Bečejski mozaik 03 jun 2022\nLokalni parlament će na zasedanju 7. juna verovatno usvojiti drugi po redu rebalans opštinskog budžeta.\nDo promena u lokalnoj kasi došlo je pre svega zbog odobrenih iznosa za ulaganja sa viših nivoa vlasti, ali je, recimo, povećan i planirani iznos novca za organizovanje dvodnevne manifestacije „Bečej noću“ sa 3 na 6,7 miliona dinara.\nNa dnevnom redu sednice Skupštine opštine su još godišnji izveštaji o radu Centra za socijalni rad, sportskog centra, Gradskog muzeja, komunalnog preduzeća „Potisje“ i Istorijskog arhiva Senta u 2021. godini, kao i usvajanje programa rada za 2022. godinu Gradskog muzeja i Istorijskog arhiva Senta.\nOdbornici bi trebalo da daju saglasnost i na odluku Skupštine „Potisja“ o raspodeli dobiti po finansijskom izveštaju za 2021. godinu.\nViše iz ove kategorije « Žarka Svirčev: Ishrana i kao gerilska strategija preživljavanja i otpora\tZdravko Čolić na „Bečej noću“: Iz budžeta umesto 3 za festival 6,7 miliona »


Predsjednik Saveza ekonomista Srbije, Aleksandar Vlahović, koji je bio uvodničar i moderator na trećem panelu pod nazivom Odgovor poslovne zajednice na krizu, predstavio je sliku stanja privrede zemalja Zapadnog Balkana, upoređujući ovogodišnje makroekonomske parametre sa ostvarenim u prošloj godini, a na osnovu analize Svjetske banke (SB)\nSa konferencije, Foto: PKCG\nBez jakog domaćeg privatnog sektora i povećanja domaćih investicija nije moguće dugoročno imati stabilnu ekonomsku strukturu, ocjenili su učesnici panela u okviru konferencije Privredne komore (PKCG) i dodali da kriza ne donosi samo izazove, već i prilike.\nPredsjednik Saveza ekonomista Srbije, Aleksandar Vlahović, koji je bio uvodničar i moderator na trećem panelu pod nazivom Odgovor poslovne zajednice na krizu, predstavio je sliku stanja privrede zemalja Zapadnog Balkana, upoređujući ovogodišnje makroekonomske parametre sa ostvarenim u prošloj godini, a na osnovu analize Svjetske banke (SB).\nIzvor problema je u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) gdje brodovi zbog nedostatka radne snage danima čekaju na ukrcaj i iskrcaj. Vozarina po kontejneru trenutno iznosi deset hiljada dolara, a dostizala je cifru i od 16 hiljada. Poređenja radi, ta cijena je u prošloj godini iznosila oko hiljadu dolara\nPKCGPrivredna komoraPrivredna komora Crne GoreAleksandar VlahovićNora IshkovaVasilis PanagopoulosDarko BudečIgor Banović\n22.05. 13:52 h\t40103\n22.05. 15:43 h\t28352\n22.05. 13:53 h\t23752\n22.05. 13:29 h\t23700\n23.05. 06:15 h\t23239


Dedić: Počinjemo razgovore sa SBB-om, DF-om i drugim strankama\nBIHAĆ Kantonalni odbor SDA odlučio\nSDA preuzima vlast u Krajini\nA. Nu. 07.07.2019\nBIHAĆ Dedić: Počinjemo razgovore sa SBB-om, DF-om i drugim strankama\nDedić: Želimo formirati stabilnu većinu\nNa jutrošnjoj sjednici Kantonalnog odbora SDA Unsko-sanskog kantona u Bihaću donesen je zaključak da ova stranka od naredne sedmice krene u preuzimanje vlasti u Krajini i zvanične pregovore s klubovima stranaka u Skupštini kantona.\nKako je za „Avaz“ potvrdio Šemsudin Dedić, predsjednik Kantonalnog odbora SDA USK, poziv će biti upućen njihovim partnerima iz DF-a i SBB-a, ali i drugim strankama zastupljenim u Skupštini.\nInače, aktuelnu vlast u USK čine A-SDA, koalicija "Pomak", SDP, SBB, Naša stranka i Nezavisni blok. Dedić je kazao da je sjednica počela u 10 sati, a da su zaključci oko pregovora doneseni brzo.\n-\tEvo, sjednica je završena. Razgovori o temi formiranja većina po kantonima su već obavljeni na nivou predsjednika stranaka koje će činiti koaliciju na državnom i federalnom nivou. Radi boljeg funkcioniranja, vlast mora biti formirana po vertikali i to je stav koji svi oni dijele. Želimo da proces formiranja vlasti u USK bude transparentan, dakle, da prekinemo dosadašnju praksu gdje su se nove većine formirale preko noći po kafanama i gdje u prvom planu nikad nisu bila konkretna rješenja za dobrobit građana, već lični interesi zastupnika i stranaka - rekao nam je Dedić.\nOsim razgovora o formiranju vlasti, Dedić kaže da su na sjednici KO SDA USK analizirali šestomjesečni rad trenutne većine, te je konstatirano trenutno nepostojanje jasne vizije razvoja Unsko-sanskog kantona.\n- Mislim da je svim građanima očigledno da se ova vlada jednostavno ne snalazi, da se ne zna nositi s odgovornošću koju za sobom povlači upravljanje jednim kantonom - istaknuo je Dedić.\nUkazao je i da će ova vlada biti upamćena po vrlo kontroverznom prijedlogu da se ukine 20 posto škola u Kantonu, a 300 prosvjetnih radnika proglasi tehnološkim viškom, zbog čega je za septembar najavljen generalni štrajk u prosvjeti.\n-\tZapamtit ćemo je po usvajanju budžeta bez javne rasprave na vanrednoj sjednici u dva ujutro, po pokušaju politizacije javne uprave kroz ukidanje javnih konkursa i obaveze izbora najboljeg kandidata. Zapamtit ćemo je i po brojnim zapošljavanjima po stranačkoj i rodbinskoj liniji. Ovoj većini dali smo šansu, ali mislim je ovih šest mjeseci izgubljeno vrijeme i da USK ne može sebi priuštiti nijedan izgubljen dan više - poručio je Dedić.\nUkazao je i da je prvo polugodište ove godine na području USK obilježila i migrantska kriza, ne samo potpuna bezidejnost Kantonalne vlade kad su u pitanju svakodnevni problemi građana.\n-\tVlada USK je pokazala da je ne zanimaju građani, već isključivo održavanje u životu krhke skupštinske većine. Očito je i nesnalaženje Vlade u oblastima zdravstva i obrazovanja, o čemu najviše govori podatak da su ljekari bili tokom ovih šest mjeseci u štrajku čak 42 dana, dok se za septembar sprema generalni štrajk u prosvjeti izazvan nepromišljenim najavama otpuštanja prosvjetnih radnika. Brojne štetne odluke ove vlade prošle su skoro pa neprimjetno zbog migrantske krize, no vrijeme je da se konačno suočimo sa sve lošijim stanjem u USK - izjavio je Dedić.\nKO SDA USK Šemsudin Dedić


"TEMPIRANA BOMBA" NALJUTILA KOMŠIĆA Predsjedavajući Predsjedništva BiH izazvao žestoke reakcije zbog brifinga | Srpskainfo\n"TEMPIRANA BOMBA" NALJUTILA KOMŠIĆA Predsjedavajući Predsjedništva BiH izazvao žestoke reakcije zbog brifinga\nPotez predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića, koji je pozvao na brifing ambasadora Francuske u BiH Gijomu Rusona, kako bi razjasnio stavove predsjednika te države Emanuela Makrona iznesene u intervjuu za Ekonomist, na ivici je diplomatskog skandala čime se Bosna i Hercegovina još jednom obrukala u međunarodnim krugovima.\nStav je ovo analitičara koji ističu da je Komšićev potez ishitren, jer se prethodno nije usaglasio sa preostalom dvojicom članova Predsjedništva BiH, te da s druge strane nije na njemu ni bilo da poziva ambasadora na brifing, već ga je na razgovor trebao pozvati ministar spoljnih poslova.\nIz Komšićevog kabineta juče nije bilo moguće dobiti obrazloženje za ovaj njegov potez. U saopštenju za medije, dan ranije, navedeno je da će Komšić pozvati na razgovor ambasadora Francuske u BiH zbog izjave predsjednika Makrona da je BiH tempirana bomba zbog povratka ratnika terorističke organizacije Islamska država.\nKomšić je od Rusona tražio da razjasni stavove koje je predsjednik Francuske iznio u listu “Ekonomist”.\nMakron je u tom intervjuu naveo da je BiH tempirana bomba koja kuca tik uz Hrvatsku i suočava s problemom povratka džihadista, te istakao da se moraju reformisati procedure za članstvo u EU, “jer one više ne služe svrsi, nisu strateške, niti političke, već previše birokratske i nepovratne”.\nIskusni diplomata i nekadašnji ambasador BiH u Francuskoj, Slobodan Šoja, slaže se da je Komšićev potez potpuno neprimjeren jednom ozbiljnom političaru. On ističe da Makron spada u novu veliku garnituru evropskih i svjetskih državnika kome je uzor nekadašnji francuski predsjednik Šarl de Gol. Šoja kaže da Makronovo vrijeme dolazi i da će on će uskoro postati politički lider Evropske unije.\nMišljenje Francuske biće uvijek važno. O tome se stalno mora voditi računa, a naročito u trenucima kad jedna, u geopolitičkom pogledu, mala i krhka zemlja kao što je Bosna i Hercegovina pokuša da sama sebi nanese štetu, nepotrebno izazivajući diplomatski incident zbog izjave jednog značajnog i dobro obaviještenog svjetskog državnika. To može skupo koštati BiH – upozorava Šoja.\nDodaje da Makronova izjava o BiH jest ozbiljna i da o njoj treba razgovarati, ali još više razmišljati, jer nije data bez prethodno napravljenih analiza, koje su sigurno stigle do njegovog kabineta.\nObjašnjavajući kada i ko treba zvati nekog ambasadora na brifing, Šoja ističe da u diplomatskoj praksi kad se odnosi dvije zemalje, zbog neke izjave ili nekog neprijateljskog čina, naglo pogoršaju, tada Ministarstvo spoljnih poslova poziva na razgovor predstavnika ambasade.\n– U principu, uvijek je bolje da se to odvija tiho i daleko od medija, a saopštenje medijima je uglavnom znak težine situacije. Makronova izjava o BiH u jednom dobro pripremljenom i važnom velikom intervjuu, nezavisno od toga koliko je teška ili ozbiljna, apsolutno ne spada u izjave zbog kojih treba dovoditi u pitanje odnose dvije države, pa se s time nije igrati, naročito ako je unutrašnja politika u sjeni svega – navodi Šoja.\nIstiče da zahtjev da se francuski ambasador sretne s kabinetom predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, a ne sa šefom države, predstavlja uvredu Francuskoj.\n– Francuzi su mogli legitimno postaviti pitanje da li je susret sa predsjedavajućim Komšićem (susret sa savjetnicima ne bi ni pominjali) usaglašen na nivou tri člana Predsjedništva BiH. U suprotnom je o veoma delikatnim i ozbiljnim stvarima razgovorano u formi koja je sasvim privatna, a to je besmisleno – smatra Šoja.\nSmatra da je sreća u nesreći što se de fakto radi o privatnoj inicijativi i da je bolje da na tome i ostane, iako je šteta već nanesena.\n– Braniti dostojanstvo je važna i prirodna stvar, ali i to treba znati raditi – poručuje Šoja.\nIZETBEGOVIĆ PORUČIO MAKRONU "Više boraca iz Francuske nego iz BiH je otišlo ratovati u Siriju"\nKomšićev potez osudio je i stručnjak za bezbjednost Dževad Galijašević, koji navodi da Makron nije jedini svjetski zvaničnik koji ukazuje na bezbjedonosne probleme s kojima bi se mogla suočiti BiH. On podsjeća da smo slična upozorenja mogli da čujemo od mnogih zvaničnika, među kojima i od ruskog predsjednika Vladimira Putina, te ministra odbrane Rusije Sergeja Šojgua, koji je govorio o bjekstvu džihadista i tajnim dolascima na Balkan.\n– Slično upozorenje je dao i šef ruske obavještajne službe. Nažalost, u Sarajevu ne shvataju ozbiljnost ovog problema, niti zašto lideri ovog nivoa uopšte razgovaraju o terorističkoj prijetnji i BiH – ističe Galijašević.\nTvrdi da je jedan od razloga taj što institucije u BiH, uključujući bezbjedonosne strukture, ne rade dobro svoj posao. S druge strane, svoj posao dobro ne radi ni pravosuđe za koje Galijašević kaže da je nejako i korumpirano.\n– Obezbjeđuju se simbolične kazne za povratnike sa stranih ratišta. Naime, kazna za odlazak na strana ratišta je od tri do osam godina, ali naše pravosuđe nije izreklo nijednu kaznu veću od godinu dana. Osamnaest takvih predmeta je prošlo u BiH, dok je još oko 40 predmeta trenutno aktivno. Postoji na stotinu povratnika sa stranih ratišta, a vodi se samo 40 predmeta. Šta vam to govori – upitao je Galijašević.\nDodik: Komšić iznosi svoje, a ne stavove BiH\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik je takođe osudio Komšićev potez navodeći da to predstavlja “zabijanje glave u pijesak i bježanje od problema, koje političko Sarajevo uporno radi 25 godina”.\n– Umjesto da se na najodgovornijim mjestima u BiH prodiskutuje o problemu povratnika sa ratišta po Bliskom istoku i stvarne prijetnje od terorizma u BiH, ovdje se napada svako ko o tome ne želi i neće da ćuti, a sada je na red došao i predsjednik Francuske Emanuel Makron – naglasio je Dodik.\nNa pitanje da prokomentariše Komšićev poziv upućen Rusonu, Dodik je rekao da stavovi koje Komšić javno iznosi ili koje će tim povodom saopštiti francuskom ambasadoru nisu stavovi BiH, jer o njima ne postoji saglasnost unutar Predsjedništva BiH.\nZa razliku od Dodika, bošnjački član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović smatra da su Makronove izjave neutemeljene. On kaže da podaci bezbjedonosnih agencija pokazuju da je u Siriji oko 100 državljana BiH, a da od 2016. godine nije zabilježen odlazak naših građana na strana ratišta.\nPolitika ambasador Francuskebrifingdiplomatski skandalDžihadistiŽeljko Komšić


