalurških kompanija na svetu. Reklamna kampanja protiv Rio Tinta "Srbija nije na prodaju" – poruka je reklame protiv rudnika litijuma kompanije Rio Tinto. Reklama, koju je javni servis Srbije odbio da emituje, ima više od milion pregleda na društvenim mrežama i ukazuje na potencijalne ekološke posledice ukoliko rudnik bude otvoren. Autor reklamnog spota protiv Rio Tinta je nevladino udruženje "Kreni- promeni", a predstavnik tog udruženja Savo Manojlović izjavio je da je spot snimljen zato što na javnom medijskom servisu "nije moglo da se čuje drugačije mišljenje o podršci vlasti kompaniji (Rio Tinto) i njenim namerama za otvaranje rudnika litijuma". Udruženje "Kreni- promeni" pokrenulo je i onlajn peticiju protiv rudnika litijuma u Srbiji koju je do sada potpisalo više od 230.000 građana. Spot protiv Rio Tinta podelili su na društvenim mrežama član kraljevske dinastije Karađorđevića, princ Filip, episkop Srpske pravoslavne crkve Grigorije, voditelj Ivan Ivanović i brojni sportisti, glumci i predstavnici javne scene. Za vlast u Srbiji rudnik 'stateški važan' Da se "ništa što se tiče Rio Tinta neće dogoditi dok narod ne odluči", stav je predsednika Srbije Aleksandra Vučića. "Mi čekamo Rio Tinto da dođe, da vidimo šta su spremili i kako će da zaštite životnu sredinu. Pa kada donesemo zaključke, izaći ćemo pred narod. Oni nisu počeli iskopavanja niti su dobili dozvole za to", rekao je Vučić 24. novembra. Vučić je više puta izjavljivao da će se građani na lokalnom ili okružnom referendumu izjasniti da li žele rudnik litijuma. Ideju o referendumu prvi put je izneo u junu 2021. godine. Od tada je često govorio i o benefitima otvaranja rudnika – o "desetinama milijardi evra" moguće zarade i novim radnim mestima za građane Srbije. Vučić se osvrtao i na kritike ekoloških aktivista i opozicije na račun Rio Tinta. Tako je 28. jula iz Skoplja poručio da je za otvaranje rudnika i početak rada kompanije Rio Tinto "11 dozvola dato" za vreme prethodne vlasti koju je predvodila Demokratska stranka, a da su "dve ili tri" dozvole date od 2012. kad je Vučićeva Srpska napredna stranka došla na vlast. "Ljudi moraju da budu potpuno upoznati sa tim šta se dobija, a šta gubi. Kad čuju šta će dobiti, verujem da će doneti pozitivnu odluku", rekao je tada Vučić. Da je projekat Jadar "strateški važan" za Srbiju stav je ministarke rudarstva i energetike Zorane Mihajlović. "Verujemo da će kompanija Rio Tinto ispuniti sve uslove, u skladu sa najvišim standardima zaštite životne sredine, i da ćemo dobiti rudnik litijuma", navela je Mihajlović 18. avgusta. Krajem februara 2020. premijerka Srbije Ana Brnabić najavila je "zaokruživanje proizvodnje" - da Vlada i Rio Tinto planiraju da traže strateškog partnera koji bi u Loznici otvorio fabriku za proizvodnju baterija ili električnih automobila. EU ambasador traži poštovanje standarda Nemačka se "kao i druge države interesuje za litijum u Srbiji", bila je poruka odlazeće nemačke kancelarke Angele Merkel prilikom posete Beogradu. "Imamo veliki broj investicija u oblasti auto industrije u Srbiji, svi znamo koliko je važan litijum za buduću mobilnost i za baterijske ćelije", rekla je Merkel na zajedničkoj konferenciji sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Ipak, Merkel nije u svojoj izjavi pomenula kompaniju Rio Tinto. A o Rio Tintu je govorio ambasador Evropske unije u Srbiji Emanuele Žofre. U intervjuu za televiziju N1 Žofre je rekao da je "to prilika za ekonomski razvoj", ali da se moraju poštovati najstroži standardi ako bude realizovan. Da Evropska unija "podržava ekološki štetan projekat Jadar" stav je nevladinog udruženja "Kreni-promeni", saopšten 22. novembra nakon sastanka sa predstavnicima delegacije EU u Srbiji. "Želimo da predstavnici EU budu potpuno svesni da bilo kakvu podršku projektu kopanja litijuma smatramo nedopustivom", rekao je predstavnik udruženja "Kreni promeni" Savo Manojlović ispred sedišta EU u Beogradu. Delegacija EU se nakon sastanka nije oglašavala. Okolinu Loznice, gde se planira iskopavanje jadarita, posetila je krajem oktobra Viola fon Kramon, poslanica Evropskog parlamenta iz nemačke Zelene partije. Nakon razgovora sa meštanima lozničkog kraja, Fon Kramon je za list Danas izjavila da je "lokalna zajednica sa pravom uplašena" i da "potpuno razume" njihov otpor. Opozicija oko izbora 'ujedinjena' protiv Rio Tinta Veći deo opozicije u Srbiji, i na levici i na desnici, protivi se otvaranju rudnika Rio Tinta. Pred izbore u aprilu 2022. godine litijum je postao i tema u kampanji koja zvanično još nije počela. Početkom oktobra potpisan je Društveni sporazum o zabrani istraživanja, eksploatacije i prerade litijuma u Srbiji, a medijima je dokument predstavilo 11 nevladinih organizacija i političkih partija. Svoje predstavnike na potpisivanju dokumenta imale su Demokratska stranka (DS) - partija koja je činila okosnicu prethodne vlasti u Srbiji, kao i Stranka slobode i pravde na čijem je čelu nekadašnji kadar DS-a i gradonačelnik Beograda Dragan Đilas. Među potpisnicima su i pokret Dveri Boška Obradovića koji zastupa desničarske stavove i Narodna stranka – partija desnog centra koju vodi nekadašnji šef diplomatije Srbije Vuk Jeremić. Da se "internacionalizuje" problem rudnika Rio Tinto, namera je otvorene građanske platforme"Akcija". Platformu čine političke stranke, grupe građana i udruženja iz 60 gradova u Srbiji okupljene oko programa "Zeleni dogovor za Srbiju". U "Akciji" su, pored ostalih, stranka Zajedno za Srbiju bivšeg gradonačelnika Šapca Nebojše Zelenovića i pokret Ne davimo Beograd. Pokret "Ekološki ustanak" Aleksandra Jovanovića Ćute, jedan od organizatora protesta u Beogradu na kojima se tražila obustava poslovanja Rio Tinta, najavio je izlazak na izbore 2022. godine. Kakva je reputacija kompanije u svetu? Kompanija Rio Tinto se na svetskom tržištu tokom svoje duge istorije suočila sa više optužbi da uništava životnu sredinu ili krši ljudska prava. Jedan od najpoznatijih primera je slučaj na Papui Novoj Gvineji, kada je stanovništvo počelo