Sastanak svjetskih sila u Tunisu o rješavanju pitanja Sirije - Klix.ba\n24.2.2012. u 07:42\nPredstavnici evropskih i arapskih svjetskih sila, kao i Sjedinjenih Američkih Država, sastali su se u Tunisu gdje će odlučivati na koji način doslovno natjerati predsjednika Sirije Bashara al-Asada da prekine krvoproliće u svojoj državi.\nOrganizatori konferencije nazvane "Prijatelji Sirije" su predstavnici Arapske lige, a prisustvuju joj delegati iz 70 zemalja. Na konferenciji nema delegata iz Rusije i Kine.\nSve je veći pritisak na Damask da se dozvoli pomoć civilima koji su ranjeni u posljednjem napadu u gradu Homsu. Aktivisti tvrde da je jučer ubijeno još 50-60 ljudi.\nNa sastanku će biti dogovorena Deklaracija o Siriji u kojoj će se tražiti prekid krvoprolića te humanitarna intervencija, ali Siriji će biti zaprijećeno i sankcijama.\nUjedinjene nacije i Arapska liga su imenovale bivšeg glavnog sekretara UN-a Kofija Annana da bude izaslanik u Siriji.\nAmerička državna sekretarka Hillary Clinton je pred konferenciju izjavila da će mjere biti agresivno primjenjivane prema Siriji, odnosno njenom vodstvu.\n"Radujemo se što ćemo konačno imati konkretne korake na tri polja: osigurat ćemo humanitarnu pomoć, izvršit ćemo pritisak na režim i pripremiti državu na demokratsku tranziciju", rekla je Clinton, prenosi BBC.\nBritanski premijer David Cameron je rekao da je od vitalne važnosti da međunarodna zajednica djeluje ujedninjeno u odnosu na pitanje Sirije. Francuski ministar vanjskih poslova, Alain Juppe, je rekao da se pritisak mora izvršiti na Siriju kao i na Rusiju, ali je isključio mogućnost bilo kakve vojne intervencije.\nFrancuski predsjednik Nicolas Sarkozy je najoštrije osudio ubijanje stranih reportera i rekao da će neko ipak morati odgovarati za to. Francuska novinarka Edith Bouvier se obratila videoporukom, jer se hitno treba podvrgnut operaciji, a u Siriji to niko ne može uraditi. Britanski novinar Paul Conroy je također zatražio pomoć da izađe iz Sirije.\nprije 21h 35m 95\nprije 9h 41m 148


