Prva godišnjica otvaranja obnovljene Ljetne bašte - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Kultura»Prva godišnjica otvaranja obnovljene Ljetne bašte\nPrva godišnjica otvaranja obnovljene Ljetne bašte\n19. avgusta 2011. 3 Mins Read\nU subotu, 20. avgusta 2011. godine, navršava se godina dana od zvaničnog otvaranja Ljetne bašte u čiju je obnovu i opremanje opština Prijedor uložila oko 300.000 KM. Safira Karahodžić, direktorica Javne ustanove „Centar za prikazivanje filmova“ u čijem sastavu je Ljetna bašta, izjavila je da je ovo sastajalište generacija i generacija Prijedorčana, nakon gotovo dvije decenije zatišja, ponovo širom otvorilo vrata mladima, kulturi i umjetnosti. „Zahvaljujući opštini i međunarodnim donatorima, do sada smo organizovali više od dvadeset velikih i zahtjevnih manifestacija, bilo jednodnevnih ili višednevnih, a ako je tako uspješna bila prva godina rada, očekujemo da će svaka naredna biti sve bogatija“, rekla je Karahodžićeva u povodu prve godišnjice otvaranja Ljetne bašte.\nPrema njenim riječima, prvu godinu rada Ljetne bašte obilježili su veliki muzički festivali, komercijalni i humanitarni koncerti, izložbe, pozorišne predstave, filmske projekcije na otvorenom, cjelovečernji nastupi kulturno-umjetničkih društava, večeri folklora, sabori krajiške pjesme, te „Parkovijada 2011“, tradicionalno okupljanje zaštitnika prirode iz Republike Srpske i Srbije. „Dio ovih sadržaja priređen je u okviru programa ‘Kultura za razvoj’ koji su od 1. marta prošle do 1. marta ove godine sa 75.000 KM finansirale opština Prijedor i tri organizacije Ujedinjenih nacija – UNDP, UNESKO i UNICEF putem MDGF-a, dio pod pokroviteljstvom opštine Prijedor ili u okviru manifestacija Prijedorsko kulturno ljeto, a dio na komercijalnoj osnovi“, navela je Karahodžićeva. Ona je podsjetila da je jednogodišnji projekat „Aktivnosti i program Ljetne bašte“ opštine Prijedor i JU „Centar za prikazivanje filmova“ u potpunosti kvalitetno proveden, ocjena je UNDP-a, jednog od donatora projekta, naglašavajući da, je, iako to projektom nije bilo predviđeno, opština Prijedor izdvojila dodatna finansijska sredstva za kancelarijski namještaj i stolice za potrebe Ljetne bašte.\n„Načelnik opštine Prijedor Marko Pavić, otvarajući prije godinu dana Ljetnu baštu, istakao je da je jedan ovakav objekat bio potreban Prijedoru i da aktuelna opštinska administracija nije oklijevala da uloži novac kako bi ponovo stavila u funkciju objekat za koji su emotivno vezane mnoge starije generacije, ali i objekat koji će zavoljeti svi mladi Prijedora. To se već sada obistinilo“, istakla je Karahodžićeva. Ona je rekla da je JU „Centar za prikazivanje filmova“ ima mogućnost za proširenje aktivnosti u Ljetnoj bašti. „Možda je široj javnosti nedovoljno poznato da su vrata Ljetne bašte širom otvorena za organizovanje ne samo sadržaja iz oblasti kulture i umjetnosti, nego i komercijalnih i edukativnih, pa i sportskih. Dobrodošle su nevladine, omladinske i studentske organizacije i savjeti učenika, škole, javne ustanove, KUD-ovi, profesionalna udruženja, agencije, ugostiteljsko-turistička preduzeća, kao i političke partije“, istakla je Karahodžić. Ona je pozvala sve zainteresovane da se o mogućoj saradnji informišu putem web stranice www.ljetnabasta.info ili u prostorijama JU „Centar za prikazivanje filmova“ Prijedor u Kralja Petra I Oslobodioca 39.\nLjetna bašta u prijedorskom naselju Stari grad izgrađena je 1962. godine. Za prve tri decenije svoga postojanja bila je kultno okupljalište naraštaja mladih Prijedorčana i stjecište kulturnih, zabavnih i umjetničkih sadržaja. Od 1992. godine bila je u potpunosti devastirana, ali i predmet imovinsko-pravnih sporova, a 2009. godine lokalna vlast namijenila je novac za njenu obnovu. Danas ovaj kompleks sadrži proširenu binu sa čeličnom konstrukcijom, profesionalni zid za projekcije filmova, projekcionu kabinu, garderobu i kancelarijski prostor, a u planu je i proširenje postojećih kapaciteta novim sadržajima.\nTekst i foto – JU „Centar za prikazivanje filmova“ i www.gradprijedor.com


Pred istekom mandata preko 20 šefova u institucijama BiH\nSrijeda, 11.09.2019., 16:11 Srijeda, 11.09.2019., 16:11\nMandati za najmanje 20 direktora i zamjenika direktora agencija i institucija na nivou BiH isteći će krajem ove godine, a koliko je poznato, od bitnijih institucija samo je za direktora Državne agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA) raspisan konkurs.\nSadašnjem direktoru SIPA Perici Staniću mandat ističe 5. decembra, a uglavnom u tom periodu, odnosno u decembru, mandati ističu i ostalim direktorima institucija i ustanova na nivou BiH. Prema podacima do kojih smo došli, samo u decembru će isteći mandat dvadesetak direktora i zamjenika.\nRecimo, Velimiru Jukiću, direktoru Agencije za statistiku BiH, mandat ističe 9. decembra 2019. godine, kao i njegovim zamjenicima Fadilu Fatiću i Miljanu Popiću. Gordanu Miliniću, direktoru Agencije za unapređenje stranih investicija, mandat ističe 16. decembra, isto kao i Aleksandru Golijaninu, direktoru Agencije za nadzor nad tržištem, ali i njegovom zamjeniku Dražanu Primorcu, dok zadnjeg dana ove godine četvorogodišnji mandat ističe i Džemilu Hajriću, direktoru Agencije za sigurnost hrane, i njegovom zamjeniku Draganu Brenji.