“Gnev strpljivog čoveka“ (Tarde para la ira, 2016) – zver u nama spava lakim snom | FatHipster\nHome“Gnev strpljivog čoveka“ (Tarde para la ira, 2016) – zver u nama spava lakim snom\nTarde para la ira a.k.a.The Fury of a Patient Man\nAgosto la Película, Canica Films, La See / 2016\nRaúl Arévalo (screenplay), David Pulido (screenplay)\nAntonio de la Torre, Luis Callejo, Ruth Díaz\nOvoga puta činimo osvrt na nepravedno zapostavljeni filmski prvenac Raula Arevala, “Gnev strpljivog čoveka“, dobitnika nagrade Goja za najbolji španski film 2017. godine.\nNiko drugi do aktuelni velikan španskog glumišta, Antonio de la Tore, našao se u glavnoj ulozi koja, mirne duše možemo reći, nosi ovo u svakom pogledu sjajno ostvarenje.\nFilm komponovan tako da vam sve vreme drži pažnju krajnje napregnutom, sa nagoveštajima da bi svakog momenta mogla da vas prene kakva (ne)očekivanost u kojoj likovi iskaču iz svojih naprslih tračnica.\nArevalo nas postepeno uvodi u raspoloženje i atmosferu životarenja jednog miljea sačinjenog od sitnih kriminalaca, kojima su, ipak, u jednom trenutku stvari izmakle kontroli. Jedna pljačka krenula je naopako i ljudi su nastradali. I to će stići na naplatu.\nOd početka se prilično samouvereno krećemo kroz narativ. Sve deluje transparentno i čak vrlo jasno u kom pravcu će se priča odvijati. Gotovo da naziremo finale. Međutim, ono što se činilo kao uzbudljivi zaplet u vidu fatalne ljubavne priče, ukazuje se kao još uzbudljivija i nadasve neslućena pripovest o vešto dirigovanoj osveti.\nŽeđ za osvetom kao pokretački impuls, onda kada svaka druga emocija zamre, nije nešto što prvi put susrećemo u osnovi jednog filmskog ostvarenja. Osveta kao jedini smisao usred beznađa, motiv je koji otvara mogućnost za bezbroj stvaralačkih rešenja i stoga je i često tretiran motiv kako u kinematografiji, tako i u književnosti.\nMeđutim, postoji nekoliko razloga zašto je “Gnev strpljivog čoveka“ film koji zaslužuje vašu pažnju. To je, pre svega, maestralna gluma Antonija de la Torea, ali i ostatka glumačke postave – Luis Kaljeho, Rut Dijaz i Manolo Solo briljiraju u svojim rolama. Dalje, nesumnjiv kvalitet jeste i odsustvo svakog preterivanja, kao i trud da eksplicitni prizori nasilja budu predstavljeni sa izvesnom merom, a da priča ne izgubi na intenzitetu.\nStvarnosno prikazivanje dekora, ritma ulice zabačenih krajeva Madrida, enterijera sumnjive čistoće i uopšte sveukupnog primitivizma koji se ispoljava, živo nam donosi podlogu na kojoj se konstruiše priča.\nGotovo da možemo odvojiti dva plana odvijanja radnje – prvi usvajamo kroz praćenje postupaka likova, onoga što prepoznajemo kao događaje, a drugi, zasebni, odvija se iskuljučivo na licu Antonija de la Torea. Zvezda filmova “Kanibal“ (Caníbal, 2013), “Dvanaestogodišnja noć“ (La noche de 12 años, 2018), “Kraljevstvo“ (El reino, 2018) za koje mu je (konačno) dodeljen i Goja za glavnu mušku ulogu, bez izuzetka oduševljava filmoljupce, uspešno se suočavajući sa već vrlo visokim očekivanjima. Očaj pod maskom potpune samokontrole, otupelost koja prikriva unutrašnju buru i fokusiranost na jedan jedini cilj, nisu nimalo jednostavan interpretacijski zadatak. No, za De la Torea on dolazi kao stvoren.\nGradnja likova koja ide u pravcu potpune animalizacije kulminira u sceni na ranču u kojoj doslovno vidimo svinjac unutar kojeg neprijatelj za odstrel pokušava da nađe utočište pred svojim nemilosrdnim goniocem. Ta scena sažima čitav film, prikazujući upravo to – gonioce i gonjene, svu brutalnost i užas na koji je Čovek spreman. Posmatramo je ne bez straha da smo kao ljudi uvek na korak do pukog predatorskog ispada.\nEmotivni udarac koji zadobija naslovni junak budi ono iskonsko u čoveku, potrebu da uzme pravdu u svoje ruke. To je polazišna tačka, ono što je većina nas u stanju da prepozna i razume. Arevalo se ne trudi da svog junaka-osvetnika opravda, niti da nam ga učini dopadljivim, već radije cilja na jedan realistički prikaz ljudske tragedije, priče koja se kreće negde na liniji između utrnule pribranosti i potpunog pomračenja uma.\nIako u njemu ne manjka scena fizičkog razračunavanja, bučnih dijaloga i sučeljavanja, film se ipak temelji na psihološkoj dimenziji kada je reč o likovima, kao i samoj prirodi sukoba. Dakle, o onome što se dešava ispod površine. Ono što, uistinu, egzistira u tišini – sva potmula ogorčenost i osećaj zatočenosti unutar sopstvene sudbine – svojim naglašenim prisustvom otkucava poput nečujnog tajmera na tempiranoj bombi.\nScena u automobilu otvara i zatvara “Gnev strpljivog čoveka“, gradeći tako formu kruga, celine koju možemo preslikati i na dugo “putovanje“ protagoniste i njegovu usmerenost ka postizanju zacrtanog cilja.\nArevalov film prvenac, kao pravi pogodak u centar, ne samo da je nagrađen španskim Osakrom, već je pobrao i simpatije publike. Nadamo se da će mu brojni glumački angažmani dozvoliti da nas ponovo obraduje sopstvenim rediteljskim ostvarenjem, jer mu to očigledno ide od ruke.\nPrikaz je originalno objavljen na sajtu tamarazivankic.com.\nNEDALEKO ODAVDE 90.01\nGistroFM: Paris, Texas\nPiratski Satelit - Epizoda br. 9\n/ Dec 31, 2020\nSvet iza ogledala - Pokret nezavisnih No.7: Isolation\n/ Dec 28, 2020\nPiratski Satelit - Epizoda br. 8\nPiratski Satelit - Epizoda br. 7\nRoza i Izvanredni Bob predstavljaju muzički film "Novi noj"\nMOĆ VEŠTICA: A što ne bi moglo... još bolje?\nADRIA MUZZIK VIDEO AWARDS 2020: region bira najbolje muzičke spotove\nKLASIK DANA: Pink Floyd – Animals \n/ Dec 25, 2020\n/ Dec 22, 2020\nIntervju: Nikola Vranjković\n/ Dec 27, 2020\nGrant Lee Phillips - Lightning, Show Us Your Stuff \n/ Dec 29, 2020\nAlbumi: Top Ten @2020\n/ Jan 02, 2021


Važnost dobre Vizit Kartice - Kartica.rs : Plastične Kartice\nVažnost dobre Vizit Kartice\nMnogi preduzetnici biraju da dizajniraju svopstvene marketinške materijale kada pokrenu svoje poslovanje, a naručito stvaranje svoje prve Vizit Karte. Ili će ponekad angažovati amaterskog dizajnera, prijatelja ili rođaka kako bi napravili dizajn. Postoji nekoliko razloga zašto ovo nije najbolja ideja. Amaterski dizajjn vizit katrica može učiniti vaše poslovanje neuspešnim iz niz razloga:\nVaše poslovanje neće izgledati stabilno. Izgledaće kao da je na staklenim nogama. Klijenti neće imati poverenja da bi sarađivali sa vama. Da li biste poslovali sa nekim ko ne izgleda stabilno i ko možda neće biti u poslovnom opticaju do kraja vašeg projekta nakon što ste kupili nešto od njega?\nIzgledali bi kao veoma malo preduzeće. Velika i uspešna preduzeća ne bi ni razmatrali poslovnu saradnju bez profesionalne i originalno dizajnirane Vizit Kartice. Korišćenjem materijala koji nisu profesionalno dizajnirani ( npr Mikrosoft ili Vistaprint šabloni) šini da se vaše preduzeće prikazuje manje i mogu da ukazuju da ne možete obaviti ili ispuniti odgovarajuće standarde.\nNećete izgledati profesionalno, a nedostatak profesionalnog ''izgleda'' i ponašanja može učiniti da izgledate kao da vam vaš biznis nimalo nije bitan. Klijenti mogu ostvariti utisak da vam nije važno kako vaš biznis izgleda, što može biti indikacija da vam nije stalo do kvaliteta vašeg rada ili načina na koji vaš rad utiče na njihov posao.\nPolovina novootvorenih kompanija propadne tokom svoje prve godine. Prvi uzrok neuspeha, kako stručnjaci kažu je traljav ili neefektivan marketing. Ako se vaši marketinški materijali ne razlikuju i nikako se ne izdvajaju od konkurencije, vaša prodaja će ispaštati.\nKada pokrenete posao, morate rasčistiti najkraću i najbržu rutu do uspeha. Unikatna Vizit Kartica je vaš ambasador među potencijalnim partnerima i ona u mnogome može doprineti tome da budete zapamćeni i jedinstveni. Dva faktora koja će pomoći vašem poslu da raste, razvija se i postigne uspeh. Ovo znači da odlaganje izrade unikatnih i pamtljivih vizit kartica može izgledati kao bolja opcija sa strane budžeta, ali sa marketinške strane to znači gubitak unikatnosti i pamtljivosti, što dovodi do toga da i vaš biznis ostane nezapamćen. Što na kraju rezultuje da vaš biznis možda i propadne u trenutku kada je trebao da uspe.\nAko mislite da ne možete priuštiti unikatne i pamtljive vizit kartice prilikom pokretanja biznisa, razmotrite rezultate - a kako možete da ih ne priuštite?


RFZO Srbija | Apel\nPRIČE RFZO Srbija\nSenzori za merenje nivoa šećera o trošku RFZO\nDeci i odraslima sa neregulisanom šećernom bolešću dijabetes melitus tip 1 od sada su dostupni senzori za merenje šećera u krvi o trošku zdravstvenog osiguranja i to 52 senzora za godinu dana. Senzori se izdaju na svaka tri meseca, saopšteno je iz Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Reč je o inovativnom aparatu koji meri nivo šećera sa kojeg se lako očitavaju podaci bez direktnog bockanja, već jednostavnim postavljanjem na nadlakticu ruk ... Više na...


"U Tivtu se od 2012. godine prati koncentracija PM 2,5 čestica u vazduhu, analizator je u kvaru" - Vijesti.me\nREAGOVANJE MINISTARSTVA I AGENCIJE\n"U Tivtu se od 2012. godine prati koncentracija PM 2,5 čestica u vazduhu, analizator je u kvaru"\n"Ovih dana započeta je realizacija projekta vrijednosti od 1,1 milion eura, koji finansira Evropska komisija u okviru IPA programa. Ovim projektom izvršiće se revizija postojeće državne mreže za praćenje kvaliteta vazduha i nabaviti nedostajuća mjerna oprema"\nU Tivtu se kontinuirano od 2012. godine prati koncentracija PM 2,5 čestica u vazduhu - standardnom referentnom metodom koja je definisana zakonskim propisima, saopšteno je danas iz Ministarstva održivog razvoja i turizma i Agencije za zaštitu prirode i životne sredine .\n"Ovi podaci se redovno objavljuju u oviru mjesečnih izvještaja o kvalitetu vazduha, dinamikom koja je takođe regulisana zakonskim propisima. Zbog kvara analizatora za praćenje koncentracija azotnih oksida u realnom vremenu, nijesu dostupni podaci o koncentraciji ovog polutanta sa mjerne stanice u Tivtu", navodi se u saopštenju.\nIz ovih institucija su reagovali povodom otvorenog pisma turistkinje Sanje Maignal upućenog crnogorskoj javnosti, u kojem se pored ostalog pominje i Agencija za zaštitu prirode i životne sredine, i navodi: "da zvaničnih podataka o stanju zagađenosti vazduha u Tivtu nema, jer je mjerna stanica za kontrolu kvaliteta vazduha koju je u tom gradu instalirala Agencija, već godinama van funkcije, da se na sajtu Agencije, posljednji podaci o rezultatima dobijenim u toj mjernoj stanici odnose na 2013. godinu, a nadležni do sada nijesu učinili ništa da neispravnu opremu ponovo osposobe i stave u funkciju".\nU saopštenju se dodaje da se podaci o kvalitetu vazduha nalaze se na veb-portalu Agencije za zaštitu prirode i životne sredine, gdje se klikom na baneru Državna mreža za praćenje kvaliteta vazduha, u rubrici Izvještaji, isti mogu i preuzeti, počev od 2013. godine.\n"Koristimo priliku da ovim putem informišemo javnost, da je nakon gotovo petogodišnje procedure, ovih dana započeta realizacija projekta vrijednosti od 1,1 milion eura, koji finansira Evropska komisija u okviru IPA programa. Ovim projektom izvršiće se revizija postojeće državne mreže za praćenje kvaliteta vazduha i nabaviti nedostajuća mjerna oprema, proširiti postojeća mreža za još dva mjerna mjesta, i na taj način značajno unaprijediti kvalitet i kvantitet podataka. Podsjećamo javnost da je lokalnim samoupravama data zakonska mogućnost, da ne samo u vanrednim nego i u redovnim situacijama mogu vršiti lokalni monitoring kvaliteta vazduha, što je u ovom slučaju preporuka Agencije za zaštitu prirode i životne sredine opštini Tivat", zaključuje se u saopštenju.\nagencija za zaštitu prirode\nPM 2,5 čestice