pobunu zbog pritisaka vlade da se nastavi rad u rudniku zlata i bakra. Pobuna je prerasla u građanski rat za nezavisnost ostrva Bugenvil koji se vodio od 1988. do 1997. godine. Maja 2020. godine, svetske agencije prenele su i vest da je kompanija Rio Tinto uništila dva aboridžinska svetilišta u Zapadnoj Australiji, u regionu Pilbara. Incident se dogodio tokom istraživanja gvozdene rude u klisuri Jukan, a uništeno je arheološko nalazište staro 46.000 godina. U prvoj reakciji Rio Tinta saopšteno je da je pokrenuta unutrašnja istraga u kompaniji, a nakon pritiska australijske i svetske javnosti otpuštena su tri menadžera koja su povezana sa incidentom. Rio Tinto je naglasio i da će sarađivati sa vladom Australije u istrazi slučaja i da će pronaći načine da unapredi svoje unutrašnje procedure, kako se takvi incidenti više ne bi dešavali. ... ceo tekst\nIzmene zakona o eksproprijaciji Srbije, koje će državi omogućiti da po hitnom postupku oduzme zemljište ako na njemu treba da se grade projekti od javnog interesa, dovele su do protesta nekoliko nevladinih organizacija u centru Beograda.... ceo tekst\n“Obezbeđenje je tu. Dozvolili su juče nekim ljudima da odu da kupe namirnice, nisu bili toliko striktni kao u jutarnjim časovima (kada nam ne daju da izlazimo, prim. aut.)“. Ovo je za Radio Slobodna Evropa (RSE) 22. novembra izjavio jedan od vijetnamskih radnika angažovanih na izgradnji kineske fabrike auto guma „Linglong“ u Zrenjaninu. Njegov identitet je sakriven zbog moguće odmazde poslodavca. On je jedan od 500 radnika o čijem problemu mediji izveštavaju danima zbog navoda o lošem tretmanu i uslovima u kojima žive. Oni su bili smešteni u krugu fabrike, u barakama, a slike iz tog neuslovnog kampa aktivista za ljudska prava obišle su svet. Oko 500 vijetnamskih radnika sada je smešteno na različitim lokacijama udaljenim više kilometara od gradilišta fabrike. Sagovornik RSE navodi da je smešten u kući u mestu Ečka, oko 5 kilometara udaljenoj od gradilišta „Linglonga“ gde radi. „Mi sada ne možemo slobodno da dolazimo i odlazimo na gradilište, imamo prevoz, van radnog vremena valjda moramo da budemo u smeštaju“, kaže on. Dvanaest nevladinih organizacija koje se bave ljudskim pravima iz Beograda, Zrenjanina i Novog Sada objavilo je 22. novembra zajedničko saopštenje u kom navode da je premeštanje vijetnamskih radnika na više lokacija otežalo njihovu borbu i samoorganizovanje, ali i dopremanje pomoći. „Borba nije gotova, još uvek smo na terenu“, navodi se u saopštenju. Slučaj vijetnamskih radnika u Zrenjaninu nije prvi u Srbiji koji je privukao pažnju medija i međunarodnih organizacija za zaštitu ljudskih prava zbog sumnje da radnici za kineske poslodavce rade i žive u nehumanim uslovima, kao i da su žrtve radne eksploatacije. RSE je u januaru izveštavao o neuslovnom smeštaju kineskih radnika u privremenom kampu kod rudnika „Čukaru Peki“ u Boru u istočnoj Srbiji. Sumnja na trgovinu ljudima radi radne eksploatacije „Imamo pokazatelje da je u slučaju vijetnamskih radnika angažovanih na izgradnji fabrike Linglong u pitanju trgovina ljudima u cilju radne eksploatacije, odnosno prinudni rad“, kaže za RSE Hristina Piskulidis, portparolka beogradske nevladine organizacije „Astra“ koja se bavi problemom trgovine ljudima. Piskulidis objašnjava da se ova vrsta trgovine ljudima može prepoznati po tome što je to rad na koji radnici nisu u startu pristali, koji se odvija pod uslovima na koje nisu pristali i da je to radna situacija koju radnici ne mogu da napuste kada to požele. „Znamo da su im bili oduzeti pasoši, da su radnici u više navrata zastrašivani i da oni ne mogu da napuste taj rad kad god požele“, navodi Piskulidis. Nevladini aktivisti su 17. novembra nakon sukoba sa obezbeđenjem izveli iz kruga fabrike jednog od radnika koji je dobio otkaz nakon što je javno govorio o uslovima u kojima rade. Obezbeđenje je prethodno zabranjivalo kontakt radnika sa medijima i aktivistima. Poslodavac je, prema tvrdnjama radnika sa kojima je RSE komunicirao, 19. novembra vratio pasoše radnicima. Ipak, iz organizacije „Astra“ smatraju da vijetnamski radnici i dalje rade u uslovima koji se mogu nazvati prinudnim. „Kada imamo pretnje i zastrašivanja poslodavca, uvek govorimo o prinudnom radu. Njihovo kretanje je sada limitirano“, ističe ona. Loši uslovi života Vijetnamski radnik opisuje sadašnje uslove u kući u kojoj je smešten kao bolje u odnosu na kamp u krugu fabrike „Linglong“ u kom su radnici do sredine novembra bili smešteni. “Trenutno se popravlja mnogo stvari u kući, struja, voda. Toalet nije dobar”, navodi on. Kako navodi, oko trideset radnika smešteno je u jednoj kući koja ima prizemlje, sprat i potkrovlje. Predstavnica „Astre“ Piskulidis kaže da su raniji uslovi u kampu u kom su radnici boravili do 18. novembra bili „strašni“. Naime, radnici su bili smešteni u barakama u blizini gradilišta u nehumanim uslovima, a nakon medijskih objava o njihovom položaju, radnici su preseljeni na više lokacija u okolini Zrenjanina, na severozapadu Srbije. „U barakama prostor koji je jedna osoba imala je ispod zatvorskog minimuma, prostorije za pripremanje hrane su bile higijenski neuslovne, bilo je dva bojlera na 500 ljudi“, kaže Piskulidis. Ona navodi da su vijetnamski radnici u više navrata protestovali zbog loših uslova, a prvi put zbog toga što nisu imali dovoljno hrane i, kako navodi, „bili prinuđeni da love sitnu divljač oko kampa“. „Za doručak su ponekad (kako tvrde, prim. aut.) dobijali jedno jaje, a oni su radnici koji rade teške fizičke poslove. Zvuči kao horor film“, navodi Piskulidis. RSE je izveštavao o obustavi rada vijetnamskih radnika i 17. novembra. „Imamo slabu struju i ništa ovde nije dobro. Idite unutra pa vidite", rekao je tada jedan od vijetnamskih radnika za RSE. Slična svedočenja kineskih radnika u Boru Slična svedočenja o lošim uslovima života RSE je objavio u januaru kada su kineski radnici rudnika „Čukaru Peki“ u Boru u vlasništvu kineske kompanije „Ziđin“ takođe protestovali zbog loših uslova u kampu u kom