Рубрика: Актуелно, Друштво Аутор: obrisano пута прочитано Датум: 16.04.2007 Одштампај\nKomentar na članak gospodina Antonića. Čestitam gospodinu mladom Antoniću na jednom izuzetno lepom osvrtu. Izneću ovde nešto što ću verovatno ponoviti u mom narednom osvrtu pod naslovom ”Čedo”.\npiše: Janko Bojić, Ontario -London, 04. april 2007\nJuče, na putu za Niagaru sretoh se u Hamiltonu sa jednim svojim prijateljem, trebalo je da od njega uzmem tekst prevoda iz “Istočnika” to je ka bojagi nekakvo glasilo ovdašnje eparhije Kandske. Ja u svom stilu sarkastičnom to ruglo od novine nazivam Pomrčnik.\nE u tom Pomrčniku neki ovako kao ovaj Vuk odnosno neki novi Kurjaković, jedan pop, što piše da Crkvu ne interesuje mnoštvo nego odabrani, izvesni Vasilije Tomić je napisao jedan članak u kome on na svoj odabrani način kritikuje pravosuđe ove zemlje.\nTaj prevod na engleski biće upotrebljen da se ministarstvu pravde predoči kakve popove ima eparhija kanadska, jer ako su oni svi kao ovaj Tomić i imaju slična mišljenja, onda oni sebe stavljaju van zakona i prerastaju u sildžije. Tomić upravo kaže na jednom mestu da zakone u ovoj zemlji ne krše kriminalci nego sudije. Hteo bih samo da pojasnim zašto Tomiću smeta zakonodavstvo, i pravosuđe.\nKao i svakom siledžiji tako i njemu pravda kad tad stane na put. Pre mnogo godina uhvatio se on u koštac sa jednim dvostruko, pa možda i petostruko obrazovanijim i inteligentijim od sebe, gospodinom Radojkovićem. I uz pomoć nekavog vladike Georgija, osnuju oni neki njihov sud, koji su još nazvali Duhoni Sud. U tom sudu Tomić je ka bojagi bio neki prosekutor. Niti taj vladika pojma ima o sudstvu, pravu i pravosuđu, niti pak Tomić.\nOsude oni čoveka na doživotnu ekskomunikaciju bez njegovog prisustva i prava da se brani.\nTako osiljeni i osokoljeni nisu se oni zadovoljili time, nego još tuže čoveka civilnom sudu. Na glavnom ročištu predsedavjući je bio sudija Holand jedan od najčasnijih i najcenjenijih sudija toga vremena u Ontariju. Sudija Holand prvo poništi tužbu ovih pametnjakovića kao nesosnovanu, a onda shvativši šta su oni napravili kada je bio u stanju njihov tzv. Duhovni Sud, poništi i odluku toga suda, zbog neobjektivnosti, nerealnosti, i što je najgore, u presudi stoji što su oni celu stavr izveli bez da su poštovali Logiku prirodnog Prava.\nUpravo tom popu Tomiću zbog toga smeta pravosuđe ove zemlje, i upravo zbog toga on ističe i poredi sudije koji su moralno jači, kolturno uzdignutiji, i naravno obrazovaniji od popa Tomića, sa kriminalcima. Odnosno ponizio ih je do te mere da je rekao da su oni manje više gori nego kriminalci. Da, gori su oni za kriminalca Tomića koji znaju i poštuju to osnovno Božije načelo. Prirodno pravo.\nProlazi pored nas jedan gospodin i pita mene i moga prijatelja šta to znači istočnik. Kada smo mu mi objasnili šta istočnik znači, pitamo mi sad njega, kako to da on zna da čita ćirilicu, a ne zna šta reč istočnik znači. Ispostavilo se da je naš sagovornik poreklom Rus, da je kršten u srpskoj crkvi, i tako redom…..\nKroz razgovor smo se nekako dotakli familijarnih pitanja. Inače naš je sagovornik bio profesor u srednjoj školi. Tu mu ja kažem za svoga sina da se nije opredelio poslodavstvu, nego da ide da bude profesor univerziteta, pa mi to baš nekako ne odgovara i više bih voleo da svoje sposobnosti usmeri ka poslovnom svetu. No kaže moj sagovornik, da i profesori univerzitetski dobro zarađuju, što je tačno, i da imaju lepši život i uvek su u društvu intelektualaca. Što je daleko bolje i pristojnije. Jer u svetu biznisa, više od osamdeset posto su pokvarenjaci. Za kratko vreme posle toliko godina nešto sam mnogo naučio. Ja već godinama isključivo se krećem u jednom svetu gde je osamdeset posto pokvarenih. Tačno. Veću istinu nisam čuo odavno.Tu i jeste problem. Tomić i njegov vladika. Oni nisu izabrali u svoje društvo intelektualce, nego kuma i dokuma koji svi zajedno su ceo svoj život posvetili pokvarenjaštvu. Kuma je već intelektualni svet sudio da provode dane u zatvoru. Te zato nisu u stanju da razumeju odluke intelektualaca odnosu suduje koji ih je kaznio zbog toga što ne razumeju čak ni logoku prirodnog prava odnosno osnove teološke nauke, a dali se u trku da presuđuju. Samo tek uz put da napomenem, da je toga Tomića napustila jedna od njegovih kćerki koja ne priznaje, ni crkvu, ni brak, niti zakonodavstvo. Bar tako mi prenose. Jedno znam, da Tomić se nije pokazao kao uspešan ni pop niti pak familijaran čovek.\nUdaljih se nekao mnogo od glavne teme, ali namerno sam to učinio da bih kroz jedan neobičan primer prikazao u čemu je po meni suština i veliki uspeh ovoga članka gospodina Antonića. Nastaviću redosled. Šta je pravo i šta je pravda? Jedina ispravna i večna pravda je Božija pravda, ali tu pravdu mi ljudi na zemlji nismo u stanju da ostvarimo. Dobro je što Gospodin Antonić pomenu Kuštuničino izlaganje u Ujedinjenim Nacijama. Sasvim ispravno zakone i povelje koje jedna institucija koje je ona donela ne poštuje, i nije u stanju da kazni svoje članove koji te povelje krše ona kao institucija je osuđena na propast. Rat oko Kosova i za Kosovo nije završen prosipanjem bombi neonacističkih ”kreatora” nekavog novog svetskog poretka. Čitam takođe juče da u Avganistanu masovno ginu Kandski vojici, pa će ih vele neki pametnjakovići iz kandske vlade zaštiti na taj način što će mislim od Holandije odkupiti polovne Leopard tenkove.\nNešto se slično dogodilo u Beogradu pred moj odlazak za Kanadu. Komunisti kada su naravno sve rasfućkali odu, i mislim iz Češke uvezu neke polovne tramvaje da njima ”ukrase” prestonicu.\n-Pu ti (…) ovakvu vlast koja sebe predstavlja da je rešila sve probleme i pronašla savršen sistem, a mene pod stare godine tera da se vozim u češkim krntijama. Psuje neki starac u polovnom tramvaju koji se u žarko leto osamdeset prve pokvario negde oko železničke stanice.\nE vala ni ovo ovdašnje Ministarstvo odbrane koje tobože ide da sprovodi i brani kao nekakvu demokratiju, po svetu, a ne vidi da mu je njegova se rasklimala, sa polovnim tenkovima. Dokle smo došli? I još nešto. Da li propagndisti i političari misle da su svi ludi kao i ovaj naš pop Tomić, a da oni sve mogu i sve znaju? Često pitam se ja, zašto, kada nekom udari moć u glavu takav nije u stanju da sagleda istinu od neistine. Sitnica je pop Tomić u odnosu na moćnike sveta. Taj Rus koga pomenuh nam objasni da zbog Iraka prestiž Amerike u svetu slabi naglo, i da su Amerikanci visoko digli bili noseve, pa sada ne znaju kako da ih obore. Zaista neuko pseto ne njuši po zemlji nego visoko drži nos iznad zemlje, pa zato od takvog pseta nikave koriti nema. Znaju danas mnogi pa čak i svi senatori i kongresmeni da su duboko zaglibili, i hteli bi oni nazad, ali nije prilika. Tako meni objašljava pre neki dan preko telefona jedna osoba iz Vašingtona. Dakle došlo se što se Iraka i bliskog istoka tiče u situaciju gde kao i onaj Turčin koji je bio ”uhvatio” hajduka pa zove ženu da mu pomogne, pa kada mu ona mudro reče, pa kada si ga uhvatio ti ga posti, ali na to njoj Tručin odgovori. ”Ma pustio bi ja njega nego neće on mene.”\nNije tačno kako neko napisa takođe da se svetski pravnici nisu usprotivili bombardovanju Srbije. Oni kao na primer Mihail Mendel, profesor sa Jork univerziteta u Torontu, pa i advokat koji je branio gospodina Radojkovića današnji sudija Edvard Belobaba, i mnogi drugi eminentni pravni stručnjaci su rekli moćnicima, da oni ne znaju šta rade.\nBombardovanje Srbije je bio dvostruki paravan. Posle višegodišljeg rvanja sa komunistima u Americi su zaživele neonacističke snage, i na našu nesreću intervenističke grabističke. Dok oni i dalje vrlo dobro vode računa da u Americi i tamo gde ne mogu da rovare, se očuva sistem zasnovan na zakonodavstvu i pravosuđu, dotle tamo gde im se ukaže prilika idu i maksimalno krše sve norme. I dalje se kada se unutrašnjih odnosa i uređenja tiče u Americi i Zapadnoj Evropi sve zasniva i funkcioniše na principu zakonodavstva. Ali tamo gde se može stvoriti anarhija iz koje se može maksimalno eksploatisati tu im na oskudici nije ništa. Prvi paravan je osvetnički. Pod izgovorom demokratije i tobožnjom zaštitom ljudskih prava osvetničke neonacističke snage se bore da sva i ona minimalna prava oduzmu srpskom narodu, pa po mogućnosti i da ga biološki istrebe. Nemačka kojoj ne pada na pamet da se konfrontira sa Jevrejima bar za sada, jer su Jevreji podučeni iskustvom iz drugog svetskog rata uspeli da svoje patnje pravilno predstave u svetu. Dotkle smo se mi Srbi gušili u komunizmu. I sada normalno kada smo sve svoje pozicije koje smo kroz dva veka istorije od prvog i drugog ustanka na ovamo gradili, a uz naravno sve one gluposti koje su nam komunisti nametnuli. one njihove administrativne granice postadoše nekom neuobičajenom siledžijskom pravdom državne??? Srbima se to pod prisilom promotera tobožnje demokratije i ljudskih prava nameće kao neko pravično rešenje.\nDrugi paravan je izlečenje psihe vjetnamskog sindroma preko iscrpljenih leđa srpskoga naroda, kako bih se prokrčio put za dalje imperijalističke pohode i osvajanja. Na samom početku rata u pokojnoj Jugoslaviji, amerikom je vladalo mišljenje da se uplitanjem kopnenih snaga na tlo balkana može vrlo lako ponoviti Vijtenam. To je bila vojna strategija i taktika Kolina Paula, koji je bio zagovarač politike opšteg rata protiv Srbije (čitati njegove memoare). Drugi koji su bili za limitiranu akciju su ozbiljno izgubili svoje pozicije. Naročito posle Somalijskog poraza. U zlo doba grabističko imperijalističko krilo ratne partije je izgubilo izbore i na vlast su došli neonacisti na čelu sa Bilom Klintonom udruženi sa neokomunistima na čijem se čelu nalazila i danas je verovatno tamo mentalno ugrožena Mad Olbrajt. Njena je ideja bila da su resursi SAD neiscrpni, mentalitet tipičnih komunista, koji ne razmišljaju privređivački, jer svi se resursi lako uništavaju, ako se o njima ne vodi računa.\nTrebalo je kreirati stazu za buduća osvajanja i rovarenja po bliskom istoku. Srbija već i onako genocidno iscrpljena, jer se nad Srbima nije kao nad Jevrejima zaustavio genocid posle Drugog svetskog rata. Planiranjem porodice, i sistematskim raseljavanjem, komunisti su nastavili genocidnu politiku koju su nada Srbima započeli nacisti, samo drugim metodama. Dakle, Srbi iscrpljeni dugogodišnjim sada već ratovanjem i genocidom, bili su dobro došli da se nad njima sprovede jedan eksperiment. Bombama iz nedotačive visine 78 dana Srbija je bila pribijena uza zid. U tih 78 dana se pokazala pugbljenost flip-flop politike Miloševića i njegovih komunista.\nDa je Milošević bio pronicljiv i branio se u Krajini a ne na Kosovu, pitanje Kosova nikada ne bih bilo otvoreno. Očigledno je bilo da će neonacisti napasti Srbiju kada joj suže front radije nego dok je taj front bio dugačak. Iz Karine se branila Srbija, a ne sa Kosova. No o tome nekom drugom prilikom. Strategija rata nije u potpunosti današnja tema. Kada se pod udarcima bombi pristalo na prekid ratnih sukoba, i parcijalnu kapitulaciju osvajača i žrtve, jer iz tog rata zaista niko nije izašao kao pobednik, već se izdejstvovala traljava rezolucija primirja, a to je upravo ono što je ratna partija htela kako bi se pred javnošću svojim predstavila kako je tobože bez i jedne žrtve lako voditi tehnološke rative. Da je i tu Miloošević bio promućurniji mogao je ratno huškačkom establišmentu SAD da nanese mnogo štete. Danas taj establišment piše kako se borba za Kosovo završila ne borbom za Kosovo, nego za spasenje NATO_a. Od raspada NATO-a, danas se zna, delila je samo jedna sedmica posle potpiivanja Kumanovskog sporazuma. Kopnenim snagama ta ”sila”, koja remeti red, mir i poredak u svetu nije smela u Srbiju.\nZašto nas je Milošević izdao? Isto zato što i ovaj Vuk koji se protivi članku gospodina Antonića. Čudne mi Srbi danas imamo Kurjake, oni menjaju ćud a ne dlaku. Milošević je bio produkat Kumunizma a ne zdrave rodoljuive svesti i pameti. On na kartu nacionalnih interesa i osećanja nije igrao iz rodoljubivih i patriotskih pobuda, nego radi vlasitih interesa i slave. Iza njega su bili svi drugi nenacionalni i otpadnički elementi koje je proizveo komunizam Kurjakovići, Stambolići, Markovići, Đukanovići, i bog te pita koliko ih je još da bi ja sada odjednom mogao da ih se prisetim, i da ih pomenem. I tako kao nikada ranije od Cara Dušana pa na ovamo bolje nauružani nismo bili, a da smo gore u ratovanju prošli. Komunisti nas nisu izdali kako to neki tvrde, nego su ispunili plan i zadatak svojih mentora, od Vatikana do Berlina, i Vašingtona.\nKosovo se ne može porediti sa Korzikom i Baskiom. Tu ne postoji nikakva analogija. Baski su naciaja koja nema svoju suverenu državu, i Baski nisu genocidom potisli Španjolce kao nas Šiptari sa Kosova, potpomugnuti komunistima. To bih Kurjak trebao da dobro zna i nauči. No Kurajk je Kurjak. Zatim ni Korzika. Ne znam za nikakv referendum tamo, samo znam da je Miteran jasno Korzikancima stavio do znanja ako dignu njušku, dobiće po glavi. Tu su ispoštovana sva ljudska prava. Kako da ne. Isto kao što su ispoštovana ljudska prava Škota, Velšana i severnih Iraca. Šiptari imaju svoju Albaniju i tamo mogu da ispoljavaju svoja suverena prava, a tamo gde su manjina tako se morju ponašati.\nNestrpljivim Evropistima. Ta unija sa ”Evropm” srednjeevropskih zemalja je jadna velika lakrdija. One stare članice Zajedničkog evropsskog tržišta ne sanjaju da povuku granične straže i graničare sa granica ujedinitelja drugog reda. Oni im i nisu potrebni kao jednaki partneri nego podloga za jeftine sirovine i besplatnu radnu snagu. dakle novo Robovlasništvo. Protiv jedinstvene evropske valute danas ne ustaju i ne protestvuju samo novi ujedinitelji. Oni to i ne mogu, jer su u evroparlamentu drugorazredni igrači. Ustaju oni koji su prvi na taj skandal pristali. Moji poslovni partneri Italijani mi govore da to sve treba sada razbiti i očuvati svoju valutu kao što je to učinila Britanija. Žale se oni i te kako je Nemačka sada zajašila, i urniše ekonomije drugih zemalja svojom dominaciom. To je na žalost istina.\nKosovo je, iako stradalište, ono je naše. To je naša duša, a duša kada se odvoji od tela telo istruli. Oni koji zarad nekakve lažne a ne istinite Evrope zagovaraju odcepljenje suverene teritrije od zemlje, su izdajnička duša, koja se podhranjuje istinitom kosovskom dušom. Parazitska izadjnička duša, koja je svoj leš prodala siledžijama. Njih treba sprečiti u svoim ciljevima i namaeram pa da su lavovi a ne kurjaci. Kurjake je lako nadvladati. Dobrom tojagom.\nU svetu i svetom trenutno pokušavaju da svoju volju nametnu oni za koje moj jučerašnji sagovornik reče su osmdeset posto pokvarenjaci. Rat oko Kosova njima će posližiti za nove pohode pod izgovorom neke borbe protiv terorizma u svetu. Kojeg terorizma? Zbog dvoice zaluđenika koji nisu znali da prvilno upravljaju letilicama nego su ih pokušali da proteraju kroz one dve kutije na Manhatnu? Hajte molim vas. Sve je to bio jedan veliki paravan. Okupacija Avganistana, da se bore protiv nekavog Labina u liku Holivudskog startera. I tamo tobože bez žrtava su izvojevali rat. Stavrno. A onda pod halabukom da neki Sadam za koga pojma niko nije imao ni u Kanadi ni u Americi, pa je taj Sadm mogao biti bilo ko upadoše, razoriše Irak. Kažu oni zato što taj Sadam pravio atomske bombe. Da ih je Sadam pravio ne bi Đoki Bušu, polo ni na kraj pameti sa njim da se igra. No hajde. Ali i kažu pametniji od Đoke. (O…). I tako bi.\nE sada gledajte kavo je licemerje zavladalo danas u svetu. Vođa kandskih ”liberala” Dion prekjuče kao tobožnji opozicionar napada Stefana Harpera što su kandske trupe u Avganistanu, i što ih on ne zaštiti bolje. Moguće da su neki pozaboravljali, ali ima onih koji pamte, da je Žan Kristian sa ondašnjim njegovim liberalima uvalio u avganistanski mulj te trupe tamo. Toga se mnogi dobro sećaju, pa sada kada dođu novi izbori, mnogi neće, oni koji su upamtili ni ići da glasaju, jer su jednostavno ne zainteresovani. Pamti narod mnogo isto kao i ja kupovinu polovnih tramvaja. To je pravo licemerje, osmdeset postotnih koje pominje profesor. Dion i ne pomenu kupovinu polovnih tenkova, koji sada treba da spasu obraz. Da li to dobro rekoh obraz. Koji i čiji? Ne ovde više obraza nema da se spašava, ostalo je naličje, isto onako kao što u vreme komunizma kada su kupovani polovni tramvaji da spasavaju obraz komunista. Koji obraz, kada ga više nije ni bilo ni na naličju? Nije uspela laž od kominterne da se polvnim olupinama spase, tako mi se čini da je na isti način laž od deminterne kao i njena posestrima kominterna doživela. Obe propadaju na isti način u uvozu polvnih olupina.\nZar nemaju pametnijim poslovima da se bave?\nVidite nisam uzalud pomenuo koprcalo od siledžije Tomića. Bosonogi šupljoglljvac se uzdigao da bude kako on tvrdi srpski sveštenik. Moguće da se može prodati nekima, ali ne i onima koji, a i ja u tu grupu spadam, ne čitaju njegov Pomrčnik. Zašto? Kažu da se posle čitanja svega toga što tamo piše ispovraćaju. Tomić dakle umišlja da je sveštenik a u stvari ni do zvanja popa nije dostigao, isto kao i njegov vladika koji je umislio da je vladiak, a ni do biskupa jedva da je pristigao. Ali udarila im moć jer za boga oni se druže sa kumom koji je odabran, i ne spada u intelektualce nego u onu grupu pokvarenih koji meni dušu vade skoro dobrih dvadesetak godina. Čemu do juče nisam bio svestan da je tako.\nKada je koprcalo od siledžije, koje otvoreno kaže ne priznaje zakone i pravdu takv. Kavi li su tek moćni siedžije, koji su naredili bombardovanje Srbije, Iraka, Avganistana, pa po mogućnosti i Irana? Ovo poslednje ostaje da se vidi. Teško je predvideti, šta uzdrmana Deminterana je u stanju da uradi. Kominterna je se raspala kad ju je slabiji udar zahvatio. Deminterna kojoj mnogo gluplji, kao što je ovaj pop Tomić pripadaju. Često i bez škole, iamju moć mamonsku. Kad im se ovde pridruže Tadići, Stambolići, Kurjakovići, Mesići Tuđmanovići, Stepići i Mad Olbrajtove, Vuci i Holbruci, Buševi i Blerovi, Kinkeli i Rakeli i razni drugi. A pogotovu savetnici Kadijevići. Svega ovde može biti.\nZato je potrebno i prekodobro tražiti da se i ono malo međunarodnih pravila, zakona i povelja ispoštuje, i u tome ostati principijelan i istrajan. Za Srbiju to je mnogo važnije, i bez tog puta u njihovu evropu. Jer ipak Srbija je jedna od najstarijih evropskih država. Tu baš u Evropi. Nikada se nije silom isticala. Jer Srbija zna da je svaka sila za vreme. Osvrt gospodina Atonića je osveženje za dušu. A umorstvo za leš koji se raspada.\n« « Претходне вести: Karla pomagala Beogradu?!\nНаредне вести: Neuspeh Ahtisarijevog plana za Kosmet » »\n1 коментар у вези “Kada Izdajnička Duša Progovori”\nJanko Bojic, 17.04.2007, 15:50\n17 april 207.\nЦШО СВЕТОГ САВЕ\nПре више Година био сам парох ове ЦШО, а једнон кратко време њен члан. Због несугластица са тадашњим локалним попом Душаном Гњатићем, и непризнавања чина трентног вашег епископа Горгија, ја не припадам овој ЦШО.\nПротив чланова управе или у опше против никога осим Рада Вељовића ја немам ништа нити сам било са кимо ушао у сулоб, изузев што ме је некав Милош Крнтија мислим да се тако зове прошле године увредио. Ја у принципу немам ништа. Чак и даље одржавам доста солидне односе са готово свима члановима ове ЦШО.\nПонекаад се критички осврћем на посотјећег свештеника Милојка, са којим сам једном приликом имао сатанак, али се нисмо подударили у мишљењима. Осврћем се критички само онда када ме неко из заједнице позове и каже, да сам ја једно писо у јавности, док Милојко говори около сасвим друго. Милојко је неупућен у стварност и догађаје, као и целокупну проблематику СПЦ, коју већина верника како у Канади тако и у Отаџбини не подржава. Ситуација и проблематика у Јерархији СПЦ је до те мере заоштрена да се у Шумадији готово подигла Буна против тамошњег назовиепископа Јована Младеновића, који је прошле недеље како преноси штампа довео кордоне полиције да га бране од верника.\nПоступци Јованови а и појединих других владика у СПЦ су такви да нам прети јунијаћење са Римокатоличком црквом. Не канонски и противсаборски се крше одлуке СА Сабора. Прекраја се црквено певање и богослужење. Јован кога сада верници у Шумадији називају Јохан Гебелс је један од најгласноговорнијих заговорника прекрајања литургије у цркви. Уз то има још подршку неколико владика као што је Хризостом жички, затим Атанасије Јевтић, који је циганског порекла, Иринеј Буловић, Игњатије Мидић и други. На супрот њима стоји већа група епископа на челу са Василијем тузланским. Но ни Василије нема чисту прошлост, тако да и ова већина нису ефикасни како би то све требало да буде.\nКод нас у Канади верујем да сте доста упућени каква је ситуација. Ваш владика Георгије тренутно по Канади вада некаве наркомане, није се изјаснио, да или не, подержава Јован Младеновића, забранио против свих норми, противуставно и антихришћански и канонски богослужење у Ниагари. Шири лажи како га је у његовим настојањима да поткрде имовину те ЦШО подржало тобоже четрдест чланова тамошње ЦШО. Био је замоњен да објави та имена, и упитан да започне ако има чак и четрдесет потписа подршке у Нигари мисионарску парохију. Како се сазнаје понуђено му је било да под јефтино изнајми простор у ту сврху, но он је после скупа у Винипегу, ту понуду одбио са образложењем да није у прилици да оснива мисионарску парохију на Ниагари. Његовог су брата Константина верници у Минхену тужили и на основу пресуде њему је забрањен улазак и у Цркву и просторије те ЦШО, па чак и на имање. То се врло лако може догодити и са Георгијем у Хамилтону, пошто ова ЦШО покреће легални поступак против Георгија. Дакле ситуација је врло нездрава.\nЗбог своје привржености и родољубивих осећања писао сам коментаре о ситуацији, у СПЦ. Мени је више стало да се одбрани оно што су наши дедови и прдедови вековима крвљу заливали, борили се за крст часни и слободу златну. Још као млад средњешколц радио сма пројекте из Балканских и Првог светског рата. То ми све и данас стоји у души и сећању. Они који мене нападају не знају ни где је започет Први светски рат. Обично тврде у Сарајеву, што у опште није тачно, него је тај рат започет месец дана после атентата у Сарајву нападом Аустрије на Србију. Ту смо ми браћо и сестре, чланови ЦШО Лондон, како и сам војвода Путник рече, у том рату победили непријатеље, на свом тлу. Али албанском голготом рече стари војвода ми смо победили себе. Указивао сам да се постојеће стање неће моћи да одржи у недоглед. Заташкавањем и прикривањем праве слике од јавности се ништа није могло постићи. То се показало сасвим исправно и бујица је покуљала. На жалост када се река вратила у корито, настала је суша па је било довољно да севне једна искра и да направи пожар. То се и догодило и у Шумадији данас букти ватра коју они који себе представљају да су домаћини у СПЦ а вернике нападају да су непжељни гости. Недељна изјава Јоваан Младеновића у селу Венчанима код Аранђеловца у том смислу. Н жалост таковог домаћина не интересује да пожар гаси пошто је осигуран код осигуравајућег друштва Ватикан. Председник Бенедикт му је обећао да ће њему штету због недомаћинског односа исплатити и вероватно га поставити за бискупа Шумадијског. Ја не знам какве споразуме Јован и Бенедикт имају.\nДа би несрећа била већа ми овде у Канади имамо извесног Василија Томића који пише у некавом Источнику, највеће лажи и глупости света. Он је у том Источнику у последњем издању према енглеској верзији написао отприлике овако: ”Не криминалци, него судије ове земље заокрећу и крше законе.” Тако дакле службена гласила епархије канадске подучавају наш подмладак. Томе сам се успротивио и написо следећи коментар који ко је заинтересован може да прочита на овој интренет презентацији http://www.novinar.de/2007/04/16/kada-izdajnicka-dusa-progovori.html. У рубрици коментара на овај Чланак се појавио следећи натпис. ЈАНКО БОЛИЋ И ЊЕГОВА ЖЕНТУРЧА ДИВНА ТРЕБА ДА ВРАТЕ ПАРЕ ЦРКВИ КОЈЕ СУ ОД ЊЕ ПОКРАЛИ.\nНикада нисам био члан ни једне управе ЦШО Лондон, нита пак сам могао, нити ми је у доступу био новац. Маја је супруга једном била у управи кола српских сестара,али није била благајник, већ колико се ја сећам Бони Веб је контролисала касу. Те ми с те стране није позанато да сам ја покрао новац Цркве. А није ни полоција долазила да ме саслушава. Из тог разлога је се обрћам чалновима ове управе са МОЛБОМ да ми доставе висину покараденог новца. затим време када се то догодило. Тачан дан и датум и све друго податке евидентно, и јасно, висину колико је новца покрадено, како сам успео да дођем до вашег рачуна на банци, или ако је новац био у каси, полицијски извештај и докази да сам ја ту касу обио, са мојом супругом и тако редом.\nУколико ви господо не располажете са таквим податцима. онда захтевам од свештеника Милојка да ми он достави доказе, пошто је овај коментар дшао из Вајоминга, САД, одакле пише да о томе свему зна баш отац каже Милојко. Није у питању никаква претња него једноставно забуна. Ако неко зна о овоме криминалу па крије од мене зашто то ради на овај начин?\nУколико ли пак у наредних две седмице не добијем ниакв одговор, ја ћу навратити у полицију, па ћу тражити од полиције да преиспита цео случај моје крађе. и да ми полиција изда правилну документацију по овом питању. Али сада ако ја то урадим онда увлачим вас у проблеме да идете да дајете изјаве и тако редом. Све је то беспотребно.\nНего ако такви податци не постоје ода вас молим да ми укратко напишете да ви са тим податцима не располажете, па ја знам како ћу даље поступити.\nУ ишчекивању одговора искрено,\nП. С. пишем ћирилицом и на српском сматрајући да већина чланова говори и разуме српски. Уколико има проблема, ја писмо могу саставити и на енглеском језику.