Srbi uhapšeni u Kosovskoj Mitrovici- tim advokata će ih posetiti | Info | Srbija\n20. januar, 01:20\nSrbi saslušani, sutra odluka o pritvoru 17 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSrbi saslušani, sutra odluka o pritvoru\n23.11.2018. / 16:58\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 23.11.2018. / 16:58\nČetvorica Srba, koje su jutros pripadnici ROSU uhapsili u Kosovskoj Mitrovici, nalaze se u pritvornom centru u Prištini.\nSrbi su saslušani pred inspektorima kosovske policije, a sutra će sud odlučivati o njihovom zadržavanju u pritvoru.\nOd četvorice privedenih samo je Marko Rošić na saslušanju imao izabranog branioca, advokata Miloša Delevića, dok su ostalima postavljeni advokati po službenoj dužnosti.\nRošićev branilac rekao je Tanjugu da je njegov branjenik negirao krivično delo za koje se tereti - pomaganje u teškom ubistvu.\nTačne podatke o krivičnom delima za koja se terete ostali - Delević nema.\nPošto je specijalno kosovsko tužilaštvo već zatražilo od suda u Prištini da se Srbima odredi 30 dana pritvora, Delević je rekao da će oni sutra biti izvedeni pred sudiju koji će doneti odluku o tom predlogu.\n"Ja ću za svog branjenika tražiti da se brani sa slobode, jer ne postoji osnovana sumnja da je izvršio krivično delo za koje se tereti. Alternativno, stavićemo predlog da se odredi blaža mera od pritvora, kao što je kućni pritvor ili obećanje da neće bežati uz predaju pasoša sudu", precizirao je Delević.\nPored Rošića uhapšeni su Nedeljko Spasojević i Dragiša Marković koji se sumnjiče da imaju veze sa ubistvom Ivanovića, dok se Saša Curčić tereti za ometanje policije u obavljanju službene dužnosti i za njega tužilaštvo nije tražilo određivanje pritvora.\nSvoj četvorici je po nalogu tužioca određeno zadržavanje do 48 sati u policiji, a trebalo bi da ih poseti i tim advokata i srpskih lekara.\n"Na inicijativu predsednika Srpske liste Gorana Rakića obezbeđen je tim advokata koji će posetiti naše sugrađane u Prištini", potvrdio je za Tanjug potpredsednik Srpske liste Igor Simić.\nOn je dodao da je, prema nezvaničnim informacijama, teške telesne povrede prilikom hapšenja zadobio Aleksandr Saša Ćurić.\n"Očekujemo da se što pre obavi lekarski pregled uhapšenih, a advokati će zahtevati da ih poseti tiim sastavljen od srpskih lekara", naveo je Simić.\nKosovska policija: Zaplenili smo dron, "kalaše"...\nHaradinaj ambasadorima: Odluka na snazi do priznanja!\nOn je ponovio zahtev da se četvorica uhapšenih Srba što pre puste iz pritvora i najavio da će krizni štab sastavljen od predstavnika četiri opštine na severu KiM ponovo zasedati večeras u 20 sati, kako bi analizirali situaciju i preduzeli dalje korake.\nPripadnici ROSU upali su rano jutros u severni deo Kosovske Mitrovice! Uhapšene su četiri osobe, a navodni razlog je istraga ubistva Olivera Ivanovića.\nsrbi hapšenje Kosovo rosu\n23.11.2018. / 22:40\nOvo izivljavanje je preslo svaku meru ljudskosti.\n23.11.2018. / 21:25\nSiroti Srbi...Na dohvat ruke majcice Srbije i ...?!\n23.11.2018. / 20:20\nŠta su ti grešni ljudi krivi, a tako se nad njima iživljavaju!!!


Thaçi: SSP i vizna liberalizacija prioriteti Kosova\nKosovo je spremno da otpočne pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) sa EU, koji predstavlja jedan od glavnih prioriteta Kosova za evrointegracije. Kosovski premijer pozvao je sve institucije da maksimalno rade na tom putu. Politički dijalog, trgovina, saradnja, kao i oblasti pravosuđa, slobode i bezbednosti, biće neke od tema ovog procesa. Zvaničnici predviđaju da, ukoliko bi pregovori počeli na jesen, oni se mogu okončati do proleća sledeće godine. Analitičari poručuju da je neophodno poduzeti mere nad onima koji do sada nisu dali rezultate u sklopu ovog procesa.\nProces pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa EU i proces ispunjavanja kriterijuma za liberalizaciju viza dva su glavna prioriteta Kosova na putu evropskih integracija, izjavio je u ponedeljak premijer Kosova, Hashim Thaçi, na prvom sastanku pregovaračke ekipe za SSP. On je dodao je Vlada Kosova spremna da otpočne te pregovore što pre.\n„Pokretanje pregovora o SSP između Republike Kosova i EU je istorijski trenutak u sklopu procesa integracije Kosova u EU. SPP će biti prvi ugovorni sporazum koji jasno nudi perspektivu članstva Kosova u EU“, kazao je Thaçi.\nOn je obećao da će Kosovo poduzeti potrebne reforme, a za uzvrat EU će pružiti realnu mogućnost učlanjenja Kosova u evropsku porodicu.\nAgenda ovih pregovora uključuje politički dijalog, trgovinu, saradnju, kao i oblasti pravosuđa, slobode i bezbednosti.\nKosovski premijer je poručio da je sve dok se ne osigura liberalizacija viza potrebno maksimalno inteziviranje rada na tom putu.\n„Posebno će se angažovati agencije za sprovođenje zakona, kao što su Policija Kosova, Savet tužilaca, Sudski savet, carine, poreske uprave, agencija protiv korupcije, i ostali mehanizmi. Osim toga, one treba da poduzmu zajedničke korake, dobro koordinisane, i podići nivo saradnje na najviši nivo, razmeniti informacije i konkretne rezultate“, kazao je on, poručujući odgovornima da su ovi procesi glavni prioriteti Vlade.\nVlada Kosova je 27. februara osnovala pregovaračku ekipu za SPP kojom predvodi Ministarstvo evropskih integracija, a njeni članovi su ministar spoljnih poslova, ministar trgovine i industrije, ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja, te ministri finansija, ekomomskog razvoja i ministar pravde. Do sada je sa Evropskom komisijom dogovoreno da se pregovori organizuju u tri radne grupe – za trgovinska pitanja, zakonodavna usklađivanja i političku saradnju, a koje će redovno izveštavati Vladu o toku pregovora.\nVlora Citaku, ministarka za evropske integracije, koji predvodi ovaj proces, očekuje da će preogvori za SSP početi na jesen, a da će se okončati na proleće sledeće godine. Ona je dodala da je cilj SSP-a osiguravanje političkog i zakonskog okvira koji će regulisati proces približavanja i članstva Kosova Evropskoj uniji.\n„O sporazumu će se pregovarati na nekoliko rundi sastanaka, počevši od trgovine, kao najznačajnije oblasti ovog sporazuma. Smatramo da će biti četiri ili pet zvaničnih sastanaka, na nivou ministarskih delegacija, i jedan broj sastanaka na tehničkom nivou“, kazala je ona.\nCitaku je dodala da su za uspešan pregovarački proces potrebne jasno definisana hijerarhija, jednostavne procedure, tehnička stručnost, kao i uključivanje svih političkih i društvenih aktera, biznisa, akademija i civilnog društva.\nPosvećenost visokih zvaničnika kosovske vlade evropskoj agendi usred avgusta, kad i sam Brisel odmara je ohrabrujuće, ocenjuje dobar poznavalac evropskih prilika, Shenoll Muharremi, ali dodaje da je potrebno više informacija o poziciji Kosova naspram ovih pregovora.\n„Ovi pregovori su zarad ekonomskih interesa, tako da nisu dovoljni samo sastanci već je potrebno razgovarati i sa biznisima i razmotriti kako zaštititi njihove interese tokom pregovaranja sa EU, a naročito kod trgovaca“, kaže Muharremi.\nS druge strane, Muharremi je naveo i potrebu aktivnije opozicije u ovako važnim procesima kroz koje prolazi Kosovo, koja bi tražila više računa od Vlade Kosova.\nPremijer Kosova, dodao je on, i ranije je govorio da je spreman da poduzme reforme i pozivao na široku uključenost u ovom procesu, ali je problem to što nije skrenuta veća pažnja na one koji se nisu odazvali pozivima.\n„Ukoliko g. Thaci želi da mu verujemo da je ozbiljan u ovome, treba poduzeti mere nad onima koji do sada nisu dali rezultate. Reforma javne administracije je najkonkretniji primer koji nije imao uspeha, bez obzira na mnoge pozive i mnoga obećanja“, kazao je Muharremi.\nS obzirom da Kosovo nema toliko razvijenu ekonomiju i velike interese za pregovaranje, Muharremi je dodao da je moguće da se pregovori o SPP-u okončaju tokom sledeće godine.\nIstog dana kada je Srbija u junu dobila zeleno svetlo za početak pregovora o članstvu u EU, Kosovu je omogućen početak pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i Pridruživanju sa EU.\nOvaj sporazum je prvi ugovorni sporazum sa EU i reguliše prava i obaveze zemlje koja je otpočela proces pridruživanja Evropskoj uniji.


Terapijsko pisanje Архиве | Terapija pisanjem\nКатегорија: Terapijsko pisanje\nObjavljeno 05/07/2022 05/07/2022\nAUTOIMUNE BOLESTI I TERAPIJA PISANJEM\nU ovoj epizodi razgovaram sa Slađanom Todorović i Ivanom Žanić o Multiploj sklerozi i Fibromialgiji kao autoimunim bolestima i načinima kako da se nosimo sa njima uz pomoć medicinski i nemedicisnkih metoda. Koliko pomažu psihoterapija, metode samopomoći, terpaijsko pisanje, ishrana, vežbanje….Slađana i Ivana nam o tome govore iz ličnog iskustva i o važnosti mentalnog i duhovnog rada u ostvarenju kvalitetnog života i značaju javnog govora o ovim temama.\nObjavljeno 18/06/2022 18/06/2022\nDa li ste pozitivni?\nTeror pozitivnog mišljenja je postala savremena mentalna pandemija. O tome razgovaram sa Anom Rodić, koučem i savetnikom za lični razvoj. Zašto ljudi ne smeju da tuguju, da se osećaju loše, da kritički promišljaju realnost koja ih okružuje i tako na zdrav način rešavaju životne probleme. Kako se izboriti sa ovim terorom i sačuvati svoje mentalno zdravlje je jedan od najvažnijih zadataka svakog ljudskog bića.\nPodcast: Kako preživeti roditelje\nSindrom nesrećnog detinjstva je postao opšte mesto za probleme današnjice. Međutim, kako preživeti roditelje ostaje glavni zadatak svakog deteta. O tome razgovaram sa Jelenom Holcer, pedagogom i psihoterapeutom iz Škole za roditeljstvo.\nObjavljeno 29/05/2022 29/05/2022\nPodcast: Kako da se promeniš\nDa li se ljudi koji odlaze na psihoterapiju, savetovanje ili primenjuju neke od metoda samopomoći i ličog rasta i razvoja mogu promeniti i kako? I da li je uopšte neka velika promena moguća bez velikog ličnog truda? Ili se očekuje od terapeuta ili savetnika neka magična pilula koja će rešiti sve probleme. O tome razgovaram sa psihoterapeutom MIlanom Damjancem u ovoj vrlo intersantnoj epizodi!\nObjavljeno 23/05/2022 23/05/2022\nObjavljeno 21/05/2022 21/05/2022\nPraktična primena asocijativnog pisanja kao jedne od osnovnih vežbi terapijskog pisanja. Vežba je korisna za otkrivanje nesvesnih obrazaca mišljenja, postizanje uvida u sopstvene obrasce misli i emocija. Darko i Nada govore o kakvoj vežbi je reč, kako se primenjuje i koji su efekti vežbe.\nObjavljeno 14/05/2022 14/05/2022\nSex i (ili) brak\nGost emisije Ivana Sinđić, psihoterapeut. Razgovaramo o važnosti seksa, lepoti ali i razdorima u intimnim odnosima. Zašto ljudi mešaju ljubav i seks, smatraju da je to jedno isto, ili mogu da žive zajedno i bez bliskosti i intime. Kada je seks prvi signal da je sa brakom ili partnerskom vezom gotovo. Slušajte i komentarišite ovu zanimljivu epizodu!\nObjavljeno 07/05/2022 14/05/2022\nAna Kolar: Moja depresija i ja\nDepresija je danas postala deo naše svakodnevnice. Ana Kolar, spisateljica, blogerka i kolumnistica iz Zagreba govori o ličnim iskustvima u borbi protiv depresije i kako možemo sebi pomoći da prevaziđemo ovo stanje i društvenu stigmu koja prati ovo mentalno stanje. Kako nam pisanje, terapija i lekovi mogu biti od koristi da ostvarimo kvalitetan i uspešan život.\nPODELITE KOMENTARE, UTISKE, PREDLOGE SA NAMA 🙂 <3\nObjavljeno 30/04/2022 30/04/2022\nPodcast: Karte ljubavi\nPričajmo o ljubavi. Šta asocijativne karte o ljubavi mogu da nam kažu o nama? O tome razgovaram sa psihoterapeutom Biljanom Ćulafić, autorkom ove zanimljive metode u psihoterapijskoj praksi. Kako karte mogu da nam otvore dušu i priču o ljubavi, patnji, sreći i zadovoljnom životu!\nObjavljeno 23/04/2022 23/04/2022\nJedem da ne plačem\nMnogi ljudi imaju naviku da rešenje za emocionalne i životne probleme traže u hrani. Koliko to može da bude pogrešno i kako putem duhovnog rada na sebi i pravilnom ishranom možemo da pomogneno sebi, razgovaraju dr. Darko Tadić i dr. med. Senka Dobrić, gastroenterolog i nutricionista. Ponekad je bolje da pišemo i plačemo, nego da pojedemo sami sebe !\nStrana 1 Strana 2 … Strana 11 Sledeća strana