su smešteni. Radnici su tada RSE poslali snimke i fotografije iz kampa koji ilustruju veoma loše uslove, da su toaleti veoma prljavi i da ih koristi veliki broj ljudi. „Prašina je svuda po podu, otpaci u kupaonicama, u toaletima izmet na sve strane“, naveo je tada jedan od kineskih radnika u Boru koji je tražio da zaštitimo njegov identitet. Na osnovu svedočenja za RSE, i kineski radnici su se suočili sa ograničenjem kretanja i zastrašivanjem. Više radnika tvrdilo je da im poslodavac ne dozvoljava da izađu iz neuslovnog kampa u kom su smešteni, kao i da im je zabranjen kontakt sa stanovništvom u Srbiji. „Kao zatvorenici smo. Kažnjen si ako izađeš i budeš uhvaćen. To je velika novčana kazna“, rekao je u januaru za RSE jedan od kineskih radnika. Ko su poslodavci radnicima iz Kine i Vijetnama? Ono što je takođe zajedničko za slučaj kineskih i vijetnamskih radnika je da njihovi poslodavci nisu poznate kineske kompanije koje su investitori u Srbiji. Naime, kineska kompanija „Šandong Linglong“ koja gradi fabriku auto guma u Zrenjaninu je, nakon što su izveštaji o lošim uslovima u kojima žive vijetnamski radnici izašli u javnost, saopštila 18. novembra da radnici nisu zaposleni u njihovoj kompaniji. "Vijetnamski radnici, uključeni u projekat izgradnje fabrike u Zrenjaninu, angažovani su od strane jednog od naših izvođača radova, kompanije 'China Energy Engineering Group Tianjin Electric Power Construction (TEPC)'", naveo je Linglong. Kompanija TEPC, prema podacima Agencije za privredne registre, ima predstavništvo (ogranak) u Beogradu i u vlasništvu je istoimene kompanije u Kini. Na sličan način, kineski radnici u rudniku „Čukaru Peki“ nisu zaposleni u kompaniji „Ziđin“ koja je vlasnik rudnika, već se kao njihov poslodavac u javnosti pojavljivala kompanija „Jinshan Construction“ u vlasništvu „Ziđina“, koja je javno demantovala tvrdnje radnika o lošim uslovima smeštaja i, kao reakciju na izveštavanje RSE, poslala medijima fotografije boljih uslova od onih o kojima svedoče radnici. Portparolka „Astre“ smatra da na ovaj način velike kineske kompanije sa sebe „skidaju“ odgovornost za nepravilnosti i loš tretman radnika. „To je administrativna zavrzlama koja štiti glavne aktere (od odgovornosti, prim. aut.)“, kaže Hristina Piskulidis. Apeli međunarodnih organizacija i (ne)reagovanje institucija u Srbiji Šest poslanika Evropskog parlamenta saopštili su 19. novembra da su "zgroženi izveštajima o navodnoj trgovini ljudima u svrhu radne eksploatacije u Srbiji", a koji se odnose na položaj vijetnamskih radnika. Izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik napisao je 19. novembra na društvenoj mreži Tviter da slikama (koje u viđene u medijima, prim. aut.) iz kineske fabrike Linglong nije mesto u Evropi 21. veka. „Svi radnici u zemljama kandidatima zaslužuju sigurne uslove rada i odgovarajuće standarde zaštite. Pozivam nadležne organe da ovaj slučaj detaljno istraže“, napisao je Bilčik. RSE je u vezi sa ovim slučajem uputio pitanja Ministarstvu spoljnih poslova Vijetnama, ali odgovor do zaključenja ovog teksta nije stigao. Kada je reč o kineskim radnicima u Boru, RSE je u februaru povodom ovog slučaja kontaktirao za izjavu predstavnike organizacije iz SAD-a „China Labor Watch“ koja se bavi uslovima u kojima kineski radnici rade u svetu. Ova organizacija je u aprilu objavila izveštaj o položaju kineskih radnika koji rade na projektima kineske inicijative „Pojas i put“, a izveštaj je delom baziran na svedočenjima kineskih radnika koji rade u Indoneziji, Alžiru, Singapuru, Jordanu, Pakistanu, Srbiji i drugim zemljama. „Otkrili smo široko rasprostranjena kršenja prava koja uključuju zadržavanje pasoša, ograničenja slobode kretanja, prekovremeno radno vreme do 12 sati dnevno i 7 dana u nedelji, nultu naknadu za godišnji odmor, .., neisplaćene zarade, izolacija od lokalne zajednice, zastrašivanje i pretnje“, navodi se u izveštaju ove organizacije. Sa druge strane, prema oceni nevladine organizacije „Astra“, nadležni organi u Srbiji umanjuju ozbiljnost situacije kada su u pitanju strani radnici u Srbiji. Premijerka Srbije Ana Brnabić je 18. novembra rekla da je inspekcija rada stalno na terenu i da je 17. novembra naloženo da se radnici izmeste i imaju bolje uslove. Ipak, Brnabić u izjavi za B92 nije isključila mogućnost da su, kako se izrazila, napadi na fabriku „Linglong“ organizovani protiv kineskih investicija. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je 19. novembra da ne razume smisao medijsko-političke kampanje protiv kineske kompanije "Linglong" u Zrenjaninu i da je spreman da pomogne i vijetnamskim radnicima koji rade na njenoj izgradnji. Iz kancelarije Zaštitnika građana je 18. novembra saopšteno da je delegacija Ombudsmana 17. novembra razgovarala sa predstavnicima Policijske uprave (PU) Zrenjanin, kao i sa radnicima i predstavnicima firme koja angažuje radnike iz Vijetnama, te da je zaključeno da svi angažovani strani radnici imaju urednu prijavu i radnu dozvolu. Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović je 18. novembra potvrdio da vijetnamski državljani koji rade na izgradnji fabrike „Linglong“ u Zrenjaninu spavaju u neuslovnim prostorijama, ali je dodao da su “jako dobro plaćeni”. Prema njegovim rečima, inspekcije rada su izlazile na teren i “nisu našle nepravilnosti”. Inspekcija rada takođe nije pronašla nepravilnosti koje su kineski radnici u januaru prijavili u kampu u okviru rudnika „Čukaru Peki“ navodeći da nije nadležna da kontroliše uslove života u kampu nakon radnog vremena, već samo radno angažovanje. ... ceo tekst\nSrbija najavljuje četvrtu dozu vakcine\nUporedo sa kampanjom za primanje treće doze vakcine protiv COVID-19 u Srbiji se kao mogućnost najavljuje i četvrta doza. Epidemiolog i član Kriznog štaba Branislav Tiodorović smatra da je verovatno da će na proleće biti preporučeno primanje četvrte doze vakcine protiv korona virusa. On je 18. novembra za list Blic rekao da bi se imunizacija protiv korona virusa u budućnosti mogla obavljati dva puta