LIMUN ETERIČNO ULJE ECOCERT (CITRUS LIMON ZEST) PRANAROM - Bio oaza zdravlja\nPočetna / ZDRAVSTVENE TEGOBE / SRCE I KRVNE ŽILE / Cirkulacija,vene i hemoroidi / LIMUN ETERIČNO ULJE ECOCERT (CITRUS LIMON ZEST) PRANAROM\nLIMUN ETERIČNO ULJE ECOCERT (CITRUS LIMON ZEST) PRANAROM\nLimun je jedno od onih ulja koja jednostavno morate imati u svojoj aromaterapijskoj kućnoj ljekarni.\nVrlo ugodnog mirisa, možete ga koristiti u difuzeru - na taj način i dezinficirate prostoru u kojem boravite, što je naročito preporučljivo u vrijeme opasnosti od infekcija (bolesna osoba u kućanstvu, vrijeme gripe i sl.).\nLIMUN ETERIČNO ULJE ECOCERT (CITRUS LIMON ZEST) PRANAROM količina\nKategorije: AROMATERAPIJA, Cirkulacija,vene i hemoroidi, Ožiljci,strije,celulit,virusne bradavice, Pranarom, PROBAVNI SUSTAV, SRCE I KRVNE ŽILE, ZDRAVSTVENE TEGOBE Oznake akne, antiseptik, eterično ulje, herpes, kapilare, PRANAROM, tomahik, vene\nKolagen u prahu, 140g\nSEPTASOL LIQUID GEL


Izračunavanje alkohola - koliko će moje vino imati alkohola? - enolog.rs\nHome\tPraktični saveti enologa\tIzračunavanje alkohola – koliko će moje vino imati alkohola?\nwritten by Darko Bogdanović 8,125 views\nIzračunavanje alkohola koji će nastati u alkoholnoj fermentaciji nije ni malo komplikovan. Ono što je potrebno jeste da znate koliko je grožđe imalo šećera na početku fermentacije. Sa tim podatkom, vrlo jednostavno možete izračunati količinu potencijalnog alkohola u vinu.\nKako da odredite količinu šećera u širi, odnosno grožđu, možete pročitati ovde?\nDokle više sa tim računanjem, zar nema neki lakši način?\nNaravno da postoje i lakši načini za određivanje alkohola od proračuna, kao što su tablice ili aplikacija na telefonu, koja sama izračuna. Ali da biste lepo razumeli šta se tokom fermentacije dešava, potrebno je razumeti i matematički pristup, kako biste izbegli moguće greške u izračunavanju krajnjeg alkohola.\nHajde da pogledamo, šta se to u fermentaciji dešava.\nKako da napravite odlično belo vino?\nIzračunavanje alkohola je jako bitna stvar u proizvnodnji vina, naročito ako želite svoje vino da prodate krajnjem potrošaču. Enolog, odnosno vinar, treba da znaju koliko će njihovo vino imati alkohola i pre nego što započnu alkoholnu fermentaciju, kako bi imali vremena da urade korekcije u grožđu ili širi dok je još moguće.\nMinimalna količina alkohola u vinu, u zavisnosti od stila i vrste se kreće od nekih 8,5 % vol do 11,5 % vol. Dok je maksimalna količina 15% vol za mirna vina. Ukoliko vino ima preko 15% alkohola, ne može da se deklariše kao obično vino već će imati neku drugu oznaku.\nDa bi vino mogli normlano da plasirate na tržiše i ispunite osnovna pravila koje zakon nalaže, trudite se da ne prelazite tih 15%. To se naročito odnosi na crvena vina, koja svakako treba da sakupe malo više šećera, ali se u toplim godinama desi da taj sadržaj šećera “pobegne” i alkohol ode preko 15%. Takva vina je teško prodati, jer potrošači vole da uživaju u vinu, a ne da ih opije brzo.\nAlkohol utiče i na organoleptiku vina, pa se kod vina sa većom količinom alkohola oseća snažnan i oštar ukus alkohola, a ponekad može i na mirisu da se oseti etanol.\nIzračunavanje alkohola je veoma bitna\nFermentacija je biohemisjki proces, koji se odvija pod dejstvom enzima iz kvasca, gde su glavni proizvodi etanol (alkohol) i ugljen dioksid. Sam proces je jako egzoterman, što znači da oslobađa veliku količinu toplote. Pored ova dva glavna proizvoda, nastaje čitav niz nusproizvoda, koji su manje ili više zaslužni za kvalitet vina.\nKako izgleda životni ciklus vinskog kvasca, možete pročitati ovde.\nIzračunavanje alkohola – fermentacija\nProces alkoholne fermentacije traje obično 7 do 15 dana, ali sve to zavisi od mnogih faktora, kao što su temperatura, količina šećera na početku, uslovi u širi, itd.\nUkoliko vam se desi da imate problem sa fermentacijom, odnosno, da proces traje duže od gore navedenog ili da je potpuno stala, možete probati neki od četiri načina za pokretanje zastale fermentacije koje smo opisali na našem sajtu.\nPokretanje zastale feremntacije.\nKako je sama hemijska reakcija alkoholne fermentacije egzaktna, vrlo jednostavno se može izvršiti iračunavanje alkohola koji će nastati od početne količine šećera u širi.\nMerenje količine čećera u širi je detaljno opisano u našem tekstu.\nKoličina alkohola % = količina šećera u % * F\nF- faktor konverzije kvasca koji ide od 0,55 – 0,64 i zavisi od soja kvasca, uslova fermentacije itd. obično se uzima 0,6\nImamo grožđe sa 22% šećera i želimo da izračunamo koliko će alkohola imati na kraju fermentacije. Proračun alkohola izgleda ovako:\n22 * 0,6 = 13,2 % alkohola\nKao što vidite, proračun je vrlo jednostavan i uz samo jednu formulu, možemo znati količinu alkohola u vinu.\nDa li je sve tako egzaktno i u praksi?\nNaravno da nije, jer je kvasac živo biće i ne vodi se hemijskim i matematičkim formulama, pa ni sama reakcija ne teče 100% u tom smeru. Zbog niske temperature isparavanja alkohola, jedna manja količina ispari tokom fermentacije, pa je izračunato da randman alkohola iznosi negde oko 90-95 procenata.\nNaučnim istraživanjima je dokazano da:\nAlkoholna fermentacija na nižim temperaturama daje veću količinu alkohola.\nAlkoholna fermentacija na višim temperaturama daje manju količinu alkohola.\nUpravo zbog tog alkohola koji je ispario.\nIzračunavanje alkohola – faktor konverzije\nOd čega zavisi faktor konverzije i zašto je bitan?\nFaktor konverzije je empirijski dokazana formula i koristi se da olakša proračune.\nFaktor konverzije kod vinskog kvasca, zavisi prvenstveno od soja kvasca, zatim od uslova u kojima kvasac fermentira, temperature fermentacije, početne količine šećera, hrane za kvasac itd. Iako teorija kaže da on ide od 0,55 do 0,64, praksa je pokazala da se kreće od 0,58 do 0,63, zato je i najrealnije koristiti 0,6.\nUpravo je taj faktor konverzije glavni razlog zašto nam se ne poklapa ono što piše u tabilici ili nam je izračunala aplikacija, sa krajnjom količinom alkohola koju smo dobili u vinu, pa se često iznenadimo od kud nam toliki alkohol u vinu. Velika je razlika u proračunu u zavisnosti da li se koristi najniži ili najviši stepen konverzije i može da varira i do skoro 2 % alkohola.\nZato treba znati ovaj proračun i uzeti u obzir moguće odstupanje u krajnjoj količini alkohola, kada predviđamo tok fermentacije.\nU poslednje vreme, kompanije koje se bave proizvodnjom kvasaca, razvijaju sojeve kvasca koji proizvode minimalnu količinu alkohola i koriste minimalne stepene konverzije.\nŠta je stvarni alkohol, a šta ukupni alkohol?\nKada radite analizu vina u nekoj od laboratorija koje su ovlašćene za analize vina, dobijete dva podatka o alkoholu. Jedan je ukupni alkohol, a drugi je stvarni alkohol. Neiskusne vinare to može da zbuni, pa često dobijamo pitanje šta je stvarni, a šta ukupni alkohol.\nStvarni alkohol je onaj alkohol koji imate u vinu i na osnovu njega se vino i deklariše!\nIzračunavanje ukupnog alkohola se vrši tako što se količina stvarnog alkohola sabere sa količinom alkohola koja bi nastala iz količine zaostalog šećera u tom vinu. Taj podatak izračunavaju laboratorije koje vrše analizu.\nKalkulator za izračunavanje potencijalnog alkohola\nNa našem portalu, postoji kalklulator koji vam u mnogome olakšava izračunavanje potencijalnog alkohola, koje će vino imati. Dovoljno je samo da unesete količinu šećera u nekoj od ponuđenih jedinica i u koloni potencijalni alkohol će se pojaviti okvirna količina alkohola koja će nastati.\nUkoliko vam se svideo naš tekst i smatrate ga korisnim, podelite ga na društvenim mrežama i pomozite i drugima da ga vide.\nAko želite da budete informisani o svim novostima vezanim za proizvodnju vina, prijavite se na našu mailin listu.\nZa sva pitanja, sugestije, predloge pošaljite nam mail na office@enolog.rs\nalkoholizracunavanje alkoholaproracun alkoholasecersecer u vinuvinovinski kvasacvrenje\nMiloš May 11, 2021 - 6:42 pm\nda li prilikom regulisanja šećera u širi ukoliko je previše šećera jednostavno sipamo običnu vodu, a ukoliko je malo šećera na 100 l šire dodajemo 1 kg šećera da bismo je popravili za 1 %?\nDarko Bogdanović May 11, 2021 - 8:36 pm\nteoretski jeste tako kao što si napisao, ali je u praksi taj proračun malo komplikovaniji. Postoje kalkulatori, baš za to, na internetu, koji će ti odmah izračunati sve što želiš.\nNemoj da zaboraviš da ti procesi nisu zakonski dozvoljeni u našoj zemlji, tako da ako planiraš da proizvodiš vino za prodaju, nećeš smeti to da radiš\nNikola May 25, 2021 - 9:06 am\nPostovani, da li postoji nacin da se spusti procenat alkohola u vinu, jer je vino jako i ta jacina alkohola preovladava u njemu?\nDarko Bogdanović May 26, 2021 - 4:59 am\njedini zakonski dozvoljen način jeste da se vino koje ima puno alkohola, pomeša sa nekim drugim vinom koje ima manje alkohola i tako smanji procenat alkohola. Svaki drugi način, ne smao što nije zakonski, već i smanjuje kvalitet samog vina