Davutoglu: Kurdi odgovorni za teroristički napad - 18.02.2016, Sputnik Srbija\nPremijer Turske Ahmet Davutoglu izjavio je da je devet osoba uhapšeno zbog napada u Ankari, u kojem je poginulo najmanje 28 osoba, a više desetina ih je ranjeno. 18.02.2016, Sputnik Srbija\nTurci su odgovorni za teroristički napad jer terorišu Kurde.\ndaeš, pkk, ahmet davutoglu, ankara, sirija, turska, vesti\n10:09 18.02.2016 (Osveženo: 10:15 18.02.2016)\nDavutoglu je rekao da su identifikovani izvršioci napada i optužio „Narodnu zaštitnu jedinicu“, vojne snage Zapadnog Kurdistana u Siriji, da su izvršile napad u saradnji sa turskom Radničkom partijom Kurdistana, preneo je Rojters.\nOn je potvrdio da je bombaš koji je izvršio napad u Ankari iz Sirije, javio je AFP.\nProvladin list „Jeni šafak“ objavio je danas da je Sirijac, identifikovan na osnovu otisaka prstiju, izvršio bombaški napad u centru Ankare u kojem je poginulo 28, a ranjena 61 osoba.\nPrema navodima lista, bombaš je identifikovan kao Salih Nedžar za kog se veruje da je u Tursku ušao sa izbeglicama iz Sirije.\nNjemu su po ulasku u zemlju uzeti otisci prstiju i tako ga je policija identifikovala, objavljeno je na sajtu „Jeni šafaka“.\nKako se navodi, automobil kojim je izvršen napad u centru Ankare, gde su smešteni Generalštab, Parlament i druge vladine zgrade, rentiran je pre oko dve nedelje u Izmiru, na zapadu Turske.\nZasad niko nije preuzeo odgovornost za jučerašnji napad, ali bezbednosni turski zvaničnici navode da postoje indicije da iza njega stoje kurdski ekstremisti iz zabranjene Radničke partije Kurdistana.\nBezbednosni izvori iz jugoistočne Turske, većinski naseljene Kurdima, veruju međutim da iza eksplozije stoji DAEŠ, dodaje britanska agencija.\nEksplozija u centru Ankare je izazvana bombom podmetnutom u automobil koja je aktivirana kada je tuda prošao kombi koji je prevozio vojno osoblje, rekao je guverner Ankare Mehmet Kiliklar.\nPortparol vladajuće Partije pravde i razvoja Omer Čelik napisao je na Tviteru da je da ta eksplozija u blizini Parlamenta, zgrada Vlade i Vojnog generalštaba, predstavlja „akt terorizma“.\nTurska televizija NTV javila je da se eksplozija dogodila u vreme najgušćeg saobraćaja, dok su se ljudi vraćali sa posla, a vozilo je eksplodiralo u blizni sedišta vojske dok je pored njega prolazio kombi sa vojnicima, prenosi AP.\nZbog tog napada Davutoglu je odložio planirani put u Brisel.\n18 Februar 2016, 12:27


Vrijeme je za jedinstvo i trenutak da u Afganistanu brat prestane ubijati brata\n30 mart, 2005\nAbdul Salam bio je talebanski zapovjednik u Jalalabadu prije nego što ga 2001. godine uhvatili vojnici koalicionih snaga. On sada podržava vladu na čelu sa predsjednikom Hamidom Karzaiem. Nedavno je uputio je poruku preostalim pobunjenicima u kojoj poručuje da je sada je vrijeme za jedinstvo i trenutak da u Avganistanu brat prestane ubijati brata.\nPrema programu afganistanske vlade pripadnicima Talebana koji nisu povezani sa terorističkom mrežom al-Qaide i koji nisu počinili zločine biće dozvoljeno da se vrate svojim kućama. Oni se, međutim, moraju odreći nasilja i zakleti se da će podržavati afganistansku vladu.\nNekoliko visokih zvaničnika zbačenog talebanskog režima prihvatilo je tu vrstu amnestije. Među njima su Abdul Hakim Mujahid, bivši predstavnik u Ujedinjenim nacijama, Arsullah Rahmani, bivši zamjenik ministra za obrazovanje, Rahmatullah Wahidyar, ambasador u Saudijskoj Arabiji i Pakistnu. Mullah Khasar Akhmud, bivši talebanski zamjenik ministra unutrašnjih poslova kaže “ da je taj program veoma dobar korak za afganistanski narod.”\nNa desetine pripadnika Talebana, običnih ljudi, također je prihvatilo amnestiju. Za očekivati je da će im se pridružiti i mnogi drugi. Većina pripadnika Talebana je umorna, rekao je jedan bivši pobunjenik koji se vratio kući. On smatra da će većina pobunjeka predati oružje ukoliko uspiju uspostviti pravu komunikaciju sa vladom.\nAfganistanci su u velikoj većini odbacili ekstremizam Talebana i nasilje u korist demokratskog sistema vlade. U septembru će izaći na birališta, kako bi izabrali parlament.\nAmerički državni sekretar Condoleezza Rice kaže da će Sjedinjene države ostati predane afganistanskoj demokratiji.\n”Mi ćemo biti uz afganistnski narod dok bude prolazio i kroz sljedeću fazu demokratskog razvoja, parlamentarne izbore, koji će biti na jesen.“\nGospodja Rice je istakla da je važno imati na umu da je potrebno vrijeme da se izgrade demokratske institucije.


Reakreditacija Banjalučkog univerziteta Članovi Komisije su se tokom posjete UNIBL-u uvjeri u opredijeljenost ka razvoju kvaliteta Univerziteta i studijskih programa, saopćeno je iz te visokoškolske ustanove.\n15. 03. 2019. u 18:02 face.ba\nKomisija domaćih i međunarodnih stručnjaka za ocjenjivanje i reviziju kvaliteta i davanje preporuka o akreditaciji završila je danas eksternu evaluaciju Univerziteta u Banjoj Luci (UNIBL) i 16 prijavljenih studijskih programa, te preporuke za unapređenje rada u narednom periodu.\nKomisija će u narednim danima sačiniti izvještaj, te će na taj način biti poznat rezultat eksterne evaluacije Univerziteta i 16 prijavljenih studijskih programa.\nOvim aktivnostima je ušao u samu završnicu proces reakreditacije Univerziteta i akreditacije studijskih programa.\nNačelnica Odjeljenja za osiguranje kvaliteta i međunarodnu saradnju u Agenciji za akreditaciju viskoškolskih ustanova Republike Srpske Duška Radmanović je navela da je komisija tokom tri dana obavila razgvore sa više od 150 predstavnika Univerziteta u Banjoj Luci.\nOna je pojasnila da Komisija ne daje konačnu ocjenu i ne može odmah nakon trodnevne posjete Univerzitetu da saopšti kako će izgledati konačni izvještaj, ali da preovladava pozitivan preliminarni utisak, prenosi Fena.


Izolovana antimaterija u CERN-u – SVEMIR\nOn 18. November 2010. 18. November 2010. By Predrag AgatonovićIn Prirodne nauke\nNaučnici u CERN-u su uspeli da izoluju antimateriju na petinu sekunde, ali kako kažu to je sasvim dovoljno vremena za njeno proučavanje. Ovim su dokazali da mogu da antimateriju izoluju u laboratorijskim uslovima.\nU prvim trenutcima nakon Velikog Praska postojala ista količina materije i antimanerije. Međutim, iz nekog razloga materija je preovladala i od nje je kasnije nastalo sve što vidimo u Svemiru. Odnosno, materija je dobila masu. Higsov bozon je po teoriji glavni krivac za to i zato je glavni cilj ovog eksperimenta otkrivanje ovog bozona.\nKako se navodi uspešno je izolovano 38 atoma antovodonika. Poznato je da protoni, elektroni, neutroni imaju svoje antičestice, odnosno antiprotone, pozitrone i slični. Međutim, ovo je prvi uspešan slučaj izolovanja atoma antimaterije.\nI ranije je dobijen antivodonik, ali koji je u trenutku bio uništen u kontaktu sa materijom. Baš iz tog razloga ova petina sekunde su od neprocenjivog značaja za nauku.\n2 thoughts on “Izolovana antimaterija u CERN-u”\nAntivodonik, zasigurno gorivo bez alternative za intergalaktičke letove 🙂 Čukun-čukun unučići će ga uspešno koristiti, ukoliko mi prvo ne uništimo njihovu Zemlju… (Primedba o ekološkoj svesti nije na odmet, čak iako je off-topic :))))\n18. November 2010. at 20:38\t Reply\nZnačaj ovoga je u tome što je izolovan antivodonik, elementarne antičestice su i ranije korišćene npr. u akcleeratorima (LEP je sudarao elektrone i pozitrone)\n18. November 2010. at 18:33\t Reply


eKapija | Iz pogona Prvog maja delovi za Škodu - Auto Čačak do kraja 2017. pokreće proizvodnju komponenata za češke automobile\nIzvor: Ozonpress | Utorak, 20.06.2017.| 15:46\nIz pogona Prvog maja delovi za Škodu - Auto Čačak do kraja 2017. pokreće proizvodnju komponenata za češke automobile\nIlustracija (Foto: aSuruwataRi/shutterstock.com)\nDo kraja 2017. godine planira se ponovno pokretanje proizvodnje u čačanskoj fabrici Prvi maj, koja bi trebalo da proizvodi neke od komponenata za potrebe češke fabrike automobila Škoda. To je u ponedeljak (19. juna 2017. godine) novinarima saopštio vlasnik firme Auto Čačak, Milenko Kostić, nakon što se u prostorijama svoje firme sastao sa ambasadorkom Češke Republike, Ivanom Hlavsovom.\nPrema rečima vlasnika kompanije Auto Čačak, pregovori o pokretanju proizvodnje komponenata za fabriku u čačanskom Prvom maju traju već nekoliko meseci i plan je da budu konkretizovani do Nove godine, uz podršku Auto Čačka kao partnera, ali i Češke Ambasade.\n- Očekujemo da ćemo do kraja godine početi proizvodnju određenih komponenti za fabriku Škoda. Na tome već dugo radimo, imamo podršku Ambasade. Pogon bi se gradio u fabrici Prvi maj, koja je trenutno u stečaju. Pregovori o tome šta bi se proizvodilo još traju, ima dosta mogućnosti - najavio je Kostić.\nČeška ambasadorka izjavila je da Auto Čačak simbol uspešne privredne saradnje sa Srbijom, koja je u samom vrhu u pogledu prodaje Škodinih vozila u ovom regionu.\n- Buduća saradnja najviše zavisi od srpskih potrošača i želje da se kupuju automobili fabrike Škoda. Prodaja je sada na dobrom nivou i Srbija prednjači u tome - rekla je Ivana Hlavsova, ambasadorka Češke Republike u Beogradu.\nAuto Čačak d.o.o. Čačak\nPrvi maj a.d. Čačak - u stečaju\nAmbasada Češke Republike u Beogradu\nproizvodnja delova za Škodu\nLjiljana Petrović, menadžerka - Sa estrade u poljoprivredu 05.07.2013.\nAleksandar Jovičić, predsednik Gradske opštine Palilula - Biografija 30.11.2016.