Korpe za veš od plastike i veštačkog ratana\nKorpe za veš su veoma korisne. Mogu da služe za odlaganje prljavog veša i za prenos čistog. Napravljene su od jakog materijala i mogu izdržati veliku količinu rublja. Vizuelnom izgledu korpi za veš takođe se posvećuje pažnja, tako da će one služiti kao još jedan dodatni ukras Vašeg kupatila.\n1-BBrendCurverGimiHobby lifeImmos plastKISLindoOKTSIGMATataySvi brendovi\nKorpa za veš Lindo ovalna 19759\nKorpa za veš Lindo okrugla 19758\nKorpa za veš Lindo ratan 65 l 19438\nKorpa za veš KIS Filo Basket XL 30l desert rose 3098797\nKorpa za veš KIS Filo Basket XL 30l romantic ivory 3098599\nKorpa za veš KIS Filo Basket XL 30l chocolate brown 3098391\nKorpa za veš KIS Filo Basket XL 30l colonial taupe 3098490\nKorpa za veš KIS Filo Basket 45l colonial taupe 3098438\nKorpa za veš KIS Filo Basket 45l romantic ivory 3098537\nKorpa za veš KIS Filo Basket 45l smokey grey 3098636\nKorpa Neo A4 CURVER CU 04161-885\nKorpa Victoria CURVER CU 02205-885\nKvadratna korpa Neo CURVER CU 04160-437\nKvadratna korpa Neo CURVER CU 04160-885\nKorpa Neo A4 CURVER CU 04161-598\nKorpa Neo A4 CURVER CU 04161-437\nOkrugla korpa Knit XS CURVER CU 03671-X59\nOkrugla korpa Knit XS CURVER CU 03671-X60\nPravougaona korpa Knit XS CURVER CU 03675-X60\nPravougaona korpa Knit XS CURVER CU 03675-X64\nPravougaona korpa Knit S CURVER CU 03674-X59\nPravougaona korpa Knit LCURVER CU 03670-X59\nPravougaona korpa Knit L CURVER CU 03670-X64\nMultifunkcionalna kutija Lisa CURVER CU 00363-346\nKorpa Alfa CURVER CU 15164-082\nKorpa Alfa CURVER CU 15166-082\nKorpa Ratan CURVER CU 00096-210\nKorpa Ratan CURVER CU 00095-885\nKorpa Ratan CURVER CU 00095-210\nOkrugla korpa My Style CURVER CU 00716-885\nOkrugla korpa My Style CURVER CU 00717-885\nKorpa za veš Tatay Millenium Lila 1100613\nKorpa za veš Tatay Millenium Crvena 1100609\nKorpa za veš Tatay Millenium Siva 1100604\nKorpa za veš Tatay Millenium Plava 1100600\nKorpa za čist veš Tatay 30l 10051\nKorpa za veš od veštačkog ratana Curver CU 00709-885


″Učvršćen mentalitet đankija″ | Izbor iz štampe | DW | 27.07.2007\n"Učvršćen mentalitet đankija"\n... ili kako je "Tur Defrans" postao "Tur Defarsa"\nPredsednik Francuske Nikola Sarkozi snabdeće Libiju modernom nuklearnom tehnologijom kao i oružjem. Kritičari kažu da je to naknada za puštanje bugarskih medicinskih sestara na slobodu posle dugogodišnjeg sudskog procesa. I komentatori nemačkih dnevnih listova imaju tu razne primedbe.\nList «Berliner kurir» prenosi: «Moamer El Gadafi je ponovo u milosti političkih salona. Najpre mu je Zapad pozlatio nos zato što je pustio na slobodu bugarske medicinske sestre koje su na sumnjiv način bile osuđene na smrt. A sada pustinjski diktator dobija u ruke i nuklearnu elektranu i oružje. A te ruke nisu čiste. Već je zaboravljeno da je on duboko umešan u napad na avion iznad Lokerbija; da je finansirao terorističke orgaizacije; da je podneo još dosta dokaza svoje neuračunljivosti».\nList «Badiše tagblat» iz Baden Badena traži i druge vrste veza među događajima: «Motiv Francuske da ovako fino postupa na prekomorskom sredozemlju je jasan: to je geopolitički uticaj. Zbog njega je Francuska spremna da zaboravlja brže od drugih i da igra na svaki adut, pa i na onaj nuklearni. S obzirom na ovaj postupak Francuza, Rusima se još samo može savetovati da polako privrše gradnju nuklearne elektrane u Iranu. Naposletku, za deset do dvadeset godina uloga opakog Irana mogla bi iz temelja da se promeni».\nDiseldorfski dnevnik «Tagesblat» je u svemu otkrio i Nemačke interese: «Libijskom diktatoru Gadafiju atomska tehnologija se servira na srebrnom poslužavniku, a u tome učestvuje i nemačka industrija. To što u Minhenu u Simensu niko ne oglašava projekat na sva zvona, već govori za sebe. Ali ovakve poslove niko ne može ni da zabrani. Baš kao ni Libiji da koristi atomsku tehnololgiju u civilne svrhe. Tripolis je potpisao ugovor o neširenju nuklearnog oružja. Ali Sarkozija sada treba čvrsto držati za reč: on je uveo posao sa Gadafijem. Sledstveno tome, njegova je obaveza i spreči stvaranje drugog Irana u Africi».\nBerlinski list «Tagescajtung» sudi oštro: «Ukoliko je Evropska unija ikada stremila kredibilnoj politici na planu ljudskih prava, sada od toga može mirno da se oprosti. Jer, Sarkozijevo putovanje u Libiju i njegovi nuklearni i vojni dilovi samo su nastavak farse sa naslovom: Bračni par Sarkozi spasava bugarske medicinske sestre. Oni su blamaža Evrope».\nŠto se tiče «Tur Defransa», događaja toliko da se čovek jedva snađe. Favoriti za koje je otkriveno da su se dopingovali pod okriljem noći beže kući, organizatori, trkački timovi i organi gonjenja okrivljuju jedni druge. «Tur» je na izdahu. Komentari nemačkih dnevnih listova zbog toga i liče najviše na polemičke nekrologe.\nList «Nordbajeriše kurir» koji izlazi u Bajrojtu izvlači ovakav rezime: «Tur Defrans» koji je postao «Tur De farsa» je pred kolapsom, jer je izneverio zahtev za čistim sportom. To je loše po sve one bicikliste koji žele da ovaj sport bude očišen od prljavih trikova prošlosti. A takvih sportista, naime, još ima, ali oni se ne vide pod stalnom baražnom vatrom istražitelja dopinga, koji od timova na ovom takmičenju stalno dobijaju novu municiju».\nU listu «Landshuter cajtung/ Štraubinger Tagblat» čitamo: «Oni kojima biciklizam leži na srcu, samo još mogu da pobegnu u sarkazam da bi suzbili izliv besa. Devet godina posle skandala sa timom «Festina» izgledalo je da se situacija u ovom sportu promenila. Ali promene su zahvatale samo površinu. Mentalitet đankija se učvrstio, i izgleda da je mnogim sportistima i njihovim negovateljima razjeo mozak».\nList «Kiler nahrihten» postavlja razna pitanja: «Kako da postupamo sa globalnim problemom dopinga? Biciklizam je samo na čelu duge tabele kontaminiranih sportova. To što su televizije ARD i ZDF prestale da prenose Tur Defrans bio je ispravan signal, ali ako u tome želimo doslednost, onda bi TV-stanice već sada mogle da vrate prava prenosa predstojećih Olimpijskih igara u Pekingu. No, radikalna terapija, dakle: odustajanje medija, sponzora, finansijera i organizatora, i to na svim nivoima, to je utopija u istoj meri u kojoj je to i nada u samoočišćenje sporta. Iscrpljujuća borba protiv dopinga se nastavlja».\nAutor Prevod i obrada: S. Bojić\nTrajni link http://p.dw.com/p/BMeK


Volonteri čiste Ibar | Radio Kosovska Mitrovica\nVolonteri čiste Ibar\n16. September, 2015 11:56 |\nKorito reke Ibar na potezu od kompanije „Telekom“ do glavnog mosta u Kosovskoj Mitrovici, čistilo je danas 60 volontera. Povodom Međunarodnog dana zaštite ozonskog omotača, akciju je organizovala NVO Aktiv, uz podršku OEK Sinegija, NVO North Future i NVO Humani centar. Učešće u akciji je uzelo i Javno komunalno preduzeće Zvečan, koje će otpremiti skupljeni otpad.\n„Okupili smo 60 ljudi od 16 do 45 godina koji zaista žele da doprinesu čistijem okruženju, i svima njima je potrebna podrška“, ističe projektni menadžer NVO Aktiv Aca Mitić i dodaje da će ova organizacija u budućnosti raditi na obezbeđivanju podrške lokalne zajednice.\nMilan Dubljanin, jedan od volontera i član OEK Sinergija, kaže da Kosovska Mitrovica može mnogo lepše da izgleda ukoliko se svi potrude.\n„Članovi Sinergije i kluba „Budi muško“ se uvek odazivaju ovakvim akcijama. Mi se zalažemo za lepšu i bolju Kosovsku Mitrovicu“, kaže Dubljanin.


Naime, Krakatau je poznat po svojoj jednoj od najjačih erupciji u novijoj čovekovoj istoriji koja se desila 1883. godine. Još u maju mesecu te godine primećena je snažna tutnjava koja je dolazila iz kaldere. Vremenom su te sporadične eksplozije bile toliko snažne da su mornarima koji su se nalazili u blizini pucale bubne opne.\nKonačno kada je pritisak narastao toliko da stenska masa nije mogla da ga izdrži, nastala je eksplozija, jedna od najvećih ikada zabeleženih.\nTo se desilo 27.8.1883. godine u 10 sati ujutru po lokalnom vremenu. Eksplozija se čula čak u Australiji, na preko 3500km udaljenosti. U vazduh je u momentu odletelo više od 19km³ vulkanskog materijala na visinu od preko 80km. To je prouzrokovalo globalnom promenom klime jer je lakši vulkanski materijal ostao godinama u višim slojevima atmosfere i blokirao sunčeve zrake.\nCunamni talas koji je nastao kao posledica eksplozije bio je viši od 40m i zapravo je on odgovoran za stradanje preko 35000 ljudi u priobalnim mestima oko vulkana. Zbog jačine eksplozije, ostrvo je nestalo, a vulkan je postao podvodni sa kraterom prečnika oko 6.4km. Medjutim od tada taj vulkan ne prestaje da raste, tako da mu je sada visina oko 181m iznad nivoa mora. Iz vode je prvi put posle eksplozije izašao 1928. godine. Sada se taj vulkan zove Anak Krakatau, to jest Krakatauovo dete. Svaka njegova aktivnost privlači pažnju vulkanologa i naučnika jer se zna njegova snaga, mada veruje se da je većinu svoje energije Krakatau oslobodio erupcijom iz 1883.\nPoređenje: najveći vulkani na Zemlji\n0 #1 drago dragović 06-02-2022 21:42\nKada je to što pominješ eksplodirao 1883. izazvao je globalni promenu klime, snizivši joj temperaturu, što je imalo efekte na poljoprivredu u SAD i Evropi. Kažu da je zvuk eksplozije 7 puta obišao Zemlju


Mlada Evropljanka 2009. | Evropa | DW | 03.12.2009\nMlada Evropljanka 2009.\nPravnica Sandra Orlović iz Beograda, poreklom iz Tuzle, ovogodišnja je dobitnica nagrade „Mlada Evropljanka 2009. godine“, koju dodeljuje nemačka Fondacija „Hajnc Švarzkopf“ pod pokroviteljstvom Evropskog parlamenta.\nSandra Orlović na uručenju nagrade\nTrajni link https://p.dw.com/p/KpN6


Тозовац сахрањен уз звуке његових песама\nHomeDRUŠTVOTozovac sahranjen uz zvuke njegovih pesama\nBard srpske narodne muzike Predrag Živković Tozovac sahranjen je danas u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu uz taktove njegovih nezaboravnih pesama „Violino ne sviraj“ i „Jesen u mom sokaku“.\nJednog od najznačajnijih autora i interpretatora srpske narodne muzike ispratili su porodica, brojni prijatelji i kolege.\nRanije danas održana je komemoracija u beogradskoj Kombank dvorani.\nTozovac je preminuo 6. aprila od posledica izazvanih korona virusom.\nIza njega su ostali nebrojeni hitovi narodne muzike kao što su „Jesen u mom sokaku“, „Ovamo Cigani“, „Prazna čaša na mom stolu“, „Violino ne sviraj“ „Mirjana“…\nNa komemoraciji Tozovcu porodica, prijatelji i poštovaoci\nKomemoraciji je prisustvovao i predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić.\nŽivorad Žika Ajdačić, generalni sekretar kulturne zajednice Srbije predložio je da se na državnom nivou ustanovi nagrada „Predrag Živković Tozovac“, navodeći da „nema političara ni javne ličnosti koja nije cenila Tozovca“.\nLepa Lukić, koja je kasnila na komemoraciju, zaplakala je kad je videla fotografije koje su se ređale iz mladosti.\nNa velikom platnu Kombank dvorane, naime, emitovani su veliki hitovi Predraga Živkovića Tozovca kao što su „Jesen u mom sokaku“ i „Prazna čaša na mom stolu“.\n„Tozovac je bio pevač, muzičar, voditelj, mnogo bolji od profesionalaca, poeta“, rekao je harmonikaš Ljubiša Pavković i veliki prijatelj pevača.\n„Tozovac je bio zvezda vodilja za sve koji su se bavili muzikom u Kraljevu. Bio je moj idol, brinuo je o nama. Zvali smo ga Bata Toza“ kazao je Mijatović.\nVučić izrazio saučešće povodom smrti Tozovca\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je saučešće povodom smrti Predraga Živkovića Tozovca.\n„Povodom smrti našeg legendarnog Predraga Živkovića Tozovca, primite izraze najiskrenijeg saučešća od predsednika republike Srbije Aleksandra Vučića, kao i u moje lično ime“, piše u telegrama saučešća Dejana Savića, savetnika za kulturu predsednika Vučića, koji je danas pročitan na komemoraciji.\nKako se navodi u telegramu, Predrag Tozovac spada u grupu onih velikana naše narodne izvorne muzike, starogradskih pesama, i estrade čiji ogroman opus i brojna autorska dela usled popularnosti slušaoci često doživljavaju kao autentičnu narodnu muziku kojoj se stvaralac ne zna.\n„Osim ovih i brojnih sličnih nagrada publike i stručnjaka, nosilac je brojnih visokih državnih priznanja koje je zaslužio svojim predanim radom, trajanjem i delovanjem na muzičkom polju. Molim vas da porodici Predraga Živkovića Tozovca i njegovim kolegama prenesete naše izraze saučešća“, piše u telegramu.\nPredsednik Vučić poslao je venac.\n„Legendi naše narodne muzike – predsednik Republike Aleksandar Vučić“, napisano je na traci na vencu u bojama nacionalne zastave.