\nZadnjeg dana 2019. godine mandat ističe i Pavi Radiću, zamjeniku direktora Kancelarije za veterinarstvo, kao i Sejadu Mačkiću, sekretaru ove kancelarije.\nBorislavu Kraljeviću, zamjeniku direktora Instituta za standardizaciju, mandat je istekao 31. maja 2019. godine, dok Muameru Bandiću, direktoru Agencije za rad i zapošljavanje, mandat ističe 9. decembra ove godine.\nOsmanu Mehmedagiću, direktoru Obavještajnobezbjednosne agencije (OBA), mandat ističe 19. novembra ove godine, kao i njegovom zamjeniku Trifku Buhi, dok je Draganu Ćuzulanu, koordinatoru za reformu javne uprave, mandat istekao 25. avgusta, a mandat je istekao i Petru Kovačeviću, direktoru Agencije za zaštitu ličnih podataka. Željku Tepavčeviću, zamjeniku direktora Agencije za rad i zapošljavanje, mandat ističe 9. decembra, isto kao i Seadu Hadžiću, zamjeniku direktora Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH.\nPored direktora i njegovih zamjenika, mandati su istekli i dvojici članova CIK-a, a uskoro će još trojici, tako da će u ovoj instituciji od sedam članova njih pet raditi s isteklim mandatom.\n– Što se tiče njihovih ovlaštenja, ništa se ne mijenja, ali nije nebitno da li je ili nije istekao mandat jer ti mandati nisu uvedeni bez veze. Oni su uvedeni i ograničeni s pretpostavkom da se ti ljudi mijenjaju na određeno vrijeme – rekao je Neven Akšamija, direktor Agencije za državnu službu BiH.\nOn kaže da ova agencija prati i izvještava Savjet ministara BiH kada je nekom od državnih službenika koji su na čelu neke institucije istekao mandat, a da one koji nisu državni službenici prati Generalni sekretarijat Savjeta ministara BiH.\nIz institucija BiH, ali i iz Agencije za državnu službu BiH, prema Savjetu ministara BiH otišlo je nekoliko urgencija koje se odnose na istek mandata i potrebu raspisivanja konkursa, međutim Savjet ministara na posljednjoj sjednici, prema nezvaničnim informacijama, donio je odluku o raspisivanju samo sedam konkursa za izbor direktora i zamjenika, ali juče nismo uspjeli saznati na koje pozicije se to konkretno odnosi.\n– Ovdje je sve obesmišljeno. Ne poštuju se Ustav i zakon, a kao da je nekoga briga za isteklim mandatima. Svugdje u svijetu se rokovi poštuju, posebno oni izborni, osim u BiH. Mandati će ovima kojima su istekli biti produženi i nikoga neće biti briga za tim – rekao je Vehid Šehić, analitičar i bivši predsjednik CIK-a.\nТодор Srijeda, 11.09.2019., 16:46 at 4:46 pm\nСадашњем сазиву Савјета министара БиХ је одавно истекао мандат, срећом нико се због тога не секира. Важно је да Акшамија све зна, и редовно обавјештава. Како не би знао кад је трећи мандат на челу АДС БиХ.


Energetska tranzicija nije pretnja za Zapadni Balkan, nego razvojna šansa\nFoto: Damir Miljević\nNije tačno da je za Zapadni Balkan energetska tranzicija pretnja, kako se ova razvojna šansa pokušava predstaviti, kaže u intervjuu za Balkan Green Energy News Damir Miljević, konsultant u oblasti energetske tranzicije i član Regionalnog centra za održivu energetsku tranziciju – RESET. On navodi da je reč o industrijskoj revoluciji koja se bazira na korišćenju energije sunca, vetra i vode, a tih resursa region ima više nego mnoge zemlje.\nU razgovoru za Balkan Green Energy News Damir Miljević kaže da postoji velika opasnost da energetska tranzicija u regionu bude stihijska, što bi ličilo na privatizaciju, koja je u ovim krajevima katastrofalno sprovedena. Da bi se to sprečilo on predlaže širok društveni dijalog i određivanje datuma prestanka korišćenja uglja. Posle toga bi energetska tranzicija mogla postati razvojna šansa, što dokazuje primerima Poljske i Severne Makedonije, a region dobio priliku da dospe u središte nove industrijske revolucije i nove svetske podele rada.\nDamir Miljević je uz Vjekoslava Domljana autor dokumenta Zeleni plan – Zlatna prilika za oporavak ekonomija od posledica pandemije COVID-19, koji je nastao u okviru projekta „Renewable Energy Policy Consensus 2.0“ (REPCONS 2) koji sprovode Udruženje za razvoj NERDA (BiH), Asocijacija za održivi razvoj ASOR (Srbija), Mreža za promociju aktivnosti u oblasti klimatskih promjena i energetike CLEAN (Crna Gora) i medijski partner Balkan Green Energy News.\nEnergetska tranzicija je u stvari nova industrijska revolucija\nMiljević ističe da je energetska tranzicija u regionu predstavljena kao pretnja jer se ne shvata njena suština, a prema rečima ovog ekonomiste, „energetska tranzicija jeste nova industrijska revolucija“.\n„U toku je nova industrijska revolucija zasnovana na obnovljivim izvorima energije koji imaju gotovo zanemariv marginalni trošak za proizvodnju dodatne jedinice energije (energija sunca i vjetra) i koji su uz to besplatni i svugdje dostupni. Uz razvoj interneta i digitalizaciju svih procesa ovo će dovesti do drastične promjene načina života, rada i organizacije društva i preraspodjele moći kao što se to desilo i u prethodnim industrijskim revolucijama“, objašnjava Miljević, koji je angažovan i kao ekspert za energetsku tranziciju i u evropskom projektu „Platforma za ekonomsko restrukturiranje rudarskih regiona“.