godišnje. Prethodno je epidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon pomenuo četvrtu dozu vakcine. On je 8. novembra za TV Pink rekao da oni koji imaju oboljenje koje izaziva smanjeni imuni odgovor ili su transplantirani ili su na hemodijalizi ili su pod određenim terapijama koje obaraju imunitet, treba da prime treću dozu znatno ranije, 28 dana posle druge. Posle treće doze, kako je rekao, takve osobe imaju razmak od minimum pet meseci do četvrte. I Institut za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ je u preporuci o primeni buster doze vакcinа prоtiv COVID-19, dao uputstvo za četvrtu dozu. U toj preporuci, ažuriranoj 2. novembra na osnovu odluke Nacionalnog komiteta za imunizaciju, piše da se buster doza primenjuje nakon najmanje pet meseci od davanja dodatne, treće doze, kod osoba sa urođenim ili stečenim oslabljenim imunitetom (оsоbе које su nакоn nајmаnjе 28 dаnа оd drugе dоzе primilе mRNK vакcinu, као dоdаtnu, trеću dоzu). Đerlek: Dogovor sa lekarom koja je vakcina najpogodnija za treću dozu Ministar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je 13. novembra u Univerzitetskom kliničkom centru Niš da će, kako sada stvari stoje, nova normalnost i realnost biti takva da će građani morati da se vakcinišu na svakih pet, šest meseci, u zavisnosti od vrste vakcine. Treća doza, tzv. buster (dodatna) vakcina protiv korona virusa u Srbiji je moguća od 17. avgusta kod osoba kod kojih je od davanja druge doze prošlo najmanje šest meseci i bez obzira na to da li spadaju u grupe kojima se preporučuje treća doza. Četvrtu dozu za sada nije primio nijedan građanin, niti je ona zvanično omogućena. Prema poslednjim podacima od 19. novembra prvu dozu vakcine primilo je oko tri miliona ljudi, drugu dozu oko 2,9 miliona ljudi, dok je treću dozu primilo 1,3 miliona ljudi. U Srbiji je od COVID-19 do sada umrlo preko 11 hiljada ljudi. Koje zemlje su omogućile četvrtu dozu? Krajem oktobra američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) naveo je da osobe sa umereno ili teško „kompromitovanim“ imunitetom mogu dobiti četvrtu dozu vakcine protiv korona virusa nakon šest meseci od treće doze. Prema CDC-u umereno ili ozbiljno ugrožen imunitet imaju osobe koje se leče od karcinoma, primaoci transplatiranih organa ili matičnih ćelija, osobe sa uznapredovanom ili nelečenom HIV infekcijom i osobe koje primaju velike doze kortikosteroida. Vodeći američki stručnjak za zarazne bolesti Entoni Fauči (Anthony Fauci) izjavio je 21. novembra za Ej Bi Si (ABC) da nema nejasnoća kada je reč o potrebi da se prime buster doze zbog smanjenja efikasnosti prvih doza vakcine, do kojeg dolazi vremenom. On je, pozivajući potpuno vakcinisane Amerikance da prime buster doze, rekao da busteri daju duži rok zaštite, mada još nije jasno da li će vakcinisani morati da ih dobijaju svakih šest meseci ili godinu dana. Savetodavni odbor CDC-a je 19. novembra jednoglasno preporučio buster (treće) doze vakcine protiv COVID-19 za starije od 18 godina koji su potpuno vakcinisani. Ministarstvo zdravlja Turske saopštilo je 16. avgusta, kako je preneo list Hurijet (Hürriyet), da će ova zemlja početi da primenjuje četvrtu dozu vakcine protiv COVID-19 kod određenih grupa. „Pošto su neke zemlje zahtevale najmanje dve doze Pzifer/BioNTech vakcine za ulazak, četvrta doza će biti dostupna onima koji su već primili dve doze Sinovaca (kineske vakcine) i jednu dozu Pzifer/BioNTech, navelo je Ministarstvo. Prema novim pravilima, koje je objavilo ministarstvo, zdravstveni radnici i druge prioritetne grupe takođe imaju pravo na četvrtu dozu. Ministar zdravlja Turske Fahretin Koča napisao je na Tviteru tada da sa medicinske tačke gledišta nema potrebe za četvrtom dozom. „Ovo je novi aranžman dizajniran posebno da bude u skladu sa pravilima zemalja koje zahtevaju dve doze mRNA vakcina“, naveo je Koča. Sredinom septembra je izraelski koordinator za pitanja pandemije Nahman Eš (Nachman Ash) rekao da se Izrael priprema kako bi osigurao da ima dovoljno vakcina u slučaju da bude potrebna i četvrta runda vakcinacije protiv COVID-19. „Ne znamo kada će se to dogoditi, nadam se da neće biti u roku od šest meseci kao ovoga puta i da će treća doza trajati duže“, rekao je Eš za Radio 103 FM. Nacionalni koordinator za pandemiju Salman Zarka izjavio je da bi Izrael trebalo da počne sa pripremama za sprovođenje četvrte vakcinacije protiv korona virusa. „S obzirom da je virus ovde i da će i dalje biti ovde, moramo da se pripremimo za četvrtu dozu“, rekao je Zarka izraelskom javnom radiju Kan. On, međutim, nije naveo kada bi četvrte doze vakcine mogle da budu date. Šta kažu međunarodne organizacije i institucije? Svetska zdravstvena organizacija (SZO) smatra da dodatne vakcine kod celokupnog stanovništva za sada nisu opravdane i da umesto toga treba uložiti napore da siromašne zemlje dobiju prve dve doze protiv korona virusa. Međutim, mnoge zemlje širom sveta u borbi protiv rasta obolelih od COVID-19 pribegle su trećem krugu vakcinacije. Evropska agencija za lekove( EMA) je u oktobru odobrila davanje buster doze Fajzerove i Modernine vakcine osobama starijim od 18 godina. Evropska agencija za lekove odobrila buster doze vakcine Moderna Pfizer/BioNTech: Treća doza vakcine vraća zaštitu na 95,6 posto Pregovori sa AstraZenekom oko buster doze COVID-19 vakcine u EU EMA je navela da se buster doza može davati odraslima najmanje šest meseci nakon druge doze Fajzera i šest do osam meseci od potpune vakcinacije Modernom. Od septembra, veliki deo Evrope nudi treću dozu vakcine protiv COVID-19 najugroženijim, starijim i osobama sa ugroženim imunitetom, piše Politiko (Politico). To uključuje Nemačku, Francusku, Veliku Britaniju, Belgiju, Austriju i druge. ... ceo tekst\nJEDAN RADIO. SVE OD MUZIKE!\nRadio Košava prihvata odgovornost i zaštitu životne sredine.\nRadio Košava u potpunosti koristi energiju iz obnovljivih izvora za napajanje servera u svom data centru.\nRadio Košava želi da koristi ove mere kako bi promovisala energetski efikasnu upotrebu interneta.