U Palmiri ubijeno oko 1.000 terorista | Radio Televizija BN\nU Palmiri ubijeno oko 1.000 terorista\nOperacija uklanjanja mina je počela u Palmiri dan nakon što su grad osvojile sirijske trupe, uz podršku ruske avijacije, objavilo je Minstarstvo odbrane Rusije.\nSvijet 03.03.2017 | 19:30\n"Zgrade u gradu Palmiri se sada provjeravaju. Sirijski demineri, koje su obučili ruski stručnjaci, počeli su neutralizaciju mina i eksplozivnih naprava", rekao je u Moskvi general Sergej Rudskoj iz ruskog Generalštaba i dodao da će ruski demineri uskoro da im se pridruže.\nRudskoj je rekao da je oslobađanje Palmire planirano i sprovedeno uz nadzor ruskih vojnih savjetnika. On je rekao da su ruska avijacija i specijalne snage znatno doprinijeli porazu tamošnjih snaga Islamske države.\nOn je naglasio da ruski avioni nisu izvodili napade blizu preostalih istorijskih spomenika u Palmiri, da ih ne bi dodatno oštetili, prenosi agencija TAS.\nPo njegovim riječima, najmanje 1.000 islamističkih boraca je ili ubijeno ili ranjeno u operaciji. Kako je rekao, uspijeh je ostvaren u Palmiri uprkos tome što je broj ekstremista rastao kako su pripadnici Islamske države napuštali Mosul i Raku.\n"Grad Palmira je potpuno oslobođen. Vladine snage kontrolišu položaje na uzvišici, na sjeveru i na jugu Palmire i nastavljaju svoju ofanzivu na istoku", rekao je on.\nOd početka sirijskog sukoba 2011. snage koje su kontrolisale Palmiru više puta su se smjenjivale.Grad je u maju 2015. osvojila Islamska država, zatim su ga u martu 2016. povratile sirijske vladine snage a ponovo je pala u ruke ekstremista u decembru prošle godine.\nPovraćaj grada su u četvrtak objavili istovremeno i ruski ministar odbrane Sergej Šojgu i sirijska vojska.\nБерићетно ...тако и треба,само Рује нек наставе,а онда да дођу мало и на Балкан,и овде се тога накотило\nDasta je informacija bez dokaza animili kamenje


Kako prepoznati manipulaciju? - 04.10.2016, Sputnik Srbija\nInternet otvara mogućnosti o kakvim smo mogli samo da sanjamo i olakšava i ubrzava pristup informacijama. Ali onog ko dobro barata njegovim instrumentima neretko... 04.10.2016, Sputnik Srbija\n17:42 04.10.2016 (Osveženo: 17:54 04.10.2016)\nInternet otvara mogućnosti o kakvim smo mogli samo da sanjamo i olakšava i ubrzava pristup informacijama. Ali onog ko dobro barata njegovim instrumentima neretko dovodi u iskušenje da te informacije selektuje, usmerava, da jedno prenaglašava, a drugo pokušava da prećuti.\nKojim i kakvim sve manipulacijama su izloženi korisnici interneta, kako rade spin doktori, ali i kojim se sve sredstvima može uticati na javno mnjenje bila je tema emisije Sputnjik intervju. Jedno od pitanja bilo je i koliko se može verovati Guglu nakon spekulacija da sofisticiranim metodama u američkoj predsedničkoj trci „navija“ za demokratskog kandidata Hilari Klinton.\nOdgovore na ta i druga pitanja potražili smo sa internet konsultantom firme „Džindžer“ Zdravkom Jankovićem i profesorom na Filozofskom fakultetu, sociologom Vladimirom Vuletićem.


Život poput smrti: Izbjeglice koje su se vratile u Siriju izložene teškim zlostavljanjima | Izbjeglice Vijesti | Al Jazeera\nŽivot poput smrti: Izbjeglice koje su se vratile u Siriju izložene teškim zlostavljanjima\nHRW je dokumentirao slučajeve proizvoljnog hapšenja i pritvaranja, slučajeve mučenja, otmice, vansudska ubistva, prisilne nestanke i seksualno nasilje.\nizbjeglice koje se vraćaju u Siriju također suočavaju s ekonomskim poteškoćama zbog nastavka krize u zemlji što mnogima onemogućuje održiv povratak (EPA)\nOrganizacija Human Rights Watch (HRW) saopćila je da su sirijske izbjeglice, koje su se vratile u Siriju iz Libana i Jordana, bile izložene teškim kršenjima ljudskih prava i zlostavljanju koje vrši vlada predsjednika Bashara al-Assada.\nU izvještaju pod naslovom “Život poput smrti”, organizacija za ljudska prava HRW dokumentirala je kršenja prava koja su pretrpjele sirijske izbjeglice nakon povratka u zemlju u periodu između 2017. i 2021. godine.\nOrganizacija je navela da se izbjeglice koje se vraćaju u Siriju također suočavaju s ekonomskim poteškoćama zbog nastavka krize u zemlji što mnogima onemogućuje održiv povratak.\nSirija nije sigurna za povratak izbjeglica\nIzvještaj HRW-a zaključuje da Sirija nije sigurna za povratak izbjeglica i poziva da se zaustave sve operacije prisilnog povratka izbjeglica u tu zemlju.\nSirijski sukob, od izbijanja u martu 2011. godine, doveo je do raseljavanja i izgnanstva više od polovice stanovništva unutar i izvan zemlje, među kojima je više od 6,6 miliona građana koji su uglavnom izbjegli u susjedne zemlje: Liban, Jordan i Tursku.\nNeke zemlje, poput Libana, pa čak i Danske, vrše pritisak da se sirijske izbjeglice deportiraju u svoju domovinu pod izgovorom da se smanjio intenzitet borbi nakon što su režimske snage preuzele kontrolu nad velikim područjima.\nIzbjeglice su izjavile za HRW da su im jordanski graničari rekli da ne mogu ponovo ući u Jordan tri do pet godina nakon odlaska u Siriju. Time se povratnicima ”uskraćuje pravo na azil ako se nakon povratka u Siriju ponovo suoče sa zlostavljanjem”.\nU Libanu su vršeni različiti pritisci na sirijske izbjeglice, poput uvođenja policijskog časa, deportacija, do hapšenja i drugih ograničenja legalnog boravka i pristupa zapošljavanju i obrazovanju.\nOsuda ratznih oblika zlostavljanja\nU prošlomjesečnom izvještaju Amnesty International je osudio razne oblike zlostavljanja na desetine izbjeglica koje su se vratile u Siriju, a koja vrše snage sigurnosti Asadovog režima, uključujući proizvoljno pritvaranje, mučenje, pa čak i silovanje.\nHRW navodi da “sve zemlje moraju zaštititi Sirijce od povratka jer bi se mogli suočiti s nasiljem i mučenjem, pa čak i zaustaviti prisilni povratak u Siriju”.\n“Nijedna država ne može prisiliti izbjeglice da se vrate u Siriju sve dok vlada nastavlja provoditi teška kršenja ljudskih prava”, rekla je Nadia Hardman, istraživačica prava izbjeglica i migranata u toj organizaciji.\n“Deceniju kasnije, izbjeglicama koje se vraćaju i dalje prijeti opasnosti da će biti izložene nasilju iste one vlade od koje su pobjegli”, dodala je Nadia.\nSirija: Žrtve u izraelskom zračnom udaru\nIz SOHR-a kažu kako je napadnuto nekoliko iranskih položaja, uključujući komunikacijski toranj, kod zračne baze T4 istočno od Palmyre.\nSirija: Bombaški napad u Damasku\nDvije eksplozivne naprave eksplodirale su kada je autobus bio na mostu Hafez al-Asad pri čemu je poginulo trinaest osoba, a tri su ranjene.\nSirija: U napadu na tržnici ubijeno najmanje deset, a povrijeđeno 35 civila\nMeta artiljerijskog napada bila je tržnica u centru južnog idlibskog distrikta Eriha, a napad su izvele snage sirijskog režima.


Delegacija Turske u posjeti Unsko-sanskom kantonu (VIDEO)\n/ Izaberi grad / Bihać / Delegacija Turske u posjeti Unsko-sanskom kantonu (VIDEO)\nvladausk.ba26.09.2017. u 14:20\nPremijer Unsko-sanskog kantona Husein Rošić primio je danas, u Bihaću, predstavnike Ambasade Turske u BiH, Balkan fondacije Maarif i Instituta "Yunus Emre". Ataše za obrazovanje u Ambasadi Turske u BiH Vasi Ete i Salih Sagiir, koordinaror Maarif fondacije za Balkan već su ranije razgovarali su sa premijerom Rošićem i njegovim saradnicima o projektima u oblasti obrazovanja.\nI današnjom posjetom delegacija Turske je potvrdila spremnost da pomogne Unsko-sanskom kantonu u realizaciji projekata koji će unaprijediti sistem obrazovanja. Detaljne informacije o sistemu obrazovanja na ovom području i reformama koje predstoje, gostima je prezentirao Muhamed Ramić, ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta u Vladi USK. Fondacija Maarif, najavljeno je danas, spremna je da pokrene projekat otvaranja moderne, turske škole na području Bihaća, a posebno su spremni pomoći aktivnosti promocije učenja turskog jezika u školama na području ovog Kantona.\nPremijer Rošić zahvalio je na dosadašnjoj pomoći u oblasti kulture i obrazovanja te kazao da tokom naredne sedmice će biti domaćin ambasadoru R Turske koji na područje Kantona stiže sa predstavnicima privrednika a promociju potencijala i projekata privredne saradnje već pripremaju Samir Sedić, ministar privrede i Razvojna agencija USK.


(VIDEO) INCIDENT NA PROTESTU U SKOPLJU: Dve žene se potukle ispred zgrade suda!\nLIKVIDACIJA U ZENICI: Ubijen bivši šampion u kik-boksu Džemal Mahmić! Policija 4\t63\n02.12.2017. 12:18h 02.12.2017. 12:18h\nTokom protesta VMRO-DPMNE pred Krivičnim sudom u Skoplju, dve starije žene su se potukle.\nJedna žena je bila simpatizer VMRO-DPMNE, a druga SDSM što je najverovatnije bio uzrok fizičkog sukoba, koji nije trajao dugo.\nDo incidenta došlo je kada žena koja je simpatizer SDSM reagovala na jedan od govora na protestu, posle čega je napadnuta.\nPrisutni su brzo reagovali i razdvojili ih, te u incidentu nije bilo ozbiljnijih povreda.\nSNAJA IZVUKLA DEBLJI KRAJ: Potukla se sa svekrvom, dobila cepanicu u glavu!\nMASOVNA TUČA ZAMALO POSTALA TRAGEDIJA: Prvo su sevale pesnice, a onda su počeli da bacaju bombe!\nLIKVIDACIJA U ZENICI: Ubijen bivši šampion u kik-boksu Džemal Mahmić! Policija traga za MMA borcem Antom Palavrom (21)! 4\t63


Fascinantne činjenice o Kleopatri koje nismo znali\nM. P. 8. septembra 2020. 17:16\nFoto: taleoma - CC BY 2.0\nEgipatska kraljica Kleopatra je umrla pre više od 2.000 godina, ali su istoričari i šira javnost i dalje veoma zaintrigirani njenim životom.\nPoznata po svojoj lepoti i intelektu, ona je inspirisala mnoga umetnička, književna i dela kinematografije.\nU njima je ona često prikazivana kao zavodnica kojoj je pošlo za rukom da opčini rimske vladare, Julija Cezara i Marka Antonija. Ona, međutim, nije bila samo zavodnica, već i jedna od najuspešnijih i najmoćnijih kraljica u istoriji. Saznajte više o Kleopatri u redovima koji slede…\nBilo je više Kleopatri\nSlavna kraljica o kojoj danas pričamo nije jedina Kleopatra iz Egipta. Ona je, naime, bila sedma osoba ženskog pola iz dinastije Ptolemejida koja se tako zvala. Njeno puno ime glasilo je Kleopatra VII Tea Filopator.\nKleopatrine tajne lepote koje dame i u 21. veku obožavaju\nSenzacija na pomolu: „Na tragu smo Kleopatrine grobnice u…\nOna uopšte nije bila Egipćanka\nMada je Kleopatra rođena u Egiptu, ona je u stvari bila grčkog porekla. Kleopatra je ćerka Ptolemeja XII Auleta, naslednika Ptolemeja I Sotera, vojskovođe Aleksandra Velikog koji je 305. godine p.n.e. postao vladar Egipta.\nNjena navodno neverovatna lepota je mit\nKleopatra je u filmovima uglavnom prikazivana kao velika lepotica. Istoričari sumnjaju da je to bilo istina. Kao dokaz za to oni prilažu Kleopatrin lik na novčiću iz antičkog Egipta, na kome se vidi da je ona imala dugačak nos i ne baš ženstvenu vilicu.\nU spisima grčkog istoričara Plutarha takođe piše da Kleopatra sigurno nije bila među najlepšim ženama svog vremena, ali da je ipak bila neodoljiva muškarcima zbog svog intelekta, šarma i smisla za humor.\nKleopatra je bila udata za oba svoja brata\nU dinastiji Ptolemejida bila je praksa da njeni članovi sklapaju brakove jedni sa drugima kako bi sačuvali „čistotu krvi“. Sumnja se da su Kleopatrini roditelji bili brat i sestra, a sigurno se zna da je ona prvo bila udata za svog brata Ptolemeja XIII, a kasnije i drugog brata Ptolemeja XIV.\nBudući da nije htela da deli vlast sa njima, ona je ušla u sukob sa obojicom. Ptolemej XIII se navodno udavio u pokušaju da pređe Nil posle vojnog poraza u jednoj bici građanskog rata između njegovih i Kleopatrinih snaga, dok je Ptolemej XIV pogubljen po naređenju slavne kraljice.\nImala je dete sa Julijem Cezarom\nKleopatra i Julije Cezar su dve godine bili ljubavnici. U tom periodu ona mu je rodila sina, Ptolemeja XV Cezara, poznatog po nadimku Cezarion, što znači „mali Cezar“. U periodu između Kleopatrine smrti i aneksije Egipta od strane Okavijana Avgusta, on je bio jedini vladar na ovoj teritoriji.\nNjegova vladavina, međutim, nije trajala dugo, budući da su ga Avgustove snage pogubile 30. godine p.n.e, kada mu je bilo svega 17 godina.\nJoš uvek nije poznato kako je tačno Kleopatra izvršila samoubistvo\nOpšte je poznato da su Kleopatra i Marko Antonije oduzeli sebi život 30. godine p.n.e, nakon odlučujućeg poraza njihovih snaga u borbi sa Avgustovom vojskom u pomorskoj bici kod Akcijuma.\nIstoričari su saglasni da je Marko Antonije zabio sebi nož u stomak, dok se o uzroku Kleopatrine smrti još uvek debatuje. Neki veruju da je ona dozvolila zmiji otrovnici da je ujede, dok drugi tvrde da je verovatnije da je sama uzela otrov.\nKako policajci prave kokice? Jedan čvrsto drži šerpu, a dvojica drmaju šporet.