Osmi Merlinka filmski festival\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Osmi Merlinka filmski festival\nNeko drugi 8. novembar 2016. Festivali Postavite komentar\nOd 8. do 14. decembra u Velikoj sali Doma omladine Beograda održaće se osmi filmski festival Merlinka.\nZa sedam dana trajanja festivala biće prikazano 56 filmova, a među njima selektovano je čak devet domaćih.\nFestival pod sloganom „Reci osam“ otvoriće brazilski film „Ne zovi me sine“, nagrađivane rediteljke Anne Muylaert, koji je osvojio nagradu „Teddy“ za najbolji igrani filma na ovogodišnjem Berlinalu. Kao i svake godine, biće organizovano i svečano otvaranje koje će biti inspirisano imidžom Olivera Mandića tokom 1980-ih godina, na kome će nastupati Tijana Dapčević, Dekadenca i Viva la Diva.\nIz bogatog programa Merlinka festivala izdvajamo svetku hit komediju „Apsolutno fantastične“ koja prati fantastične avanture Edine i Petsi, koje smo zavoleli u istoimenoj britanskoj seriji, dokumentarac „Zauzmi pozu“ o Madoninim igračima koji su je pratili tokom kontroverzne turneje „Blond Ambition“, dokumentarac „Čekajući Bijonse“ o avanturama grupe mladih koji mesec dana kampuju i čekaju da kupe karte za koncert Bijonse u Sao Paulu, francuski film „Teo i Hugo“ koji je nagrađen na Berlinalu i Film Out festivalu u San Dijegu.\nU okviru festivala, u nedelju, 11. decembra, biće organizovan i maraton kratkog filma koji će trajati od 13.00 do ponoći.\nOve godine Merlinka festival dodeljuje godišnje Nagrade za najbolji igrani i dokumentarni film LGBT tematike koji su prikazani na festivalima u Srbiji i žiri čine: Dragan Jovićević, urednik kulture nedeljnik NIN, Zoran Janković, filmski kritičar, Đorđe Bajić, filmski kritičar i pisac, Jelena Vasiljević, aktivistkinja Labrisa i Lazara Marinković, novinarka.\nPored ove, festival će dodeliti i Nagradu za najbolji kratki film prikazan na Merlinka festivalu i žiri čine: Boban Jevtić, direktor Filmskog centra Srbije, Milena Bogavac, spisateljica i dramaturškinja i Kristina Kastelec, aktivistkinja organizacije „Da se zna“.\nUlaznice se mogu naći na prodajnim mestima Eventima. (danubeogradu.rs)\nMerlinka festival – program\nČetvrtak, 8. decembar 2016.\nNastupaju: Tijana Dapčević, Dekadenca, Viva la Diva…\nIgrani film: Ne zovi me sine\nDrama po istinitom događaju\nRežiser: Anna Muylaert\nGlavne uloge: Naomi Nero, Daniel Botelho, Daniela Nefussi\nBrazil (Portugalski sa engleskim i srpskim titlom)\nNagrade: Nagrada ˝Teddy˝ – Berlinale\nNakon što otkrije istinu da je kao dete bio kidnapovan od strane žene za koju je sve vreme mislio da mu je majka, Pierre (sada Felipe) mora da se nosi sa posledicama onoga što je njegova majka učinila, kao i sa svojom biološkom porodicom.\nPetak, 9. decembar 2016.\nDokumentarni film: Dnevnik crvenog kišobrana\nRežiser: David Kornfield\nSAD (Engleski sa srpskim titlom)\nSedam seksualnih radnika iz Nju Jorka se sprema da podeli svoje priče za cenu jednog nastupa uživo na sceni jednog paba.\nDokumentarni film: Bolesno\nRežiser: Hrvoje Mabic\nHrvatska (Hrvatski sa engleskim titlom)\nNagrade: Najbolji dokumentarni film Toronto Arthouse Film Festival\nSa 16 godina, Ana je zatvorena u psihijatrijsku ustanovu pristankom svojih roditelja kako bi je izlečili od homoseksualnosti. Nakon pet godina ona je slobodna i traži devojku koja će je voleti uprkos njenom PTSD-u / posttraumatskom stresu. I nalazi takvu devojku u Martini. Verile su se i planiraju venčanje. Ali uprkos svemu Martinino strpljenje je pri kraju jer joj je jasno da umesto da se fokusira na izgradnju sadašnjeg života sa Martinom, Ana je fokusirana na svoju traumatsku prošlost. Bolesno je priča o ljubavi, izdaji, osveti, opraštanju.\nIgrani film: Teo i Hugo\nRežiseri: Olivier Ducastel, Jacques Martineau\nUloge: Geoffrey Couët, François Nambot, Mario Fanfani\nFrancuska (Francuski sa engleskim i srpskim titlovima)\nNagrade: Nagrada publike ˝Teddy˝ na Berlinalu, Najbolji film na festival ˝FilmOut˝ u San Dijegu, Najbolji film na Međunarodnom filmskom festivalu u Gvadalahari.\nTeo i Hugo se sreću u seks klubu u Parizu. Tokom seksualnog odnosa između njih se javlja specijalna veza. Zajedno izlaze iz kluba i lutaju pustim ulicama noćnog Pariza. Iznenada se suočavaju sa realnošću, da li žele da znaju više jedan o drugome, da li će se poverenje isplatiti, koja su njihova očekivanja?\nSubota, 10. decembar 2016.\nDokumentarni film: Čekajući Bijonse\nRežiseri: Paulo Cesar Toledo, Abigail Spindel\nTrajanje: 71 minut\nNagrade: Najbolji dokumentarac Queer Lisboa\nGrupa fanova Bijonse 2013. godine u Sao Paolu u Brazilu kampuje dva meseca pre početka njenog koncerta kako bi na koncert ušli prvi. Ovaj film je intimni portret fanova i njihovih života u kampu dok čekaju.\nDokumentarni film: Braća noći\nRežiser: Patric Chiha\nAustrija (Nemački, bugarski, rumunski sa engleskim i srpskim titlom)\nNagrade: Specijalna nagrada žirija Medjunarodnog filmskog festival na Kuritibi\nNežni momci preko dana, kraljevi preko noći. Film prati grupu mladih bugarskih Roma koji su došli u Austriju tragajući za slobodom i brzim novcem. Prodaju svoja tela kao da je to sve što imaju. Ono što ih teši je to što nisu sami, ali noći su duge i nepredvidive.\nIgrani film: Apsolutno fantastične\nRežiser: Mandy Fletcher\nUloge: Jennifer Saunders, Joanna Lumley, Jane Horrocks\nUK, SAD (Engleski sa srpskim titlom)\nEdina i Patsy još uvek isijavaju glamur i ekstravagantnost, živeći život u visokom stilu, kako su navikle, kupujući, pijući i đuskajući na londonskim trendi mestima. Kad ih okrive za ogromni incident na modnom događaju, odjednom bivaju uhvaćene u medijsku oluju i bivaju non stop proganjane od strane paparaca. Bez prebijene pare u džepu beže u centar glamuroznog života, na francusku rivijeru i tamo razvijaju plan kako da svoj nestanak učine permanentnim i da do kraja života žive glamurozno.\nNedelja, 11. decembar 2016.\nMaraton kratkog queer filma\nShort Queer Film Marathon\nIspod kože (Španija)\nDan u životu (Italija)\nGolo telo (Brazil)\nBilo je to juče (Italija)\nRazdvajanje (Velika Britanija)\nDan kad je Marti MekFlaj otišao u budućnost (Španija)\nViše od boga (Velika Britanija)\nSigurna zona (Holandija)\nVolim huligane (Holandija)\nPrave boje (Australija)\nZarobljene u braku (SAD)\nKraljičina milja (Velika Britanija)\nZgodna devojka (Danska)\nŽivot je dreg (Australija)\nAriel (Velika Britanija)\nKako te samo volim (Španija)\nKad izađem… budi tu (Srbija)\nIzgleda da smo sami (Srbija)\nJedna noć (Srbija)\nMolim te mama, nemoj danas (Hrvatska)\nKo ima pravo na najlon čarape (Srbija)\nJust Vivaldi (Srbija)\nZločin iz mržnje (Srbija)\nIgrani film: Otvorena\nRežiser: Momir Milošević\nGlavne uloge: Milena Djurovic, Jelena Puzic, Jelena Angelovski\nSrbija (Srpski sa engleskim titlom)\nTrajanje: 72 minuta\nPrijateljstvo između Sare i Alise se završava kada Sara biva iskrena prema Alisi o svojom seksualnim željama. Kako se Alisa distancira sve više, Sara pada sve više u samoću i izolaciju koje je vode u haotično emocionalno stanje.\nDokumentarni film: Mepltorp: Gledaj fotografije\nRežiseri: Fenton Bailey, Randy Barbato\nZemlja: SAD (Engleski sa srpskim titlom)\nDve nominacije za Primetime Emmy Awards\nOn je bio katalizator i iluminator, ali i magnet za skandal. Od rane mladosti Robert Mepltorp imao je samo jedan cilj: da uspe, ne samo kao umetnik, već i kao slavna ličnost. Nije mogao da izabere bolje vreme za to: to je Menheten za vreme Vorholove Fabrike, Studia 54, nakon nemira u Stonvolu, u eri neobuzdane hedonističke seksualnosti. Njegova prva samostalna izložba 1976. godine predstavila je njegove teme: erotika, cveće i portreti. Postao je poznat po seriji eksplicitno seksualnih fotografija gej sadomazohističke scene i golih slika crnih muškaraca.\nDokumentarni film: Zauzmi pozu\nRežiseri: Ester Gould, Reijer Zwaan\nHolandija, Belgija (Engleski sa srpskim titlom)\nGodine 1990, sedmorica mladih muških igrača pridružilo se Madoni na njenoj najkontroverznijoj „Blond Ambition“ turneji. I na pozornici i u filmu „Truth or Dare“ oni su pokazali kako neko treba da izrazi sebe. Sada, 25 godina kasnije, oni otkrivaju istinu o životu tokom i nakon te turneje. Strike A Pose je dramatična priča o pobeđivanju srama i pronalaženju hrabrosti da se bude ono što jesi.\nDokumentarni film: Kralj govori\nRežiser: Chriss Lag\nFrancuska (Francuski sa engleskim i srpskim titlom)\nDreg kraljice i njihovi kabare nastupi su poznati u Francuskoj, ali dreg kraljevi su i dalje negde na marginama. Chriss Lag je putovao po celoj Francuskoj i upoznao je 22 dreg kralja i doveo ih pred nas. Pratimo njihove živote dok rade na sceni, vode radionice, uvek donoseći tonu zabave u svojim umetničkim i političkim pristupima svemu. Teško je zastupati tezu da rod nije društveni konstrukt, nakon gledanja ovih dreg kraljeva kako dekonstruišu svoju ženstvenu stranu i istražuju kodove muževnosti.\nDokumentarni film: Topli momci, hladna diktatura\nHot Men, Cold Dictatorship\nRežiserka: Mária Takács\nMadjarska (Mađarski sa engleskim i srpskim titlom)\nČetiri mlada gej muškarca istražuju kako mađarsko društvo i Mađarska kao država tretiraju osobe homoseksualne orijentacije i kakvo je iskustvo tih osoba sa društvenom i političkom opresijom i da li se šta promenilo od komunizma naovamo.\nIgrani film: Viva\nRežiser: Paddy Breathnach\nGlavne uloge: Héctor Medina, Jorge Perugorría, Luis Alberto García\nZemlja: Irska, Kuba (Španski sa engleskim i srpskim titlom)\nNagrade: ADL Stand Up nagrada na Internacionalnom Filmskom Festivalu u Santa Barbari\nKada danas sve ima svoju cenu, koja je cena ljubavi?\nHesus radi kao šminker u trupi dreg izvođača, ali sanja i o tome da sam postane izvođač. Kada konačno dobije svoju šansu da izađe na scenu iz publike se pojavljuje stranac koji ga nokautira. Ispostavlja da je to ni manje ni više Hesusov otac, bivši bokser, koji je bio odsutan preko 15 godina iz života svog sina. Kako se otac i sin bore oko svojih suprotnih očekivanja koja imaju jedan od drugog, Viva postaje priča o ljubavi u kojoj dva muškarca pokušavaju da razumeju jedan drugog i da postanu ponovo porodica.\nSreda, 14. decembar 2016.\nDokumentarni film: Život pod maskom\nRežiser: Aleksandar Stojaković\nDokumentarni film: Ko će me voleti sada?\nRežiseri: Barak Heymann, Tomer Heymann\nIzrael i Velika Britanija (Hebrejski i engleski sa srpskim titlom)\nNagrade: Nagrada publike ˝Panorama˝ na festival ˝Berlinale˝ Nagrada publike na filmskom festival u Krakovu\nSaar, 39-godišnji padobranac u izraelskoj armiji, koji živi u Londonu, saznaje da je HIV pozitivan i započinje svoj put pomirenja sa svojom religioznom familijom u Izraelu.\nDodela nagrada i plesni nastup\nIgrani film: Gde si krenuo, habibi?\nWere are you going, habibi?\nRežiser: Tor Iben\nUloge: Cem Alkan, Martin Walde, Tuncay Gary\nJezik : Nemački ( Engleski i Srpski titl)\nIbrahim se zaljubljuje u Aleksandra, plavušana sa plavim očima, Nemca, kriminalca i kečera koji je strejt – između njih se stvara prijateljstvo koje nadilazi obojicu.\nTagovidom omladine beograda festivali film izlasci merlinka\nPrethodni 2. Sportski bazar u Beogradu\nSledeći 7. Green Fest u Domu omladine Beograda


::Penzioneri u opštini i u 2015. godini - besplatan prevoz u sistemu JPI\nSvi penzioneri u našoj opštini će u 2015. godini imati besplatan prevoz u sistemu javnog gradskog i prigradskog prevoza opštine Inđija, bez obzira na visinu njihovih primanja“, poručio je predsednik opštine Inđija Petar Filipović. Opština Inđija je jedna od retkih koja ima velikih broj legitimacija za besplatni javni prevoz, za različite kategorije lica. Pored penzionera, u opštini Inđija se besplatno prevoze i đaci osnovnih i srednjih škola, trudnice.\nPostavio dana 14. 01. 2015. Novinar RTI\n::Najveća opasnost po voćnjakeu ovom trenutku - divljač\nVremenski uslovi omogućavaju mirovanje prezimljujućih kultura. U narednom 10-dnevnom periodu na celoj teritoriji Srbije preovladavaće normalni uslovi vlažnosti. To će omogućiti lakši odvoz šećerne repe koje ima još mnogo pored puteva. Najveća opasnost po voćnjake je u ovom trenutku divljač, pre svega zečevi i srne, koji jedu koru sa stabala i na taj način čine veliku štetu. Najviše su ugroženi mladi voćnjaci.\n::Raspisan Konkurs za dodelu sredstava nevladinim sociohumanitarnim organizacijama\nRaspisan je Konkurs za dodelu sredstava nevladinim organizacijama - sociohumanitarnim organizacijama iz budžeta Opštine Inđija za 2015. godinu. Sredstva za finansiranje projekata su obezbeđena u ukupnom iznosu od 6.700.000,00 dinara. Pravo da učestvuju na Konkursu imaju sociohumanitarne organizacije i udruženja sa teritorije opštine Inđija. Prijave na Konkurs podnose se Komisiji za dotacije nevladinim organizacijama – sociohumanitarne organizacije - opštine Inđija do 16. januara 2015. godine.\n::Petak 16. januara od 19 časova- nova izložba u Galeriji "Kuća Vojnovića"\nIzložba radova „Sedmo nebo“ autora Mine Glogovac otvoriće se u petak 16. januara od 19 časova u galeriji Kuće Vojnović. Svi radovi na izložbi „Sedmo nebo“ izvedeni su u tehnici akrilik na platnu formata 150 x 150 cm (dva diptiha 300 x 110 cm). Izložba će biti otvorena do 29. januara 2015. godine.\n::Fudbalski klub „Inđija" - počele pripreme\nFudbalski klub „Inđija“ otpočeće pripreme za prolećni deo sezone u sredu 14. januara. Šef stručnog štaba Miloš Veselinović toga dana će izvršiti prozivku i upoznati igrače sa planom priprema za nastavak takmičenja. Uz igrače koji su izneli teret jesenjeg dela prvenstva, ekipi će biti priključeno i nekoliko perspektivnih igrača omladinskog pogona te igrači koji su jesenji deo sezone proveli u klubovima iz okolnih mesta, a sa kojima „Inđija“ godinama ima odličnu saradnju.