Odbor će razmatrati predlog zaštite djece čiji roditelji ne plaćaju alimentaciju | roditelji.me\nOdbor će razmatrati predlog zaštite djece čiji roditelji ne plaćaju alimentaciju\n14/04/2015 15:08 | by Roditelji.me | No Comments\nInicijativa koju je najavila Pozitivna Crna Gora, u cilju zaštite djece čiji roditelji izbjegavaju plaćanje alimentacije, zanimljiva je i biće sa posebnom pažnjom razmatrana na Odboru za rad, zdravstvo i socijalno staranje, najvio predsjednik tog skupštinskog tijela, Zoran Jelić.\nPozitivna će ove sedmice u skupštinsku proceduru predati predloge izmjena Krivičnog zakonika i Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti, u cilju zaštite djece čiji roditelji, i pored zakonske obaveze, izbjegavaju obavezu plaćanja alimentacije, i olakšanja samohranim roditeljima da se nose sa tom teškom i odgovornom ulogom. Iz Pozitivne su najavili da će promjene ovih zakona imati cilj da se novčana kazna za roditelja koji ne daje izdržavanje zamijeni kaznom obaveznog rada u javnom interesu, kojim bi bilo uvećano društveno bogatstvo, pri čemu bi država samohranim roditeljima omogućila, pod olakšanim uslovima, materijalno obezbjeđenje u visini od 30 odsto od prosječne neto zarade ostvarene u protekloj godini za jedno dijete, i 50 odsto za dvoje i više djece. Krivičnim zakonikom će biti predviđeno pooštravanje krivičnih sankcija, zatvorske kazne za nedavanje izdržavanja, kao i ad u javnom interesu za krivično djelo nedavanja izdržavanja postaje obavezan.\n„Pošto je to uzelo maha, i veliki dio neodgovornih očeva izbjegava tu zakonsku obavezu, potrebno je, možda, i prihvatiti taj predlog zakonskog akta gdje bismo te kazne, koje su sada propisane, podigli na veći nivo“, kazao je Jelić. On je ocijenio takve neodgovorne roditelje treba, na neki način, izložiti na „stub srama“.\nOn ne vjeruje da bi povećanje novčane kazne značilo išta, jer ako do sada nijesu ispoštovali sudsku odluku, vjerovatno to neće radili ni ubuduće.\nI poslanica Socijaldemokratske partije (SDP), Draginja Vuksanović, smatra da treba razmisliti o inicijativi koju je najavila Pozitivna Crna Gora. Ona je podsjetila da Krivični zakonik već poznaje norme koje regulišu krivično djelo izbjegavanja plaćanja alimentacije, ali da i pored toga veliki broj roditelja, uglavnom očeva, i pored sudske presude ne izvršava tu obavezu.\nVuksanović je kazala da je saglasna sa tim da je problem neplaćanja alimentacije veoma izražen u crnogorskom društvu.\n„Naročito u dijelu gdje roditelji rade ‘na divlje’, imaju firmu koja se vodi na neko treće lice, a taj roditelj se vodi kao nezaposlen. Da ne pričamo o tome da ima slučajeva da taj roditelj ima enormna primanja, a neće da izdvoji za svoje dijete“, navela je Vuksanović.\nSkoro dvije trećine očeva u Crnoj Gori ne plaća alimentaciju, a često i prilikom njenog utvrđivanja donese sudu lažne potvrde o primanjima kako bi što manje novca dali djetetu, što predstavlja krivično djelo, tvrde u Sigurnoj ženskoj kući.\nIz te organizacije su najavili da će pokrenuti inicijativu da se dostavljanje lažnih potvrda o primanjima roditelja kažnjava jer je je lažan dokaz o plati krivično djelo koje sud treba da tretira kao takvo.\nIzvor: MINA, Vijesti, CDM


/ OSTRVO PLAVIH DELFINA\nSkot O Del\tOSTRVO PLAVIH DELFINA\nKarana je indijanska devojčica koja živi na Ostrvu plavih delfina\nsa ocem, starijom sestrom i mlađim bratom, u plemenu Galas-at. Otac\ngine od strane Aleuta, sestra odlazi sa plemenom, a brata ubijaju\ndivlji psi. Poput Robinsona Krusoa, mlada Indijanka ostaje sama na\nostrvu, gde je primorana da se bori za opstanak prolazeći kroz\nrazne nevolje. Ova uzbudljiva i dirljiva priča napisana je prema\nistinitom dogadjaju, a karana je u istoriji poznata kao žena\nizgubljena na Svetom Nikoli, ostrvu koje je u knjizi nazvano Ostrvo\nplavih delfina. Format\nplavih delfina. Komentari


Auto krediti | Sberbank Srbija a.d.\nStanovništvoKreditiSuper Kredit Bonus kreditBonus krediti za penzionere Krediti za refinansiranje Keš kredit Potrošački krediti Auto kreditiStambeni krediti i krediti za rekonstrukcijuStambeni kredit - specijalna ponuda za kupovinu stambenih nepokretnosti iz ponude Sberbank Srbija a.d.ŠtednjaKalkulator štednjeDobro jutro štednjaDevizna stepenasta štednjaDinarska stepenasta štednjaOročena štednjaŠtednja 30+/50+Paketi tekućih računaOsnovni tekući računJednostavno tekući računJednostavno + tekući računDozvoljeni minusPlatne karticeKreditna kartica MasterCard StandardKreditna kartica MasterCard GOLDMasterCard Debit karticaUpit stanja na bankomatuPromena PIN-a na bankomatuIzgubljena / ukradena karticaPlatna Super KarticaElektronsko bankarstvoE-bankingM-bankingTransfer novcaOsiguranjeOsiguranje uz paket tekućeg računaOsiguranje uz kreditnu karticuOsiguranje uz kreditŽivotno osiguranje sa štednom komponentomPlaćanje prema inostranstvuSefoviUsluge Sektora tržištaTerminska kupoprodaja devizaTarifeProdaja stanova i nepokretnostiStanovi i kućePoslovni prostorHoteli i turistički objektiSkladišta i industrijski objektiZemljištaVozila i opremaBanka na posluBanka na poslu akcija - Preporuka koja vrediPlaćanje računa sa 2D Bar kodomScan2PayMali biznis i poljoprivredaPoslovanje sa malim preduzećimaKrediti za mala preduzećaDozvoljeni minus za mala preduzećaTarifnik za mala preduzećaPoslovanje sa preduzetnicimaKrediti za preduzetnikeDozvoljena pozajmica za preduzetnikeTarifnik za preduzetnikePoslovanje sa poljoprivrednicimaKrediti za poljoprivrednikeDozvoljena pozajmica za poljoprivrednikeTarifnik za poljoprivrednikeOsiguranje Velika akcija podrške malim preduzećima Štednja za mala preduzeća i preduzetnike"Dobro jutro" štednjaOročena štednjaPlatne kartice za pravna licaMasterCard Business Charge kreditna karticaDebitna kartica za pravna lica Plaćanje MasterCard kreditnom karticom na internetuPromena PIN-a na bankomatuPoslovni računi za mala preduzeća i preduzetnikeDomaći platni prometInostrani platni prometBusiness onlineUsluge Sektora tržištaTerminska kupoprodaja devizaPrivredaKrediti za privreduFlexi 24/36 kreditSpektar kreditna linijaKratkoročni krediti za privreduDugoročni krediti za privreduSubvencionisani krediti za kupovinu robe proizvedene u Belorusiji "Dobro jutro" štednjaPlatne kartice za pravna licaMasterCard Business Charge kreditna karticaDebitna kartica za pravna lica Plaćanje MasterCard kreditnom karticom na internetuPromena PIN-a na bankomatuIzgubljena / ukradena karticaPoslovni računi za privreduBusiness onlineDomaći platni prometInostrani platni prometInternational deskObnovljivi izvori energijeUsluge Sektora tržištaTerminska kupoprodaja devizaProjektno finansiranjeFaktoringRešenje za siguran izvozTarifeDokumentarno poslovanjeOnline banking Auto krediti\nKreditiSuper Kredit Bonus kreditBonus krediti za penzionere Krediti za refinansiranje Keš kredit Potrošački krediti Auto kreditiStambeni krediti i krediti za rekonstrukcijuStambeni kredit - specijalna ponuda za kupovinu stambenih nepokretnosti iz ponude Sberbank Srbija a.d.ŠtednjaPaketi tekućih računaPlatne karticePlatna Super KarticaElektronsko bankarstvoTransfer novcaOsiguranjePlaćanje prema inostranstvuSefoviUsluge Sektora tržištaTarifeProdaja stanova i nepokretnostiBanka na posluPlaćanje računa sa 2D Bar kodomScan2Pay Auto krediti\nŠta? Sberbank Vam omogućava kupovinu novih ili polovnih vozila putem dinarskih kredita i kredita indeksiranih u evrima. Kako?Da bi Vam auto kredit bio odobren po najpovoljnijim uslovima, prenesite Vaša primanja u Sberbank.\nZašto? Sberbank Vam nudi maksimalni period otplate do 84 meseca, uz fiksnu ratu koja se ne menja tokom celog perioda otplate dinarskog kredita.\nPodnesite zahtev za Auto kreditPrijavite se >\nOlakšavamo Vam podnošenje zahteva za kredit. Izaberite željeni kredit i podnesite zahtev putem interneta, bez potrebe da dolazite u ekspozituru. Potrebno je samo nekoliko minuta da popunite i pošaljete Vaš zahtev! O Auto kreditu\nAuto kredit vam pruža mogućnost kupovine novih i polovnih vozila Nominalna kamatna stopa za dinarske kredite za kupovinu novih vozila od 10.95% fiksna tokom celog perioda otplateNominalna kamatna stopa za kredite indeksirane u evrima za kupovinu novih vozila od 7.45% + 3m EuriborNominalna kamatna stopa za dinarske kredite za kupovinu polovnih vozila od 13.95% fiksna tokom celog perioda otplate.Iznos kredita od 2.000 EUR do 30.000 EUR u dinarskoj protivvrednostiPeriod otplate do 84 meseca Obezbeđenje za auto kredit: administrativna zabrana, menica klijenta, kasko osiguranje i zaloga na vozilu koje je predmet kreditiranja.Ukoliko je kredit indekrian u evrima, obavezno je minimalno učešće od 30%.NapomenaU skladu sa preporukom NBS, želimo da Vas upozorimo da uzimanje kredita indeksiranih stranom valutom nosi kursni rizik – u slučaju jačanja dinara iznos mesečne rate u dinarskoj protivvrednosti će biti manji, dok će u slučaju slabljenja dinara iznos mesečne rate kredita u dinarskoj protivvrednosti biti veći.Kamatna stopa kod kredita indeksiranih u stranoj valuti menja se kvartalno, u skladu sa kretanjem tromesečnog EURIBOR-a (za kredite indeksirane u EUR). Reprezentativni primer\nAuto kredit za kupovinu novog vozila sa kasko osiguranjem u RSD\nIznos kredita800.000 RSD Nominalna kamatna stopa:10.95% fiksna Efektivna kamatna stopa:20.72% Period otplate:84 meseca Ukupan iznos kredita (glavnica i kamata):1.149.348,33 RSD Troškovi koji prate odobrenje kredita:- Menice: 250 RSD - Izveštaj kreditnog biroa: 246 RSD - Trošak uspostave zaloge: 3.000 RSD - Overa izjave za auto kredit: 770 RSD- Osiguranje kasko: 32.000 RSD- Naknada za obradu zahteva: 2%- Administriranje kreditne partije mesečno: 210 RSD Auto kredit za kupovinu novog vozila sa kasko osiguranjem indeksiran u EUR\nIznos kredita9.000 EUR Nominalna kamatna stopa:7.45% +3m Euribor Efektivna kamatna stopa:14.20% Period otplate:84 meseca Ukupan iznos kredita (glavnica i kamata):11.487,62 EUR u dinarskoj protivvrednosti Troškovi koji prate odobrenje kredita:- Menice: 250 RSD - Izveštaj kreditnog biroa: 246 RSD - Toršak uspostave zaloge: 3.000 RSD - Overa izjave za auto kredit: 770 RSD- Osiguranje kasko: 32.000 RSD- Naknada za obradu zahteva: 2%- Administriranje kreditne partije (mesečno): 1.7 EUR u dinarskoj protivvrednosti Auto kredit za kupovinu polovnih vozila sa kasko osiguranjem u RSD\nIznos kredita800.000 RSD Nominalna kamatna stopa:13.95% fiksna Efektivna kamatna stopa:24.08% Period otplate:84 meseca Ukupan iznos kredita (glavnica i kamata):1.259.953,40 RSD Troškovi koji prate odobrenje kredita:- Menice: 250 RSD - Izveštaj kreditnog biroa: 246 RSD - Toršak uspostave zaloge: 3.000 RSD - Overa izjave za auto kredit: 770 RSD- Osiguranje kasko: 32.000 RSD- Naknada za obradu zahteva: 2%- Administriranje kreditne partije (mesečno): 210 RSD (okvirni, prosečni iznosi na koje banka ne utiče jer zavise od taksi i naknada sudova, opština, premija osiguranja osiguravajućih kuća i sl.). EKS za RSD kredite obračunat na dan 17.02.2017.godine, a interkalarna kamata dospeva 25.02.2017.godine.EKS za EUR kredit obračunat na dan 06.02.2017.godine, a interkalarna kamata dospeva 08.02.2017.godine. Vrednost 3m Euribor-a na dan 31.01.2017. iznosi -0.327.Kliknite ovde za informacije o reprezentativnim primerima za sve kreditne proizvode Sberbank.\nLična karta Overena administrativna zabrana Izveštaj kreditnog biroa Predračun (profaktura) izdata od strane prodavca automobila * Naknadno može biti zatražena i dodatna dokumentacija poput potvrde o ostatku duga Za više informacija o ovoj ponudi, posetite najbližu Sberbank ekspozituru ili kontaktirajte naš Kontakt centar 19909 ili 0700 700 800. Stanovništvo


RTS :: Putin: Mama i tata, a ne roditelj 1 i roditelj 2\nSvet Putin: Mama i tata, a ne roditelj 1 i roditelj 2\nčetvrtak, 13. feb 2020, 21:05 -> 21:05\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je na sastanku sa članovima radne grupe koja priprema izmene ustava da, sve dok on bude predsednik države, roditelji se neće zvati roditelj 1 i roditelj 2, već mama i tata.\nPoslanica Olga Batalina predložila je da se u ustav unesu ovlašćenja vladi za podršku, jačanje i zaštitu porodice i tradicionalnih porodičnih vrednosti.\nPutin je pozdravio predlog, ali je naglasio da se mora razmisliti o formulaciji i precizirati neke stvari.\n"Brak je zajednica muškarca i žene, a s porodicom je malo drugačije. Ideja je ispravna i treba je podržati, samo treba razmisliti o formulacijama", rekao je Putin, prenosi Sputnjik.\nPredsednik Rusije je upozorio da prilikom definisanja braka treba voditi računa o porodicama samohranjih roditelja, kako ne bi bila ugrožena njihova prava, i još jednom ponovio da nikako ne podržava mogućnost da homoseksualni parovi sklapaju brakove i budu roditelji, preneo je AP.\n(petak, 14. feb 2020, 12:37) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 14. feb 2020, 12:34) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 14. feb 2020, 12:31) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 14. feb 2020, 09:38) - anonymousPero iz Svedske [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. feb 2020, 23:41) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. feb 2020, 23:29) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. feb 2020, 23:00) - Mladen [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. feb 2020, 22:49) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. feb 2020, 22:45) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. feb 2020, 22:32) - anonymous [neregistrovani]