#KAKTUS2016 – KONSTRUIŠI DOBRE IDEJE: Festival integrisanih komunikacija 27. i 28. oktobra u Beogradu – Nadlanu.com\n#KAKTUS2016 – KONSTRUIŠI DOBRE IDEJE: Festival integrisanih komunikacija 27. i 28. oktobra u Beogradu\nObjavljeno 30. avg 2016. / 13:29:56\nMarketing mreža 27. i 28. oktobra u hotelu Crowne Plaza u Beogradu organizuje drugi po redu nacionalni Festival integrisanih komunikacija – KAKTUS 2016. Pod ovogodišnjim sloganom "Konstruiši dobre ideje!", akcenat festivala biće na integraciji, ali i trudu i naporu da se iskonstruišu samo kvalitetne ideje.\nPrvog fana festivala biće upriličena i zvanična dodela nagrada KAKTUS 2016. Nagrade se dodeljuju u 21 kategoriji, a dobijaju ih organizacije, kompanije, institucije i agencije za najkvalitetnije i najprofesionalnije integrisane kampanje u protekloj godini. O tome ko će dobiti ovogodišnje KAKTUS nagrade odlučuje stručni žiri koji čine 27 uglednih profesionalaca iz kreativnih, PR i digitalnih agencija iz Srbije i regiona.\nFestival KAKTUS 2016 podržalo je 25 medijskih kuća iz celog regiona, kompanije Coca-Cola HBC Srbija, Mercator S, Marbo Product, Delta Holding, Johhnie Walker, Ušće Shopping Centar, kao i HEINEKEN Srbija koji je ove godine Prijatelj festivala. Partneri festivala su agencije – Direct Media, Pioniri Communications, Headline, Ovation BBDO, DPC Group, M2Communications i LED Media Bosna i Hercegovina.\nZabavno-edukativna popodneva za decu i tinejdžere „Školski dani“\nNOĆ ZA PAMĆENJE – MIS BEOGRADA 2016.\nMarbo Product uz podršku Ministarstva prosvete: Donacija lopti svim osnovnim školama…\nŠTA JE SVE NESTALO 5. OKTOBRA? Podneta krivična prijava zbog krađe blaga iz Skupštine


Signali koje ne smete zanemariti: 7 znakova da vas LAŽE | COSMOPOLITAN\nSignali koje ne smete zanemariti: 7 znakova da vas LAŽE 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n28.07.2016. / 12:02 12:35\nSignali koje ne smete zanemariti: 7 znakova da vas LAŽE\nAutor Spomenka Marić 28.07.2016. / 12:02 12:35\nPrepoznajte muškarca koji nema iskrene namere sa vama!\nUverava vas da je iskren\nOsoba koja vas laže zeleće da vas uveri da je uvek iskrena, kako bi vas lišila i najmanjih sumnja o mogućoj neiskrenosti. Tako da ne treba da vas iznenade sledeće rečenice:\n“Ne lažem te…”\n“Da budem iskren…”\nGleda vas (prodorno) u oči\nOvo ce delovati kontradiktorno, ali ako se prisetimo da je jedan od prepoznatljivih znakova da kada osoba laže izbegava da ostvari sa sagovornikom kontakt očima, biće nam jasno zašto se lažovi služe ovom metodom. Osoba koja je vešta u laganju gledaće vas prodorno kako bi delovala iskreno i pritom se neće osećati nelagodno zbog toga.\nPrevise je dobar da bi bio istinit\nNa prvi spasatank doneo je čak i vašoj mami belgijsku čokoladu, vama cveće, bombonjere i parfem, izveo vas u najskuplji restoran… Voli sve iste pesme, filmove, hobije, jela… kao i vi, razmislja kao i vi, u svemu se slaze sa vama, obasipa vas komplimentima… ukratko, on je sve sto ste oduvek sanjali! Šarmatan je, neustrašiv i ima magnetsku harizmu kao Džejms Bond (a po svemu sto je o sebi podelio sa vama, putovao je i izmenjao automobile ne manje nego on). Prošle nedelje je bio u Londonu, a sledeće putuje u Dubaji... Ako sve deluje i zvuči kao da je bajka, vrlo je verovatno da se će se vaš princ nakon ponoći pretvoriti u žabu kada čarolije prestane.\nNe možete nikako da ga proverite\nOsoba koja vas laže često će govoriti stvari o sebi na naćin da će vam biti teško ili gotovo nemoguće (osim ako ne radite u obaveštajnoj službi) da proverite sve informacije. Tako će dotični biti šef obezbeđenja u Dubaiju, sin “velikog” biznismena u Londonu, imače nekoliko firmi … I ko zna sta sve ne.\nNe ulazi “u detalje”\nKada nakon velike priče o svim njegovim postignućima, dotičnog upitate da vam kaze neki detalj više o svojoj bivšoj devojci, karijeri ili projektu za Ujedinjene Nacije na kojem trenutno “radi”, izbegavaće da ulazi u detalje (jer ih mora smisliti naravno). Ovakvi tipovi obično vrte jednu istu priču, koju su razradili i ponavljaju je svakoj (novoj) devojci. Razgovor će vešto skrenuti s teme tako što će vam reći da u vašem drustvu uživa i da ne bi sada (a, kada?) pričao o svom “poslu”, svojim roditeljima, putovanjima, hobijima… već želi da zna više detalja o vama.\nUkoliko vas celo veče obasipa komplimentima u superlativu to je znak za uzbunu, jer su iskreni komplimenti često konkretni, poput “Sviđa mi se ta tvoja osobina” ili će se odnositi na neki specifičan detalj, odevnu kombinaciju, manire, nešto što ste rekli… Ali ukoliko čujete previše “grandioznih” komplimenata, to je crvena zastava da želi da vas impresionira.\nPreviše vam obećava\nFrajer koji je ozbiljan i koji stoji iza svojih reči neće tako lako i brzo praviti planove za “zajedničke pustolovine”, luksuzna putovanja, izlaske na posebna mesta… sa vama dok vas ne upozna i ne uvidi da ste kompaktibilni. S druge strane, tip kojem je samo stalo da vas ostavi bez daha I opčini nakon prve zajedničke kafe, večere, poljupca… počeće da vam obećava kule i gradove.\nNjene tekstove možete čitati i ovde www.kissofhappiness.com\nLaž Ljubav Veza Ljubavni saveti


Ćirilica u tehnološkoj eri (1)\nKrstarica 10. septembra 2002. 00:00\nDecenija koja je za nama jedna je od najtežih i najneizvesnijih u relativno dugoj, a svakako poprilično burnoj istoriji srpskog naroda. Uzlet i pad jedne političke i državne koncepcije koju ovom prilikom nećemo analizirati prouzrokovao je, međutim, brojne i složene posledice na svim planovima ljudskog života: od svakodnevne egzistencije do stvari (barem prividno) veoma udaljenih od nje, a vezanih za identitet, poreklo, ime i jezik.\nU tom smislu, jedan od, kod Srba, najradije korišćenih simbola upravo jeste i nacionalno pismo. Kako je politika stare Jugoslavije prema identitetu Srba kao objektivno dominantnog naroda u mnogo čemu bila opresivna, nigde se pismo kao ovde nije shvatalo i doživljavalo kao simbol različitosti i očuvanja sopstvenog identiteta spram drugih. Premda se učila u školi, a u informisanju, izdavaštvu i drugim sferama javnog života socijalističke Srbije imala blagu prednost, favorizacija latinice na opštem, saveznom nivou nije bila nešto što se moglo prenebreći. Ćirilica je, u tom miljeu, postala više od pukog upotrebnog sredstva namenjenog razmeni informacija: ona je stekla status važnog nacionalnog obeležja, bez kojeg se ništa važno, od ličnog do opšteg, društvenog nivoa, nije moglo ni početi ni završiti, dobivši u svom značenju čak i primesu disidentskog ili odmetničkog. Paralelno sa tim, njena funkcionalna zastupljenost u medijima, državnoj administraciji, a shodno tome i ekonomskom životu, oglašavanju i drugim sferama u kojima pisane poruke igraju važnu ulogu, lagano je opadala.\nPrihvatanje novih informacionih sistema koji je trebalo da zamene stare, „papirne“ sisteme administriranja, teklo je stoga u okolnostima sasvim specifičnim i nesvojstvenim nijednoj drugoj sredini sa nelatiničnim autohtonim pismom. Dok je ćirilica zauzimala važno mesto u oblasti kapitalnog, monumentalnog izdavaštva, dotle je latinica „osvajala teritorije“ u manje ceremonijalnim, ali zato daleko razgranatijim, kvantitativno jačim i svakodnevnom životu bližim oblastima administracije, marketinga i štampe. Oni sa naročito dugim pamćenjem mogli bi se setiti čak i zaplene i uništavanja ćiriličnih pisaćih mašina posle II svetskog rata, posle čega su ove na volšeban način u gotovo svim državnim institucijama zamenjene latiničnim, kao i neverovatne teškoće nalaženja ćiriličnih pisaćih mašina u slobodnoj prodaji, ali bi nas podrobnija analiza ove (svakako zanimljive) problematike već odvela i suviše daleko.\nKako se srpski, odnosno tada srpskohrvatski jezik, mogao i može, usled karakteristika svog pravopisa, pisati i ćirilicom i latinicom, to su informatička rešenja i sistemi koja su počela da se uvode sredinom i krajem osamdesetih godina prošlog veka, zasnovana uglavnom na zapadnoj tehnologiji, trpela minimalna prilagođavanja i izmene, a latinica je, usled nedostatka vizije o budućim mogućnostima ali i potcenjivanja ogromnog značaja tehnologije u vremenima koja dolaze, bila smatrana sasvim zadovoljavajućim rešenjem, te se u društvu i stručnoj javnosti nije ni osetila posebna potreba za razvojem autentičnih ćiriličnih rešenja. Druge zemlje i narodi bivšeg socijalističkog bloka, koji su, istina, u tranziciju, a time i opštu digitalizaciju ušli nešto kasnije od nas, nisu imali tako (prividno) lagodan položaj, naročito ukoliko se radi o ćiriličnim jezicima: sva softverska rešenja su, često i od temelja, morali da prilagođavaju osobenostima svog jezičkog i azbučnog okruženja. U početku ih je to stavilo u neugodan i mukotrpan položaj koji je iziskivao mnogo rada, ali su se rezultati pojavili ubrzo zatim: lokalizacija softvera i razvoj sve neophodne podrške za dotične jezike tekao je, po pravilu, mnogo lakše nego što se to sada dešava u srpskom slučaju. Naročito treba istaći činjenicu da su u svim tim zemljama upravo računari i savremene tehnologije, inače jedna od najčešćih meta boraca protiv globalizacije, odigrali ključnu ulogu u rehabilitaciji nacionalnog kulture i jezika i stvaranju uslova za njegovu egzistenciju u vremenima koja dolaze.\nO razlozima i posledicama za drugačiji, specifičan put kojim je krenula Srbija čitajte u sledećem prilogu.