\nKao ključnu stvar u toj novoj revoluciji on navodi decentralizaciju jer svi mogu da proizvode sopstvenu energiju lokalno i troše je ili distribuiraju. Dešava se prelazak sa centralizovane proizvodnje i distribucije energije na decentralizovanu sa velikim brojem proizvođača i snabdevača.\nPolitičari predstavljaju energetsku tranziciju kao pretnju jer ne vole da donose bolne odluke i zato što će izgubiti moć nad sektorom energetike\nZato su, kako kaže, otpori onih koji imaju relativni monopol na proizvodnju i distribuciju energije veliki i oni se trude na svaki način da se proces zaustavi ili bar odgodi na duže vreme, i tu dolazimo da drugog razloga zašto je energetska tranzicija predstavljena kao pretnja.\n„Proces tranzicije i promjena je uvijek bolan i zahtjevan, a političari su skloni da u svom mandatu izbjegavaju riješavanje bolnih pitanja kao što je gašenje proizvodnje električne energije iz uglja i restruktuiranje regiona zavisnih od uglja, pa se stoga uvijek naglašava da je tranzicija obaveza koju nam drugi nameću, a eto mi se ne bi u to upuštali, ali moramo. Politika se boji i realnog gubljenja moći nad elektroenergetskim sektorom preko javnih preduzeća. koja u uslovima decentralizacije i demokratizacije proizvodnje energije neće više biti jedini, a vjerovatno ni najvažniji igrači“, ističe Miljević.\nDosadašnji razvoj su diktirala fosilna goriva koja region nije imao, a energiju sunca, vetra i vode ima više nego okruženje\nGrađanima, lokalnim zajednicama i privredi, kako Miljević kaže, moraju se objasniti sve prilike koje tranzicija nosi sa sobom u pogledu otvaranja radnih mesta, razvoja i života u čistoj i zdravoj sredini.\nOn podseća da je dosadašnji ekonomski, a time i društveni, razvoj u svetu i u regionu bio zasnovan na energentima kao što su nafta, gas i kvalitetan ugalj, pa ko ih je imao ili mogao da iskorišćava, imao je prednost u odnosu na ostale. Zemlje regiona nisu imale ništa od toga jer lignit koji obilno koristimo je najnekvalitetniji ugalj sa najmanjom energetskom vrednosti.\nU našem sopstvenom razvojnom interesu je da energetsku tranziciju ubrzamo\n„U novim uslovima razvoj se bazira na korištenju energije sunca, vjetra i vode, a u tim resursima region ima komparativnu prednost u odnosu na okruženje, pa se postavlja pitanje kako ne vidimo da je u našem interesu da energetsku tranziciju ubrzamo, jer nam je ona realno jedina razvojna šansa u novoj svjetskoj podjeli rada i jedini koncept na kojem možemo da ubrzamo razvoj nakon pandemije“, savetuje Miljević.\nKako su Poljska, Severna Makedonija, Češka shvatile tranziciju kao razvojnu šansu\nČeška je, navodi poznati ekonomista Miljević, u ubrzanoj tranziciji i tamo se već proizvodi zeleni vodonik i gradi giga fabrika za proizvodnju električnih baterija, dok se rudarski regioni restruktuiraju. Poljska, koja je duboko zavisna od proizvodnje električne energije iz uglja, ubrzano se okreće izgradnji vetroelektrana, a sam sektor bi trebalo da otvori 60 hiljada radnih mesta supstituirajući na taj način radna mesta koja će izgubiti u regionima uglja.\nSeverna Makedonija je osigurala prva sredstva iz IPA III fondova\nOd suseda, kako kaže, najdalje je odmakla Severna Makedonija koja ide u ubrzanu tranziciju gaseći termoelektrane i gradeći solarne i vetroelektrane za šta su već obezbedili i bespovratna sredstva iz evropskih fondova za Zapadni Balkan, iz IPA III fondova. Makedonci planiraju da otvore 10.000 novih radnih mesta čime će zameniti 5.000 koje će izgubiti odustajanjem od uglja i dobiti dodatnih 5.000 održivih radnih mesta.\nZanimljiv je i podatak da je u 2015. u SAD-u odnos poslova u naftnoj i gasnoj industriji prema poslovima u zelenoj energiji i zaštiti okoline iznosio 5:1, a samo pet godina kasnije odnos je 2:1. Stvari se strahovito brzo mijenjaju, naglašava Miljević.\nPreduslovi za uspešnu tranziciju: društveni dijalog i datum prestanka upotrebe uglja\nZa prihvatanje tranzicije kao razvojne šanse neophodan je otvoren i širok društveni dijalog o tranziciji u kojem moraju učestvovati svi, jer će tranzicija na sve i uticati. Kad kaže svi, Miljević misli na stručnu zajednicu, NVO sektor, privredu i lokalne zajednice.\nIstraživanje koje je RESET sproveo na uzorku od više od 100 stručnjaka u BiH i Crnoj Gori i Srbiji u okviru izrade Barometra spremnosti država za energetsku tranziciju pokazuje da stručna zajednica smatra da nije dovoljno uključena u razvojne planove, da nema transparentnosti i učešća građana i privrede. Takođe, misle i da državni organi i državne elektroprivrede same sebe proklamuju za nosioce tranzicije, ali za to nisu osposobljeni.\nNosioci tranzicije neće biti država i njene elektroprivrede, već privreda, lokalne zajednice i građani\nMiljević ukazuje da većina iskustava iz Evrope pokazuju da velike energetske kompanije nisu bile nosioci tranzicije, već da su to uz stvaranje povoljnog zakonodavnog i ekonomski stimulativnog okruženja bili privreda, lokalne zajednice i građani.\nPodjednako važan preduslov je i određivanje datuma prestanka korišćenja uglja da bi se, kako kaže, izbegla neplanska, stihijska i tranziciju pod dejstvom isključivo tržišnih faktora i dobila uspešna, održiva i pravedna tranzicija.