Heapcon 2020 se neće održati ali organizatori spremaju novi projekat - Heapcon Lite\nMilena Rašić 24. 6. 2020.\nIT-jevci koji vole i godinama unazad posećuju edukativne događaje sigurno se sećaju konferencije Voxxed Days koju su organizovali Igor Spasić i njegov tim. Konferencija je okupljala tehnološke entuzijaste a kako dodaje Igor, Voxxed Days Belgrade bio je neuporedivo sadržajniji u odnosu na ostale konferencije iz Voxxed franšize.\nIpak, uprkos kvalitetu koji su kao tim davali, nisu naišli na adekvatnu podršku koju su dobijali iz centrale, pogotovo kada se u obzir uzmu volumen poseta, kvalitet predavača i značajne finansijske obaveze, pa su samim tim bivali sve nezadovoljniji.\nKako njihova nastojanja da sa drugom stranom uspostave kvalitetniju saradnju nisu urodila plodom, složno su odlučili da pokrenu sopstvenu konferenciju, računajući na to da će se prepoznati zalaganje tima i njihova namera, a ne puko ime konferencije. Tako je rođen Heapcon, jedna od najvećih i najkvalitetnijih tehnoloških konferencija u regionu, koja je ove godine trebalo da se održi po treći put.\nU nastavku teksta sa pomenutim Igorom Spasićem, osnivačem organizacije Heapspace koja stoji iza niza događaja od kojih je Heapcon samo deo, i Ninoslavom Rupićem, koordinatorom pomenute konferencije, razgovaramo o tome sa kojim izazovima su se suočili u prethodnom periodu, a oni nam ekskluzivno otkrivaju i da publiku očekuje domaće izdanje konferencije – Heapcon Lite!\nMora se sačekati povoljniji trenutak da se okupljanja zajednice vrate na agendu\nOrganizovanje prvog Heapcona za ovaj tim bila je zapravo organizacija četvrte konferencije za redom, ali su sada konačno imali priliku da uspostave kompletan identitet događaja. To im je, objašnjava Igor, na neki način, omogućilo da ponovo osete ono početno uzbuđenje i elan, ali ovaj put bez nepoznanica i početničkih propusta.\nMeđutim, jednu stvar su nastavili da rade kao i ranije: paralelno sa razvojem događaja nastojali da oko svih svojih projekata okupljaju veliki broj ljudi, ali ne samo kao učesnike već kao svojevrsnu zajednicu – najpre oko Jave, a zatim i oko ostalih tehnologija. Ta zajednica u međuvremenu je prerasla u Heapspace organizaciju, a Igor se priseća trenutka kada su shvatili da stvari moraju da podignu na naredni nivo:\nPrelomni trenutak je bio udruživanje: počelo je sa Milošem Žikićem, koji je dao novi zamah celoj ideji. Ubrzo su se priključili i njegova supruga Dušica, Aleksandar Marjanović, Jovana Tomić, Dimitrije Stamenković – jedna sjajna ekipa, ali i sinergija različitih iskustava, interesovanja i znanja, koja je iznedrila Heapspace organizaciju.\nKao tim smo, konačno, dobili priliku da uvećamo delovanje, te smo pored konferencije organizovali i razna okupljanja na tehnološke i preduzetničke teme i započeli saradnju sa ostalim akterima u regionu. Kako to već biva, tim se vremenom menjao, no čini se da opstaje vizija ustanovljena na početku.\nKad smo već kod zajednice (što je uvek aktuelna tema u domaćem IT svetu, pogotovo od početka godine kada se ista suočila sa tektonskim promenama u zakonskom pogledu), Igora i Ninoslava pitali smo i kakvo je njihovo mišljenje na tu temu – postoji li domaća IT zajednica ili ne? Igor otkriva:\nI da i ne. Definicija zajednice koju usvajam je: “Pojam zajednice identifikuje pet sledećih zajedničkih elemenata: ljudski kolektiv, prostor, zajedničke potrebe, socijalna interakcija, zajedničke aktivnosti (akcije) i osećanje pripadnosti”. Tako gledano, imamo pregršt tehnoloških zajednica koje se sastaju, dele, deluju – i to je lepa stvar.\nPitanje, međutim, nagoveštava postojanje nekakve Zajednice (sa velikim z): tehnološke grupe koja se “iznenada pojavljuje i rešava stvar”. Takvo nešto ne postoji, ali i ne može da postoji. Ne treba se zanositi ovim pojmom, te ga treba izbaciti iz nerazumne, prezasićene i, prvenstveno, pogrešne upotrebe.\nIpak, kako je situacija sa COVID-19 onemogućila fizičke događaje i organizatore konferencija širom sveta stavila u položaj za koji nisu mogli ni pretpostaviti da će se naći, pitanje je šta će se desiti sa zajednicom (ako je shvatamo po modelu prve definicije) u periodu koji dolazi. Ninoslav objašnjava:\nKoliko god privremen, ovaj prekid predstavlja tektonski udar na osnovne potrebe pojedinaca, biznisa, organizacija i zajednica. Kako su nedelje prolazile, shvatili smo da je COVID-19 u prvi plan stavio neke druge teme i da je ono što radimo mnogima prilično daleko od realnosti, te da moramo čekati neki povoljniji trenutak da okupljanja zajednice vratimo na agendu.\nPrioriteti biznisa u narednom periodu neće biti okrenuti ka konferencijama\nHeapspace tim bio je jedan od retkih koji je odmah na početku krize sa koronom odlučio da konferenciju odloži za jesen 2021. godine, a Ninoslav nam otkriva koliko je to za njih bila teška odluka:\nGeneralno, postoje tri stuba na kojima počiva međunarodna konferencija: inostrani spikeri, sponzori i slobodno kretanje i okupljanje ljudi koji su u publici. Jasno vam je na šta ciljamo.\nU ključnim mesecima pripreme konferencije, kada se organizuje dolazak predavača i sklapaju ugovori sa sponzorima, nastala je globalna pometnja koja je odjednom srušila sva tri stuba i izvukla nam tepih pod nogama. Kada je odluka ispravna (a i jedina moguća), nije je teško doneti. Vrednost koju Heapcon pruža je upravo u umrežavanju ljudi sa svih podneblja ove planete, na jednom mestu u nekoliko dana. Ako to ne možemo da uradimo, uradićemo nešto drugo.\nKako dodaje naš sagovornik, sve vreme su držali interne sastanke, planirali šta da rade ukoliko Heapcon 2020 postane 2021 i iz toga je, kako ekskluzivno otvaraju za Netokraciju, nastala ideja domaćeg izdanja konferencije – i Heapcon Lite je rođen!\nKako otkrivaju, 13. novembra u Jugoslovenskoj Kinoteci biće organizovana edicija Hipcona isključivo namenjena domaćoj publici i govornicima, bez naplate ulaza (izuzev dobrovoljnih donacija) i bez sponzorskih paketa. “To je koncept sa kojim smo dugo želeli da se poigramo i probamo da našoj publici pružimo nešto drugačiji sadržaj, koji će od skoro pa isključivo tehnoloških tema zaći u polja nauke i biznisa”, otkriva Ninoslav.\nIpak, što se tiče planova za budućnost, oni su prilično neizvesni, jer će čak i u narednih godinu dana prioriteti biznisa biti na nekom drugom mestu, dalje od konferencija, saglasni su naši sagovornici. “To ne znači da život neće pronaći put i da nećemo viđati konferencije, meetup-e pa čak i sajmove do kraja godine – samo će njihov oblik biti nešto drugačiji”, primećuje Rupić i za kraj navodi:\nStrah od drugog talasa i dalje svima stoji u podsvesti, ali nadamo se da je čovečanstvo malo spremnije, i mentalno i operativno, da se sa njim suoči efikasnije nego sada. Definitivno je da svi želimo da se vratimo na stanje od pre, jer ta spontanost i bliskost je ono što nam svima prija i što žive događaje čini nezamenjivim. Trebaće nam malo vremena, ali stižemo.


Popboks - SERIJA: THE UNTOLD HISTORY OF THE UNITED STATES - Oliver Stone - Beše nekad, sećam se ja... [s2]\nFilmovi · 09.04.2013. 08:44\nScenario: Oliver Stone, Peter J. Kuznik i Matt Graham\nNarator: Oliver Stone\nBroj dosad prikazanih epizoda: 10\nTrajanje: oko sat vremena\nTV kanal: Showtime\nDa se i sa istorijom, svom zaodenutom u datume, toponime i brojke, a uprkos tome najnepouzdanijom i najneezgaktnijom od svih humanističkih nauka, može izaći na kraj pokazao je Oliver Stone na primeru dokumentarne serije The Untold History Of The United States. Ova desetočasovna serija, koju prati i studija koju je Stone napisao takođe u saradnji sa američkim istoričarem i univerzitetskim profesorom Peterom J. Kuznikom, pokazuje da se, i bez egzibicionizma i modernosti po svaku cenu, i o od davnih dana poznatom još uvek može pričati na svež, nadahnut i efektan način.\nNaravno, nužni preduslov je početna zainteresovanost za istortiju uopšte i posebno za američku istoriju i američko viđenje šire svetske istorije. Američka istorija, a po čemu se ona nimalo ne razlikuje od naše ili istorije drugih nacija, počiva na kolopletu opipljive faktografije, širih društvenih trauma i pobedničke mitomanije, i Stone tu datost kreće da preispituje već u uvodnom delu prve epizode ovog odličnog serijala. Kuznik i Stone (i britanski scenarista Matt Graham) nužno potrebnu objektivnost kao osnovu svakog sličnog osmišljenog i ustrojenog poduhvata nalaze u samoj faktografiji i postojećoj arhivskoj građi. Međutim, ono najintrigantnije tek tu počinje i to je ono što ovaj TV projekat izdvaja iz okeana sličnih naslova sa raznih adresa i izraznih televizijskih epoha.\nNaime, Stone, sasvim očekivano i na svu sreću što se gledalaca tiče, daje jak ličan pečat opšte poznatim stavkama i pričama iz domovine mu. Nasuprot retko kada televizičnom akademskom objektivizmu Stone ovde unosi ličnu srčanost i osoben pogled na ono što on kao autor i značajna društvena pojava nikada nije doživljavao kao aksiome u koje treba slepo i bespogovorno verovati. Srećom, Stone ovde zadržava ne toliko tipičnu mu hladnokrvnost, te, mada rečito iznosi svoja lična viđenja, odrešito braneći pravo na slobodu mišljenja i govora, ionako neporecivu tekovinu američke demokratije, The Untold History Of The United States ostaje podalje od zavodljivih i viralnih, ali diskutabilnih teorija zavere.\nPomalo paradoksalno, Stone ostavlja utisak najsnažnije uznetosti u prvoj trećini serijala gde je reč o događajima za koje gotovo da nema živih, a relevantnih svedoka; upravo tu (na primer, u pričama o upadljivom američkom oklevanju da se uđe u Drugi svetski rat ili o svesnom minimiziranju ruskih žrtava u istom tom globalnom okršaju sa tačke gledišta evroatlanskih istoričara i političara) Stone je svoj na svome, jer mu se pruža prilika da pliva nasuprot dominatnoj struji mišljenja i da se suprostavi sada već okamenjenoj predstavi ne tako daleke prošlosti i istovremeno istraži korene sve češće prisutnog antiamerikanizma u raznim delovima planete.. U tim i ne samo tim segmentima Stone i saradnici mu uspevaju da stignu do jasnih i ubedljivih poenti, na prvom mestu ukazujući na značaj onoga ispisanog na samim marginama iole opsežnijih istorijskih hrestomatija.\nKako serijal odmiče, a kako biva jasno da su autori uspeli u naumu da postave čvrste temelje tezama koje tek planiraju da predoče i kako odmiče njihova potraga za alternativnim odgovorima na stara pitanja, uzročno-posledična veze među događajima koje dele decenije i razdaljine postaju evidentnije. Premda je u početku ovaj serijal svojom razbarušenošću (koja je, to je barem, neosporno sasvim u saglasju sa prirodom i autorskim pogledom na svet samoga Olivera Stonea) mogao da odbije one sviknute na tradicionalistički skrojene programe srodnih tema i sadržaja, nema sumnje da je ključni autorski dvojac Stone-Kuznik u potpunosti uspeo da pruži osobeni osvrt na ono što dobar deo populusa u startu prihvata kao nepobitno.\nU tome se krije možda i glavni adut ovog serijala – ovo je nadasve intrigantan i uzbudljivo predočen dokumentarni rad koji je, mada to nije česta odlika u svetu sličnih sadržaja, dosta nalik svom glavnom autoru. Stoneovo nepristajanje na lično neizabrane dogme, nepristajenje evidentno čak i u igranim ostvarenjima zasnovanim na literarnim predlošcima i faktografski uslovljenim pričama, najznačajnija je odlika ovog rada kojim i autor i emiter sa punim pravom mogu da se podiče.