Planinari i deca na Vidojevici - Grad Prokuplje\nPlaninari i deca na Vidojevici\nČlanovi ekološke sekcije Osnovne škole „Ratko Pavlović Ćićko“,koju vode profesori biologije mr Dejan Živković i Marija Antić,zajedno sa planinarima Planinarsko-skijaškog kluba „Toplica“,juče su izveli zajedničku akciju na obroncima planine Vidojevica. Cilj ove akcije bio je da se deca upoznaju sa lekovitim biljkama i pečurkama.\n– Ukupno smo prepešačili 17km pešačkom stazom Bolnica-Sokolica 474m nadmorske visine Dobrotić-Selište- Rastovnica-Prokuplje. Ovo je samo jedna od deset akcija koje u toku godine planiramo da realizujemo. Sve one na terenu će uključiti i školu orjentacije u prirodi,upoznavanje sa veštinama planinarenja,ali i sa lekovitim biljkama,istakao je predsednik Planinarsko-skijaškog kluba „Toplica“ Darko Žarić.\nU planinarenju do Vidojevice učestvovalo je ukupno 46 učenika i planinara,a najmlađi među njima bili su četvorogodišnji Nikola i šestogodišnji Vasilije Veković.


STEŽE SE GVOZDENI OBRUČ OKO IZBEGLICA - Žene u crnom\nSTEŽE SE GVOZDENI OBRUČ OKO IZBEGLICA\nSaopštenje povodom pisma Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja uputilo je 04.11.2016., otvoreno pismo organizacijama koje pružaju pomoć izbeglicama u kome ih upozorava da: “…pomoć izbeglicama koje borave van centara, u vidu hrane, odeće i obuće…nije više prihvatljiva, naročito na teritoriji grada Beograda”.\nSmatramo ovaj zahtev skandaloznim i neprihvatljivim, ali ne i neočekivanim. Ovo ministarstvo, Komesarijat za izbeglice i policija od samog početka izbegličke krize imaju jasnu agendu. Iza javno eksponirane “brige” za izbeglice, kriju se pravi motivi njihovog rada i državna strategija prema izbeglicama. Ona se zasniva na eksploataciji izbeglica, kroz uzimanje novca od njih samih, kao i korišćenje izbeglica da bi se dobila ogromna novčana sredstava od EU i drugih država i organizacija. I pored velikog novca koji je država Srbija dobila od međunarodnih faktora, ona nije u stanju da obezbedi minimalne uslove za boravak izbeglica. To se radi sa namerom i predstavlja drugi deo državne strategije prema izbeglicama, a to je učiniti izbeglicama boravak što težim i nepodnošljivijim, da bi one “svojevoljno” napustile Srbiju.\nKakvi su to uslovi u centrima, gde je kako se navodi u pismu Ministarstva, “obezbeđena sva neophodna pomoć izbeglicama”? Odgovor je očigledan i vidljiv svakoga dana na ulicama Beograda. Izbeglice “biraju” da po zimskom vremenu spavaju na ulicama, bez hrane i vode, pre nego da uživaju u “gostoprimstvu” Komesarijata, u centrima za izbeglice.\nUpozoravamo da je sve učestalija praksa ilegalnih deportacija, koje sprovodi policija uz pomoć Komesarijata za izbeglice. Izbeglice izvode iz centra u Preševu i vode ih do granične linije sa Makedonijom, gde ih prisiljavaju da pređu u Makedoniju.\nCentri za izbeglice postaju zatvori, izbeglicama se uskraćuje sloboda kretanja.\nPraksa delovanja državnih organa je i do sada bila sramna, ali sadržaj ovog skandaloznog pisma, kao i učestale ilegalne deportacije, govore da su vlasti Srbije krenule u totalni obračun sa izbeglicama, kao i sa svima koji im pružaju pomoć.\nZahtevamo od vlasti Srbije da odmah prekinu sa represijom prema izbeglicama, kao i organizacijama i pojedinkama/pojedincima koji pružaju pomoć izbeglicama.\nZahtevamo i da se izbeglicama hitno obezbede uslovi za normalan boravak u Srbiji.


Omiljeni komad nakita Monike Beluči - Zadovoljna\nOmiljeni komad nakita Monike Beluči\nPoznati Piše:Nevena Dimitrijević25. nov. 202108:22\nMonika Beluči nenamerni je stručnjak za nakit. Filmska italijanska legenda oduvek je smatrana muzom mnogih poznatih brendova nakita, koji su svojim izuzetnim primercima ukrašavali njena red carpet izdanja.\nTokom godina svojom pojavom i stajlinzima veličala je događaje poput Filmskog festivala u Kanu i BAFTA nagrada, u draguljima vrednim izlaganja u muzeju. Monika je sada svoje interesovanje za umetničku formu nakita podigla na viši nivo tako što se pridružila Cartier-u u najnovijem poduhvatu brenda, projektu koji obilazi svet u režiji Charlotte Wales, piše azra.ba.\nItalijanska diva glavna je dama ove kampanje, nasuprot zvezdama kao što su Lili Kolins i Mejzi Vilijams. Iako nosi novu verziju kultne ogrlice Cartier krokodila, prvobitno dizajniranu za meksičku glumicu Mariju Feliks davne 1975, Monika priznaje da ono što je privlači ovom dijamantskom komadu manje je u vezi sa karatima, a više u samoj konekciji.\nMonica always shines ✨💎 https://t.co/9oAuamMDg9\n— Vogue France (@VogueFrance) November 20, 2021\n„Ponekad se radi samo o ličnom trenutku“, rekla je glumica. „Da, svi dijamanti su prelepi, ali ja imam i jednostavan prsten od granata koji stalno nosim jer mi ga je poklonila baka i za mene on ima veliko sentimentalno značenje.”\nMonika pripisuje zasluge svojoj majci i baki koje su joj bile inspiracija za stil koji gaji.\n„Žene u mojoj porodici naučile su me da imamo pravo da volimo sebe i odvojimo vreme za lična zadovoljstva“, kaže ona. „Ta briga o sebi krajnji je izraz naše ženstvenosti, koji se ogleda ne samo u našem stilu i nakitu koji nosimo već i u načinu na koji se ophodimo prema sebi.“\nTakve lekcije prenosi i svojim kćerkama, 17-godišnjoj Devi i 11-godišnjoj Leoni.\n„One razumeju da moraju da vole i poštuju ono što jesu, da odvoje vreme za stvari koje su isključivo za njihovu ličnu korist bez da tada udovoljavaju bilo kome drugom“, kaže glumica.\nZa Moniku nakit služi kao završni, lični dodir koji upotpunjuje izgled.\n„Kažu da svaki kamen ima svoju energiju. Dakle, kada nosite ove komade koji su prava umetnička dela, u kontaktu ste sa tim. Uvek je fascinantno otići u Cartier atelje i videti zanatlije dok stvaraju jer vam to omogućava da još više cenite iskustvo. Vidite preciznost, umetnost i ljubav koja se dešava iza stvaranja dragulja.”\nPonekad se konačni izbor svodi na instinkt. „Osećaš to“, objašnjava Monila.\n„Kod odabira nakita ne radi se o tome da je najlepši i najskuplji komad, već kako ono što nosite obuhvata taj trenutak u vremenu.”\nMonika Beluči nosi hit frizuru koja briše godine\nI Bog stvori ženu: Neponovljive fotografije Monike Beluči\nBlistavi kamen koji privlači svu pažnju na sebe nikada neće izgubiti svoj sjaj, ali Monika priznaje da s druge strane uživa i u minimalističkom nakitu.\n„Ja volim dijamante, rubine i safire, ali ponekad je elegantnije poneti nešto svedenije. I to vam daje potpuno drugačiji osećaj od onog kada na sebi imate gigantski dijamant.“\nJednostavnost je pravilo kojim se vodi i kada bira nakit za svoje kćerke.\n„Kada pokažu neke sjajne rezultate u školi ili im slavimo rođendane, volim da im kupim mali poklon. Tada biram jednostavniji nakit jer su još uvek jako mlade. Nakit ne mora da bude preskup. Više se radi o momentu i uspomeni koju će kreirati sa tim komadom zlata.“\nLepota ćerke Monike Beluči baca Dior reviju u drugi plan


Ko ce posle mene doci? - Page 13 - SJENICA.com forum\nPage 13 of 1414 « First < 3 11 12 13 14 15 23 63 113 513 1013 > Last »\nnije musko on je sledeci\nTu sam adnane\nhajde opet ti???????????\nSimi, dje si too???\nmozda posle mene simi\neno ga trči oko zgrade.................zato ću ja\nImal igde Sane veceras?\nBice je valjda\nSana grli jastuk\nMa ne grli, gledala film..\nAdnan ili Musko\nTu sam Sanno\nsad će Adnan\nTu sam i ja Sanno\nMa jedini koji nikad ne izneveri..\nMozda posle mene\nma ni tada\na mozda sada???\nma nije on...