\nDatum prestanka korišćenja uglja šalje poruku investitorima\n„Kada utvrdite datum i ozakonite ga kroz dokumente vi šaljete snažnu poruku društvu i međunarodnoj zajednici da ste se vi stvarno opredjelili za tranziciju i da nema povratka sa tog puta. Ta poruka je bitna i za potencijalne investitore jer oni neće investirati u zemlju koja nije nepovratno ušla u novu industrijsku revoluciju“, ističe Miljević.\nŠalje se poruka i mladima u kojem pravcu treba da se obrazuju i u kojim sektorima ubuduće treba da traže zaposlenje, kao i obrazovnom sistemu da se prilagodi novoj situaciji. Šalje se poruka i poslovnoj zajednici, firmama koje su vezane za sektor uglja, i regionima uglja.\nIzbegavanje određivanja datuma donosi jeftine političke poene\nNa taj način se stvaraju, dodaje on, uslovi da se procesu napuštanja uglja može pristupiti na planski način kako bi tranzicija bila pravedna i negativne posledice svedene na minimum. Uz to i pristup postojećim sredstvima, programima i tehničkoj podršci namenjenoj regionima uglja u tranziciji je na ovaj način olakšan.\n„Izbjegavanje i odlaganje utvrđivanja tog datuma, koliko god donosi jeftinih političkih poena kratkoročno, na srednji rok je pogubno i po društvo i po privredu i po stanovništvo, a pogotovo regione zavisne od uglja koji pod uticajem isključivo tržišnih sila mogu da se nenadano nađu u katastrofalnoj socio-ekonomskoj situaciji“, jasan je Miljević.\nIma dosta izvora za finansiranje tranzicije i gradnju elektrana na zelenu energiju\nEU je za Zapadni Balkan kreirala Zeleni plan za Zapadni Balkan i Ekonomski i investicioni plan koji predviđa grantove kroz IPA u vrednosti od devet milijardi evra, od čega je 30 odsto namenjeno za energetsku tranziciju, uz još 20 milijardi evra u garantnom fondu kako bi se smanjili troškovi zaduživanja.\nSeverna Makedonija je uzela novac za obnovljive izvore, a BiH za puteve\nMeđutim, Miljević kaže da sudeći po prvoj raspodeli sredstava iz IPA fondova zemlje nisu podjednako spremne da iskoriste ovaj novac u svrhu tranzicije. Prvu tranšu ovog novca Severna Makedonija će koristiti za izgradnju obnovljivih izvora energije, dok je BiH tražila novac za izgradnju puteva, što samo govori o percepciji prioriteta pojedinih zemalja.\nAli, da bi dobile novac zemlje regiona će morati da razviju mapu puta dekarbonizacije, naprave akcione planove i na osnovu njih pripreme projekte koji moraju biti u skladu sa potpisanim obavezama iz Sofijske deklaracije i u skladu sa kriterijima povlačenja sredstava iz Ekonomskog i finansijskog plana za Zapadni Balkan.\nNovac iz EU fondova će prvo dobijati zemlje koje imaju razvijene realne projekte\nVeoma je važno, dodaje, da će ovaj put novac dobiti prvo oni koji imaju spremne projekte. To je baš ono što je prilikom nedavne posete regionu istakla i predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen.\nOva sredstva bi, po njegovom mišljenju, trebalo koristiti za sektore koji sami po sebi nisu generatori profita, na primer, za zaštitu okoline, rešavanje problema otpada i zagađenja zemljišta i voda, zatim za pravednu tranziciju i restruktuiranje regiona uglja, kroz otvaranje novih radnih mesta, finansiranje inovacija vezanih za zelenu ekonomiju, ali i za unapređenje distributivne i prenosne mreže i razvoj infrastrukture za elektrifikaciju transporta i grejanja i hlađenja.\nPrivatni investitori i banke imaju dovoljno novca za gradnju vetroparkova i solarnih elektrana\nKada su u pitanju obnovljivi izvori energije dovoljno novca stoji na raspolaganju iz drugih izvora, smatra Miljević. U prvom redu misli na novac privatnih investitora, i kao primer navodi Srbiju i ugovor sa UGT Renewables ili investicije kompanije CWP, i BiH gde privatne firme razvijaju više od 200 MW solara i 150 MW vetra, ali i međunarodnih banaka (EBRD, KfW…), kao i tržište zelenh obveznica.\nMoguće je, takođe, aktivirati i novac građana i privrede kroz razvoj modela prozjumera, energetskih zadruga, građanske energije, te participaciju građana u finansiranju velikih komercijalnih projekata, zaključuje Miljević.\nPost Views: 482\nTagovi: Damir Miljević, energetska tranzicija, prestanak korišćenja uglja, REPCONS, RESET, Sofijska deklaracija, solarne elektrane, termoelektrane, vetroparkovi\nPočetna » Intervju » Energetska tranzicija nije pretnja za Zapadni Balkan, nego razvojna šansa\nSimeun Vilendečić / 30.10.2021.\nBilo bi dobro mjerama ekonomske polituke podržati ovu tranziciju.\nMože li se dio novčanih sredstava koji se vrlo brzo obimno usmjerava u stanogradnju u velikom broju zemalja, preusmjeriti za ove namjene?\nHvala vam, vaš glas je zabeležen. Već ste glasali za ovaj komentar.\nAkademik Stevanović, SANU: nepovratne posledice u slučaju izgradnje rudnika litijuma\nSrbija najavljuje izgradnju dve velike hidroelektrane – Đerdap 3 i Bistrica\nPoziv za postdiplomce, mlade na početku karijere za Letnju školu Energetske zajednice\n18 јануара 2022 - Sekretarijat Energetske zajednice prima prijave za šestu Letnju školu Energetske zajednice, koja će se održati u Sarajevu\nZaječar dobija solarnu elektranu snage 50 MW\n18 јануара 2022 - Lokalne vlasti stavile su na javni uvid plan detaljne regulacije za izgradnju solarne fotonaponske elektrane nedaleko od Zaječara\nProfesor Rajaković: balansiranje električne energije iz obnovljivih izvora ne sme da bude izgovor za zaustavljanje energetske tranzicije\n18 јануара 2022 - Na početku bilo koje tranzicije ne mogu se dati svi odgovori, ali se oni nalaze ukoliko se veruje u nove tehnologije, kaže Nikola Rajaković\nProjekti zarobljavanja CO2 za sada bez rezultata, ipak na ovu tehnologiju se računa\n17 јануара 2022 - Rešenja za prikupljanje CO2 su eksperimentalna, a šansu za ekspanziju mogu da dobiju dobrim sistemom finansiranja i funkcionalnim tržištem