Kadrija Hodžić mogući mandatar za sastav Vlade Tuzlanskog kantona - TK PORTAL\nKadrija Hodžić mogući mandatar za sastav Vlade Tuzlanskog kantona\nadmin 29. Aprila 2019.\tkadrija hodzicmandatarPDASBBSDASDPTuzlanski kantonVlada TK\nTuzlanski kanton uskoro bi konačno mogao završiti priču vezano za formirajne vlasti, a prema nezvaničnim informacijama do kojih je došao Klix.ba, univerzitetski profesor Kadrija Hodžić ima najizglednje šanse za poziciju mandatara za sastav Kantonalne vlade.\nSocijaldemokratska partija prikupila je neophodnih 18 potpisa za skupštinsku većinu, a pored ove stranke tu su još i Naša stranka, Savez za bolju budućnost (SBB) te četiri zastupnika koji dolaze iz Pokreta demokratske akcije (PDA).\nNakon što nije uspjela priča s takozvanim Građanskim blokom SDP se našao na mukama te je bilo neophodno pronaći modul uz koji bi bila osigurana skupštinska većina. Tada je uskočila Naša stranka s prijedlogom o formiranju programske Vlade Tuzlanskog kantona.\nPrijedlog djelovanja nove vlade upućen je svim zastupnicima u Kantonalnoj skupštini, a svoje potpise su stavili kadrovi iz SDP-a, Naše stranke, SBB-a, ali i četiri zastupnika iz PDA, među kojima je i aktuelni predsjednik ovog zakonodavnog tijela Senad Alić.\nKako saznajemo, SDP će u ovoj priči imati šest ministarstava uz premijersku poziciju, dok će preostalih šest podijeliti Naša stranka i SBB.\nO osobama koje će završiti u ministarskim foteljama još uvijek se zvanično ne govori, kao ni o mogućim kandidatima za mandatara za sastav novog saziva Vlade TK.\nMeđutim, portal Klix.ba nezvanično saznaje da najizglednije šanse za mandatara za sastav nove Vlade TK ima univerzitetski profesor iz Tuzle Kadrija Hodžić.\nTakođer, prema nezvaničnim informacijama do kojih smo došli, u fotelji predsjednika Skupštine TK trebao bi ostati Senad Alić iz PDA, jer ovoj stranci, prema ranijim stavovima iz Naše stranke, ne može pripasti niti jedno ministarsko mjesto.\nPriču o programskoj Vladi TK ranije zbog PDA nisu podržali iz Demokratske fronte, a ni iz Stranke za BiH iz koje su kao obrazloženje naveli ranije potpisani koalicioni sporazum sa Strankom demokratske akcije (SDA).\nIz SDP-a i Naše stranke podršku su tražili i od zastupnika iz SDA koje su pozvali na sastanak, međutim oni se na susretu nisu pojavili, uz obrazloženje da je poziv trebao biti proslijeđen većim organima stranke, a ne Klubu zastupnika u Skupštini TK.\nPrevious Previous post: Mladi Medžlisa Islamske zajednice Tuzla očistili i uredili Jevrejsko groblje u Tuzli\nNext Next post: Univerzitet u Tuzli: održana akcija čišćenja Kampusa


Svjetski dana reumatoidnog artritisa - MojVodič\nMoj Vodič12 listopada, 2016 2:10 pm 0\nPostoji mnogo različitih načina kojima ljudi širom svijeta poboljšavaju svoj životni sklop, i fizički i mentalni. Od drevnih tajni akupunkture iz Kine do posebnog ... Read More\nAko je nešto A lista onda je prvo i najbitnije. Jednako tako ovaj vitamin naziva se A vitaminom jer vrši nezamjenjive funkcije u organizmu i ... Read More\nOvako muškarci vide najzgodniju ženu


Zanimljivosti dana : Koenigsegg Agera RS je najbrži auto na svetu!\nKoenigsegg Agera RS postao je zvanično najbrži produkcijski automobil na svetu koji može legalno da se vozi po putevima, nakon što je u Nevadi .... tokom dva pokušaja izmerena prosečna brzina od 277,9 milja na sat (447,2 km/h).\nKoenigsegga Agera RS,za pogon koristi 5.0 V8 biturbo motor a raspolaže sa 1.379 ks i 1.369 Nm.\nNa aukciji sto na kome je pisan roman Drakula\nUskoro bi se na aukciji,tačnije 15. i 16.decembra, trebao da pojavi sto na kom je pisac…\nBivši državni zatvor u SAD prodat za 600.000 dolara\nZvaničnici američke države Njujork izjavili su za američku javnost da je nekadašnji…


Програми од јавног интереса - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Programi od javnog interesa\nProgrami od javnog interesa\nGrad Valjevo u ovoj godini finansiraće osam projekata koje će sprovesti Udruženja građana . Komisija od šest članova donela je odluku da pomenuta sredstva opredeli sledećim Udruženjima i projektima:\nDom kulture “Izvor” za program “Plesno leto na Gradskom trgu” – 120.000 dinara.\nBID trgovačka zona za program “Internet, bezbednost, fasade, murali, obrazovanje, Valjevo divan grad” – 1.400.000 dinara. Društvo istraživača “Vladimir Mandić Manda” za program “Uređenje prostora Mejina česma” – 130.000 dinara. Udruženje “Opservatoria centar” za program “Epidemija znanja” – 1.000.000 dinara. Udruženje “Anđeli čuvari” za program “Dete+ roditelj+vaspitač=Kvalitetno obrazovanje” – 100.000 dinara\nSredstva su dobili i Udruženje “Rom” za program “Da se čuje naš glas” – 120.000 dinara, zatim Udruženje građana “Voće Povlen” za program “Aktivizam mladih u ruralnom području” – 250.000 dinara. LU “Braća Nedić” za program “Redukcija broja predatora u cilju sprečavanja širenja zarazne bolesti besnila koja ugrožava zdravlje ljudi na teritoriji Opštine Valjevo” – 280.000 dinara.\nFinansiranjem ovih osam projekata je od javnog interesa, ali i daljeg jačanja poverenja građana u institucije sistema. Programi udruženja, pre svega njihov rad i uticaj koji ostvaruju u svim važnim segmentima društvenog života – od borbe protiv diskriminacije, za poboljšanje položaja najugroženijih društvenih grupa, preko zaštite životne sredine,zaštite zdravlja, nauke,obrazovanja, razvoja kulture i slično, svojim inicijativama i projektnim aktivnostima utiču na sveukupno poboljšanje života građana u Valjevu.\n[hr style=“double“]izvor:va014.info[hr style=“double“]\nTradicionalni "Uskršnji koncert"\nSUNČANO I TOPLO! Danas do 23 stepena!


Rok za podnošenje prijava za Opšte izbore 2014. godine istekao je u petak u 16:00 sati. Do tog termina prijave je dostavilo 69 stranaka i 23 nezavisna kandidata, piše bh. novinska agencija Patria.\nNajveći broj prijava bio je u toku posljednjeg dana roka za prijave. Čak 50 stranaka se prijavilo za Opšte izbore. Između ostalih prijavu su predali Stranka demokratske akcije, Socijaldemokratska partija, Demokratska fronta – Željko Komšić, SBB-Fahrudin Radončić, Srpska demokratska stranka, Savez nezavisnih socijaldemokrata – SNSD – Milorad Dodik, Hrvatska demokratska zajednica, Hrvatska demokratska zajednica 1990…\nZa bošnjačkog člana Predsjedništva prijavila su se 4 nezavisna kandidata. To su dr. Mustafa Cerić koji je u četvrtak podnio prijavu, Mirsad Kebo aktuelni potpredsjednik FBiH, Adil Žigić i Halil Tuzlić. Što čini ukupno brojku od 20 kandidata za tri člana Predsjedništva BiH.\nZanimljivo je da su prijave 23 nezavisna kandidata podnesene tokom četvrtka (6 prijava), a u petak čak sedamnaest, piše Patria.


Revanš za Wembley | Kiosk | DW | 28.06.2010\nRevanš za Wembley\nNjemački dnevni listovi su ovog ponedjeljka, 28. juna, jednostavno preplavljeni izvještajima, komentarima, osvrtima o utakmici osmine finala Svjetskog fudbalskog prvenstva u Južnoj Africi između Njemačke i Engleske.\nNa naslovnoj stranici lista „Frankfurter Allgemein Zeitung“ ogromna slika spornog gola: Njemački golman Manuel Neuer u pokušaju da zaustavi udarac engleskog reprezentativca Franka Lamparda. Lopta je pola metra iza gol linije. „Frankfurter Allgemeine Zeitung“ pod naslovom "Revanš za Wembley" piše:\nSporni gol odluke na stadionu Wembley 1996. Engleska je nakon produžetka u finalu pobjedila Njemačku 4:2\n„44 godine nakon čuvenog gola na Wembley stadionu, u finalu Svjetskog prvenstva u Engleskoj 1966., koji je i danas tema brojnih dokaza „za“ i „protiv“ da lopta tada u cjelosti nije prešla gol liniju, u nedjelju, 27. juna, u dalekoj Južnoj Africi istorija se ponovila: Ovaj put u korist Nijemaca i na žalost Engleza. Televizijski snimak sporne situacije iz više uglova je jasno pokazao da je lopta bila u golu. Nevjerovatno koliko se u fudbalu neke stvari mogu ponavljati, a da pri tome Međunarodni fudbalski savez (FIFA) i dalje ne dopušta da se video-snimak spornih trenutaka za vrijeme utakmice zvanično uvede kao dokaz“, piše, pored ostalog, njemački list „Frankfurter Allgemeine Zeitung“.\nTri lava ovaj put kao pitome mačkice\nEngleski napadač Wayne Rooney nakon utakmice\nSporni gol sa utakmice Njemačka – Engleska je u centru pažnje i ostalih njemačkih listova. „Stuttgarter Nachrichten“ u svom komentaru ističe „da je Njemačka iznova pokazala otadžbini fudbala, Engleskoj, gdje su joj granice. „Tri lava“, simbol Engleske – kako piše njemački list – „ovaj put su izgledali kao pitome mačkice. Nakon pobjede njemačke reprezentacije, dopušteno je da se iznova sanja o daljim zvjezdanim trenucima Njemačke na Svjetskom fudbalskom prvenstvu“, piše „Stuttgarter Nachrichten“.\nO toku utakmice će se iznova pisati knjige\nSporni gol će zasigurno i ubuduće biti tema brojnih diskusija\nList „Märkische Allgemeine“ o utakmici Njemačka - Engleska navodi:\n„O toku osmine finala između dvije fudbalske nacije će se iznova pisati knjige. Pogotovo, o spornom golu kao i prije 44 godine, kada je Njemačka na stadionu Wembley u Londonu vodila protiv tadašnjeg domaćina Svjetskog prvenstva da bi na kraju, nakon izjednačenja, ipak izgubila u produžetku. Šta bi se desilo – pita se komentator lista - da je sudija priznao gol, koji je samo za njega i za njegovog pomoćnika bio sporan? Da li bi to dovelo do promjene situacije na terenu? Odgovor na to pitanje u svakom slučaju ostaje hipotetičan. Njemačka reprezentacija ne bi trebalo da se stidi zbog pogrešne procjene sudija, jer je visoko zasluženom pobjedom protiv Engleske pokazala da je jedan od najjačih timova u okviru osmine finala Svjetskog fudbalskog prvenstva“, piše pored ostalog list „Märkische Allgemeine“.\nZvjezdani trenuci njemačkog fudbala\nNjemački igrači nakon pobjede nad Engleskom 4:1\nI „Südwest Presse“ slavi “zvjezdane trenutke njemačkog fudbala sa zvijezdama koje dolaze – kao što su, prije svih, igrači u sredini terena Mesut Özil i Thomas Müller.“ List zaključuje da „njemački tim još zadugo neće biti na kraju svog započetog razvoja“.


LG Electronics (LG) počinje sa prodajom prvog 8KOLED televizora na svetu (model 88Z9) i svog LG 8K NanoCell televizora (model 75SM99) ovog meseca na svetskim tržištima počevši od Australije, Nemačke,…\nLG Electronics (LG) počinje sa prodajom prvog 8KOLED televizora na svetu (model 88Z9) i svog LG 8K NanoCell televizora (model 75SM99) ovog meseca na svetskim tržištima počevši od Australije, Nemačke, Francuske, Velike Britanije i SAD. 8K televizori kompanije LG, koja se nameće kao lider u 8K tehnologiji, takođe se odlikuju time što prevazilaze strog Standard za merenje info displeja (IDMS), koji je uspostavio eminentni Međunarodni komitet za metrologiju displeja (ICDM). Prema tom standardu, rezolucija displeja ne zavisi samo od prevazilaženja broja potrebnih piksela, već i od toga da li se ti pikseli mogu adekvatno razlikovati jedan od drugog kako bi bila postignuta navedena rezolucija.\nPočinje prodaja LG 8K OLED i NanoCell televizora širom sveta was last modified: September 4th, 2019 by Redakcija