23/07/2021 - Dnevnik Juga\nHome / 2021 / јул / 23\nSrdjan Stamenkovic 23/07/2021\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, EKONOMIJA, Leskovac 0\nSpomenice za poginule pripadnike 549. motorizovane brigade\nU nedelju, 25. jula, u Crkvi Odžakliji, spomenice će, iz ruku ratnog komandanta ove brigade, generala Božidara Delića, primiti članovi porodica 40 nastradalih boraca iz Jablaničkog okruga U znak sećanja na slavnu i herojsku 549. oklopnu motorizovanu brigadu, formirano je udruženje “Car Dušan Silni“, koje dodelom spomenica porodicama svojih palih …\nZbog promocije projekta „Heterotopija“ u ponedeljak izmena režima saobraćaja i prekid u snabdevanju električnom energijom\nDnevnik Juga 23/07/2021\tDRUŠTVO, KULTURA, Leskovac 0\nU ponedeljak 26.07.2021. godine, na trgu ispred Muzeja, sa početkom u 21 čas održaće se promocija Projekta „Heterotopija“ koji Narodni muzej u Leskovcu realizuje u partnerstvu sa gradom Botevgradom u Bugarskoj. Projekat „Heterotopija“ sufinansira Evropska unija kroz Interreg-IPA Program prekogranične saradnje Bugarska – Srbija. Narodni muzej u Leskovcu, obaveštava sve …\nIna Dendić 23/07/2021\tDRUŠTVO, EKONOMIJA, Leskovac 0\nAnsambl „Branko“ – Jedini Leskovački ansambl koji neguje tradicionalnu srpsku muziku naših krajeva\nIna Dendić 23/07/2021\tDRUŠTVO, Mladi u fokusu 0\nLeskovački crkveni ansambl „Branko“ je jedini Leskovački ansambl koji neguje tradicionalnu srpsku muziku naših krajeva i ima za cilj da postane jedan od vodećih nosilaca kulturnog života grada Leskovca. Leskovački crkveni ansambl ,,Branko“ osnovan je sa blagoslovom njegovog preosveštenstva episkopa niškog G. Arsenija. „Prvi razgovor oko formiranja ansambla imali smo …\nKako se prilagoditi modernom načinu života?\nSrdjan Stamenkovic 23/07/2021\tDRUŠTVO, Leskovac, Niš, Vranje, Zanimljivosti 0\nSavremeni način života u gradovima donosi mnogobrojne pogodnosti u smislu poprilično široke ponude stvari iz raznih sfera života, kao što je ponuda fakulteta, poslova, mesta za izlaske, raznih kulturno-obrazovnih manifestacije i mnogi drugih. Međutim, uprkos svemu tome, mnogi bivaju nezadovoljni stilom života koje veliki gradovi nude, s obzirom na prenaseljenost, …\nVozio BMW u gradu brzinom 155 kilometara na čas\nAdministrator 23/07/2021\tHRONIKA, Niš 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, juče su u kontroli saobraćaja na bulevaru u Nišu, zaustavili dvadesettrogodišnjeg vozača koji je prekoračio brzinu za 105 kilometara na čas. Policija ga je zatekla kako vozi „bmv“ brzinom od 155 kilometara na čas na mestu gde je dozvoljena brzina 50. Njemu je, zbog …\nDvadesetogodišnjak uhapšen sa 48,3 grama heroina i 5,3 grama marihuane\nAdministrator 23/07/2021\tAleksinac, HRONIKA, Vranje 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, po nalogu Višeg javnog tužilaštva u tom gradu, uhapsili su N. Z. (2001) iz Aleksinca zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Policija je na ulici u Aleksincu kod osumnjičenog pronašla više paketića sa …


Filmovi koje gledate na sopstvenu odgovornost… “Srpski film” na IndieWire listi 10 najkontroverznijih u ovoj deceniji | Headliner\nHome»Film»Filmovi koje gledate na sopstvenu odgovornost… “Srpski film” na IndieWire listi 10 najkontroverznijih u ovoj deceniji\nFilmovi koje gledate na sopstvenu odgovornost… “Srpski film” na IndieWire listi 10 najkontroverznijih u ovoj deceniji\nHeadliner.rs / 21/12/2019 /\t0\t/\t2.1k\nSrpski film/Photo: Promo\nEksperimentalna era filma je obeležila godine posle 2010. Imena dobitnika filmskih nagrada su promenila sferu od blokbastera do filmova sa osetljivim, šokantnim, kontroverznim temama – i sam proces snimanja filma se takođe izmenio. Nekada su veliki studiji ulagali u tradicionlne žanrove, sada su eksperimenti dobili prednost u odnosu na klasike.\nŠok je počeo “Terorom bez granica” koji je možda najpoznatiji po originalnom nazivu – “Srpski film” i pornografskim scenama koje uključuju seksualno zlostavljanje bebe. Završavamo sa delikatnom temom Džokerovog ludila – pogrešno predstavljenim prikazom Gotama i filmskih junaka.\nInternet sajt Indiewire objavio je listu najkontroverznijih filmova u poslednjih deset godina, a birao ih je kritičar Zak Šarf.\nZašto je film kontroverzan: Ema Ston, glumica bele puti glumila je Alison Ng, lik koji je potomak Havajaca i Kineza. Sa pravom su optuženi za “pranje ruku”. Ema Ston se izvinila zbog te uloge na dodeli Zlatnog globusa 2019. godine.\nZašto je film kontroverzan: Dugo se smatrao “filmom godine” – osvojio je najveću nagradu na Saunddens Filmskom Festivalu 2016. godine i bio favorit u trci za Oskara. Ali ništa od toga nije dogodilo nakon što su se pojavile optužbe da su Nejt Parker, glumac, pisac scenarija i režiser filma, i Džin MekĐiani, koautor, silovali studenta na koledžu u Pensilvaniji. Film je zabranjen za prikazivanje u javnosti.\nZašto je film kontroverzan: Film je dobio prvo velike pohvale – 2013. godine, direktor Abdelatif Kehihe i glumice Lea Seidouk i Adel Egzarhopulos osvojili su Zlatnu palmu u Kanu. Inovacija koja je izazvala skandal je način na koji se u filmu intenzivno i eksplicitno eksploatiše lezbijski seks. Najveća kontroverza, međutim, dogodila se nekoliko godina kasnije, kada su glumice izjavile da su vršeni pritisci da snimaju te scene.