Сума неко време ван терена због контузије ока - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ\nСума неко време ван терена због контузије ока\n18 октобар, 2020 29\nФудбалер Партизана Сејдуба Сума одсуствоваће неко време са терена због контузије ока, коју је задобио током "вечитог" дербија са Црвеном звездом\nСума је у 16. минуту напустио терен стадиона у Хумској, након што га је играч Звезде Секу Саного ударио у лице.\n"У питању је контузија ока, настала због ударца. Обављена је дијагностика, треба да се прати и мораће неко време да буде ван терена", саопштено је из Партизана.\nПартизан и Звезда одиграли су вечерас у Хумској нерешно 1:1, у 163. "вечитом" дербију.\nMarko · 18 октобар, 2020 17:55\nSuma je stavljen da neko pocrveni ,pa se prevario u tome,Zvezda mora da izgubi radi pritiska na Srbiju od strane partizana...\nVauuuu · 18 октобар, 2020 17:58\nNa čemu si ti Marko?\nDr · 18 октобар, 2020 18:08\nTvoja mrznja prema partizanu je bolesna,bez sklanjalica ste smesna ekipa.\n@Dr · 18 октобар, 2020 19:57\nMa pusti muke, nije im lako od kako su saznali da su osnovani u Albaniji.\nrealno · 18 октобар, 2020 20:27\nMislim da ipak tebe vise boli sto je partizan osnovan u zagebu\nNadrealno · 18 октобар, 2020 21:11\nIpak vas najviše boli što Partizan NIJE osnovan u Zagrebu!!!\nBRAVO LIMENKE · 18 октобар, 2020 19:12\n7 dana ne bi dali gol bez sudije\n7 dana??? · 18 октобар, 2020 19:57\nNe bi ga dali 7 godina!!!\nsamo glinas... · 18 октобар, 2020 19:14\n"Dr",pod hitno na ,he-he,na Haiti!Tamo su i dalje aktuelne vudu čarolije!\nДраган17 · 18 октобар, 2020 19:27\nДа ли мора овако цзв да дође до бода? Играла је боље у већини утакмице али није јој се морао поклонити пенал.\n@Dragan · 18 октобар, 2020 19:57\nNaravno da je moralo, nisu dali gol u derbiju 4 utakmice, ne bi dali jos 4 bez penala.\n11 utakmica · 18 октобар, 2020 22:55\npartizan nije dao gol Zvezdi, od 2001 do 2006 pa sta?\nPedja · 19 октобар, 2020 02:00\nAKo nisi video direktno, da li si pogledao usporeni snimak? Da li si video Jojica koji povlaci otpozadi Sanoga? Jojic se skoro jedini nije ni bunio za penal jer je znao sta je uradio i za to dobio zuti karton. O kakvom poklonu se radi?\nPero · 18 октобар, 2020 19:47\nNije sa nogom već direktan i nameran udarac rukom posle koga bi i amaterski sudija dodelio žuti karton, naravno ne ako bi bio Zvezdin igrač. oni su zaštićeni... !\nRile · 18 октобар, 2020 20:14\nE moj Pero, ne žuti već direktan crveni za Zvezdinog protivnika za istu situaciju.\nzvrk · 18 октобар, 2020 20:03\nMazic, Grujic, Jovanovic, Lukic,Simovic,ranije Obradovic,rumeni DJokic,ali cz NEMA KVALITET da u postenom sudjenju pobedi u derbiju.Analiza 70 ogodisnjak Jokic ,,vidi,, a kamera ne vidi da je bio korner a i faul za penal jer je pre svih Zdjelar fauliran.Tako ce da nam bude do leta sledece godine jer cz i dr. sa Crvene POTERNICE TAKO ODGOVARA A kOKEZA I POD...NE MUVE TKYV, PARTIZANOVCI ZAMUKLI.\nzak · 18 октобар, 2020 21:19\n@zvrk U pravu si,bili ste mnogo bolji, trebali ste dobiti 4,5 razlike ali suđenje kriminalno,nisu vam svirana bar 2 penala,nama sviran izmišljen penal,posjed ste imali mnogo veći što pokazuje vašu dominaciju,šuteva daleko više u gol,mi nismo šutnuli,samo smo bunkerisali tako da smo osvojili nezasluženo bod.Čestitam vam,mnogo ste bolja ekipa.\nStretegija · 18 октобар, 2020 20:12\nse nastavlja, povredi najboljeg!\nTodor strasni · 18 октобар, 2020 22:07\nJeste, krljali su oni i prethodnih nekoliko derbija. Ali ovo danas je bilo nevidjeno. Toliko laktova, povlacenja s ledja, smirglanja kostiju ja nisam vidio ni na najprljavijim juznoamerickim utakmicama. Nevjerovatnih 10 zutih kartona za njih, svi opravdano dosudjeni. Da je Elvis bio malo hrabriji, mirne savjesti je mogao da im da par crvenih i prije tog nesretnog penala. Sanogo, takav tabadzija jos nije trcao ovim nasim livadama.\nRed Star 91 · 18 октобар, 2020 20:16\nPartizan igrao bunker 75 minuta, bez suta u gol.\nKnego · 18 октобар, 2020 21:31\nZvezda je upražnjavala više borilačkih sportova: boks, rvanje, ragbi, mma, itd.\ndjolo · 18 октобар, 2020 23:02\na vi ste kao zadnje strine igrali, misevi,dali gol pa u bunker, i ako padne neka kontra. voleo bih da je bio nepostejci penal da vas jos vise boli\nBidža · 18 октобар, 2020 23:28\nUmalo oko da mu išćera, nesretnik grdni. Ućero mu ceo palac.\nNula. · 18 октобар, 2020 23:57\nNeko za malo ostade bez oka, a taj panj od igraca sanogo dobija crvemi na kraju. Do tada je pet puta zasluzili zutii, a o onim startovima grubijana zvezdinoj ne zelim mi da pisem. U sledecem kolu imaju sklanjalicu I nece biti ovako grubi. Nisi jadnici navikli da oh neko ovako dera, da su brzi od njih I da I'm preti pobedom. Oni igraju u nasoj ping pong ligi samo prijateljske utakmicu.\ngropn III · 19 октобар, 2020 08:53\nželite protivničkog igrača na VMA? kupite SANOGO ! želite višak na terenu ? koristite SANOGO ! za čvrstinu, jačinu britkost vašeg tima SANOGO ! kako da suparnik ostane bez noge ?! samo duel SANOGE ... pre upotrebe osigurajte se sa vašim Savezom i sudijskom organiuacijom radi nedobijanja crvenog kartona i neželjenih posledica odsustvovanja sa terena\nromi · 19 октобар, 2020 14:06\nstrategija i taktika, onesposobi najboljeg i ne boj se crvenog do 94' lepo je to smišljeno, čista magija-\nEvi vrati se · 19 октобар, 2020 20:25\nNe bi ovaj tako tukao po terenu da je na drugoj strani bio Everton. Brzo bi bio postavljen na svoje mesto.\nKole · 19 октобар, 2020 23:14\nPartizan sa Zvezdom igra samo dve utakmice i to je razlog sto ne mozemo da budemo prvaci.Zvezda ima uz sebe sudije a Partizan protiv sebe iste. Uz filijale i sklanjalice ovde nije sigurno da Real moze do titule.Srbija zemlja lopova i prevaranata.\nMika · 19 октобар, 2020 23:20\nZvezda se odnosno .Sto dobro spremila za mec, pesnicu u oko najboljem na terenu, Lakat u glavu najbrzem na terenu uz povlacenje ako ti slucajno pobegne ili prosto se pokosi.Sanogo,Gobeljic,Degenek i Kataji su su odradili zacrtano i sledeim premije, ostali prosecni Sto Stojkovic nije morao da koristi ruke najbolje pokaZzuje zvezdinu dominaciju.


Smitran Auto doo je lider u prodaji i distribuciji starterskih akumulatora u Srbiji. Kompanija je uvoznik i distributer svetski poznatih brendova Energizer i Varta, a takođe raspolaže i paletom registrovanih privatnih brendova među kojima su u Srbiji najpoznatiji Firecell i Mustang akumulatori što našu ponudu čini najširom i najraznovrsnijom u regionu. Smitran Auto takođe razvija segment automotive sijalica i dodatne opreme i predstavnik je robnih marki Mayer i Osram.\nPored prodaje Smitran Auto se u okviru svog sektora ekologije bavi i sakupljanjem otpadnih akumulatora. Ovu poslovnu aktivnost obavljamo u skladu sa zakonima Republike Srbije čiji smo ovlašćeni sakupljač, transporter i skladištar opasnog otpada. To omogućava našim kupcima da sa nama imaju potpuno zaokružen proces nabavke novih i odlaganja starih akumulatora.\nKompanija posluje u skladu sa ISO standardom i poseduje sertifikate koje možete pronaći u fascikli u prilogu:\nKompanija Smitran Auto, koju čini tim radno motivisanih i profesionalno orijentisanih ljudi raspoređenih u sektore logistike, servisa akumulatora i prodaje, obavlja svoju delatnost iz distributivnih centara u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu.\nSmitran Auto nudi najbolja rešenja za male trgovce i servise, korporativne korisnike, javna preduzeća i velike trgovinske lance.


Sve mane anti-doping mera u engleskom fudbalu\nTimovi se sada kažnjavaju ukoliko ne prijave gde borave njihovi igrači.\nU februaru je Engleska fudbalska asocijacija, pod čijom su jurisdikcijom sva testiranja koja sprovodi UK Anti-Doping, izrekla kaznu od 35,000 funti za Mančester Siti zato što u tri navrata nisu prijavili gde im se igrači nalaze. Ovo je navodno deo strožijih mera koje FA počinje da sprovodi u delo. Bornmut je 17. februara takođe bio kažnjen zbog sličnog prekršaja, a 1. februara je čak i Flitvud Taun morao da plati 4,000 funti.\nZanimljivo je da se ove kazne značajno razlikuju od onih sa kojima bi se suočio pojedinac koji počini taj prekršaj, iako klubu i igraču iste obaveze nameću propisi SADA (Svetske anti-doping agencije). Ako bi, na primer, olimpijski takmičar tri puta u 18 meseci propustio da obavesti nadležne organe o svom boravištu – kao što se Sitiju desilo – bio bi kažnjen suspenzijom nastupa do dve godine, baš kao da je bio pozitivan na testu. Isto važi i za pojedinačnog fudbalera koji igra u Premijer ligi, ako bi u tri navrata dao netačne informacije o svom boravištu.\nOva razlika u kaznenim merama za identične prekršaje narušava jedan od osnovnih filozofskih principa SADA, koja teži uspostavljanju istih pravila za ceo svet. Odakle onda toliki raskorak? Da bismo to objasnili, vratimo se na razlog zbog kog se podaci o boravištu uopšte prikupljaju.\nOsnovni princip kaže da bi sportisti, ako bi znali kad se testiranja obavljaju, mogli da koriste nedozvoljene supstance u određeno vreme i u određenim dozama kako bi ipak prošli testiranje. Od 2003., SADA sprovodi nasumična testiranja nezavisno od vremena održavanja sportske manifestacije. Da bi se testiranje sprovelo, opet, neophodno je prvo locirati sportistu. Zato se zahtevaju ažurne informacije o njihovom boravištu.\nPravila se razlikuju na različitim nivoima takmičenja, ali po osnovnom konceptu sportista je uvek dužan da nadležnima javi gde će se u kom trenutku nalaziti za slučaj da oni požele da ga iznenade testiranjem. Obično je obaveza na pojedincu, ali u slučaju fudbala klubovi preuzimaju ovu obavezu. Engleski klubovi izveštavaju FA o terminima treninga, planovima za putovanje, i prijavljenom mestu boravka svakog igrača. U Mančester Sitiju su tri puta menjali raspored treninga, o tome nisu izvestili FA, i zato su bili kažnjeni.\nSve ovo zvuči logično, ali kao i brojni drugi elementi anti-doping mera, funkcioniše bolje u teoriji nego u praksi. SADA postoji upravo da bi uspostavila iste sportske standarde za doping testove širom sveta, ali to ovde nije slučaj.\nDa jeste, Mančester Siti bi bio izbačen iz svih FA takmičenja na godinu-dve zbog prekršaja boravišnih pravila, a to bi bila jedna od najstrožijih kazni ikad izrečenih jednom fudbalskom klubu. Zamislite kakav bi haos izbio da se to primenjuje uvek i na svima u svetu sporta? Umesto toga, FA im je izrekla simboličnu kaznu u iznosu koji vlasnici Mančester Sitija zarade otprilike svake sekunde.\nRaskorak između tretmana pojedinih sportista i fudbalskih klubova „nije idealan", smatra Verner Meler sa Univerziteta Arhus koji se bavi pitanjima dopinga. „Kako predstavnik kluba može da zna gde mu je koji igrač ako neki od njih odluče da odu u bioskop, umesto što sede kod kuće i čekaju da eventualno svrati doping kontrola?"\nSADA nema apsolutnu kontrolu. Primarno im je posao da objavljuju anti-doping propise i spiskove nedozvoljenih sredstava, da izdaju akreditacije laboratorija širom sveta, i da koordinišu regionalne anti-doping organizacije. Izuzevši Olimpijske igre, sama SADA vrlo retko testira ikoga; veći deo ovog posla obavljaju regionalne organizacije koje uzorke zatim šalju u najbliže akreditovane laboratorije. Dakle, iako SADA bira šta sme da se koristi a šta ne, ona ne kontroliše ko se i koliko često testira. Testiranja su skupa, SADA ne može da priušti da na globalnom nivou sve sama radi.\nUmesto toga regionalne organizacije – u ovom slučaju UK Anti-Doping – u saradnji sa regulativnim telima – u engleskom fudbalu to je FA – odlučuju koliko često će se testiranja sprovoditi, i kako će se kažnjavati razni proceduralni prestupi.\nFA sebi daje ogromno diskreciono pravo po pitanju kažnjavanja boravišnih prekršaja. Tehnički, ovo i nije „anti-doping" situacija već više generalna omaška, tako da mogu da izreknu praktično kakvu god kaznu požele, od upozorenja do isključenja. (Ipak, pojedince koji tri puta u 12 meseci ne izveste tačno o svom boravištu suspenduju do dve godine, baš kao što je slučaj i sa olimpijskim takmičarima.)\nLako je zamisliti najgori mogući scenario: klub dopinguje igrača, onda obmanjuje FA po pitanju njegove lokacije, a kad ih tri puta za redom uhvate u laži plate simboličnu kaznu. Ovako nešto bi bili ekstremni slučajevi, ali aktuelni sistem praćenja boravišta u kombinaciji sa retkim nasumičnim testiranjem ipak omogućava sistematski doping.\nProšle sezone je pod okriljem FA bilo obavljeno 2,442 testiranja na doping, iako raspodela nije ravnomerna od lige do lige. U sistem ulazi kako prvi tim svakog kluba, tako i mlađe kategorije i ženske selekcije, pa je matematički nemoguće da su imali pod nadzorom sve fudbalere te godine.\nIako sama cifra 2,442 zvuči visoko, nije u pitanju veliki broj testiranja. Prosečno bi testirali 47 puta nedeljno. Već u prva četiri ranga takmičenja u Engleskoj postoje 92 tima. Čak i kad da su se sva testiranja obavila u ovim ligama i klubovima – a nisu – to izađe negde na po jedno testiranje svake druge nedelje za svaki tim od 25 fudbalera. Čak i ova procena je apsurdno optimistična; stvaran broj je verovatno mnogo niži ako se uračunaju mlađe i ženske selekcije. Kad je testiranje do te mere retko, lako bi bilo uspostaviti ciklus malih doza da bi se uvek pišalo čisto.\nShodno tome, pozitivnih rezultata doping testa u fudbalu jednostavno nema. Sajt FA kaže da je bilo šest prekršaja vezanih za doping od 2012. godine do danas (na 7,745 testova). To je tek 0.077% testova koji rezultuju kaznom, što je negde ravno verovatnoći da će vam člana porodice udariti grom.\nTeško se išta nađe bez testiranja // fotografija Džo Kamporeale / USA TODAY Sports\nVan UK, fudbal statistički ne stoji mnogo bolje. U okviru UEFA takmičenja, odnosno Lige šampiona i Lige Evrope – prikupljeno je 2,388 uzoraka iz sezone 2014/15, a od njih nijedan nije bio pozitivan.\nFIFA baza podataka kaže da je u kalendarskoj godini 2015 bilo testirano 32,632 uzorka širom sveta, od kojih je 70 bilo pozitivno na supstance koje unapređuju performanse (osam ih je bilo pozitivno na kanabis, koji iako zabranjen ne unapređuje performanse). Ko broji, to je procenat uspešnosti od 0.22%.\nPoređenja radi, SADA testiranja olimpijskih takmičara na godišnjem nivou daju pozitivne rezultate u 1% do 2% slučajeva, nekih 4 do 9 puta češće nego u fudbalu. Nepoznato je koliko se u fudbalu zaista koristi doping, ali anonimne ankete ukazale su na to da Olimpijci svesno koriste nedozvoljena sredstva u procentu između 29% i 45%.\nIz svega ovoga, možemo zaključiti ili da se fudbaleri prosto ne dopinguju – uopšte – ili da sistem testiranja ne funkcioniše. Ako se uzme u obzir poslednjih stotinak godina istorije sporta, jasno je da je zaključak broj dva mnogo verovatniji. Zašto je onda, čak i po niskim standardima doping testiranja, ono u fudbalu posebno neefikasno?\nSportske organizacije su motivisane da kažnjavaju doping samo ako javnost, odnosno sponzori, smatraju da je doping problematičan. U evropskom fudbalu, malo ko bi rekao da doping predstavlja problem. Naprotiv, moglo bi se reći da je uz promenu ishrane i treninga upravo doping učinio igru bržom i zanimljivijom – igrači su sposobni da trče duže i češće, pa su rasporedi takmičenja sve gušći.\nNe isplati se da FIFA ili FA ili bilo koje drugo regulativno telo pokuša da zavede red kad je u pitanju korišćenje sredstava za unapređenje performansi. Slično kao što iz MLB nisu hteli da suzbiju korišćenje steroida u sred houm ran ere. Brend bi samo bi oštećen, a gnev moralizatora bio bi nekontrolisan.\nTako se vraćamo na boravišne prekršaje. Simbolične kazne ilustruju sa koliko želje FA uopšte pokušava da uđe u trag korisnicima dopinga. Jasno se vidi nemara sa kojim se nadležni organi bave procedurama doping kontrole. Klubove mrzi da ažuriraju informacije o lokaciji igrača, a savez mrzi da ih ozbiljno kažnjava pa ih pušta da se izvuku. Uvek je ista priča sa dopingom – nikome ništa ne smeta, sve dok odjednom ne počne svima strašno da smeta.\nGlavna fotografija Dan Hamilton // USA TODAY Sports