PONOĆNI PLES | Koki\n25/02/2016 koki\t6 komentara\nObično, tamo gde počinje, tu se i završava.\nNjihova lica, postaju deo prostora u kome borave, pa ih je teško prepoznati.\nBolno svesni svoje različitosti, poput kameleona utapaju se u okruženje. Ali, to je privid. Samo odabrani, i oni koji to žele, imaju privilegiju da uživaju u njihovom prisustvu.\nNe traže previše, a oplemenjuju svojom neposrednošću. Lucidnom idejom razoružavaju. U tren bacaju u zasenak sve ono na čemu počiva licemerje, tako lepo oličeno i oivičeno vrlim novim svetom.\nTaštinu ne prepoznaju, i protiv nje se ne bore. To može biti njihova slabost. Ali, još uvek se smeju iskreno, i njihovi ciljevi su obični i ljudski, te zato bivaju dostojni prezira, pa ih krasi epitet «bića za izbegavanje». Jer pljuju istinu umesto laži. I mogu sve ono čega se drugi plaše, ili stide.\nAli, nemaju ništa od toga, i nadolazeće vreme ih prekriva kao uvelo lišće grob pesnika. Kada ih jednom ne bude bilo, ljudi novog doba osetiće to kao olakašanje, kao kada im neko iscedi čir na koži, balsamovanoj skupim pomadama i eteričnim uljima, tako glatkoj i mlohavoj, beživotno beloj kao parafin.\nOko ponoći napuštaju košnice obučeni u najraskošnije odore, i otpočinju ples na ulicama koji traje do zore.\nPrethodni članakPRASLIKAR U GALERIJI „PROGRES“Sledeći članakCAROL\n6 thoughts on “PONOĆNI PLES”\nSrđan Mitrović kaže:\n25/02/2016 u 19:20\nMislim da je vredelo čekati osam godina na muziku, super je! Inače, promena raspoloženja, koja je u filmu primetna nakon dolaska testere, se sa filma definitivno prenosi na gledaoca, izaziva osmeh na licu i promenu raspoloženja na bolje.\nSvaka čast, sve pohvale i za film i za muziku, a naročito za hrabrost i odlučnost da se problemi reše.\nPS: strip koji prikazuje „rešenje na pomolu“ (priča druga) sam morao da pogledam na usporeno, hteo sam da bolje vidim crteže…\nPozdrav i samo napred! Ovo je super!\n26/02/2016 u 12:20\nMuziku, odnosno temu koju sviram na saksu i gitari, smislio sam još pre trideset i pet godina, i sa njom sam u nekoliko navrata, sa nekim bendovima u kojima sam svirao, pokušao nešto da učinim, ali nije se dalo. Ali to je tako, dok se kockice ne slože, nema rešenja. Samo strpljenja.\nStrip jeste nekako loše urađen, mislim na snimanje. Ali nije bilo vremena, jer u tom danu, posle svih peripetija oko postavljanja izložbe, trebalo je nemontirani materijal uobličiti, a kako dolazak i prisustvo policije nisam smeo da snimam, u noćnim satima sam crtao nešto kao strip (a sve vreme sam razmišljao o crtanom filmu) i već premoren snimio taj deo tako kako sam snimio. Možda sam mogao sada da nešto drugačije uradim, sa opcijom za usporeni snimak, ali i to mi je promaklo. Bio sam fokusiran na muziku, sviranje i snimanje. S jedne strane, može svaki gledalac da to pogleda usporeno, i tako bi rad bio interaktivan, a s druge strane, možda ću u nekom narednom periodu i sam nešto učiniti sa tim delom filma.\nPozdrav, i još jednom hvala.\n26/02/2016 u 07:49\nnesto me stislo u grudima kad sam shvatila da su dogadjaji iz 2008. sad je 2016. a „oslobodjenje“ nikako da dodje:)\nsuper je skockan sajt, napokon je sve na istom mestu: slike, skulpture, video, muzika, reč…samo napred!\n26/02/2016 u 12:07\nZahvaljujem na impresijama. Puno znače.\nJeste, prošlo je osam godina, a mi i dalje u nekakvim okovima. Lanci i katanci na sve strane. Ali, bez alatki i prijatelja ništa… Ko zna, možda vreme stoji, a mi se krećemo… Tako nekako i izgleda.\nDanas je sve još perfidnije i brutalnije. Povremeno pratim konkurse, i većina je za osobe ispod četrdeset godina. Još da se ozakoni lapot, i gde bi nam bio kraj. Moderna vremena.\n26/02/2016 u 14:06\nHehe, bravo majstore..lep ti je sajt. Odlicna muzika za film…sada jos i da se setim kako da promenim sa mog YUtube kanala i postavim ovu pravu verziju…a problemi u Palati Anker …od iste osobe …kulminiraju…malo nas je palio i davio dimom u oktobru i novembru 2015…a onda zavrnuo vodu tako da gore u SULUJu i ULUPUDSu, Muz.omladini i Udruzenju tv i filmskih saradnika nema vode….doticni krimos je posle toga nestao…ali to je tema sledeceg video rada…:))) Ocekujem nastavak..pppp..Veliki pozdrav, Ivona\n27/02/2016 u 09:47\nTo je bilo sjajno iskustvo.\nZnači, vreme je za akciju! Na raspolaganju sam!\nbocvena na SEĆANJE NA LIDO BAR\nkoki na BALADA O KONJU SMOKIJU\nNedeljković Branislav na BALADA O KONJU SMOKIJU\nbocvena na ZALET 2016\nsuzana zlatkovic na KLOVN – THE CLOWN


Sarajevo i I.Sarajevo se kandiduju za ZOI za mlade - Klix.ba\nAktivnosti već pokrenute\nSarajevo i I.Sarajevo se kandiduju za ZOI za mlade\n24.1.2010. u 10:15\nGrad Istočno Sarajevo i Grad Sarajevo ovih dana pokreću niz aktivnosti usmjerenih na kandidaturu ovih gradova za domaćina Zimskih olimpijskih igara za mlade koja će biti održana 2015. godine, izjavio je Srni zamjenik gradonačelnika Sarajeva Miroslav Živanović.\n"Jedan dio aktivnosti u ovom procesu su već završili Olimpijsi komitet BiH i olimpijski centri. Sada ćemo zajedno sa Komitetom početi da mobilizujemo sve ključne opštinske, kantonalne, entitetske i institucije BiH kako bi dobili njihovu podršku za realizaciju ove ambicije", istakao je Živanović.\nPrema njegovim riječima, pred gradskim organima su konkretne aktivnosti kako bi se stvari pripremile za posjete evaluacijskih komisija koje će procijeniti kvalitet uslova za održavanje ove sportske manifestacije.\n"U toku godine imaćemo cijeli niz evaluacija kako bi krajem godine znali da li smo zvanični kandidati za domaćina Zimskih olimpijskih igara za mlade", naglasio je on.\nUkoliko bi BiH dobila kandidaturu, kaže Živanović, period do 2015. godine bio bi dovoljan da se gradovi dobro pripreme i osposobe trenutne potencijale koji se ne koriste i određenoj mjeri su zapušteni.\n"Jednostavno, potrebno se organizovati u smislu transporta i prijema sportista koji bi dolazili. Imamo dovoljno vremena, pod uslovom da ovaj projekat prihvatimo kao projekat od značaja za BiH, kao nešto što bi nas snažno promovisalo u svijetu i što je u interesu i BiH i njenih entiteta, kao i svih ostalih upravnih nivoa", ocijenio je Živanović.\nPolicija privodi članove kavačkog klana, moguće nove likvidacije u regionu\nUputstvo CIK-a o raspodjeli mandata u Parlamentu FBiH treba se osporavati pred redovnim sudovima\nNajavili policijski čas


Crna Kamčatska vulkanska glina serije "Narodni recepti" za čišćenje i matiranje | bajkal-srbija\nCrna Kamčatska vulkanska glina serije "Narodni recepti" za čišćenje i matiranje kože, 155 ml (u kantice gotova za upotrebu)\nKamčatska crna vulkanska glina je najbolja vrsta gline za čišćenje lica koja je jedno pravo otkriće za devojke sa masnom i problematičnom kožom. Ovaj novitet je odlično sredstvo za uklanjanje bubuljica, akni i mitisera. Odličan izbor za piling: aktivno čisti pokožicu, delikatno uklanja čestice izumrlih ćelija i čisti pore od toksina i nečistoća. Ovo sredstvo pomaže da normalizuje proces lučenja sebuma. Sužava pore, darujući licu satenski sjaj, lep i zdrav izgled. Takođe je pogodna za zrelu kožu sa smanjenom elastičnošču, jer aktivno uklanja obične i mimičke bore, smanjuje mlitavost pokožice i održava balans njenih ćelija.\nNačin upotrebe: Nanesite masku od gline, ostavite da deluje 10-15 minuta. Sperite mlakom vodom.\nAqua, Camellia Sinensis Leaf Water (infuzija zelenog čaja), Оrganic Prunus Amygdalus Dulcis Oil (Organsko bademovo ulje), Black Clay (Crna Glina),  Caprylic / capric triglycerides, Glycerin, Xanthan Gum, Alnus Firmifolia Fruit Extract (Ekstrakt crne johe), Juniperus Communis Fruit Extract (Ekstrakt Kleke), Parfum, Benzoic Acid, Sorbic Acid, Dehydroacetic Acid, Benzyl Alcohol.\nCrna Kamčatska vulkanska glina serije "Narodni recepti" za čišćenje i matiranje


Operativni profit 5,44 mlrd dinara - Miroslav Mišković\nUspešno poslovanje i ostvareni EBITDA od 5,44 milijarde dinara obeležili su 2015. godinu u Delta Holdingu, 25 godinu otkako kompanija postoji. Kompanija je investirala u svojim strateškim poslovima: poljoprivredi, biznisu nekretnina i distribuciji, a investicioni ciklus biće nastavljen i u 2016.\nUkupan prihod u 2015. iznosio je 53,24 milijarde dinara. Najveći deo prihoda ostvaren je u oblasti agrara (53%), a Delta Agrar je zabeležio i novi rast izvoza – na 59,1 milion evra, što je 11,5% više nego u 2014.\n2015. u brojkama:\nuplate u budžet 10,8 milijardi dinara\ninvesticije u Delta Agraru 7 miliona evra\nnovi lanac Yuhor Dućana 16 objekata u 15 gradova\nhotel InterContinental Ljubljana počela gradnja, investicija 40 miliona evra\nDelta City Beograd i Podgorica 16,3 miliona posetilaca\nHotel Crowne Plaza Beograd 81.139 noćenja\nulaganje u razvoj društvene zajednice 1.15 miliona evra\n284 humanitarne akcije preko 45.000 korisnika\npodrška razvoju socijalnih preduzeća #ZasadZaBuducnost 26 miliona dinara, u dva ciklusa\nОзнаке: business, CrownePlaza, Delta, Delta Agrar, Delta Fondacija, Delta Holding, ZasadZaBuducnost\n← Prethodni članak MIŠKOVIĆ BEZ PASOŠA: Ne može u SAD na operaciju\nSledeći članak → Delti glavna „Virtus“ nagrada za filantropiju\nMiroslav Mišković: Rado bih da vodim razvoj sela


Aleksandra Vuković, 21/11/2020\nBorelj s čelnicima PSBiH: EU će pružiti podršku BiH, dinamika zavisi od domaćih lidera\nI članovi Kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) susreli su se danas sa potpredsjednikom Evropske komisije i visokim predstavnikom Evropske unije (EU) za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Žozepom Boreljom.\nNaglašavajući kako je Dejtonski mirovni sporazum okončao tragični ratni sukob i obezbijedio mir i stabilnost, Borelj je naglasio da jasna evropska perspektiva BiH i proces evropskih integracija predstavljaju pokretačku snagu za nastavak procesa pomirenja i jačanja povjerenja u našoj zemlji.\nOn je pozdravio postizanje sporazuma kojim je omogućeno održavanje izbora u Mostaru, kao i usvajanje Poslovnika o radu Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, koji će omogućiti uspostavljanje bliske saradnje između PSBiH i Evropskog parlamenta. Ohrabrujući članove rukovodstva PSBiH da nastave započete reforme, posebno donošenje zakona o VSTS-u, sukobu interesa i javnim nabavkama, Borelj je poručio da će EU pružiti punu podršku BiH, ali da dinamika evropskog puta BiH i dobijanje kandidatskog statusa u najvećoj mjeri zavisi od opredjeljenja domaćih lidera da u značajnoj mjeri realizuju reforme i prioritete iz Mišljenja Evropske komisije.\nTokom boravka u Sarajevu, Borelj se sastao i sa ministrom finansija i trezora Vjekoslavom Bevandom i ministrom spoljnih poslova BiH Biserom Turković. Visoki predstavnik je posjetio i Muzej ratnog djetinjstva u Sarajevu i s predstavnicima međunarodne zajednice odao počast civilnim žrtvama rata i šampionima mira.\nBevanda i Turković razgovarali s Josepom Borrellom\nTags\t#Josep Borrell\t#Predsjedništvo BiH\nU BiH oblačno, poslijepodne moguća kiša i snijeg


Крсна слава Манастира у Горњем Драгаљевцу :: Grad Bijeljina ::\n26. jul 2021. godine\nManastir Svetog arhangela Gavrila u Gornjem Dragaljevcu obilježio je krsnu slavu Sabor svetog arhangela Gavrila, a kum slave bio je gradonačelnik Bijeljine Ljubiša Petrović.\nIgumanija Manastira Teodora Vasić podsjetila je prisutne da je vjerni narod Gornjeg Dragaljevca podigao manastirski hram, posvećen Svetim apostolima Petru i Pavlu, prije 112 godina i da je to četvrti pravoslavni hram na ovom lokalitetu.\n- Narodno predanje kaže da je prvobitni hram podignut početkom 14. vijeka, što dokazuje i oltarski kamen pronađen u crkvenoj porti, na kome piše da je iz 1310. godine. Kao drugi najstariji hram u Dragaljevcu pominje se drvena brvnara podignuta 1762. godine, koju su Turci zapalili 1813. godine. Narod je ponovo podigao hram od drveta 1818. godine, koji je potrajao do 1876. godine kada je zapaljen. Naredni hram podignut je 1879. godine. Takođe, i ovaj hram je bio od drveta. Prilikom kanonske posjete mitropolit Nikolaj Mandić 1894. godine bio je ožalošćen izgledom hrama i obećao je tom prilikom da će se zauzeti kod tadašnje Zemaljaske vlade kako bi se ovaj hram uredio. Vlada je dopustila da se 1895. godine dostave drva na kojima će se peći cigla da bi se mogao ozidati sadašnji hram od čvrstog materijala. Parohijska dragaljevačka crkva 26. jula 1985. godine, odlukom episkopa zvorničko-tuzlanskog Vasilija, proglašena je manastirom sa imenom Dragaljevac, koji je posvećen Svetom arhangelu Gavrilu - istakla je igumanija Teodora.\nGradonačelnik Ljubiša Petrović zahvalio se okupljenom vjernom narodu na vjernosti Srpskoj pravoslavnoj crkvi, koju dokazuje veliki broj vjernika prisutnih na proslavi, kao i sestrinstvu Manastira na časti ukazanoj pozivom da kumuje ovogodišnjoj krsnoj slavi.\n- Nadam se da ćemo poštovanje naših običaja i krsnih slava hramova uspjeti da prenesemo i mlađim naraštajima, a Gradska uprava će uvijek podržavati rad Srpske pravoslavne crkve i sabiranje našeg naroda u molitvi i slozi - dodao je Petrović.