Rangnik ima zadatak da ubijedi Halanda da dođe na Old traford @ StartBiH.ba\nRangnik ima zadatak da ubijedi Halanda da dođe na Old traford\nPrvi zadatak Ralfa Ragnika u Mančester junajtedu, koji nema veze sa trenerskim poslom, biće težak i izazovan - kako javljaju njemački mediji, pokušaće da ubijedi Erlinga Halanda da od svih ponuda izabere onu sa Old traforda.\nHaland će narednog ljeta, po svemu sudeći, biti na tržištu, jer Borusija Dortmund nema više kapaciteta da ga zadrži, pa je samo pitanje gdje će Norvežanin da nastavi karijeru.Rangnik je u dobrim odnosima sa Erlingom i njegovim ocem Alfom-Ingeom, piše "Bild", što je jak adut u pregovorima.\nTakođe, Junajted ima novca za odšetu Borusiji, pa je praktično na porodici Haland i agentu Minu Rajoli da pristanu na transfer.\nRanije danas, engleski mediji su javili da bi od ljeta na klupu "đavola" mogao da dođe Roberto Manćini, pod uslovom da se Italija ne plasira na Mundijal. izvor.vijesti.me


Početna Bicikli MTB CUBE STEREO 120 ROOKIE ACTIONTEAM 2021\n45910016 MTB Cube\nŠifra proizvoda: 45910016\nŠifra proizvoda: 459100135\n16.699,00 kn~ € 2.207,72\nCUBE STEREO 120 ROOKIE ACTIONTEAM 2021 13,5"\nCUBE STEREO 120 ROOKIE ACTIONTEAM 2021 16"\nStereo 120 Rookie model dizajniran je s ciljem pružanja najkvalitetnijih trail performansi i vrhunske udobnosti. Agilna trail geometrija i uglađen dizajn okvira omogućavaju vam maksimalno zadovoljstvo pri pripitomljavanju staza. Hidroformirane aluminijske cijevi okvira pažljivo su oblikovane kako bi omogućile kombiniranje male težine s vrhunskom čvrstoćom. S izdržljivim i pouzdanim komponentama te detaljima poput interno provedenih bužira možete se potpuno koncentrirati na vožnju, bez brige o održavanju i podešavanjima. Bicikl je opremljen Suntour vilicom i stražnjom suspenzijom, Magura MT Thirty hidrauličnim disk kočnicama i Shimano Deore 1x12 brzinskim pogonskim sustavom.\nLežaj vilice VP Semi-Integrated, Top 1 1/8" Bottom 1 1/2"\nStražnja suspenzija SR Suntour Edge R 190x45mm\nObruči / Kotači Answer Atac EM, 15x110mm/12x148mm, Tubeless Ready


Beljska premium Frankovka iz 2012. pobijedila je na Međunarodnom ocjenjivanju frankovke u Feričancima\n23.11.2021. Kult Plave Kamenice\nU Feričancima se radi afirmacije sorte frankovka već nekoliko godina održava Međunarodno ocjenjivanje frankovke u kategroijama mladih vina, odležanih vina i rosea. Ove godine uzorci su stigli iz Hrvatske, Austrije, Mađarske, Slovenije i Srbije.\nNajbolje ocijenjena među svim uzorcima je frankovka premium Vina Belja iz berbe 2012. koja je osvojila 90 bodova i proglašena šampionom ocjenjivanja. Riječ je o jednom od najvažnijih beljskih vina sa snažnim pečatom Baranje i njenih vinogradarskih položaja.\nVina Belje su na Međunarodno ocjenjivanje frankovke poslala svoje premium frankovke iz nekoliko berbi. Od odležane frankovke iz berbe 2009. do mlade frankovke berbe 2019., sva vina su osvojila zlatne medalje.\nMarijan Knežević, voditelj razvoja vinarstva u Belju, rekao je da je berba 2012. bila je jedna od velikih berbi za frankovku,. “Znali smo da imamo vino velikog potencijala pa smo puno pažnje posvetili njegovom dozrijevanju. Nakon međunarodnog uspjeha premium blenda cabernet sauvignona i merlota na ocjenjivanju u Italiji, ovom titulom smo još jednom potvrdili visoku kvalitetu naših crnih vina.“\nBUZZ JOŠ JEDNA STUDIJA Jastozi, rakovi i hobotnice su …


Zašto je bolje imati male grudi (tri naučna dokaza) | Tuzlanski.ba\nZašto je bolje imati male grudi (tri naučna dokaza)\nDijeljenja: | 21.5.2012. u 21:49\nVećina žena žali se na veličinu svog grudnjaka i na sve načine pokušava da poveća poprsje.\nNaučnici sa univerziteta u Beču su došli do zaključka da je bolje imati manje grudi, a evo i zašto.\n1. Veće seksualno zadovoljstvo\nIspitujući osetljivost ženskih grudi, naučnici su došli do zaključka da su žene sa manjim grudima osetljivije na dodir te doživljavaju veće zadovoljstvo kada ih partner dodiruje. Velike grudi imaju više \_”masnih jastučića\_” na osetljivim delovima, pa je zato manje grudi lakše stimulirati i uzbuditi.\n2. Bolje su za zdravlje\nŽene s manjim grudima su u pravilu zdravije jer je njihove grudi lakše opipati i pretražiti pa tako naći nepoželjne kvržice. Isto tako, velike grudi su opterećenje za vrat i kičmu pa sa manjim grudima dolazi i manje zdravstvenih problema.\n3. Duže zadržavaju mladalački izgled\nSvi znamo da su velike grudi podložne uticaju gravitacije, a male duže zadržavaju isti oblik. Još u pećinsko doba muškarci su žene procenjivali po njihovom fizičkom izgledu, pa su odabirali one sa manjim grudima jer su izgledale mlađe i vitalnije.\nIzvor: 24sata.com / Tuzlanski.ba


Počeo sa radom sistem za vještačko osnježavanje | Palelive.com\nPočetna Jahorina Počeo sa radom sistem za vještačko osnježavanje\nPočeo sa radom sistem za vještačko osnježavanje\nOlimpijski centar Jahorina počeo je proizvodnju vještačkog snijega neophodnog za osnježavanje ski-staza na Jahorini, rekla je Srni portparol Centra Sanja Ćeremidžić.\nĆeremidžićeva je rekla da će sistem proizvoditi vještački snijeg u kontinuitetu do zvaničnog početka zimske sezone, u skladu sa vremenskim uslovima, te da je u toku osnježavanje staze Poljice.\nSistemom za vještačko osnježavanje simulira se prirodna pojava prilikom koje se vodena para podiže u atmosferu, gdje se na niskoj temperaturi čestice vodene pare kristališu i tako nastaje prirodni snijeg.\nOvaj sistem čini vodoakumulacija, iz koje se crpi neophodna voda za pravljenje vještačkog snijega, i sistem cjevovoda putem kojeg se pod visokim pritiskom voda i vazduh dopremaju do uređaja za proizvodnju vještačkog snijega – snježnih topova i lansera.\n“Olimpijski centar Jahorina je od ove godine opremljen sa 88 lansera i 25 najsavremnijih snježnih topova za proizvodnju vještačkog snijega marke `Tehnoalpin`, čiji su prozivodi zastupljeni u 70 odsto skijališta u svijetu”, objasnila je Ćeremidžićeva.\nĆeremidžićeva je napomenula da Olimpijski centar povodom zvaničnog otvaranja novog sistema osnježavanja 1. decembra organizuje koncert Svetlane Ražnatović.\nPrethodni članakDodijeljena priznanja treneru Đuroviću i atletičarkama “Glasinca”\nNaredni članakU Matičnoj biblioteci održano prvo javno slušanje radio-drama


Želim da mi nađete auto za 2.000 evra | najboljiauto.com\n01. 03. 2019. Pitajte Aleksandra Todorovića\nPoštovanje, ne bih Vas davio kilometarskim pitanjima, pa ću biti kratak. Moj budžet za kupovinu polovnjaka je do 2 000 evra. Želim da kupim porodični auto u karavan ili monovolumen varijanti. Nisu mi bitne sportske performanse. Godišnje bih prelazio do 10.000 km.Da li mislite da mi možete pomoći, i ako možete, koliko bi koštala Vaša usluga pronalaženja takvog automobila, sa trtoškovima velikog servisa.Ako mislite da moji zahtevi nisu nerealni, rado bih platio odgovor i traženje auta, jer ja u tome stvarno nisam iskusan, jedino ne bih voleo da platim odgovorako on glasi- ne mogu vam pomoći.Hvala unapred iu svakom slučaju.\nIme i prezime: Aleksandar ##############\nMejl adresa: ##############@gmail.com\nKada planirate kupovinu?: Na proleće, april verovatno\nKoliko novca želite da potrošite?: 1500 do 2000 eura\nŠta trenutno vozite?: nemam auto\nIzmeđu kojih se automobila dvoumite?: Ford focus karavan, Renault Scenic, Renault Megane karavan, Citroen c5 karavan\nKoliko kilometara godišnje prelazite?: manje od 10000\nOdgovara Aleksandar Todorović: Uvaženi gospodine, hvala vam na interesovanju, i pitanju. Prosečan kupac u Srbiji je u 2018. godini kupovao kola za 1.500 evra. Pre dve godine je taj prosek bio oko 2.500 evra. Napredujemo ekonomski, pa zato valjda imamo manje novca za automobile.\nJa gledam automobile u Beogradu, iz uvoza, jer ovo što je voženo po Srbiji, a ima preko 15 godina možete direktno da prebacite na otpad. Uvozi se svašta, priznajem, ali u proseku, kola iz Švajcarke, Holandije, Belgije, su puno bolja nego ova u Srbiji, mislim na automobile stare oko 15 godina, sa više od 400 000 km, često i sa preko 500 000 km. U oglasima stoje znatno manje kilometraže, prosto u Srbiji niko neće da kupi auto koji ima 500 000 km, čak i kada je u dobrom stanju. Placevi, fizička lica, svi vraćaju kilometražu i to jako puno.\nPonuda automobila za 2 000 evra na ozbiljnim auto placevima je jako mala. Ima pristojnih automobila za taj novac, ali ih nije lako pronaći.\nMeni je mnogo teže da vama nađem auto u pristojnom stanju za 2 000 e, nego da nađem odličan auto za 10 000 evra. Neko će reći, pa da ja imam 10 000 evra lako bi našao odličan automobil, ali je opasno kupovati i takva kola, bez ozbiljnih provera, jer ako vam uvale krš za 10 000 evra, boleće mnogo više nego kada kupite loš auto za 2 000 evra.\nMoju ponudu za traženje automobila, imate na mojim sajtovima. Ponoviću je i ovde. Mogu da vam pomognem. Samo znajte manje ćete para potrošiti u narednih 5 godina, ako kupite odmah auto za 3 000 evra, umesto za 2 000 evra, jer će jeftniji auto mnogo više da se kvari. Ovo važi ako vam ja tražim auto sa mojim mehaničarima. Ako sami kupujete auto, može da vam se desi da kupite neki noviji model za 10 000 e, pa da odmah imate problem sa DPF filterom, diznama, turbinom, i da vas ta problematika košta preko 2 000 evra.\nPolovan auto je polovan automobil, sa mnogo skrivenih mana!\nOko 90% Srba ne uradi Veliki servis odmah po kupovinu! Ljudi nemaju novca, pa se bukvalno kockaju (ali i često kupuju skuplji auto nego što mogu da priušte). Ako pukne zupčasti kaiš napravi havariju na motoru. Cena velikog servisa je od 250 evra. Bar je ta cena u Beogradu, jeftiniji servis NE mogu da vam obezbedim.\nMogu i da pristanem na to, da ne uradite veliki servis, kad kupite auto koji vam ja nađem, ali da mi potpišete da ste svesni, da može pucanje kaiša da napravi štetu od preko 1 500 evra. Isto to važi ako nećete da zamenite pumpu za vodu. U prevodu, nemojte kupovati auto, ukoliko ne planirate da ga održavate kako treba.\nImajte u vidu da će za 2 godine Tehnički pregled bio VEOMA RIGOROZAN, tako da nemojte kupovati bilo šta. Dakle u prevodu, ja moram da vam tražim auto za 1.500 evra. To je ozbiljna, i komplikovana misija, ali vas neću odbiti, ali je pitanje koliko će mi dana trebati.\npitajte aleksandra todorovica, polovni automobili, Želim da mi nađete auto za 2.000 evra


UPOZORENJE ZA VOZAČE: Pojačan saobraćaj, kiša i grmljavina | Novosti.RS\nUPOZORENJE ZA VOZAČE: Pojačan saobraćaj, kiša i grmljavina\n17. 07. 2020. u 20:05\nU POPODNEVNIM časovima očekuje se pojačan intenzitet saobraćaja i veći broj vozila na izlazu iz gradova kao i na frekventnijim putnim pravcima.\nKraj radne nedelje obeležiće promena vremena praćena padom temperature i naoblačenjem sa kišom i grmljavinom koje će se do kraja dana proširiti na veći deo zemlje, saopštio je AMSS.\nPonegde se mogu očekivati i nepogode sa velikom količinom padavina zbog čega se savetuje vozačima dodatna opreznost.\nPrema informacijama Uprave granične Policije RS - dobijenim u 17:05 časova, na putničkim terminalima graničnih prelaza nema zadržavanja.\nKamioni na Batrovcima, na izlazu, čekaju 60 minuta.\nsaobraćaj AMSS uslovi za vožnju gužve u saobraćaju gužve na granici