Stravična povreda centra BIH: Prelom noge u finišu, iznijet na nosilima (VIDEO) | Kodex.ME\nStravična povreda centra BIH: Prelom noge u finišu, iznijet na nosilima (VIDEO)\nKošarkaš Portland Trejlblejzersa Jusuf Nurkić doživio je tešku povredu lijeve noge i za njega je ova sezona gotova.\n26. 03. 2019 - 09:16 Autor: Kodex\nPortland je pobijedio Bruklin posle dva produžetka, rezultatom 148:144.\nNurkić je bio najefikasniji sa 32 poena, Lilard je imao jedan manje, Kari je postigao 20, a Rodni Hud 18. U poraženom sastavu Dianđelo Rasel postigao je 39 poena.\nCentar Bosne i Hercegovine igrao je fenomenalnu utakmicu protiv Bruklina, ali je u produžetku loše naskočio i kost je pukla.\nNurkić je doživio jednu od najtežih povreda u poslednjih nekoliko godina i spada u rang one koju je pretrpio bek Bostona Gordon Hejvord.\nKoliko je zastrašujuća povreda bila govori to da su košarkaši na oba kraja terena bili, malo je reći, zatečeni i u šoku. "Bosanskoj zvijeri" brzo su stigle podrške širom NBA lige i svi se nadaju da će se na teren vratiti jači nego ikad.\nNurkić je za 34 minuta ostvario učinak od 32 poena, 16 skokova, pet asistencija i četiri blokade. Do sada je igrao najbolju sezonu u karijeri i veoma je tužno što je doživio ovako tešku povredu.\nJusuf je brzo iznijet s nosilima i prebačen je u lokalnu bolnicu. Trener Portlanda Teri Stots rekao je da je ovo veoma razarajući trenutak za njegovu ekipu.\nJak zemljotres pogodio Tursku: 7 osoba stradalo, nekoliko zatrpanih pod ruševinama(VIDEO)\n23. 02. 2020 - 09:57 | Svijet\n22. 02. 2020 - 19:30 | Region\n12. 02. 2020 - 12:12\n10. 02. 2020 - 21:12\nKobi Brajant i njegova ćerka neće imati sahranu, umjesto komemoracije "proslava života"\n08. 02. 2020 - 19:14


Na marginama: Manjine i mediji u jugoistočnoj Evropi | MC_ONLINE\nEdin Hodžić i Tarik Jusić\nMediacentar Sarajevo, u saradnji sa Centrom za društvena istraživanja Analitika, objavio je u prvoj polovini 2010. godine zbirku istraživačkih tekstova o odnosu manjina i medija u jugoistočnoj Evropi pod naslovom: „Na marginama: Manjine i mediji u jugoistočnoj Evropi“, koju su priredili Edin Hodžić, glavni istraživač Analitike i Dr. Tarik Jusić, programski direktor Mediacentra Sarajevo i direktor Analitike.\nTekst „Srbi kao prijetnja: Prikaz srpske manjine u kosovskim novinama na albanskom jeziku“ autorice Helene Zdravković-Zonta istražuje odnos većinskih albanskih medija na Kosovu prema srpskoj manjinskoj populaciji koristeći se kritičkom analizom diskursa Teun A. van Dijka i relevantnim teorijama etničkih konflikta. Ova analiza ukazuje na odustvo istinske predanosti pomirenju i integraciji u diskursu albanskih medija o srpskoj manjini na Kosovu. Davor Marko u svojoj studiji „Mediji i manjine u Bosni i Hercegovini“ o reprezentaciji manjina u medijima pokazuje da država BiH ne ispunjava ni minimalne uvjete za adekvatan pristup manjina medijima.\nTekst Zhidasa Daskalovskog „Mostovi koji dijele: Mediji i manjine u Makedoniji“ analizira reprezentaciju Albanske manjine u Makednoskim mainstream medijima, pokazujući da konsocijacijska struktura medijskog sistema ne uspijeva eliminisati polarizirajući, centrifugalni medijski diskurs i smanjiti etničke tenzije u simboličkoj, diskursivnoj ravni.\nPublikaciju u .pdf verziji možete preuzeti ovdje.


SKINULI KRST, PALA ZA PAR MINUTA: Bagerom srušena crkva kod Bratunca (VIDEO) | Region\nSKINULI KRST, PALA ZA PAR MINUTA: Bagerom srušena crkva kod Bratunca (VIDEO) | Mondo.Me Prod\nSKINULI KRST, PALA ZA PAR MINUTA: Bagerom srušena crkva kod Bratunca (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n05.06.2021. / 14:18\nAutor Jovana Raičević Izvor mondo.rs 05.06.2021. / 14:18\nIzvor: YouTube/Printscreen/TV Podrinje - BiH\nKako su prenijeli tamošnji mediji, pošto je sa crkve uklonjen niži od dva krsta, bager ju je srušio za samo nekoliko minuta.\nIz Tužilaštva BiH je saopšteno da je postupajući tužilac, koji radi na predmetu za neizvršenje presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, posle zahtjeva za informacije od Vlade Republike Srpske i nadležnog ministarstva o preduzetim aktivnostima, dobio informaciju da su radovi na uklanjanju crkve počeli danas.\n"Nakon što je Tužilaštvo BiH formiralo predmet za neizvršenje odluke Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u vezi izmještanja crkve u Konjević Polju, iz dvorišta Fate Orlović, postupajući tužilac zatražio je od nadležnih institucija informaciju o preduzetim aktivnostima, s obzirom na rok za izvršenje presude", navedeno u saopštenju Tužilaštva.\nUMRLI SU ZAGRLJENI: Bili su najljepši par Sarajeva, a njihova sudbina je najtužnija ljubavna priča koju ste čuli!(VIDEO)\nCio Balkan zaprepašćen!\nUZNEMIRUJUĆI SNIMAK STRAVIČNOG VRŠNJAČKOG NASILJA U JAJCU: Djevojčica tuče vršnjakinju, a ostala djeca snimaju i psuju\nSrpska pravoslavna crkvena opština crkvu je izgradila na imovini koju je u vrijeme rata u BiH Fata Orlović morala da napusti, zajedno sa sedmoro djece i mužem, koji je nastradao u ratu.\nEvropski sud za ljudska prava je 1. oktobra 2019. donio presudu kojom se nalaže da Bosna i Hercegovina mora ukloniti crkvu.\nVlasti RS ranije su najavljivale da će crkvu izmjestiti sa tog prostora na neku drugu lokaciju, a ne da će biti srušena.\nIzvor: TV Podrinje - BiH\ncrkva Bosna i Hercegovina


Magazin Intermezzo – Otvoreno evropsko prvenstvo “Banjaluka – Vrbas 2011″\nOtvoreno evropsko prvenstvo “Banjaluka – Vrbas 2011″\nSvečanim defileom kroz centar Banjaluke i ceremonijom na Trgu Krajine sinoć je otvoreno Evropsko prvenstvo za juniore i seniore u kajaku i kanuu na divljim vodama “Banjaluka-Vrbas 2011″ koje je okupilo 458 takmičara iz 26 zemalja.\nMinistar porodice, omladine i sporta Republike Srpske (RS) Nada Tešanović izjavila je prilikom otvaranja da je ovim događajem Evropa došla u Banjaluku, jer se sportom stvaraju nove veze, uz očekivanje da će se ovakva dešavanja u gradu na Vrbasu nastaviti.\n“Želim najboljima da osjete žar pobjede i ljepotu Vrbasa. Danas je ovdje najveći broj sportista iz 26 zemalja koji će nakon završetka takmičenja širiti glas o ljepoti Banjaluke”, rekla je Tešanovićeva.\nGradonačelnik Banjaluke Dragoljub Davidović uputio je takmičarima želje da postignu što bolji rezultat i izrazio zahvalnost Evropskoj kajak-kanu federaciji na ukazanom povjerenju Banjaluci za organizovanje ovog takmičenja.\n“Svima koji ovih dana borave u Banjaluci kao gradonačelnik i predsjednik Organizacionog odbora takmičenja želim srdačnu dobrodošlicu i prijatan boravak u našem gradu”, poručio je Davidović.\nPredsjednik Evropske kajak-kanu federacije Albert Vuds izjavio je da su među 458 takmičara na evropskom prvenstvu i budući olimpijski prvaci.\n“Želim da se zahvalim ljudima u Banjaluci koji su dozvolili ovu `invaziju` sportista u naredna četiri dana”, rekao je Vuds koji je proglasio prvenstvo otvorenim.\nU nastavku ceremonije otvaranja okupljene građane Banjaluke na Trgu Krajine zabavljala je grupa “Elemental”.


uštede - Ozonpress :: internet portal\nČlanovi Gradskog veća i odbornici Skupštine grada uskoro bi mogli da na sednice dolaze sa laptopovima ili tabletima. To bi trebalo da doprinese uštedi u štampanju materijala za sednice Gradskog veća i Skupštine grada. Kako se čulo na poslednjoj sednici Gradskog veća, samo prošle...