Vaterpolo reprezentacija Srbije stigla je u Beograd nakon osvajanja zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Tokiju i mnogi su pustili suzu na ovom dočeku, jer njih sedam više neće igrati za nacionalni tim.\nViše do deset godina ova generacija srpskih vaterpolista vladala je svijetom i njihova kruna je bila osvajanje zlata na Igrama u Tokiju. Po povratku u Beograd kapiten Filip Filipović zahvalio se svima na podršci i selektoru Dejanu Saviću koji ih je trpio i vjerovao im.\n“Hvala na divnom dočeku, moram da ispravim sve vas, ja sam samo jedan od 13 veličanstvenih, velika je privilegija biti dio ekipe, a onda biti i kapiten na kraju ove divne epizode, najljepšeg i za neke od nas posljednjeg plesa. Hvala što smo vjerovali, hvala ovom čovjeku pored mene, što nas je trpio, vjerovao, potajno i plakao, molio se da se sve završi kako se završilo. Vrijedjelo je svakog sekunda trening, utakmica i onoga van bazena, Siguran sam da smo učinili ponosnu cijelu naciju, famliju, prijatelje. Mnogo je žrtve i odricanja, ali kada se ovako završi, sve dobije viši smisao. Hvala Srbijo, ovo je za vas” – izjavio je Filipović na konferenciji za novinare.\nZatim je Stefan Mitrović počeo da pjeva pjesmu “A sad adio” što je mnoge natjeralo na suze, među njima i Savića koji je zatražio od novinara malo vremena smiri.\nPrethodni članakNAJAVA: Druga liga Republike Srpske – Zapad počinje za vikend\nNaredni članakJosip Bilinovac se vratio u Široki


Tableti i telefoni – digitalna droga koja hipnotiše vašu decu - Moja učionica\nU februaru 2015. u komentarima pedijatara, Radeski i kolege su istakli da istraživanja pokazuju da tableti i mobilni telefoni nemaju nikakvu obrazovnu korist po dete. Za stariju decu, takvi mediji mogu da pruže obrazovnu korist ako se koriste pod nadzorom starije osobe. U drugim kontekstima, ovi mediji štete i nemaju nikakve koristi po razvoj deteta.\nPosebno je opasna upotreba digitalnih medija i mobilnih uređaja u cilju skretanja pažnje dece, kako bi se rešio problem sa negativnim emocija, uključujući i dosadu.


Valencia želi dovesti fudbalera zagrebačkog Dinama: Prva ponuda Šišmiša odbijena – Sport Centar Valencia želi dovesti fudbalera zagrebačkog Dinama: Prva ponuda Šišmiša odbijena – Sport Centar\nValencia je zainteresovana za fudbalera zagrebačkog Dinama, Danija Olma (20), objavio je AS.\nŠpanski dnevni sportski list saopštio je kako je Dinamova uprava već zaprimila, ali i odbila Valencijinu preliminarnu ponudu.\nDinamovo vodstvo još se nije službeno oglasilo povodom interesa i ponude španskog kluba. Rukovodstvo zagrebačkog kluba proteklih je sedmica realiziralo prodaje Ante Ćorića (Roma) i Borne Sose (Stuttgart).\nAS je opisao prošlosezonske izvedbe, kao i statističke podatke Danija Olma. Španac je prethodnu sezonu okončao s 33 službena nastupa te devet pogodaka i šest asistencija u svim natjecanjima. Tokom sezone pratio ga je glas ponajbolje uzdanice zagrebačkog kluba.\nTrenutna tržišna cijena Danija Olma, prema vokaciji napadačkog krilnog igrača, iznosi tri i po miliona eura. Odluči li se na prodaju, Dinamovo čelništvo vjerovatno bi tražilo dvostruko, ako ne i trostruko veći iznos.\nPrije dolaska u Dinamo tokom ljetnih mjeseci 2014. godine, Dani Olmo prošao je kroz Espanyolov i Barcelonin omladinski pogon.\nKonačno: Primera dobila zeleno svjetlo i vraća se vrlo brzo, utakmice svakoga dana\nNakon inspekcije uzrokovane prijavom navijača: Predsjednik Dinama pred smjenom


Dejan Ajdačić — Klasifikacija lirike u antologijama narodne poezije\nKNJIŽEVNOST « SRPSKA NARODNA (USMENA) KNJIŽEVNOST « Narodna lirika « Dejan Ajdačić — Klasifikacija lirike u antologijama narodne poezije\nAutor Tema: Dejan Ajdačić — Klasifikacija lirike u antologijama narodne poezije (Pročitano 8202 puta)\n« poslato: Decembar 13, 2010, 10:40:11 pm »\nU odnosu na već promenjen način aktuelizovanja i konkretizovanja usmene lirske narodne pesme u živom izvođenju s jedne, i zapisima i štampanim zbirkama, s druge strane, sastavljanje antologija dodatno menja i njeno okruženje drugim pesmama i vrednovanje proisteklo iz njihovog novouspostavljenog rasporeda. Svrstavanje u antologičarski red narušava manje ili više zajedničke mesne, vremenske i druge odlike, što uz korišćenje naziva pesama koji ne pripadaju "narodnoj klasifikaciji", naglašeno aktuelizuje kriterijume povezivanja i žanrovskog uređivanja u antologijama. Zapažanje da u usmenoj književnosti pojam vrijednosti nije podvrgnut jedinstvenome kriteriju, nego varira od žanra do žanra (Pavličić 1983: 148), odražava se i na izbor pesama. U usmenoj komunikaciji, pored vantekstualnih elemenata izvođenja, koji se u potpunosti gube u pisanom obliku, bitan elemenat vrednovanja pesama su svrha i način njihovog pojavljivanja, koji se, u recepciji pisanog vida usmenog "teksta", samo delimično gube. U izvornoj