\nZašto je sporan? Film Ridlija Skotta prikazivao je Kristiana Bejla i Sigurnei Viver u biblijskom egzodusu, priču u kojoj su glavni akteri Egipćani (crnci). Ali, crni glumci su se pojavljivali u filmu samo kao robovi i civili. Ova nekarakteristična postavka glumaca u filmu otvorila raspravu o “pranju ruku” belaca u medijima.\nZašto je sporan? Priča se da je projekcija ovog filma u Kanu naterala mnoge posetioce da napuste prostoriju – što kritičari negiraju. Ovaj film Lars fon Trira prikazuje odsecanje nogu patke (tokom snimanja filma nisu povređene životinje), a zatim snajper puca i ubija dvoje dece. Prikazane su i scene nasilja nad ženama (kao što je odsecanje dojke).\nZašto je sporan? Prvi deo je bio bizaran i stvara mučninu. Nastavak je još mučniji. U njemu čovek postaje opsednut stvorenjem koje je video u filmu Ljudska centipeda 1 – i odlučuje da se takođe tako ponaša. Film je neretko cenzuriran.\nZašto je kontroverzan? Film Kraig Zobel nikada nije imao svoju premijeru – Univerzal je otkazao projekcije nekoliko dana ranije. Jedan od razloga bio je to što masovne pucnjave s teškim oružjem u Ohaju i Teksasu ne bi bilo dobro prikazivati na velikom filmskom platnu. Drugi razlog je bila tema filma: Pokazala je da američka elita “lovi” ljude opisane kao “očajne” – reč koju je Hilari Klinton koristila za označavanje Trampovih glasača.\nŠta je sporno: To je trebalo da bude “akciona komedija” u kojoj će dva američka novinara intervjuisati Kim Džong Una, lidera Severne Koreje – i koji su angažovani da ga usred intervjua ubiju. Sama po sebi tema je bila kontroverzna, a još više kada je “Sony” hakovan zbog kontroverznog sadržaja ovog filma.\nZašto je kontroverzan: Fim obiluje scenama nasilja i dobro je prihvaćen od strane javnosti i kritičara, ali je pokrenuo raspravu o psihološkim problemima savremenog čoveka i nasilnim reakcijama na društvene teškoće. Neki veruju da film može uticati na raseljene ljude da izvrše slična nasilna dela – reditelj Tod Filips smatra da je to malo verovatno.\nZašto je sporan: Gaspar Noah nije redatelj poznat po tome što je oprezan. U filmu “Bez povratka” 2002. prikazano je deset minuta scena silovanja. A u “Ljubavi” prikazane su scene seksa bez simulacije. I za kraj filma prikazan je penis koji ejakulira na kameri.\nZašto je kontroverzno: Od režisera filma “Plavo je najtoplija boja” dolazi još jedan film sa eksplicitnim scenama lezbijskog seksa. U filmu se prikazuje gotovo 15 minuta oralnog seksa – zbog čega je skoro polovina publike u Kanu napustila dvoranu na projekciji ovog filma.\nZašto je kontroverzan? Lista kontroverznih filmova ovaj film ne sme da izostavi. Od režisera filma “Kuća koju je sagradio Džek”, stigao je film koji prikazuje scene seksa koji nije pravi i sadrži grafički prikaz abortusa. Na Festivalu u Berlinu je publika padala čak i u nesvest.\nZašto je film kontroverzan: Debitujući deceniju, režiser Srđan Spasojević predstavio je krajnje kontroverznu dramu. Priča prikazuje porno glumca koji pravi film (porno, očičledno) … Ali sa bebama i leševima. Kao što ime kaže, nema ograničenja – silovanje dece, seksualno zlostavljanje, nekrofilija. Prizor silovanja novorođenčeta je jedan on najmonstruoznijih u istoriji filma.\nTags:Indiewirekontroverznonajkontroverzniji filmovi decenijeSrpski filmTop listaZak Šarf\nU slavu džeza i bluza... Gitarista Čarli Hanter i pevačica Lusi Vudvard na Nišvilu 2020.\nLjudi u Glavi postavili "Stvari" na svoje mesto i najavili drugi album


A-LIXIR®400 PROTECT - Pharmanova\nPharmanovaPharmanova za vasProizvodiA-LIXIR®400 PROTECT\nŠta je A-lixir® 400 PROTECT i po čemu je poseban?\nA-lixir® 400 PROTECT je dodatak ishrani sa visokom dozom polifenola, poreklom iz tečnog ekstrakta ploda sibirske aronije.Proizvod je nastao kao rezultat višegodišnjeg istraživanja tima predanih stručnjaka, doktora i specijalista hemijskih, tehnoloških i farmaceutskih nauka iz Srbije.\nZaštićen ekstrakt, 4658-TD®, koji se koristi u proizvodnji A-lixir® 400 PROTECT, dobijen je jedinstvenim postupkom ekstrakcije zasnovanom na kontinualnoj subkritičnoj ekstrakciji ploda aronije uz sofisticirani postupak koncentrisanja, koji obezbeđuju potpunu ekstrakciju čvrsto vezanih korisnih jedinjenja koja se u klasičnim postupcima ekstrakcije ne mogu izdvojiti iz ploda. U našem proizvodu su, zahvaljujući primenjenoj inovativnoj tehnologiji, u visokim koncentracijama sačuvana i termolabilna jedinjenja, što se ne postiže drugim poznatim postupcima ekstrakcije.\nNapredni postupak ekstrakcije omogućio je da se kroz jednu dozu proizvoda, u malom volumenu od 30 ml, konzumira 400 mg visokokvalitetnih polifenola u ukusnom rastvoru praktičnom za dnevno konzumiranje.\nZašto smo ga nazvali A-lixir® 400 PROTECT?\nA-lixir- jer je naš proizvod elixir zdravlja, dugovečnosti, mladosti…\nA jer su polifenoli-moćni antioksidansi dobijeni iz prirodnog izvora – ploda Aronije, ali ne bilo koje, već sertifikovane sibirske aronije, koja stvara najkvalitetnije polifenole, štiteći se protiv nepovoljnih uslova u kojima živi.\n400 jer će korisnik ovog proizvoda unositi uvek 400 mg polifenola (standardizovana doza) koji zadovoljavaju dnevni unos. Adekvatnim unosom korisnih polifenola, preveniraju se negativni uticaji koje oksidativni stres može prouzrokovati na zdravlje.\nPROTECT jer je uloga polifenola upravo u zaštiti ćelija (organizma) od bolesti koje oksidativni stres može izazvati.\nŠta je oksidativni stres i kada se javlja?