U zdravstvenim ustanovama ubuduće će anketirati pacijente i provjeravati jesu li zadovoljni | roditelji.me\nU zdravstvenim ustanovama ubuduće će anketirati pacijente i provjeravati jesu li zadovoljni\n06/08/2015 13:01 | by Roditelji.me | No Comments\nMinistarstvo zdravlja usvojilo je Pravilnik koji je stupio na snagu, a predviđa da građani, prilikom dolaska u zdravstvene ustanove popune anketu kako bi nadležni dobili infomaciju da li pacijentima odgovara termin za pregled, koliko dugo su čekali u ambulanti, jesu li zadovoljni znanjem medicinskih sestara, kako ocjenjuju higijenu mokrih čvorova u domovima zdravlja…\nOni koji posjete bolnice i KCCG u prilici su da kažu da li su se doktori i sestre odnosili prema njima neljubazno, nezainteresovano, korektno, ljubazno ili izuzetno ljubazno. U prilici su da upišu koliko su čekali na prijem u bolnicu i koliko su na skali od nula do pet zadovoljni zdravstvenom uslugom, objavile su Vijesti.\nCrnogorske bolnice su u obavezi i da prikupljaju podatke iz medicinske dokumentacije o umrlim licima, neželjenim događajima, ali i infekcijama, hiruškim intervencijama i upotrebi ljekova, posebno antibiotika.\nShodno novom Pravilniku rukovodioci u bolnicama treba da dostave komisijama za kontrolu kvaliteta najmanje jednom mjesečno tačne podatke o broju grešaka prilikom propisivanja ljekova i njihovim neželjenim dejstvima.\nSve zdravstvene ustanove moraće da pravdaju koliko su medicinskog alkohola potrošili u određenom periodu za higijenu ruku.\nIz istorija bolesti nadležni će znati i koliko je padova pacijenata bilo u nekoj od bolnica, imajući u vidu da su često uzrok smrti posebno kod ljudi starijih od 65 godina i da mogu uzrokovati invaliditet i duže liječenje.\nDomovi zdravlja moraće da vrše monitoring kvaliteta na osnovu broja sistematskih, odnosno preventivnih pregleda pacijenata mlađih i starijih od 45 godina.\nIz medicinskih kartona moraće da se crpe podaci o broju dijabetičara uzrasta od 20 do 70 godina i pacijenata sa visokim krvnim pritiskom, te prvih stomatoloških pregleda djece do tri godine.\nIzabrani ljekari dostavljaće komisijama i podatke o procentu komplikacija u trudnoći koje su otkrili.\nS druge strane, u bolnicama i KCCG rukovodioci odjeljenja obavještavaju komisije o učestalosti carskog reza i infekcija rana nakon operacije, kao i dužini čekanja na određene procedure.\nNa primjer, komisije se moraju obavijestiti koliko dugo pacijenti čekaju na ugradnju bajpasa,s obzirom na to da blagovremeno urađena operacija smanjuje rizik od infarkta.\nRukovodioci odjeljenja treba da dostavljaju podatke i o tome koliko dana pacijent sa moždanim udarom boravi u bolnici, imajući u vidu da je prvi uzrok smrtnosti i invaliditeta u Crnoj Gori.\nObaveze važe i za Zavod za hitnu medicinsku pomoć, čiji rukovodioci imaju obavezu da bilježe koliko je vremena prošlo od poziva pacijenta do izlaska ekipe na mjesto događaja i nakon koliko minuta su transportovani u zdravstvenu ustanovu.\nU dokumentu piše da moraju prikazati i koliko su efikasni bili, to jest koliki je procenat preživljavanja bolesnika koji imaju zastoj srca do sanitetskog transporta za prijem u bolnicu.


Kontraendorfin : Svetislav Basara\n67. dobitnik NIN-ove nagrade.\najbolji i najubojitiji u vencu Basarinih romana koje otvara Početak bune protiv dahija i koji tematizuju maligne i neuralgične tačke novije srpske istorije, kulture i politike.\n5. izdanje, 2021; Broširani povez; latinica; 20 cm; 292 str.; 978-86-521-3772-5;\nIzdavač: Laguna; 5. izdanje, 2021; Broširani povez; latinica; 20 cm; 292 str.; 978-86-521-3772-5;\nKada je, svojevremeno, jedna precioza prišla Hegelu i obavestila ga da njegova filozofija, doduše, jeste zabavna, ali da nije u skladu s činjenicama, ovaj joj je odbrusio da utoliko gore po činjenice. I ničeg drskog nije bilo u toj reakciji. Hegel je samo skrenuo pažnju dami na okolnost da je stvarnost kudikamo složenija nego što se to njoj prikazuje, te da, ako je stvarnost zanima makar koliko i njegova filozofija, mora biti u stanju da se od stvarnosti – od činjenica, dakle – malo odmakne. Ako bi, po analogiji, čitalac mogao zameriti Svetislavu Basari da je u zavadi sa stvarnošću jer u Kontraendorfinu ima i nekih nadnaravnih pojava u vidu levitiranja, višekratnog vaskrsavanja, ili bludnih radnji osoba koje, po prirodi stvari i vremena, nisu mogle polno da opšte (Šopenhauer i Tozovac, na primer), ali su, svejedno, imale zajednički porod – mogao bi pisac da odvrati kako su sve te pojave posledice čiste stvarnosti, samo je bilo potrebno doneti određene zaključke na osnovu ponuđenog materijala (a nasuprot svim utvrđenim istinama), dok, tome nasuprot, likovi poput Ive Andrića, Mire Glavurtića, Žorža Kangilema ili Desanke Maksimović nisu ništa životniji ili stvarniji od slikara Stojkovića, izmišljenog lika, pripovedača i tajnog Andrićevog prijatelja, samo zato što su oni (oni prvi) nekada bili stvarni i živi. Svi oni, i stvarni i izmišljeni likovi, više su književne funkcije nego osobe. Kontraendorfin je roman ideja u kojem pisac ne ponire u tzv. psihološku dubinu likova, niti prati njihove sudbine zato što su mu se, na primer, učinile vrednim pisanja, već, poput Hegela u filozofiji, obelodanjuje logičku konstrukciju koja se, po njemu, po Basari, nalazi u osnovi svake stvarnosti. Ta logika je paradoksalna, nedopustiva, posuvraćena, ponekad nelogična, ali nikada banalna, dosadna, tautološka (A = A), ili lišena strasti. Zbog toga Basara može, kao i Hegel, odgovoriti kako mu je žao ako njegova knjiga ne korespondira sa stvarnošću, ali da problem nije u njemu, u romanu, već u stvarnosti samoj. Zbog toga mu, uostalom, činjenice ne služe kao dokazi, nego kao elementi književne igre – pa će Glavurtić postati zagovornik preventivne kliteroktomije, Andrić erotoman, dok će veliki francuski lekar i filozof Žorž Kangilem lupati šakom o sto po pariskim kafanama – njegov se jezik okreće sebi samom (kao što se Hegelova svest okreće sebi i postaje samosvest), postaje autoreferencijalna igra, a rečenice se izvode iz njih samih: dugačke, zasopljene, urnebesno duhovite, sigurne, ujedaju te rečenice sopstvene repove i, gle čuda, kao od šale prave pukotine u stvarnosti. Ili, kako kaže Stojković da mu je, za jedne od njihovih šetnji, rekao Andrić: "Dragi ste mi, otkriću vam tajnu, realnost ne postoji, postoje samo realisti i to isključivo kao realisti odabira šta treba da bude vidljivo, šta nevidljivo, šta viđeno, šta previđeno, šta rečeno, šta prećutano, šta na snazi, šta van snage, šta van zakona, šta treba (i šta može, ovo je vrlo važno) da postoji, šta pak ne, zaboravih da kažem da mnogo toga zavisi od kriterijuma selektora" (str. 30). Basara upravo piše o njima, o tim arbitrima stvarnosti, o kreatorima vrednosti, o selektorima, njihovim izborima, razlozima za njihove izbore (ako ih imaju) i njihovim kriterijumima, što su, istini za volju, veliki pisci uvek i radili, jedino što Basara to radi drugačije.\nStojković, dakle, ponovo govori, a pisac Kaloperović – u kome će neki prepoznati Basarin alter ego – ponovo zapisuje ono što bard zbori, kao u Andrićevoj lestvici užasa ili Gnusobi, trpi sporadične uvrede i hrani se Stojkovićevom zlobom, njegovim humorom i nepokolebljivošću. Nedopustivo je ono što, svako malo, izgovara Stojković. Dok govori o streljanju u Užicu početkom Drugog rata, reći će Stojković, ne jednom, da su streljani i oni koji su streljali jednako odgovorni za to što se dogodilo. I ta se tvrdnja, jednostavno, ne može razumeti ni iz jedne logike, ni iz jedne stvarnosti, ni iz jednog poznatog sistema, osim iz perspektive koju nudi Basara, a i tada je pitanje šta uopšte znači razumeti jer, jednostavno, nema se taj sklop ni sa čim uporediti. Možda će ovo zvučati čudnije od svih čudesa i čudnovatosti s kojima se susrećemo u Kontraendorfinu, ali baš u takvim trenucima i na takvim mestima, nečuvenim, nemislivim, gotovo sumanutim, Basara postaje pesnik, on govori iz samog srca jezika, odvezan od stvarnosti, morala i formalne logike, prepušten sebi i lišen mogućnosti da bira: neke se stvari moraju reći po svaku cenu.\nI ovoga puta je Stojković opsesivni posmatrač, neposredni svedok i diskretni učesnik prelomnih tačaka u srpsko-hrvatskoj (kulturnoj) istoriji, a da se, pri tome, ne priklanja nijednoj od strana, smatrajući ih istovremeno i svojim i tuđim, dovoljno svojim da o njima govori bez pardona, dovoljno tuđim da uvek iznova otkriva dubinu bezdana što se isprečio između njih. Kada grdi Srbe ili Hrvate, radi to Stojković jezikom koji razumeju i jedni i drugi i koji, uostalom, govore obe strane, ali upravo dok ga govore one odbijaju da je to jedan i isti jezik, što Basari pruža neodoljivu priliku da se poigra jezikom onako kako se niko pre njega tim jezikom nije igrao, da prelazi iz jednog tonaliteta u drugi, da pritiska tamo gde boli i da nas natera na smeh do suza iako, naravno, ništa nije smešno. Utoliko jaz između Srba i Hrvata, ako je verovati Stojkoviću, Basari i/ili Kaloperoviću, nije nikakva metafizička veličina, nedokučivi usud, već puki zbir pojedinačnih gluposti koji, u jednom trenutku, uspešno preraste u kvalitet, u mit koji, potom, ne služi ničemu drugome do da odmeni stvarnost u trenutku kada je potrebno za stvarnost se zakačiti kako ne bismo, kao napuhani (a potom i ispuhani) baloni, nastavili slobodno da lebdimo u ništavilu. Može se, utoliko, Kontraendorfin, barem jednim svojim delom, čitati i kao preokrenuta istorija srpsko-hrvatskih odnosa, ili kao kolekcija odabranih epizoda iz novije srpske istorije iz perspektive likova poput Ive Andrića koji, u ovom romanu, izgovaraju ono što nikada nisu izgovorili, ali su hteli, ili su, makar, morali da kažu, ali se na takav korak, ipak, nikada nisu odvažili.\nNajzad – i tu je Miljenko Jergović u pravu – zahteva Basara čitaoca koji mu je ravan, ako ne i bolji od njega, pisca, jer nije Basara za svačiji stomak. Ne samo što će se manje iskusan čitalac zbuniti pred obiljem podataka za koje neće znati da li su piščeva izmišljotina ili činjenice (a svakako bi se začudio pred činjenicom da su najluđe stvari, zapravo, činjenice, a neke od sumanutijih konstrukcija, u stvari, potkrepljene dokumentima i svedočanstvima). Da stvar bude gora, tekst je podgrađen fusnotama, što dodatno zbunjuje ako čitalac, poput potpisnika ovoga teksta, propusti podnaslov romana koji glasi: disertacija. U tom slučaju Kontraendorfin se može čitati i kao parodija naučnog govora koji se, u savremenoj srpskoj istoriografiji, naročito kod nacionalno osvešćenih istoričara, pretvorio u parodiju nauke, te parodija parodije – da poslednji put prizovemo Hegela – u Basarinom slučaju daje plus, samosvojnu, začudnu priču bez priče, roman za sve i ni za koga, besomučnu igru koja se održava upravo zahvaljujući svojoj urnebesnoj ozbiljnosti.


Toyota zabeležila rast prodaje od 5,2%, hibridi sve traženiji | AutoBild.rs\nHomeVestiToyota zabeležila rast prodaje od 5,2%, hibridi sve traženiji\n716 views January 22, 2020\nToyota Motor Europe završila je 2019. godinu sa prodatih 1.089.422 Toyota i Lexus vozila, što predstavlja porast od 5,2% u odnosu na 2018. Ukupno učešće grupacije na evropskom tržištu poraslo je na 5,3 odsto, što je stabilan parametar već godinama. Uz preko 560.000 prodatih hibridnih električnih vozila, što predstavlja 52% ukupnog plasmana, Toyota i Lexus nude ukupno 20 hibridnih modela, kreirajući tako najširi spektar potpuno hibridnih električnih vozila u auto-industriji.\nUkupno sedam novih modela lansirano je na tržište u 2019. računajući oba brenda. Prodajom 1.002.216 vozila, Toyota je prodala više od milion vozila prvi put od 2008. godine, beležeći rast od 4.5% u odnosu na 2018. godinu. U okviru C segmenta, Toyota je lansirala potpuno nove verzije modela Corolla Hatchback i Touring Sports, dostupne sa 1.8 l (122 KS) i 2.0 l (180 KS) hibridnim pogonom, a po prvi put hibridni pogon ugrađen je i u novu Corollu Sedan. Što se ostalih noviteta tiče, tu je hibridna verzija Toyote Camry za evropsko tržište, kao i povratak modela GR Supra.\nUkupna prodaja Lexusa porasla je za 14,5% tokom prošle godine, do rekordnih 87.206 prodatih vozila, čime je zabeležena šesta uzastopna godinu rasta. Kontinuirani rast u 2019. godini pojačan je lansiranjem na tržište novog Lexusa UX, premijum kompaktnog crossover modela, novog Lexusa ES sedan i obnovljenog Lexusa RX. U Zapadnoj Evropi sada se isključivo prodaju hibridni modeli Lexusa, sa 96% „miksa“, dok je udeo hibrida na kompletnom evropskom tržištu 67%.\nBugatti će isticati praktičnost nauštrb sportskog luksuza