VOZIO 185 KM NA SAT Mladić divljao sa na putu sa probnom dozvolom - Srpskainfo\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, zaustavili su presretačem sinoć na auto-putu Šid-Beograd, u Novom Beogradu, dvadesetogodišnjeg vozača automobila BMW koji je upravljao vozilom brzinom od 184,4 kilometra na čas.\nMladić je vozio brzinom od 184,4 kilometra na čas na dijelu puta gdje je brzina kretanja vozila ograničena na 80 kilometara na čas, što predstavlja nasilničku vožnju.\nPrekršajni sud u Beogradu osudio je učinioca prekršaja na kaznu rada u javnom interesu u trajanju od 280 časova i novčanom kaznom od 150.000 dinara. Takođe, njemu je izrečeno 18 kaznenih poena i zaštitna mjera zabrane upravljanja motornim vozilom u trajanju od 12 mjeseci, piše Blic.\nHronika bahati vozač Brza vožnja policija probna vozačka dozvola\nMuškarac vozio 241 km/h kroz Hrvatsku\nPOLICIJA ZAUSTAVILA BAHATOG VOZAČA Vozio 206 kilometara na čas i hvalio se na društvenim mrežama\nPolicija uhapsila bahatog muškarca: Vozio sa 3,12 promila alkohola u organizmu\nPIJAN I DROGIRAN Policija zaustavila muškarca zbog nasilničke vožnje


Reagovanja na Obamin govor ruskim diplomcima u Moskvi\nU govoru koji je na kraju svoje posete Rusiji održao u visokoj Novoj ekonomskoj školi, u Moskvi, američki predsednik Barak Obama rekao je diplomcima te škole da budućnost pripada njima. Bila je to standardna fraza, koja se pojavljuje u svakom govoru povodom podele diploma visokoškolcima, ali Obama joj je pridodao i poruke o siromaštvu, nuklearnom oružju, nacionalnom suverenitetu i vladavini zakona.\nPredsednik Obama je rekao diplomcima visoke ekonomske škole da su oni poslednja generacija rođena u svetu obeleženom hladnoratovskim podelama, opasnošću od nuklearne konfrontacije i nadmetanju između Sjedinjenih Država i Rusije, u svemu - od sportova do istraživanja svemira. Ali on je odbacio ideju da su te dve zemlje osuđene da budu protivnici.\n"To je razlog što se zalažem za resetovanje odnosa između Sjedinjenih Država i Rusije. Ovo mora da bude nešto više od svežeg početka između Kremlja i Bele kuće, iako je i to važno, i ja sam u tom smislu imao odlične razgovore sa vašim predsednikom i premijerom. Američki i ruski narod moraju neprestano da se trude da identifikuju zajedničke interese i proširuju dijalog i saradnju, koji mogu da popločaju put ka progresu," rekao je Obama.\nObama je rekao da ne želi da definiše ruske interese, ali je izneo neke američke: sprečavanje širenja nuklearnog naoružanja, nanošenje poraza nasilnički raspoloženim ekstremistima i globalni prosperitet. On je, međutim, primetio da mnoga očekivanja o miru i napretku posle Hladnog rata nisu ispunjena.\nProfesor Nove ekonomske škole, Oleg Zamulin, rekao je za Glas Amerike da se slaže sa Obamom da ogromno bogatstvo, stvoreno po okončanju Hladnog rata, nije ukinulo rasprostranjeno siromaštvo.\n"Ne bih rekao da svi Rusi bolje žive nego pre 20 godina. Ali mislim da zemlja generalno stoji bolje, jer smo na dobrom putu. Da nismo započeli reforme, da nismo pokrenuli tržišne, ekonomske i demokratske promene, mislim da bi bila u daleko gorem stanju nego danas," rekao je Zamulin.\nZamulin kaže da je predsednik Obama snažno i otvoreno govorio o potrebi vladavine zakona i građanskog društva u Rusiji, ali da nije pominjao nikakva imena. Umesto toga, američki predsednik je obećao američko-rusku saradnju u oblasti novih izvora energije i borbe protiv klimatskih promena. On je takođe primetio da vlade mogu da podstiču tu saradnju, ali da je ostvaruju pojedinci.\n"Najveći resurs svake zemlje u 21. veku ste vi. Ljudi. Posebno mladi ljudi. Zemlja koja iskoristi taj potencijal biće uspešna, ali taj uspeh zavisiće od ekonomije koja funkcioniše u okviru vladavine zakona. Kako je predsednik Medvedev ispravno rekao, zreo i efikasan pravosudni sistem je jedan od uslova za trajni ekonomski razvoj," rekao je američki predsednik.\nU svom govoru diplomiranim studentima moskovske Nove ekonomske škole, Obama je rekao da se njihovi životi poklapaju sa erom preobražaja u Rusiji, posle nestanka starih sovjetskih političkih i ekonomskih ograničenja. On je rekao da budućnost Rusije ili američko-ruskih odnosa još nisu saasvim jasne. O tome će, rekao je on, odlučivati ruski diplomci i drugi članovi njihove generacije u Americi i ostatku sveta.\nJedan od onih koji su odbranili magistarski rad iz ekonomije, Anton Smislov, rekao je za Glas Amerike da nova generacija u Rusiji već radi na unapređenje zemlje.\n"Neki od ovih diplomaca već rade u Ministarstvu za ekonomski razvoj. Nadam se i prilično sam siguran da će imati dobre karijere i da će znanje dobijeno u ovoj školi primeniti za dobro Rusije i čitavog sveta," rekao je Smislov.\nPredsednik Obama je rekao da je u vreme kada je rođen rasna segregacija još bila zakon u Americi, dok je pre 100 godina Rusijom vladao car, a u Evropi postojale mnoge imperije. Anton Smislov kaže kako se slaže da je vreme imperija prošlo i da Rusija mora da se usredsredi na razvoj sopstvene nacije.\n"Ne razumem neke akcije sadašnje vlade. Možda nam se ne sviđa što neko pokušava da utiče na Ukrajinu i Gruziju, ali ako je nezavisnost zaista dobra za sve zemlje, onda one moraju da budu nezavisne i od Rusije i od Sjedinjenih Država," rekao je Smislov.\nRusija se snažno protivi širenju NATO saveza i učlanjivanju Ukrajine i Gruzije u tu alijansu. U svom govoru, Obama je primetio da zemlje mogu da se učlane u NATO samo ako to podržava većina njihovih stanovnika, da moraju da sprovedu reforme i pristanu da učestvuju u misijama alijanse.\nNa kraju, on je izneo viziju budućnosti koja bi mogla da se izgradi ako Amerikanci i Rusi odbiju da se opterećuju starim preprekama i sumnjama. Zajedno, rekao je on, naše dve zemlje mogle bi da grade svet u kome bi sila služila u ime napretka.


„Spajanje bolnica bilo je spinovanje jer je prezime Izetbegović interesantno javnosti“ | Sarajevograd.INFO - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ „Spajanje bolnica bilo je spinovanje jer je prezime Izetbegović interesantno javnosti“\nU Temi jutra Novog dana gost je bio Elmedin Konaković, premijer Kantona Sarajevo, koji je za N1 potvrdio da je trenutno najveći problem KS vodosnadbijevanje, kakvog nemaju ni zemlje trećeg svijeta, te da spajanja Opće bolnice “prim. dr. Abdulah Nakaš” sa Kliničkim centrom univerziteta u Sarajevu neće biti, prenosi novinska agencija Patria.\n-Status bolnica je isti kao i ranije. Nikakve fuzije neće biti, a ovdje je bilo medijskog spinovanja jer je prezime dr. Izetbegović bilo interesantno javnosti.\n-Ja sam premijer Vlade koja je investirala desetine miliona u tu bolnicu, a po zakonu se taj kapital ne može prebaciti na treće lice. Postoje mediji koji su dali značaj ovoj informaciji, fuzija nema. Vlada prati situaciju i u KCUS, čiji rad finansira 75 posto, a u upravnom odboru ima dva od 11 ljudi, tako da tamo ne može donositi neke tako velike odluke, kazao je Konaković, ponovivši da osim pojedinaca, i neke stranke su iz istih razloga davali pogrešan značaj tom navodnom spajanju bolnica.\n-Sve je transparentno, i građani će znati, dodao je on.\nRazumljivo je da premijer Konaković daje ovakve izjave, ali je očigledno zaboravio da postoje dokumenti, ali i ljekari i medicinsko osoblje iz Opće bolnice koji znaju odlično da je plan spajanje Opće bolnice i UKCS-a bio ideja dr. Sebije Izetbegović, piše agencija Patria.\nThis post has been seen 569 times.\nnedim | Bosna i Hercegovina, Slider, Vijesti | 3. Februara 2016. 12:28\nSarajevo: Opljačkao prijatelja i istjerao ga iz stana


eKapija | Sami kače zvezdice - šta donosi predloženi pravilnik o kategorizaciji hotela\nIzvor: Novosti | Utorak, 02.02.2010.| 11:54\nSami kače zvezdice - šta donosi predloženi pravilnik o kategorizaciji hotela\nHoteli će sami procenjivati koliko "zvezdica" treba da okače na tablu ispred ulaza. U tome će im pomoći formular sa tačno navednim brojem bodova koje nosi svaka usluga. Ovo samoocenjivanje, svakako, neće proći bez provere, jer će turistički inspektori na terenu proveriti da li su se hotelijeri "okitili" pravim brojem "zvezdica".\nOve novine donosi predlog pravilnika o kategorizaciji hotela, čiji autori navode da će biti daleko stroži od važećeg. Predloženim dokumentom, na primer, isti standardi biće propisani za nove, ali i za ranije izgrađene hotele.\nDržavni sekretar za turizam Goran Petković objašnjava da je najviše odredaba važećeg Pravilnika posvećeno tehničkim elementima hotela, kao što je protivpožarna zaštita, širina hodnika, kvadratura soba, udaljenost aerodroma... Prema novom, i kvalitet usluga će značajno uticati na broj "zvezdica".\n- Najveći problem je što većina hotela u Srbiji ima dve "zvezdice" i zato treba da promene strukturu i dobiju bar još jednu, dok na najvažnijim turističkim lokacijama treba da se izgrade luksuzni objekti - kaže Petković.\nPrema njegovim rečima, potrebna je bolja saradnja hotelijera, kongresnih biroa i turističkih organizacija oko strategije prodaje. Hoteli su, u proseku, popunjeni 29 do 35 odsto, a fiksni trošak zahteva da hotel bude popunjen 50 i više odsto.\n- Mali broj hotela ima dodatne usluge, poput frizera, masaže, rekreacije ili bazena. Zato će kreditna sredstva ove godine biti dostupna i za prilagođavanje hotela novom pravilniku - zaključuje Petković.


U Vranju stagnira broj prvih pregleda i hospitalizovanih - JuGmedia\nU kovid ambulanti ATD tokom jučerašnjeg dana obavljen je 171 pregled, od kojih je 95 prvih. Uzorkovana je krv kod 110 osoba i sačinjena su 64 RTG pluća. Urađeno je 108 antigenskih testova, od kojih je 61 pozitivan na korona virus i dijagnostikovana je bronhopneumonija kod 19 osoba.\n“U kovid bolnicama Zdravstvenog centra Vranje hospitalizovano je 108 osoba. Od tog broja 97 je pozitivno na korona virus, 95 ima bronhopneumoniju, dok je na kiseoniku 58 pacijenata, saopštio je Krizni štab.\nNa bolničko lečenje primljeno je 8, a otpušteno 7 pacijenata, od kojih je jedan transportovan za Kruševac. Trenutno su u kovid bolnicama ZC Vranje 52 slobodne postelje.


FOTO Mostar: Projekat "Ženska strana uspjeha" okupio uspješne dame iz Hercegovine | Hercegovina.Info\nFOTO Mostar: Projekat "Ženska strana uspjeha" okupio uspješne dame iz Hercegovine\nkazala je Meliha Gekić Lekić direktorica Poslovnog inkubatora Tehnološkog parka Intera prva od pet uvodničarki koje su svoju priču podijelile sa brojnim okupljanim uzvanicima na III. i posljednjem okruglom stolu projekta „Ženska strana uspjeha", održanom sinoć u Mostaru.\nProjekt ''Ženska strana uspjeha'' provodi se tijekom 2013. godine na području Hercegovine i za cilj ima jačanje svijesti o ženskom poduzetništvu i liderstvu. Projektom upravlja Udruga za promicanje kvalitete življenja Plus i financiran je iz FIGAP programa Agencije za ravnopravnost spolova.\n''Žena strana uspjeha'' predstavila je 17 uspješnih žena iz Hercegovine, a na trećem Okrugolom stolu njih pet je podijelilo svoju priču o spjehu: Meliha Gekić Lekić, direktorica Poslovnog inkubatora Tehnološkog parka Intera, Lana Anić, dizajnerica i osnivačica nakita Heart.it i linije odjeće Zola, Ana Ćavar, glavna urednica portala Modamo.info, Monia Pivić, suvlasnica InoveDecor, te Željka Žulj, direktorica agencije Verbum.\n''Posao sam treba stvarati, ne treba se bojati neuspjeha. Kada jednom nešto ne uspije, treba pokušati ponovo. To su samo izazovi pred nama i možemo ih riješiti čim krenemo'', kazala je Lana, koja je za godinu i pol dana od osnivanja brenda svoj nakit prodala u više od 10 zemalja u svijetu.\n''Teško je bilo pokrenuti posao, ali mi smo sebi zacrtali neki cilj i bili smo spremni na odricanja i slijedili smo svoj put da ostvarimo postavljene ciljeve. Bilo je strašno, pogotovo prva godina, ali prve godine smo bili svjesni da ne očekujemo ništa, kasnije se posao proširivao, rastao, a i tako i mi'', kazala je u uvodnom izlaganju Monia Pivić, suvlasnica InovaDecor tvrtke koja se bavi uređenjem prostora i događaja, ističući kako je tek sada svjesna koliku hrabrost su ona i suprug zajedno sa partnerima Tatjana i Mario Čuljak imali kada su pokretali tvrtku InovaDecor.\nAna Ćavar, glavna urednica portala Modamo.info, je rekla kako je zaista došlo vrijeme da se priča o poduzetništvu u BiH. Ana je rekla kako su za uspjeh važani rad i upornost, te kako je izazovno biti mlada poslovna žena u današem društvu.\n''Izazovno je biti mlada poslovna žena u današnjem društvu. Morate naći neke zanimljive načine da cijela\npriča opstane, da se razvija, da ne bude samo svrhishodna, nego da ima nešto opipljivo za što se možete uhvatiti. Modamo.info je to uspjela kroz festival dizajna Modamo.kreartiva, koji je održan dvije godine zaredom, a treći je u nastajanju, te će sigurno zahvaljujući našim posjetiteljima i onima koji vjeruju u taj projekt biti sve bolji i bolji'', rekla je Ana i najavila otvaranje prve modne trgovine u kojoj će na jednom mjestu biti omogućena kupovina proizvoda mladih kreativaca, a što je iznjedrio modamo.kreARTiva festival.\nVlasnica agencije Verbum Željka Žulj je rekla kako je na početku osnivanja svoje agencije bila u minusu, suočavala se sa nedostatkom novca, pretjeranom administracijom, no kada je vidjela rezultate koje je postigla iz godine u godinu zaboravila je na probleme koje je imala u organizaciji.\n''Udruga Plus je sastavljena od mladih i energičnih ljudi spremnih za nove izazove i ideje, ljudi koji svojim znanjem i radom žele pružiti svoju skromnu pomoć zajednici, a samim tim i sebi. Jedna od tih pomoći je upravo i ovaj projekt za kojeg se nadam da ćemo svi izvući pozitivne priče i pouke. Važno je istaknuti da sudionice projekta nisu birane po imovniskom kartonu i drugim manje bitnim kriterijima sastavljenim s aspekta zdravog uma sistema vrijednosti, već su birane isključivo po postignutom uspjehu u svom životu'', rekao je Adi Đukić predsjednik udruge Plus.\nPored pet uspješnih dama, koje su se predstavile na ovom Okruglom stolu, nositeljice projekta ženska strana uspjeha su i Ivana Vidmar, urednica Jutarnjeg programa BHT1, Emica Ćorić vlasnica laboratorija za vantjelesnu oplodnju 'IUNO', Helena Bilić direktorica kompanije 'Euromerc', te osnivačica 'Cvijetak zanovijetaka' i 'Lola.teesa', Marijana Čolak vlasnica frizerskog salona 'Studio M', Olivera\nJuričić diplomirana pravnica u HT Mostaru i vlasnica vinarije 'Gangaš', Irena Pehar, diplomirana pravnica i odvjetnica, Ema Badžak vlasnica restorana 'MM',Biserka Krešić direktorica GJ Mostar Centralne banke BiH, Anela Lovrićčlanica Uprave AvaCom Group d.o.o., Snježana Marijanović glazbenica i profesorica njemačkog jezika, te izvršna direktorica u 'Ferosirovini' i Majda Stojanov diplomirana pravnica, menadžerica za odnose s javnošću u CCI-ju.\nProgram za implementaciju Gender akcionog plana BiH (FIGAP program 2009-2014), rezultat je saradnje Agencije za ravnopravnost spolova BiH - Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BIH, Gender Centra Federacije BiH i Gender centra Republike Srpske, a njegov je cilj da osigura održivu provedbu Gender akcionog plana Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik Bosne i Hercegovine" br. 41/09). Program podržava grupa međunarodnih donatora koju čine vlade: Kraljevine Švedske, koju predstavlja Ambasada Kraljevine Švedske u Bosni i Hercegovini, putem razvojne agencije SIDA, Republike Austrije, koju predstavlja Ambasada Republike Austrije u Bosni i Hercegovini, putem razvojne agencije ADA, Velike Britanije, koju predstavlja Britanska ambasada u Bosni i Hercegovini, putem razvojne agencije DFID i Švajcarske Konfederacije, koju predstavlja Švajcarska ambasada u Bosni i Hercegovini, putem razvojne agencije SDC."\nMostar okrugli stol ženska strana uspjeha