Atrakcija na Bembaši: U subotu tradicionalni skokovi u vodu - Avaz\nAtrakcija na Bembaši: U subotu tradicionalni skokovi u vodu\nUdruženje za promociju sporta i turizma "SporTur" u subotu, 18. avgusta, na sarajevskoj Bembaši organizira 4. međunarodno takmičenje u skokovima u vodu.\nOčekuje se učešće 22 takmičara iz zemalja regije te Danske i Njemačke.\nGeneralni sponzori ove sportsko-turističke manifestacije su Ministarstvo kulture i sporta Kantona Sarajevo, Grad Sarajevo i Općina Stari Grad. Načelnik općine Stari Grad Ibrahim Hadžibajrić na pres-konferenciji je kazao da je Općina i ove godine podržala manifestaciju i da će to raditi i u narednom periodu.\n- Manifestacija obogaćuje turističku ponudu ne samo općine već i grada i kantona. Sredstva smo na vrijeme prebacili kako bi se na vrijeme moglo krenuti u realizaciju, pogotovo što se za takmičenje morala raditi nova platforma. Također, korito Miljacke je u tom dijelu očišćeno zahvaljujući Civilnoj zaštiti, koja je dala veliki doprinos u organizaciji - kazao je Hadžibajrić.\nSigurnosni aspekt učesnika manifestacije povjeren je Federalnoj upravi civilne zaštite. Direktor ove institucije Fahrudin Solak kazao je da su uređene sve analize, pripreme i pregledi samog korita Miljacke i izmjerena dubina.\n- Svakako ćemo to uraditi i na sam dan takmičenja. Nadam se da će sve proteći u najboljem redu i bez ikakvih incidenata. Uvjeti za takmičenje su dobri, dubina rijeke je zadovoljavajuća. Svi predmeti iz rijeke koji su predstavljali bilo kakvu opasnost su uklonjeni. Ovo je veoma opasan sport, zato ove vrste skokova mogu izvoditi samo utrenirani profesionalci. Nadam se da neće biti potrebe za našom intervencijom. Svi učesnici će imati maksimalnu sigurnost u i oko vode - kazao je Solak.\nOn je najavio da će tokom takmičenja biti ekipa FUCZ-a, u kojoj će biti trojica ronilaca, te medicinska i ekipa na čamcu.\nOrganizator manifestacije i jedan od takmičara Dino Bajrić je kazao da će učestvovati najbolji skakači iz regije.\n- Nadam se da ćemo gledati sigurne skokove, to nam je najvažniji cilj. Želimo da ljudi vide da se ovdje ponovo rađa jedna tradicija. Na ovom mjestu je nekada bilo kupalište i ovdje su se izvodili skokovi. Želimo da se vrati stari sjaj tom kupalištu - kazao je Bajrić.\nNaveo je da je platforma s koje će se skakati podignuta na 18 metara, a da je dubina Miljacke na tom dijelu četiri metra.\n- Nadam se da ćemo gledati prelijepe skokove i da će gledaoci uživati. Izvodit će se tradicionalni i figurativni skokovi. To će biti uvertira za ono što treba da se dešava u budućnosti, a to je da ovdje dovedemo svjetske kup skakače - kazao je Bajrić.\nProšlogodišnji skokovi u Sarajevu privukli su veliku pažnju građana, ali i brojnih turista koji su uživali u ovoj atrakciji. U ovoj sportsko-turističkoj manifestaciji prošle godine su učestvovali najuspješniji skakači iz Srbije, Crne Gore, Slovenije, te Bosne i Hercegovine.\nBentbaša Takmičenje Danska Njemačka


Uz ovaj napitak razbudiæete se u sekundi!\nTeško ustajete ujutru? Promenite to napitkom od svega tri sastojka...\n31.03.2015. - 09:45\nÈudotvorac od tri sastojka: jabuka, šargarepa i cvekla dobio je i nadimak "Èudesni napitak", a sve zahvaljujuæi blagotvornim uèincima koje ima na zdravlje. Vekovima ranije kineski lekari su ga preporuèivali za mnoge bolesti, a i danas je poznat zbog svojih magiènih uèinaka na zdravlje.\nSve sastojke iscedite u sokovniku zajedno s korom i popijte sveže. Koliko æete kog sastojka staviti zavisi od vas i on može da sadrži više jabuke, šargarepe ili pak može prevladati cvekla. Napitak je jako sladak pa po želji možete dodati i limunovog soka, ali nikako nemojte dodavati šeæer.\nKombinacija ova tri sastojka veoma je bogata antioksidansima. Svi zajedno organizam snadbevaju antioksidansima poput vitamina A,B1, B2,B6,C,E, K , minerala cinka, magnezijuma, kalcijuma, gvožða, kalijuma…\nMoæni trojac ne samo da æe nas snadbeti energijom za ceo dan veæ ima mnogo blagotvornih uèinaka na zdravlje.\n1. Napitak smanjuje nivo lošeg holesterola , krvni pritisak drži pod kontrolom, i štiti srce\n2. Neka istraživanja doslovno poruèuju da je napitak dar prirode za kožu bez fleka. Uspešan je u borbi s bubuljicama i usporava starenje kože\n3. Blagotvorno deluje na probavni sistem\n4. Odlièno je piæe za mozak koji poboljšava memoriju i pospešuje moždanu funkciju\n5. Spas je i za oèi jer eliminiše suvoæu, crvenilo i briše umor. Osim toga blagotvorno deluje na vid\n6. Podiže imunitet štiteæi telo od infekcija i alergija, a može da ublaži i infekciju grla\n7. Dobar je za detoksifikaciju jetre i èišæenje krvi


WEB ŠPICA EX TV LICA - NEBOJŠA POKRAJAC - Valjevo\nWEB ŠPICA EX TV LICA – NEBOJŠA POKRAJAC\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Web špica ex TV Lica 22. February 2017.\tComments Off on WEB ŠPICA EX TV LICA – NEBOJŠA POKRAJAC\nDa je ovo kojim slučajem TV emisija i da je kojim slučajem on njen gost, Nebojšu Pokrajca bih kao svog sagovornika najavila kao nekadašnjeg kolegu, koji je bio novinar u vreme kada novinarskim pozivom nije mogao da se bavi bilo ko, kada je zvanje “novinar” moralo je da se zasluži. Najavila bih ga kao novinara koji je to bio u jedno teško i specifično vreme i koji je možda nepravedno zaboravljen.\nRođen je 06. maja 1970. godine u Valjevu. Oženjen je i otac sedmogodišnje Tee. Po zanimanju je ekonomista. U Dopisništvu RTS-a u Valjevu radio je skoro šest godina, od 1995. do 2001. godine. Nakon RTS-a vratio se svom zanimanju – pozivu komercijaliste, za koji se i školovao. I tako posle nekoliko firmi i godina rada na terenu, trenutno uhlebljenje pronašao je u HK Krušik.\nČakor, jul 1997. godine, sa kolegom Dejanom Dubajićem\n– Da li Vam nedostaje novinarstvo i koliko se ono razlikuje od posla kojim se sada bavite?\nU kontaktu sam sa pojedinim kolegama novinarima i mogu vam reći da s obzirom na to kakva je ekonomska situacija, a tu mislim na plate u valjevskim medijima, ova delatnost mi trenutno nije privlačna. Ponekad mi nedostaje adrenalin koji oseća svaki televizijski novinar, voditelj, prezenter vesti… ali, pošto radim u Krušiku i imam sjajne kolege i koleginice, svaki novi radni dan donosi novi doživljaj.\nNovinari redakcije “Srbije danas” na seminaru u Aranđelovcu – mentori Jovan Sćekić, Dušanka Kalanj i Milka Canić\n– TV karijeru „dugujete“ RTS-u. Kako biste opisali period dok ste bili deo novinarskog tima na “Promaji”?\nU Dopisništvo RTS-a došao sam zbog posla komercijaliste za Ekonomsko-propagandni program tadašnjeg lokalnog programa “Valjevska hronika”. Međutim, urednik Slobodan Raković-Raka imao je druge planove za mene i tako sam počeo da učim novinarski zanat… Uvek sam zavideo kolegama iz radija ili novina, jer rade posao, a ne vide se. Voditi tada emisiju “Valjevska hronika” bio je pravi izazov, ali nakon tih pola sata osećao sam da nas je ceo svet gledao, a ne Valjevo i bliža okolina. Naravno, ekipa sa kojom sam radio bila je vrhunska u to vreme. Najpre urednik i veliki novinar-istrazivač Slobodan Raković-Raka, zatim Radovan Lazarević-Laza, Milovan Matić-Mića Riba i dve koleginice koje su mi bile velika podrška Tanja Soldatović-Manojlović i Vesna Lojen-Đurović. U mojim početničkim “televizijskim koracima” saborci su mi bili neprevaziđena i puna duha Jelena Nikolić-Lekić, zatim Marijana Jevtić tada Selenić, Ljiljana Orelj, Katarina Marić, Svetlana Maksić… Sjajna je bila i ekipa snimatelja, montažera i asistenata… Komplet dopisništvo je radilo kao jedan tim, jedna celina. Nije bilo događaja u Kolubarskom okrugu sa kojeg nismo izveštavali i iste slali u matičnu redakciju Srbija danas, TV dnevnik, Jutarnji program. Posebna priča bila su naša druženja nakon većih televizijskih projekata, događaja ili emisija. Kotlić ili roštilj na terasi studija na Promaji bili su dodatni mamac da jedan mlad čovek još više zavoli novinarstvo. Jednom rečju neponovljiv period mog života.\nNa novinarskom zadatku sa koleginicom Jelenom Nikolić-Lekić\nPrija u svakom slučaju… Na poslu upoznate dosta ljudi raznih profesija. I dan danas kada šetam Knez Miloševom ulicom sa ženom i ćerkom, desi se da ta naša šetnja prođe u pozdravljanju i otpozdravljanju.\nSa koleginicom Katarinom Marić\n– Nezaboravan intervju imali ste sa…?\nSa albancem Enverom Nimani iz Peći, vlasnikom tržnog centra od 1500 kvadrata u Uskoj ulici, trgovačkoj poput naše Knez Miloševe.\n– Najteži sagovornik…?\nUz dobre starije kolege koji su me naučili da je dobra priprema 90% završenog posla, ne sećam se da sam imao teškog sagovornika.\nZemljotres u Mionici 1998. godine i NATO agresiju-rat 1999. godine\nBilo ih je mnogo, kako na terenu tako i iz studija… Teško bi bilo izdvojiti najinteresantniju.\n“Izvinite zbog …” – Ha ha ha, ko je tada radio sa mnom setiće se.\nSa kolegama snimateljima Blagojem Đekićem i Darkom Bursaćem na Divčibarama\n– Kakva je sadašnja medijska slika u Valjevu prema Vašem mišljenju?\nDa je više para u medijima bila bi i lepša slika.\nImalo je, ima ih i imaće ih. Da ih ne pominjem ponaosob, ali svaka redakcija u Srbiji ima Valjevca ili Valjevku koji su perjanice u ovom poslu.\nU redakciji Dopisništva RTS-a sa kolegom-aforističarem Veliborom Marjanovićem\nMora da mnogo čita, stalno uči i istražuje razne oblasti. Da stoji iza onog što je napisao ili rekao u kameru, a to znači da bude nepristrasan i pruži na vreme, tačnu i objektivnu informaciju. I na kraju da voli svoj posao.\nKao i u životu, tako i u novinarstvu ima dobrih i loših ljudi.\nKao i u svakom poslu bilo je gore-dole!\nNaravno RTS i Prva TV . Uređivačka politika pomenutih televizija je razlog zbog kojih ih gledam.\nNa terenu sa dve koleginice Vesne, Lojen-Đurović i Marković\nIntervjuisao bih kolegu Jovana Memedovića, urednika i novinara emisije “Sasvim prirodno”. PItao bih ga odakle crpi energiju i ideje za sve te zanimljive teme koje u emisiji obrađuje.\nNeposredni kontakt i rad sa ljudima je ono što me ispunjava. Komercijala i novinarstvo opet, što da ne!\nČitam sve sto mi padne pod ruku, volim prirodu, šetnju i ribolov me ispunjavaju, a pokušavam da budem i baštovan.\nSa takmičenja u kuvanju kotlića, Beograd\nDeo ekipe Dopisništva RTS-a Valjevo koja je osvojila najviši vrh tadašnje SRJ, Đeravicu visoku 2656 metara. Mi smo jedina televizijska ekipa koja je uspela da se popne na ovaj vrh koji se nalazi na tromeđi Srbije, Crne Gore i Albanije.\nĐeravica 2656 metara – sa Slobodanom Rakovićem (gore) i Dejanom Dubajićem\nSledeće sedmice gost serijala Web špica ex TV lica biće Dejana Ješić, nekadašnje TV lice Regionalne televizije Valjevo.\nPrevious: Proglašeni najbolji sportisti i sportski kolektivi u Lajkovcu\nNext: Sistemsko rešavanje problema ujeda pasa lutalica


CECA RAŽNATOVIĆ SE OGLASILA PRED VEČERAŠNJI NASTUP URAGANKI! Folk diva nije krila ODUŠEVLJENJE - evo šta im je POŽELELA! - Informer\nAlo.rs | 20. 05. 2021.\nNajveća muzička zvezda Svetlana Ceca Ražnatović prokomentarisala je žensku grupu "Hurricane" koja predstavlja Srbiju na ovogodišnjoj Evroviziji.\nUoči njihovog nastupa koji ćemo pratiti večeras, Ceca je pozvala sve fanove ovog takmičenja da glasaju za naše talentovane devojke i uputila im poruku.\nOTKRIVEN RAZLOG ZBOG ČEGA ANABELA NIJE PRISUSTVOVALA VENČANJU SVOJE ĆERKE! Svi ćute na tu temu, a evo odgovora! sledeća vest\n- Loko, loko mi se jako dopada. Devojke imaju hit bez obzira na plasman. Prelepe su, prezgodne i svim srcem navijam za njih - rekla je muzička zvezda.\n- Treme nema. Možda malo pozitivne, ali to je ono što nam dodatno daje energiju da budemo još bolje. Drago nam je da se ljudima svidelo to što su mogli da vide, nadamo se da će reakcije biti još bolje kada svi vidite ceo nastup večeras. Cela delegacija Srbije gledala je prvo polufinale iz našeg hotela na RTS Planeti na velikom video bimu, navijali i interno pogađali ko ulazi u finale. Sviđaju nam se sve pesme, ova godina je jaka i zaista je teško izdvojiti samo jednu - rekle su devojke iz grupe.\nHAOS NA SNIMANJU SPOTA SLAĐE ALEGRO! Kamere odmah ugašene, pevačicin brat zamalo da završi u Hitnoj pomoći!\nMarko Pantić | Četvrtak, 20. 05. 2021.\nceca ražnatović sport VIP Evrovizija poznati džet set huricane uraganke