komunikaciji i pevač najbogatijeg repertoara neće izabirati pesme koje ne priliče datom trenutku, a katkada ni pesme koje su po njegovom sudu i sudu kolektiva, estetski najvrednije samo na nivou teksta. Sastavljajući knjigu, antologičar, izabira upravo takve pesme, pesme različitih pevača izvedene u više prilika, na raznim mestima, u razna vremena, vodeći računa samo o svojstvima njihovog verbalnog sloja. Isključivanjem netekstualnih elemenata izvođenja, kontekstualne primerenosti i tradicionalnih kriterijumima izbora, on se povodom pojedinačnih pesama odlučuje po vrednosti teksta, ali se njegova procena ne tiče samo pojedinačnih pesama, već i čitavih žanrova, jer je estetska vrednost pesama različitih žanrova usmene lirike, u pisanom obliku, različita od tradicionalnog vrednovanja. U antologijama čiji sastavljači žele sveobuhvatno da predstave narodnu liriku biraju se pesme uz uvažavanje načela tipičnog i lepog. Tipično i lepo nisu nužno korespondentni, ali se nužno ni ne isključuju. Izrazito, uzorno, specifično, s jedne strane, i melodično, uverljivo, dirljivo, slikovito, s druge, uslovljavaju i sam izbor pojedinačnih tekstova, srazmerom saznajnih i estetskih funkcija u antologičarevoj intenciji i pretpostavljenom horizontu očekivanja čitaoca. Podrazumevani čitalac, kome sastavljač namenjuje antologiju, "predodređuje" način biranja i grupisanja tipa pesama. Mogu da se razlikuju dva stanovišta grupisanja - estetsko, zasnovano na estetskim vrednostima i uzajamnim vezama pesama, kao delova celine, i teoretsko, koje počiva na vanknjiževnim, najčešće folklorističkim, i književnim kriterijumima povezivanja građe. U antologijama narodne lirike teoretsko načelo razvrstavanja se funkcionalizuje kroz pedagoške ciljeve saznanja i pouke, dok se u izboru pesama prepliću teoretsko-pedagoška i estetska načela. Ukoliko su namenjene školskim potrebama, antologije su primerene određenom uzrastu učenika kojima treba da pruže celovitu predstavu o narodnoj lirici. Budući da funkcija "poučnosti" antologija uvažava aktuelna znanja nauke o književnosti o vrstama usmene lirike, one su dobar pokazatelj i preovlađujućih pogleda o klasifikaciji i sastavljačevog odnosa prema njima. Moguće je razmatrati koliko sama podela u antologiji proističe iz aktuelne nauke o književnosti, a koliko sa od njih odvaja i sa kojim razlozima to čini, nadalje, u kojim je slučajevima antologičarska podela nazadak prema istorijama književnosti i naučnim studijama, a u kojima je odraz naslućivanja teoretski novoga.\nTokom XIX veka većina autora se držala Vukove razuđene podele "ženskih pjesama". Pera Đorđević je nakon ovih nekoherentnih podela, u Kratkom pregledu srpskih narodnih pesama (Brastvo 1889: 200), pesme rasporedio po starini...po prigodi..ili prilici, u kojoj se pevaju, ili samo po predmetu pevanja. Zadugo je, međutim, ideal jedinstvene podele uslovljavao uz uvažavanje različitosti ovih pesama, svrstavanje u jedinstvene klasifikacije. U ovakvim podelama bila su nužna, manje ili više prikrivena, razlikovanja prigodnih i neprigodnih, odnosno obrednih i neobrednih (običajnih i neobičajnih) pesama. U ruskoj folklorističkoj tradiciji ti tipovi su i jasno odvajani, ali je to stvaralo novi problem. Pesme, određene prvenstveno temom, nesrećno su dobijale ime dodavanjem negativnog sufiksa uz atribut određen obredom, prigodom, običajem (npr. neobredne). Pokušaj da se i to prevlada njihovim imenovanjem "pravim" ili "čistim lirskim pesmama", nasuprot lirskim obrednim, takođe nije bio uspešan. Ma kako nazvali suprotstavljene grupe pesama, svaki od korišćenih pojmova ima svojih slabosti — izborom imena "obredne" ili "običajne" pesme, ostaje problem pesama koje se izvode određenom prigodom koja nije obredna ili običajna. Kako se po pravilu, uzima samo jedno od ovih imena, ne razgraničavaju se obredni i običajni kompleksi u narodnim pesmama.\nU disertaciji o klasifikaciji lirike, Tanja Perić Polonijo se, sledeći Propove ideje, zauzela za više podela usmene lirike, pa se obe grupe pesama javljaju i u podeli po temama, i u podeli pesama po dominantnim funkcijama u okviru namjene. U slučajevima kada se tematski ili kontekstualni kriterijum uključi u podelu po onom njemu neprimerenijem kriterijumu, javljaju se problemi koji proističu iz njihove nekorespondentnosti. "Običajne pesme" su, u okviru tematske podele, nazvane pesmama čije teme upozoravaju na običaje, nasuprot odrednici za teme izrazito tematskih pesama, koje izražavaju tipične ljudske situacije. Kod pesama čija tema upozorava na običaje, to upozorenje se može odnositi na različite običaje, a u prelaznim oblicima, sa neobičajnim pesmama, neće biti dovoljno ukazivanje samo na tu razliku, već i na sam tematski reperotoar običajnih pesama. Problem se javlja i svrstavanjem pesama određenih pre svega temom u kontekstualno-funkcionalnu podelu pesama po namjeni. Uključivanjem pojma dominantne funkcije, po Bogatirjovu — prigodne, magijske, zabavne i dr., na prvi pogled se odvajaju pesme određene tematikom i kontekstom, jer prigodne i magijske funkcije su vezane za običajne pesme, dok je zabavna funkcija primerena neobičajnim pesmama. Međutim, o funkciji se može govoriti samo ako nam je poznat kontekst, a ne samo tekst, između ostalog i zato što, kako je još Bogatirjov pisao, promena funkcije jedne pesme ne podrazumeva i izmene u njenom sadržaju, te jedna te ista pesma može imati i dve različite funkcije. Nadalje, prigodna funkcija ne pripada istoj klasi kao magijska i zabavna funkcija i morala bi biti razvedena u jednom potpunijem registru funkcija.