\nPostoje stanja i uticaji (stres prouzrokovan fizičkim i psihičkim naporima, loša ishrana, zagađenje vazduha, pušenje, radijacija/zračenje, oboljenja) koji mogu poremetiti ravnotežu organizma i prouzrokovati oksidativni stres.\nPovećano stvaranje slobodnih radikala i/ili nedovoljna antioksidativna zaštita dovodi do oksidativnog stresa u ćelijama organizma. Ovi procesi mogu imati važnu ulogu u razvoju hroničnih i degenerativnih bolesti kao što su poremećaji imuniteta, poremećaji metabolizma, Diabetes mellitus tip 2, ubrzano starenje ćelija, maligne bolesti, kardiovaskularne i neurodegenerativne bolesti.\nOskidativni stres ubica 21. veka\nKakva je uloga polifenola u oksidativnom stresu i zašto je njihovo prisustvo u hrani i suplementima korisno za zdravlje?\nPolifenoli su najmoćniji prirodni antioksidansi, čija se pozitivna dejstva na zdravlje i zaštitna uloga u organizmu kontinuirano ispituju i otkrivaju. Primenjeni u ishrani tokom dužeg vremena smanjuju upale, pomažu u prevenciji dijabetesa i oboljenjima kardiovaskularnog sistema, imaju pozitivno dejstvo na tzv. dobre bakterije u crevima, pomažu varenje i regulisanje telesne težine, a osim toga čuvaju lepotu i mladalački izgled kože,poboljšavaju raspoloženje.\nBiološka aktivnost polifenola u proizvodu A-lixir® 400 PROTECT je potvrđena kroz predklinička i klinička istraživanja. Rezultati naših ispitivanja su objavljeni u prestižnim naučnim časopisima:\nNOVA EFIKASNA SUPLEMENTACIJA SPORTISTA I OSOBA IZLOŽENIH FIZIČKOM OPTEREĆENJU – kliničko ispitivanje na sportistima\nStandardizovani ekstrakt aronije – novi dodatak ishrani u metaboličkom sindromu: model ispitivanja na pacovima – predklinička studija\nIz kog prirodnog izvora su dobijeni polifenoli, na koji način i kakve efekte imaju na naš organizam?\nBiljke ih u prirodi stvaraju da bi se zaštitile od štetnog dejstva UV zraka i patogena. Izvori polifenola mogu biti jabuke, agrumi, kakao, zeleni čaj, kafa, začini, a od bobičastog voća izdvajamo plod sibirske aronije, koja zbog života u surovim klimatskim uslovima razvija velike količine polifenola i predstavlja jedan od najbogatijih i najkvalitetnijih izvora polifenola korisnih za ljudsko zdravlje.\nPrema preporukama, poželjan dnevni unos polifenola kroz ishranu ili suplementaciju je 500 -1000mg/dnevno u zavisnosti od vrste hrane, godišnjeg doba i zdravstvenog statusa. Savremeni način života i naša uobičajna ishrana, ne garantuju dovoljan unos ovih bioaktivnih supstanci. Obrađena hrana sa smanjenom nutritivnom vrednošću, dinamika života koja potencira oksidativni stres nas dovode u stanja sa povećanim potrebama za antioksidansima. Ovo su i razlozi zašto nam je potrebna dodatna suplementacija (nadoknada) polifenolima koji su snažni zaštitnici našeg organizma od oksidativnog stresa izazvanog psihičkim ili fizičkim stresovima, zračenjem, lošom ishranom, zagadjenjem vazduha, bolestima, pušenjem itd…\nŠta je metabolicki sindrom?\nVrhunska podrška za vrhunske rezultate\nKako se konzumira Alixir 400 Protect?\nOdrasli: Popiti sadržaj jedne bočice od 30 ml jednom dnevno ujutru, posle jela.\nOdrasle osobe kao podrška u tretmanu stanja izazvanih oksidativnim stresom kao što su:\nkardiovaskularna oboljenja, metaboličke bolesti, dijabetes tip 2, masna jetra, oslabljen imunitet. Uzimati po jednu bočicu dnevno 1-2 meseca u kontinuitetu.\nUzimanje se može ponoviti 2 do 3 puta godišnje, uz pauze od po 2 meseca.\nZdravlju vrhunskih sportista potrebna je vrhunska podrška!\nMetabolički sindrom: posledica načina života\nGde se moze nabaviti i koja je cena.Hvala\nAlixir 400 Protect možete naći u Benu i Lilly apotekama.\nCena je oko 3.300 rsd.\nSuprug ima uvecanu jetru i slezinu pa mu je doktorka prepisala A Liksir 400,ali ne mozemo da ga nadjemo po apotekama,zanima me kako doci do njega i koja mu je cena?\nAčixir 400 Protect možete naći u Lilly i Benu apotekama.\nKoja je cena i da li ima u apotekama\nAlixir 400 Protect možete naći u Lilly ili Benu apotekama. Cena je oko 3.300 rsd.


Krunić se borila, ali izgubila od Kontavejt u Klužu - Sportklub\nKrunić se borila, ali izgubila od Kontavejt u Klužu\nWTA Autor:Ivana Salapura27. okt. 202113:55\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić zaustavljena je u prvom kolu turnira u Klužu. Bolja od nje bila je druga favoritkinja Anet Kontavejt, koja je slavila sa 6:3, 7:5.\nKrunić je do glavnog žreba došla kroz kvalifikacije, a težak zadatak imala je u prvom kolu, gde ju je dočekala 14. teniserka sveta. Borila se Srpkinja, ali nije mogla ozbiljnije da zapreti Estonki koja je u odličnoj formi.\nPosle sat i 12 minuta igre, Kontavjet je obezbedila mesto u osmini finala.\nVeć na startu je Estonka napravila brejk i povela 2:0. Duže su trajali gemovi u kojima je servirala Krunić u nastavku, ali nije se srpska teniserka suočavala sa novim brejk loptama. Ipak, rano stečena prednost donela je prvi set Kontavejt.\nRavnopravna borba vodila se početkom drugog seta, nastojala je Krunić da napadne rivalku. Ipak, 14. teniserka sveta je u petom gemu napravila brejk. Nije se predavala Srpkinja, pa je nadoknadila izgubljeno u osmom gemu – do brejka je došla sa nulom.\nIpak, podigla je nivo igre druga favoritkinja turnira u završnici. U 11. gemu je ponovo slomila otpor Srpkinje, te joj oduzela servis. Potom je odservirala za pobedu.\nRivalka u osmini finala biće joj Alison van Ujtvank, koja je u utorak eliminisala Danku Kovinić.\nAleksandra KrunićAnett Kontaveit