Za lepši i uređeniji Niš: Radne akcije Delijski Vis - Omladinski portal Youth Vibes\nBy Marijana Stošić\nUdruženje RadneakcijeDelijskiVisNiš postoji više od dve godine. Čine ga mladi ljudi koji žele da ulepšaju svoj grad i učine ga boljim mestom. O organizaciji, projektima i planovima za budućnost pričali smo sa Petrom Đorđevićem i Milanom Spasićem.\nNastanak i sprovedene akcije\nOrganizacija zvanično nastaje 1. jula 2018. godine i od tada radi kao udruženje. Cilj osnivanja bio je da se uredi naselje Delijski Vis. Tu spada uređenje parkova, vrtića, škola i međublokovskog prostora. Zadatak je bio i povezivanje sa javnim gradskim preduzećima i sa komunalnim preduzećima. Do sada je sprovedeno preko 200 različitih akcija.\nOd tada je bilo 6 zvaničnih projekata, finansiranih od strane grada Niša, različitih sekretarijata za mlade i sekretarijata za zaštitu životne sredine Na primer, ove godine smo sproveli projekat finansiran od strane ministarstva životne sredine. Projekat se zvao “Eko kampanja za više znanja”. Održali smo interaktivnu radionicu učenicima petog i sedmog razreda.\nZasadili smo 27 sadnica u osnovnoj školi “Branko Miljković” koje simbolizuju 27 godina njegovog života. U saradnji sa organizacijom “Srbi za Srbe” radili smo mural mitropolitu Amfilohiju.\nSredjivali smo deo kod palilulske rampe u saradnji sa udruženjem za očuvanje tradicije i ulepšavanje Palilule “Sokak”, uklonili smo grafite i popravili žandinjere. Sredili smo tri sportska terena na teritoriji Delijskog Visa tako što smo menjali košarkaške table na njima i rasvetu, kažu Petar i Milan za Youth Vibes.\nKao jednu od svojih najvećih akcija ističu čišćenje Gabrovačke reke.\nImamo grupu od 40-50 stalnih volontera, starosti uglavnom od 18 do 27 godina. Najstariji član ima 35 godina. Broj volontera zavisi od same akcije. Svi su prijateljski nastrojeni, živimo u istom naselju, znamo se dugi niz godina i pre svega smo prijatelji. Naš cilj je da se proširimo i na ostatak grada, kažu Petar i Milan.\nVolonteri organizacije su bili aktivni i tokom vanrednog stanja kada su delili pakete namirnice, sredstva za dezinfekciju. Takodje vršili su i dezinfekciju zgrada, škola i vrtića.\nČuvanje istorije od zaborava\nPoslednja akcija koju su uradili jeste mural Stevanu Sinđeliću na biletarnici kod Ćele Kule. Stevan Sinđelić bio je učesnik bitke na Čegru, tokom koje se srpska vojska sukobila sa turskom vojskom u okviru Prvog srpskog ustanka. Sama bitka odigrala se 31. maja 1809. godine. I pored dobrog otpora koji su pružili Turcima, Srbi nisu bili u stanju da ih pobede. Kako bi spasao čast svojim vojnicima, a ujedno i oslabio tursku vojsku, Stevan Sinđelić odlučio je da zapali barutanu. Pucao je u podzemni magacin baruta, nakon čega je usledila eksplozija u kojoj su poginuli srpski vojnici, ali i veliki broj Turaka. Nakon bitke, turski paša je naredio da se od glava poginulih srpskih vojnika sagradi kula na ulazu u Niš. Želeo je da na taj način zaplaši Srbe i da im kula bude opomena šta će se desiti u slučaju da opet pokušaju da ustanu protiv turske imperije. U kulu je uzidano 952 glave.\nUdruženjeDelijskiVisNiš je došlo na ideju da se uredi biletarnica kod Ćele Kule. Okrečili su je, a zatim i krenuli sa oslikavanjem murala. Za oslikavanje je zadužen Sava Mišić. On je pored ovog, uradio i murale Amfilohiju, Branku Miljkoviću i Milanu Rakiću. A ideja mu je da ceo grad ukrasi muralima i na taj način sačuva od zaborava ličnosti koje su nas zadužile svojim delima.\nOd skora udruženje je dobilo i kancelarije, tako da planiraju da prošire svoju organizaciju, da povećaju broj članova i da uključe i žene. Potrebni su im ljudi iz svih oblasti, a naročito iz oblasti grafičkog dizajna i upravljanja i pisanja projekata. Same prostorije biće namenjene prvenstveno za prijem građana koji će moći da dođu i da kažu svoje probleme ili ideje, ali i za okupljanje i lakše dogovaranje samih članova.\nbitno, Delijski Vis, radne akcije


PROJEKAT RCR „BANAT” O ODRŽIVOJ URBANOJ MOBILNOSTI: Za kvalitetniji život u gradu – Zrenjanin\nRešavanje saobraćajnih problema umesto na konvencionalan način tj. kroz izgradnju infrastrukture i njeno prilagođavanje zahtevima, na drugačiji način, primenom mera koje motivišu korisnike da manje koriste putnički automobil, a da više svoje svakodnevne aktivnosti realizuju nemotorizovanim načinima kretanja, jedan je od ciljeva novog programa, predstavljenog nedavno u Hotelu „Vojvodina“.\nPartner je Regionalni centar za društveno-ekonomski razvoj Banat. Projekat nosi naziv „Prva i poslednja milja intermodalne mobilnosti u zakrčenim urbanim zonama Adrion regiona – SMILE PLUS”. On se realizuje u okviru Intereg Jadransko-jonskog programa saradnje „ADRION“ i predstavlja nastavak istoimenog projekta „SMILE“.\n– U evropske zakone uvedeni su planovi održive urbane mobilnosti, strateški dokumenti koji pomažu stvaranju kvalitetnijeg života u gradovima. Urbana područja su mesto na kojem se svakodnevno stanovnici, putnici i turisti suočavaju sa posledicama neodrživih modela mobilnosti i nedostatkom efektivnih multimodalnih rešenja. Aktivnosti na projektu „SMILE“ podrazumevale su najpre analizu trenutne situacije na teritoriji Grada Zrenjanina u oblasti saobraćajne infrastrukture, tokova saobraćaja, turističkih potencijala, smeštajnih kapaciteta, a sve u cilju pripreme novih mobilnih scenarija. Izrađen je Transnacionalni model planiranja održive mobilnosti za urbana i međugradska područija, sa nizom predloga i mera koje bi se mogle primeniti na lokalnom nivou, odnosno predstavljati osnovu za izradu Plana održive urbane mobilnosti za teritoriju Zrenjanina (eng. Sustainable Urban Mobility Plan – SUMP) – ukazano je prilikom predstavljanja projekta. Kako je navedeno, izrađena je i Studija bezbednosti biciklista u gradu Zrenjaninu koja predstavlja analizu stvarnog stanja.\nDirektorka RCR „Banat” Irena Živković rekla je da se i ovaj projekat realizuje u saradnji sa Gradom Zrenjaninom, te predstavila planirane aktivnosti.\n– Kroz nastavak projekta „SMILE PLUS“ uradili smo reviziju scenarija urbane mobilnosti u post kovid periodu za Grad Zrenjanin. Mobilna scenarija koristiće za planiranje transportnih politika i mera koje će doprineti smanjenju emisije gasova sa efektom staklene bašte i kvalitetu urbanog transporta sa jedne, ali i unapređenju bezbednosti sa druge strane. Konzorcijum partnera na projektu, koji obuhvata obalne, unutrašnje i granične gradove različitih veličina, među kojima je i Zrenjanin, omogućio je prenos primera dobre prakse, ukazivanje razvijenijih regiona na probleme koje su imali, način kako su ih rešavali, i konačno rešavanje postojećih problema koje imaju svi učesnici na projektu – istakla je Irena Živković.\nUkupan budžet ovog projekta je 161.381 evra, od kojih je 137.174 evra finansirano iz sredstava IPA fonda prekogranične saradnje. Partneri na projektu dolaze iz četiri države: Italije (Venecija), Hrvatske (Dubrovnik), Slovenije (Kopar) i Srbije (RCR „Banat”, Zrenjanin).\nETNOLOŠKINJI RAJKI GRUBIĆ NAGRADA ZA ŽIVOTNO DELO →


Stav Španije o Kosovu ostaje istiŠpanija ne priznaje proglašenu nezavisnost, ne priznaje postojanje samozvane i samostalne države na Kosovu sa glavnim gradom u Prištini - poručio je ministar savetnik u Ambasadi Španije u Beogradu Fransisko de Migel Alvares.\nZahtjevaju priznavanje neyavisnosti Kosova od strane Europskih državaU Torinu u Italiji danas je počeo radni sastanak Odbora za vanjsku politiku i demokraciju, Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, na kojem također učestvuje i kosovska delegacija, sastavljena od Sabri Hamiti, dopredsjednika Skupštine, i Hydajet Husezini, Zamjenika predsjednika odbora za vanjske poslove.\nIsa Mustafa: Nije nam EU kriva za našu nesposobnostISA1Predsjednik najveće opozicione stranke u Skupštini Kosova, Demokratskog saveza (LDK), Isa Mustafa izjavio je danas da nije kriva Evropska unija za to što je kosovski javni sektor izgrađen na političkim osnovama i nepotizmu i nesposoban da se suočava sa izazovima državotvornosti.\nDemolirana sala Kosovo 2.0Nepoznate osobe su u petak uveče demolirale salu u Domu mladih i sportova u Prištini u kojoj je planirano predstavljanje poslednjeg broja magazina Kosovo 2.0, u cjelosti posvećenog seksu.\nDiplomirali 40 nova podofirera KBS-aU komandi za Doktrinu KBS-a, u Uroševcu, danas je održana diplome ceremonija povodom dodjele diploma za 40 podoficera u KBS-a, generacije 12/001.\nAkan Ismaili, nerezidentni ambasadotr u KanadiAmbasador Republike Kosovo u Sjedinjenim Američkim Državama, Akan Ismaili od četvrtka će pokriti Kanadu u svojstvu nerezidentnog ambasadora.\nUkida se UNMIK-ova administracija u Kosovskoj MitroviciPredsednici četiri opštine na severu Kosova ponudili su danas predstavnicima UNMIK-a da finansiraju rad kancelarije UNMIK-a u Mitrovici, koja bi trebalo da prestane da radi krajem decembra zbog nedostatka sredstava.\nDemaći: Svi žele da se dočepaju vlastiAktivista Adem Demaći kritikovao je lidera Alijanse za budućnost Kosova, Ramuša Haradinaja koji je pokazao ambicije za mjesto premijera. On je dodao da bi Haradinaj trebalo da sačeka izbore, ili da postane zamjenik premijera, jer premijersko mjesto trenutno drži Hašim Tači.\nPočeo trodnevni samit mladih sa BalkanaTrodnevni samit mladih u organizaciji Inicijative mladih za ljudska prava otvoren je danas u Prištini, na kojem učestvuje 150 mladih iz država Zapadnog Balkana, Evropske unije i sa teritorija na kojima su najveći sukobi u svijetu.\nDačić: Bez carine na robu za sever KosmetaPremijer Srbije Ivica Dačić je na sastanku s Ketrin Ešton zatražio da se na integrisanim administrativnim prelazima do 10. januara ne naplaćuje carina na robu koja ide na sever Kosova, dok se ne postigne dogovor o raspodeli prihoda od carine.\nPacolli neće biti dio plana AAK-a oko ujedinjenjaAko Ramush Haradinaj odluči napraviti koaliciju s Hashimom Thaçijem, onda on ne vidi Behgjeta Pacollija kao dio cijele priče, koji je sada u koaliciji koja vodi zemlju.\nEvo od ćega umiru kosovari!Više muškaraca nego žena je umrla na Kosovu u 2011, a prvo mjesto u kodiranje uzroci smrti su bolesti cirkulacijskog sistema i tumora (kao u 2010.) To su najnoviji podaci koje je objavila Agencije za Statistiku Kosova "Uzroci smrti na Kosovu 2010-2011."\nFokus se okreće sa Vašingtona prema Briselu Pet država EU još nisu priznale nezavisnost Kosova, no Priština je u oktobru od Brisela dobila Studiju izvodljivosti, što je prvi korak ka Sporazumu o asocijaciji i pridruživanju. Iako se spoljna politika Kosova umnogome oslanja na podršku SAD, fokus se sada sve više okreće Briselu, budući da je krajnji cilj Kosova ulazak u evropsku porodicu. Podrška građana nije upitna, ali sve dok je prisutno veliko siromaštvo, korupcija, i nezaposlenost uspješan put ka evro-integracijama za građane ne deluje obećavajući.\nUsvojen Zakon o ZdravstvuNa jučerašnje zasjedanje usvojen je zakon koji je izazvao puno rasprava među poslanicima, zakon o Zdrastvu. Međutim, zakon konačno je usvojen od strane većine zastupnika, prenosi KTV.\nPrva žrtva smrzavanja na KosovuKosovski Srbin Z.P. iz Brnjaka u opštini Zubin Potok, star oko 50 godina, prva je žrtva smrzavanja ove zime na Kosova.\nTači traži izvinjenje od Krasnićija zbog proziva JakupovskiPemijer Kosova Hašim Tači zatražio je izvinjenje od predsjednika Parlamenta Jakupa Krasnićija zbog toga što ga je prozvao Jakupovski, saznaje portla „Indeksonlajn“ pozoivajući se na jedan nezvaničan izvor unutar Demokratske partije Kosova.


Sa ovim zvezdama se nemojte kačiti! | Beograd Noću Sa ovim zvezdama se nemojte kačiti! | Beograd Noću\nSa ovim zvezdama se nemojte kačiti!\nHolivud, Magazin, Show • 07. Oktobar 2014.\nOne su lepe, zgodne, slavne, a nikad ne bi pomislili koliko mogu biti opasne... Sa ovim poznatim ličnostima se nemojte kačiti!\nCrna manekenka bila je sklona nasilju, barem sudeći po ranijim prijavama njenih zaposlenika i državnih službenika tokom godina. 2008. godine osuđena je za napad dvojice policajaca na aerodromu, a tri godine pre toga, pretukla je asistentkinju mobilnim telefonim. Zatim, 2000. godine je priznala krivicu za ovaj napad na asistentkinju i pretnju da će je baciti iz auta u pokretu.\nJenna je prošle godine, tokom svog rođendana uhapšena zbog fizičkog napada na nepoznatu osobu. Godinu dana pre toga, bivša porno zvezda uhapšena je zbog vožnje u pijanom stanju nakon što se zabila u stub, a kasnije je zaradila i kaznu za vožnju bez vozačke dozvole.\nKada je bila uhapšena zbog vožnje u alkoholisanom stanju, Heather je već imala prethodni prekršaj kada se zabila u saobraćajni znak i pobegla s lica mesta. Zatim, 2012. godine, Locklear je završila u bolnici nakon što je mešala alkohol i lekove.\nGlumica je tek prošle godine dobila etiketu "opasne devojke", nakon što se u javnosti pojavio video na kom se vidi kako Reese urla na policijace koji su zaustavili nju i njenog muža. Suprugu su dali alkotest, a Reese je u tom trenu podivljala. Nakon toga su je uhapsili, ali naravno, skandal nije prošao bez onog poznatog argumenta: "znaš li ti ko sam ja?!"\nGlumica s rekordnim brojem hapšenja - "divlja devojka", Michelle Rodriguez uhapšena je 2002. zbog tuče s cimerkom. 2003. godine, Michelle se branila od čak osim optužbi, većinom za prebrzu vožnju i vožnju pod uticajem alkohola. Za većinu njih, Michelle se proglasila nedužnom pa je odradila zatvorsku kaznu od 48 sati, društveno korisni rad u mrtvačnicama, i bila je na tromesečnom odvikavanju od alkohola.\nProšle godine, Amanda je uhapšena u kući na Manhattanu zbog posedovanja marihuane. Optužena je i za uništavanje dokaza i ugrožavanja sigurnosti drugih ljudi. Naime, kada je policija došla po nju, Amanda je kroz prozor bacila bong, za kojeg je kasnije tvrdila da je vaza. Godinu pre toga, uhapše je zbog toga što se, vozeći pijana, udarila u policijski auto.\nIzvor i foto:Tuvez/nydailynews