PALA PRVA KLAPA Nastavak serije "Ubice mog oca" donosi NOVE zaplete\nU novoj sezoni će se rešavati ubistvo pevača Luneta, dok će Natalija koju igra Nataša Ninković biti u zatvoru.\nPala je prva klapa nastavka kriminalističke serije "Ubice mog oca" čiji scenario potpisuju Nataša Drakulić i reditelj Predrag Antonijević. U drugom ciklusu serije, koji će imati deset epizoda, glavnim junacima Vuku Kostiću, Tihomiru Staniću, Nataši Ninković, Marku Janketiću, Nini Janković pridružuju se i Anica Dobra, Sergej Trifunović, Branislav Tomašević, Tihomir Arsić...\n- Radnja priče biće fokusirana na rešavanju ubistva pevača Luneta, koja se događala u kafiću na kraju prve sezone, a gde su upucani i Jelena (Nina Janković) i Žika (Uliks Fehmiu). Nastavljamo da pratimo zbivanja i oko Sitilenda. Stvari sada kreću zanimljivim tokom. Da li je Natalija (Nataša Ninković) stvarno ubica ili ne, videćemo - priča Antonijević i dodaje da će mu se na rediteljskom mestu pridružiti i Miroslav Lekić i Ivan Živković.\nIako se zna da će snimanje trajati do početka septembra, još se ne zna gde će se nastavak emitovati, odnosno na kojoj TV stanici.\n- Naš finansijer i koproducent "Direct media" su vlasnici prava i oni će odlučiti kome će nove epizode prodati. Novina je da ne idemo sa emitovanjem samo u Srbiji nego još u dvanaest zemalja.\nReditelj ističe da je veoma zadovoljan kako je ispao prvi ciklus serije "Ubice mog oca" i da mu je milo što je ovaj projekat pokazao da ljudi vole da gledaju ovakvu vrstu serijala.\nVuk Kostić koji tumači inspektora Aleksandra Jakovljevića otkriva da on ulazi u klinč sa kriminalom i da je na dobrom putu da strada.\n- U nastavku će sigurno doći do nekih razrešenja. Biće mnogo obrta i to u dramaturškom smislu, ali i raznih obrtanja "krova na krov". Biće i mnogo jurnjava i pucanja, ali ne smem da otkrivam ništa više - priča Kostić.\nNataša Ninković koja tumači lik Natalije kaže da se ne zna da li je ona ubica.\n- U nastavku će ona biti samo u zatvoru - zagonetno kaže Ninkovićeva.\nNovi lik u seriji je Tihomir Arsić koji tumači lik fudbalskog menadžera Barona.\n- Uloga je napisana vrlo koloritno i sočno. Njega na početku hapse, ali ne smem da otkrijem zbog čega. Možda zato što je on ubica oca. Šalim se. Reditelj i koscenarista ovog projekta Gaga je moj najbolji drug u našoj profesiji. Mi smo pre njegovog odlaska u Ameriku, mnogo vremena proveli zajedno i, naravno, da sam navijački gledao prvi deo serije, a posle smo našli načina da se uključim u nastavak - kroz osmeh priča Arsić.\nPredrag Antonijević: Biram glumce za novi projekat\nNovi projekat "Zaspanka za vojnike", koji je rađena po motivima "Srpske trilogije", počinjem da radim najkasnije do 1. septembra. Scenario za ovaj film i seriju od četiri epizode smo napisali Nataša Drakulić i ja. Tim koji pobeđuje ne menjamo ni pod razno. Trenutno sam u procesu kastinga i imena glumaca ću objaviti za dve nedelje - kaže Antonijević.


Za napredak značajno uvođenje informacionih tehnologija\n23/01/2020 | 11:58 ⇒ 12:33 | Izvor: SRNA\nUvođenje informaciono-komunikacionih tehnologija u poljoprivredu neophodno je radi smanjenja troškova, a u Republici Srpskoj bi u ovoj godini trebalo da bude nabavljen softver za satelitsku analizu u ovoj oblasti, rečeno je danas u Banjaluci na konferenciji o informacionim tehnologijama u agraru.\nViši stručni saradnik u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Mirko Јokić istakao je da su informacione tehnologije sve više zastupljene u poljoprivrednoj proizvodnji i da će nabavkom softvera biti identifikovane poljoprivrede kulture u Srpskoj što je značajno za utvrđivanje agrarnih politika i podsticajnih mjera, kao i zdravstvenog stanja usjeva.\n- Informacione tehnologije postaće nezamjenjive u poljoprivrednoj proizvodnji. U Republici Srpskoj imamo značajan napredak u uvođenju ovih tehnologija, a primjer je formiranje osnovne osmatračke mreže koja se sastoji u postavljanju i uvezivanju meteoroloških stanica u jedinstven sistem - rekao je Јokić.\nProfesor na Poljoprivrednom fakultetu Univerziteta u Banjaluci Miljan Cvetković naglasio je da je današnja konferencija organizovana u okviru Viral projekta u čijoj realizaciji učestvuje 17 partnera iz šest zemalja.\n- Projekat je namijenjen jačanju kapaciteta visokoškolskih ustanova. Uvođenje informacionih tehnologija u poljoprivredu je od izuzetnog značaja za napredak. Vjerujem da Srpska može kvalitetno da odgovori izazovima modernog vremena - rekao je Cvetković.\nKonferenciju su organizovali Poljoprivredni fakultet Univerziteta u Banjaluci u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske i Akademijom nauka i umjetnosti Srpske.


About us - Wood&Fruits D.O.O. | Wood&Fruits D.O.O.\nHome » About us - Wood&Fruits D.O.O.\nWOOD&FRUITS d.o.o. postoji od 01.01.2013. kao zavisno društvo u okviru NIŠAUTO GRUPE.\nU biznisu prerade bukovog drveta smo od 2003. godine. Naš proces prerade obuhvata faze rezanja sirovih trupaca, parenje, sušenje i krojenje suvih dasaka u elemente. Od maja 2012. smo prisutni i u oblasti proizvodnje bukovih dužinsko-širinski i širinski lepljenih masivnih ploča. Glavno izvozno tržište su nam zemlje Evropske unije. U procesu proizvodnje masivnih ploča instalirali smo najsavremenije mašine marke WEINIG, TAYLOR i TIMESAVERS.\nOgranak za preradu voća zamrzavanjem i sušenjem postoji od 2007. godine. Tehnološki proces zamrzavanja i sušenja voća i povrća obavlja se u najmodernijoj hladnjači (na bazi freona), odnosno tunelima za sušenje koji kao glavni energent koriste piljevinu iz pogona drvoprerade. Kompletan pogon za preradu voća i povrća izgrađen je u skladu sa zahtevima standarda za prehrambenu industriju.\nNaša filozofija je da timskim radom, inovativnošću i preciznošću u radu stvorimo proizvode visokog kvaliteta i vrednosti kako bi postigli dugoročni odnos poverenja sa našim kupcima. Takođe, partnerski odnosi visoke vrednosti koje gajimo sa svojim dobavljačima, omogućavaju nam dugoročno i stabilno snabdevanje.


Sortiraj po /proizvodi/motor/autoelektrika/alternator?view=thumb&lsf=default Preuzeto Cena padajuće Cena rastuće Najnoviji proizvodi Po abecedi padajuće Po abecedi rastuće\nAlternator Citroen C5 01-\nAlternator Renault Laguna 93-01\nAlternator Opel Arena 98-01\nAlternator Jeep Cherokee 84-01\nAlternator Renault Laguna 93-01 (S851147)\nAlternator je deo automobila koji, dok motor radi, pruža napajanje električnim potrošačima automobila, kao na primer za rad svetla, slušanje auto-radija ili punjenje vašeg mobilnog uređaja (mobilni, navigacija) ili bilo koji drugi uređaj kojem je potrebna struja za rad. Drugi važan zadatak alternatora je skladištenje viška električne energije u akumulator. Ta sačuvana energija važna je za ponovno pokretanje motora ili na primer slušanje radija dok čekate na parkingu, čak i kada motor automobila ne funkcioniše. Alternator se sastoji od rotorskih magnetnih zavojnica i statora. Posebna lampica na komandnoj tabli automobila obaveštava nas o neaktivnosti u povezivanju s alternatorom.


19-01-2020 10:19 Srbija Politika\nLider Srpske desnice Miša Vacić govorio je u jutarnjem programu TV Hepi o spornom Zakonu o verskim slobodama u Crnoj Gori za koji tvrdi da nema utemeljenje ni u kakvom pravu, već u sili.\nVacić je otkrio da pripadnici Srpske Desnice učestvuju u svim gradovima gde se održavaju litije. Poručio je da sada svi treba da budemo jedinstveni u odbrani svetinja i da je vrlo ponosan što su Srbi širom sveta, i u rasejavnju i u srpskim zemljama stali solidarno sa srpskom braćom u Crnoj Gori.\nGovoreći o borbi za prava srpskog naroda Vacić se osvrnuo i na trenutni položaj Srbana Balkanu.\n- Mnogi narodi bi do sada posrnuli, mi trpimo te nepravde već decenijama a srpski narod opstaje uprkos sankcijama, agresijama i političkim podelama. Srbi ne žive u jednoj državi što je njihovo prirodno pravo, a mi već decenijama imamo te probleme upravo zobg avnojevskih granica koje su neprirodne i neistorijske. Srbi će opstati kroz srpsku sabornost i to je poruka koju sada želim da pošaljem. - rekao je on.\nKomentarišući situaciju u Crnoj gori, Vacić je istakao da veliki broj činovnika Milovog režima otkazuje poslušnost aktuelnoj vlasti.\n- Imali smo situaciju sa 40 vatrogasaca. To će biti sve češće na lokalnom nivou, čak i neki funkcioneri DPS-a okreću Đukanoviću leđa jer vide da je celokupan narod ustao protiv nenarodnog zakona i ja sam sasvim siguran da će naš narod izvojevati pobedu.-\nVacić je na kraju otkrio i koje je tajno oružje srpskog naroda koje će mu pomoći da na kraju pobedi u borbi za svoju Crkvu.\n- Mi imamo najmoćnije oružje pored naše vere, a to je srpski inat, to samo Srbi imaju. Sada svi ljudi konačno, ponovo idu na liturgije, na litije i ta solidarnost se prelila na Srbiju i na Republiku Srpsku. -\nMitrpolit Porfirije progovorio o Milovom režimu! Više o tome OVDE.\n“SVAKI DEO SRBIJE JE ZA NAS SVETA ZEMLJA!“ Lider Srpske Desnice posle Kosova i Metohije obišao i Pirot (VIDEO)\nNOVO SKRNAVLJENJE SRPSKIH SVETINJA: Na fasadi hrama pod zaštitom Uneska ispisana uvredljiva parola (FOTO)\nVACIĆ: Srbi u Crnoj Gori da se ujedine – Nikšić je Staljingrad! (VIDEO)\nVacić za ruske medije: O Karabahu, Kosmetu i kosovskim teroristima\nPOLICIJA PRIVELA VERNIKE ISPRED HRAMA U PODGORICI: Posle hapšenja im oduzeli i automobile\nNOVA VLAST U CG: Svetinje će ostati u rukama Mitropolije i eparhija SPC, unapredićemo odnose sa Srbijom\nSRPSKA DESNICA PODRŽALA NAROD U CRNOJ GORI: Miša Vacić se oglasio posle puštanja na slobodu vladike Joanikija\nDESNIČARI POZIVAJU DRŽAVU DA REAGUJE: Vulin i Stefanović da ojačaju granicu pred nalet migranata!


MyCity » Mobilni telefoni -> Android » FM radio aplikacija koja radi bez interneta?\nPoslao: 09 Sep 2012 21:41\nDa li postoji na play.google.com neka aplikacija za slusanje radio stanica bez interneta, kao klasican radio?\nPoslao: 09 Sep 2012 21:43\nPoslao: 10 Sep 2012 01:17\nEvo isčupao sam .apk stock aplikacije iz svog telefona. Probaj pa javi da li radi.\nPoslao: 10 Sep 2012 09:30\nTwinHeadedEagle ::Spirit FM\nUkoliko si mislio na ovu aplikaciju https://play.google.com/store/apps/details?id=com......iritfmwrxt meni je ispod svakog nivoa da drzim ovu aplikaciju u telefonu koja ima UI kao da je pravilo dete od 2 godine, ali hvala u svakom slucaju.\nE hvala ti ali nece da se instalira, skidao sam i sa xda neke .apk za fm radio i telefon nece da instalira\nPoslao: 10 Sep 2012 09:48\n3Ovo se svidja korisnicima: kostic.dk, mcrule, Conte7\nPoslao: 10 Sep 2012 11:49\nImas neki CM mod?\nPoslao: 10 Sep 2012 12:01\nE kad smo već kod FM, ja imam pitanje.. Koristim Tune pro i kada snimim pesme ja nikako ne mogu da podesim budu zvono za pozive Jedino BS player i Rock lite player puštaju taj format. A ja kada odem na propertis vidim da je u mp3 formatu, a samo preko ova dva planera mogu slušati snimljene pesme\n, Da li zna neko kako da podesim da snimljena pesma iz Tune radi o bude zvono za Pozive. Ne mogu da uplodujem fajl.\nPoslao: 10 Sep 2012 12:28\nJesi li probao da vidis kakvi su permišni na snimljenom fajlu...?\nPoslao: 10 Sep 2012 15:20\noblak ::Koji telefon?\nHTC HD2 - NexusHD2-ICS-4.0.4-CM9-HWA V2.7 (Kernel: tytung_HWA_r3.4) koristim taj ROM ali on nema FM radio, CM9\nPoslao: 10 Sep 2012 18:21\noblak ::Jesi li probao da vidis kakvi su permišni na snimljenom fajlu...?\nZadnja slika, su snimljene pesme sa radia.\nCitat:Groups - r w e\nOthers - r e\nOvaj topic je pregledan 58163 puta