Kako odabrati monolitni polikarbonat - tehničke - Blog o popravci\nKako odabrati monolitni polikarbonat - tehničke\nU građevinarstvu se staklo tradicionalno koristi za stvaranje prozirnih struktura. Međutim, tehničke karakteristike ovog materijala nameću određena ograničenja u upotrebi. Krhljivost i mala čvrstoća stakla ograničavaju njegovu upotrebu u nepovoljnim vremenskim uslovima. Alternativa staklu postala je čvrsta polikarbonatna, izdržljiva, lagana, prozirna plastika. Veoma je otporan na mehanička oštećenja, hemijska jedinjenja, pad temperature, stoga se koristi unutar i izvan prostorija za stvaranje unutrašnjih predmeta, zastakljivanje, zgrade za zgrade, krovove za gazebose. U ovom članku ćemo opisati šta se proizvodi, koje vrste ovog materijala postoje i kako se koriste.\nSastav i vrste\nMonolitni polikarbonat - moderan polimerni građevinski materijal, koji ima visoku svjetlost. Otkrili smo ovo korisno jedinjenje, slučajno slučajno, sintezom lekova za olakšanje bola. Naučnici su primetili da prozirna, poput stakla, nusprodukt ove reakcije ima veliku mehaničku čvrstoću, a takođe ne reaguje sa najagresivnijim hemikalijama. Bisfenol A, koji je osnova kompozicije, dobija se kondenzacijom acetona i fenola, jeftinih, dostupnih komponenti. Odlične tehničke karakteristike i niski troškovi proizvodnje omogućili su korištenje polikarbonata u mnogim područjima izgradnje. Ovaj materijal je dostupan u dva oblika:\nStan. Ravni materijal je prozirni list pravougaonog oblika bez izražene površinske topografije. Koristi se za zastakljivanje, stvarajući prozore ili unutrašnje predmete.\nWave. Monolitni polikarbonat talasa takođe se zove plastični škriljevac, uglavnom je za konstrukciju prozirnih krovnih greda, nadstrešnica, nadstrešnica. Osobine ovog materijala mogu efikasno odvoditi vodu sa nagiba.\nVažno je! Monolitni polikarbonat se može koristiti za spoljnu i unutrašnju konstrukciju. Tehničke karakteristike ovog materijala stvaraju od njega dizajne složenog oblika. Kvalitet proizvoda regulisan je TU 6-19-113-87, u ovom regulatornom dokumentu opisuje njegova glavna svojstva: čvrstoća, otpornost na temperaturu, jačinu udarca.\nMaterijal od polikarbonata - to jest, proizveden je uglavnom u obliku listova različitih boja. Da biste pojednostavili rad s njim, potrebno je izabrati najprikladnije za montažne dimenzije. To nije lako učiniti, pošto su proizvodi proizvedeni prema standardnim dimenzijama zbog proizvodnog procesa. Monolitni karbonat ima sledeće karakteristike:\nStandardna širina polikarbonatnog ploča je 205 cm, svaka marka ovog materijala dostupna je samo od te veličine.\nStandardna dužina lista monolitnog polikarbonata je 303 cm, ali na zahtjev proizvođači proizvode drugu veličinu bez promjene širine.\nDebljina polikarbonatnog monolitnog tipa je 2-12 mm. Izabrati što je debljina materijala pogodna za specifične uslove korišćenja je prilično jednostavna. Kako deblji materijal ima veću čvrstoću i nižu toplotnu provodljivost.\nJedan kvadratni metar polikarbonatnog monolitnog tipa je 800-3500 grama u skladu sa debljinom materijala, što ga čini jednim od najlakših krovnih premaza.\nIzrađen je u obliku prozirnog, proziranog, kao i matiranog lista, tako da je moguće izabrati odgovarajući materijal sa željenim koeficijentom prenosa svjetlosti i bilo kojom bojom.\nObratite pažnju! Prilikom kupovine polikarbonata od kupca nije moguće odabrati veličinu materijala. Ova karakteristika je povezana sa proizvodnim procesom, jer ekstruder koji se koristi za proizvodnju ove plastike ima ograničenje širine. Prema tome, nemoguće je stvoriti polikarbonat širu od 205 cm. Ovaj materijal nema ograničenja na dužinu ploče. To vam omogućava da proizvodite monolitnu polikarbonatnu veliku dužinu u obliku rolni.\nKada proizvođači opisuju karakteristike performansi polikarbonata, njegova svojstva se upoređuju s silikatnim staklom. Štaviše, ovaj pristupačni materijal koristi samo ovo poređenje. Monolitni polikarbonat je jeftiniji, jači, lakši, a također izdržljiviji od silikatnog stakla, inače ne bi mogao da se takmiči sa tim na tržištu građevinarstva. Ima sledeća korisna svojstva:\nOtpornost na toplotu. Održava temperature u rasponu od -50 / + 120 stepeni. Visoka otpornost na mraz i tolerancija na visoke temperature omogućavaju korišćenje prozirnog polikarbonata za izgradnju vanjskih struktura čak iu ekstremnim klimatskim uslovima.\nHemijska otpornost Ne reaguje sa većinom poznatih potencijalnih hemikalija. Izuzeci su amonijak, dietil alkohol, butil acetat, metil alkohol.\nMehanička snaga. Ako izaberete između stakla i polikarbonata, drugi materijal je otporniji na mehaničke napore. Savija, ali ne prelomi čak i pod uticajem intenzivnih opterećenja.\nLagan. Kvadratni metar stakla teži dvostruko više od polikarbonata istog područja, tako da se koristi tamo gdje nije moguće kreirati kapitalne strukture podrške.\nProtivpožarna sigurnost. To je samogasiv materijal, što znači da pri normalnom sadržaju kiseonika u vazduhu ne polazi gorionik.\nDug vek trajanja. Ako izaberete kvalitetan, prozirni materijal, onda može poslužiti više od 10 godina. Tokom ovog vremena neće se srušiti, već samo smanjiti transparentnost za 6-10%.\nProizvođači prilikom korišćenja polikarbonata spolja preporučuju da obratite pažnju na činjenicu da pod uticajem ultraljubičastog leka postaje oblačno sa vremenom. Da bi se povećale zaštitne osobine materijala, na površinu koja se okreće sunčevoj strani nanosi se posebni filmovi ili formulacije.\nZbog visoke čvrstoće, male težine, dugog veka trajanja i pristupačne cene, monolitni polikarbonat postaje široko rasprostranjen, delimično zamenjujući staklo u brojnim građevinskim operacijama. Koristi se u sledećim oblastima:\nTransparentan polikarbonat se koristi za arhitektonsko zastakljivanje administrativnih i poslovnih objekata, škola, banaka, kancelarija, jer ovaj obojeni materijal ima visok dekorativni potencijal.\nSigurnosno zastakljivanje u prostorijama sa posebnim namenom (popravne ustanove, bolnice, sportski kompleksi).\nStvaranje antivandalskih struktura od javnog značaja (znakovi, prometne oznake, reklamne ili informacione ploče).\nIzgradnja barijera za buke uz prometne puteve ili autoputeve.\nIzgradnja krova. Polikarbonat se koristi za kreiranje lučnih krovnih konstrukcija za šupe, gazebove, nadstrešnice i terase.\nPolikarbonat ima visok potencijal za upotrebu u mnogim oblastima izgradnje. Visoka čvrstoća, niski troškovi i dug vek trajanja ovog materijala omogućavaju vam da smanjite troškove proizvodnje, ako ga izaberete umesto krhkog i kratkotrajnog stakla.\nПредыдущаяPo 2 ograda - najbolja opcija za ogradu velikih površina\nСледующаяArmirane betonske podne ploče: tehničke karakteristike\nJeftine drvene kuće - prednosti, mane i poređenje sa drugim\nKako odabrati linoleum za kuću\nNa koji sprat možete odabrati: parket ili laminat\nBetonsko brušenje. alati i priprema površine\nŠta raditi ako je toalet zatvoren\nSidro za aerated concrete - karakteristike, vrste i svrhu\nKako razblažiti alabaster\nSama metalna vatrovina\nGips od betonskih prstena na dacha: princip rada. redosled\nGrejni kabl za beton: zahtjevi i parametri žice. instalacija\nAsfaltne mešavine betona: svi njihovi tipovi, sorte i\nMat prtljažnik za udobnost vašeg doma


Fudbalski savez Kosova - Sportal\n17:42 - 18.01.2020\n19:52 - 18.10.2019\n17:12 - 09.10.2019\n23:41 - 08.10.2019\nMada su čelni ljudi FS tzv. Kosova tvrdili kako im nikada nije stiglo pismo FIFA o tome da duel Crvene zvezde i Trepče treba da se igra na Kosmetu, stigao je dokaz koji potvrđuje suprotno.\n16:40 - 19.09.2019\nPolitika nikako ne bi trebalo da utiče na sport, pogotovo da ga ugrožava i ograničava na čemu intenzivno poslednjih dana radi Fudbalski savez takozvanog Kosova, nakon žreba za šesnaestinu finala Kupa Srbije.\n12:21 - 09.06.2018\n11:07 - 27.03.2018\n14:14 - 25.10.2017\n15:26 - 04.05.2017


Decembrasko uzbuđenje /"Aquaman" i "Spider-Man: Novi svijet" na repertoaru Cinema Cityja / Radio Sarajevo\nDecembrasko uzbuđenje / "Aquaman" i "Spider-Man: Novi svijet" na repertoaru Cinema Cityja\n10. 12. 2018. u 10:15:00 Radiosarajevo.ba\nZa najmlađe posjetitelje na repertoaru su animirani hitovi Asterix: Tajna čarobnog napitka", "Grinč", "Stopalići", i "Hotel Transilvanija 3: Praznici počinju".\nTagovi: Cinema City film kino Sarajevo\nU kinima od 6. 12. / Nova epska saga velikog Petera Jacksona „Smrtonosne mašine“\nOd 3.12. / U Cinema City dolaze hitovi Smrtonosne mašine i Creed II!


PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA | Repozitorij GrAFOS\nOljenik, S. (2016). PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nOljenik, Sara. "PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA." Diplomski rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Građevinski i arhitektonski fakultet Osijek, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nOljenik, S. (2016). 'PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA', Diplomski rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Građevinski i arhitektonski fakultet Osijek, citirano: 19.05.2022., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nOljenik S. PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA [Diplomski rad]. Osijek: Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Građevinski i arhitektonski fakultet Osijek; 2016 [pristupljeno 19.05.2022.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nS. Oljenik, "PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA", Diplomski rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Građevinski i arhitektonski fakultet Osijek, Osijek, 2016. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nNaslov PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA\nNaslov (engleski) WASTE WATER TREATMENT IN SLAVONSKI ROD\nAutor Sara Oljenik\nDatum i vrijeme pohrane 2016-07-08 06:19:03


Magnetni sobni bicikl B22956C 291277: Sobni bicikli: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nMagnetni sobni bicikl B22956C 291277\nKarakteristike proizvoda: Magnetni sobni bicikl B22956C 291277\nMagnetni sobni bicikl B22956C\nTežina zamajaca 5 kg\nPodešavanje opterećenja ( 8 nivoa)\nVertikalno i horizontalno podešavanje sedišta\nTeg za balansiranje pedale sa sigurnosnim kaišem\ndimenzije: 97x54x132,5 cm\nOpis proizvoda: Magnetni sobni bicikl B22956C 291277\nB22956C je savremen sobni bicikl sa magnetnim sistemom opterećenja. U zavisnosti od stepena kondicije korisnika i programa vežbanja, nivo opterećenja se može podešavati u 8 nivoa. Na volanu se nalazi računar sa ekranom na kome se može pratiti vreme trajanja treninga, brzina vožnje, pređena razdaljina, puls vežbača, količina utrošenih kalorija, skeniranje i sl. Sedište je prilagodljivo po visini. Maksimalna težina korisnika je 100 kg.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 10063\nSifra 10063, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 10063, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com