\n« Odgovor #1 poslato: Decembar 13, 2010, 10:40:47 pm »\nU istoriji klasifikacija narodne lirike veoma značajno mesto imaju antologije Vojislava M. Jovanovića i Jaše Prodanovića. U svoje dve antologije (1925 i 1938), Prodanović je problem pesama određenih prilikom u kojoj se izvode, rešio objedinjavanjem obrednih i običajnih pesama u jednu grupu. Ova podela je direktno uticala na podele njegovih sledbenika - antologičare Vitezicu i Darinku Stojanović, kao i na podelu Vida Latkovića. Latković je, kao i Prodanović, obredne i običajne pesme svrstao u jednu grupu. Neki od antologičara obredne pesme smatraju delom korpusa lirskih pesama, a neki ih iz njega isključuju. U obrednim pesmama, njihova ritualna i socijalna funkcija iskazana tekstom, često zaprečava poetizaciju izraza, mada postoje i primeri kada upravo te funkcije zrcale lirsko u njima. Uz to, čitavi slojevi obrednih i magijskih radnji, sakrivenih i tabuisanih imena, različitih gestualno ili muzički kodiranih poruka, u pisanom tekstu se gube, pa pesma postaje manje razumljiva ili čak i nerazumljiva. Kao vrsta koja je podložna degradaciji u procesu nestajanja tradicionalne kulture, obrednu je pesmu ponekad teško odvojiti od neobredne vrste u koju se utopila. Tako, zbog nemogućnosti preciznog određenja obrednog porekla, zbog ocene o maloj poetskoj vrednosti, ili zbog uverenje da ne predstavljaju pravo lirsko pesništvo ove su pesme, najčešće, izostavljana grupa pesama u antologijama narodnog pesništva - kod Nikole Andrića, Vojislava Jovanovića, Darinke Stojanović, Branka Magaraševića i Ilije Mamuzića.\nKnjiževno teorijski pristup primenjen u podeli pesama u antologijama suočava se i sa drugim, ne manje važnim problemima klasifikacije usmene lirike. Ukazivanje na karakteristične odlike žanra čine problematičnim pojedinačne pesme u kojima se mešaju svojstva različitih žanrova, ali i sve pesme "na međi" lirike i epike. U toku skoro dvovekovne istorije intenzivnog proučavanja naše narodne poezije dvostruka priroda ovih pesama, u kojima se prepliću i lirsko i epsko, ogledala se i u izvesnim pomeranjima u naglašavanju jednog od njihovih svojstava, pa se njihov nepotpuno utvrđeni status odrazio u različitom mestu u klasifikacijama unutar antologija. Poseban, poetički opravdan, vid izdvajanja ovih pesama u grupi lirskih je njihovo nazivanje pričalicama (pripovednim pesmama), kako ih je izdvojio Nikola Andrić u Izabranim narodnim pjesmama, ženskim (1913) — pričalice i balade. Branko Magarašević u svom izboru izdvaja kao posebnu grupu "romanse i balade". Ovakva, više ili manje delimična izdvajanja lirsko-epskih pesama, imaju dobrih strana jer ukazaju na različitost romansi i balada u odnosu na ostalu liriku. Podcrtavanje epske, a zaobilaženje lirske prirode, rešenje je kome su pribegli Šenoa i Darinka Stojanović, koja balade uzima kao epske neistoriske pesme. Kod Vinka Vitezice romanse i balade čine posebnu grupu van lirskih pesama. Ukoliko nisu izdvojene kao posebna grupa pesama, lirsko epske pesme, kao lirske, nalaze se u antologijama u nekoj od grupa po tematskom kriterijumu, tako je npr. Jaša Prodanović Hasanaginicu i Smrt majke Jugovića 1925. svrstao u svadbene i porodične, a Smrt Omera i Merime 1938. u ljubavne. I Mamuzić je lirsko epske pesme stavio u porodične i ljubavne, a Vojislav Đurić u ljubavne, koje obuhvataju i porodične. Tvrtko Čubelić je romance i balade svrstao u ljubavne pesme uz treću grupu — kraće ljubavne pjesme.\nAnalizom podela narodne lirike u antologijama mogu da se zapaze remećenja odnosa grupa, mešanje raznorodnih i izostavljanje pojedinih grupa pesama. Bilo bi neprimereno sa stanovišta sadašnjosti previše strogo procenjivati razuđenost tih podela, ali ih je moguće, i treba ih ocenjivati relativnim kriterijumom — u odnosu na izabrana načela klasifikacije. Svetozar Matić je, u prikazu antologije Vojislava Jovanovića, za 'pesme o prirodi' osnovano napisao da su nađene i tražene pošto poto. Darinka Stojanović se povela za Vojislavom Jovanovićem, ne uvažavajući navedenu kritičku opasku, vezujući pesme o prirodi sa pesmama o radu. Refreni (pripevi) su poslednja grupa u prvoj Prodanovićevoj antologiji, ali ih nema u njegovom drugom izboru, što svedoči da je i on sam došao do zaključka da se oni ne uklapaju u prethodno zamišljenu podelu. Prihvativši činjenicu da su antologijama primerene i u njima primenjivane jedinstvene podele, koje mogu biti uske ili razuđene, a ne ulazeći u pitanje njihove kategorijalne nedoslednosti, kao skoro nezaobilaznog elementa, moglo bi da se govori o preuskim i preširokim vrstama, srazmerno razuđenosti izabrane podele. Paradoksalno je, ali i izvesno, da antologičarima neće biti od velike koristi umnožavanje podela, posebno onih koje ne obuhvataju na srazmeran način ceo korpus pesama, jer će u okviru jedne zbirke izabranih stihova i nadalje moći da se primeni samo jedan od mogućih kriterijuma razvrstavanja.


Šta kada sve krene nizbrdo?\nNaslov: Šta kada sve krene nizbrdo? Uto 14 Feb - 18:13\n[*]Sve u životu je privremeno\n[*]Tvoja zabrinutost i prigovaranje neće promijeniti ništa\n[*]Tvoji su ožiljci simbol tvoje snage\n[*]Svaka borba znači korak naprijed\n[*]Tuđa negativnost nije tvoj problem\n[*]Što je suđeno, dogodit će se, kad tad\n[*]Najbolje što možeš učiniti je nastaviti hodati\nNaslov: Re: Šta kada sve krene nizbrdo? Sre 22 Feb - 12:37\nčekaš da prodje i stane.\nživot nisu ni samo neuspesi, ni samo uspesi. život je mešavina padova i uzleta.\nniko nesme da prihvati teoriju da je gubitnik. svaka nizbrdica ima svoj kraj i sledi nova uzbrdica.\nImamo 81 korisnika na forumu: 3 Registrovanih, 0 Skrivenih i 78 Gosta :: 3 Provajderi\nDoktor Zo, Emelie, Lutajuće Srce\nDanas u 0:02 od Lutajuće Srce\nJuče u 23:41 od Doktor Zo\nJuče u 23:29 od EROTIC MAN\nJuče u 23:28 od Lilith\nJuče u 23:24 od Trepavica\nJuče u 23:03 od Trepavica\nJuče u 22:38 od Lilith\nJuče u 22:30 od Trepavica


U Pančevu razgovarano o novom krugu programa Ukrštenih rezidencija iz oblasti stripa -\nU Pančevu razgovarano o novom krugu programa Ukrštenih rezidencija iz oblasti stripa\n29. januara 2021.0310\nSastanku su prisustvovali Marija Jević, članica Gradskog veća grada Pančeva zadužena za kulturu i omladinu, Nevenka Kljajić, savetnica za kulturu i informisanje, sport, brigu o mladima i civilni sektor u sekretarijatu Grada Pančeva, Katrin Fodri, ataše za kulturu Francuskog instituta u Srbiji, Branislav Glumac, koordinator na projektima kulture i umetnosti Francuskog instituta u Srbiji, Monika Husar, direktorka Agencije KomunikArt, i Saša Rakezić, strip autor.\nSastanak je održan povodom nastavka saradnje Grada Pančeva, Francuskog instituta u Srbiji, Agencije KomunikArt i Međunarodnog centra za strip i ilustraciju u Angulemu (Francuska) na realizaciji programa Ukrštenih rezidencija. Razgovarano je i o novom krugu konkursa za rezidente i rezidentkinje u Angulemu i Pančevu koji će biti raspisan 1. februara. Razmotrene su i mogućnosti za učešće u novim zajedničkim projektima ovih organizacija, sa naglaskom na promociji strip umetnosti.\nMarija Jević, članica Gradskog veća grada Pančeva zadužena za kulturu i omladinu, o dosadašnjoj saradnji je rekla da je nastavak projekta o međunarodnoj saradnji veoma je značajan za Pančevo i lokalnu samoupravu.\nVažno je, jer je Pančevo prepoznato kao grad stripa, jer imamo puno umetnika. Zahvalnost dugujemo Aleksandru Zografu koji je u Srbiji najpoznatiji kao strip autor i u svetu i na čije ime smo se mi negde i naslonili sa celom rezidencijom koja je sklopljena tim sporazumom. Najznačajnije je za mlade umetnike, koji će imati prilike da ramenjuju iskustva u Francuskoj i u Srbiji sa različitim umetnicima iz oblasti stripa iz celog sveta, ne samo iz Evrope. Drago mi je da je Pančevo prepoznato kao strip centar u Srbiji, a kao možda i najznačajniji vid saradnje bih istakla posetu Francuskih državljana našoj zemlji, i naših Francuskoj, rekla je Marija Jević nakon sastanka.\nKatrin Fodri, ataše za kulturu Francuskog instituta u Srbiji, istakla je zadovoljstvo zbog realizovanih programa u prethodnoj godini, i najavila nove vidove saradnje.\nPančevo je za nas veoma važan grad, pogotovo u oblasti stripa. Uspelli smo da pokrenemo ovaj projekat i nadamo se da ćemo sa novim timom grada Pančeva uspeti da nastavimo saradnju. Rezidencija koja je bila organizovana u Pančevu u 2020. godini bila je veoma uspešna. Veoma smo srećni što je uopšte došlo do te organizacije, budući da je kontekst bio komplikovan. Ona je bila uspešna ne samo za umetnice koje su boravile na rezidenciji, već i za organizacije i pojedince koji su ovo organizovali. Vidljivost je bila velika, i to je važno kako bi ono što se dešava ovde bilo vidljivo i u Francuskoj, rekla je Katrin Fodri.\nKatrin Fodri je dodala i da će Francuski institut u Srbiji ove godine raditi na produkciji velike izložbe. U okviru te izložbe biće istaknute veze između jugoslovenskog, srpskog i francusko-belgijskog stripa. Vidljivost koja će biti postignuta cirkulisanjem izložbe biće veoma važna.\nOna je posebno zadovoljna što je i pored organizacionih izazova zbog globalne pandemije strip rezidencija bila veoma uspešna. Dragana Radanović iz Srbije mesec dana je boravila u francuskom gradu Angulemu, a Alize De Pen je čak dve nedelje duže ostala u Pančevu čime je započeta, nadamo se uspešna saradnja strip umetnica iz ove dve zemlje.\nPosebno je značajno što je organizovana izložba strip radova obe rezidentkinje i što smo uspeli da organizujemo njihov susret, upoznavanje i razmenu iskustava. Istakla bih da je Dragana Radanović takođe dobila i stipendiju koja će joj omogućiti da u Francuskoj boravi još godinu dana i nastavi da se usavršava u oblasti stripa, ocenila je Katrin Fodri.\nU okviru posete predsednika Republike Francuske Emanuela Makrona Srbiji, 2019. godine je potpisano 22 sporazuma o saradnji, a od toga samo dva iz kulture. Jedan od njih se odnosio na Pančevo, a u pitanju je Sporazum o saradnji u oblasti kulture i stripa između francuskih i srpskih institucija. Projekat Ukrštene umetničke rezidencije iz oblasti stripa Srbija – Francuska je rezultat tog Sporazuma, i podrazumeva uspostavljanje strip rezidencija između dve zemlje. U 2020. godini je srpska rezidentkinja u Angulemu bila Dragana Radanović, čiji je projekat „Nova slika detinjstva – eksperimenti”, istraživao konstrukciju detinjstva u stripovima i nove načine pripovedanja o tom životnom periodu. Francuska rezidentkinja u Pančevu bila je Alize de Pen koja je razvijala svoj novi projekat, strip album od 120 strana o nuklearnoj katastrofi po scenariju Jean-François Julliarda, direktora „Greenpeace“ organizacije u Francuskoj. Obe autorke su svoje radove predstavile na Nova Festivalu u Pančevu, koji je održan od 1. do 12. decembra 2020. godine.\nRelated tags : katrin fodrimarija jevićmonika husarprogram ukrštenih rezidencijasastanak u pančevustrip autoriukrštena rezidencija srbija francuska\nU Pančevu ispunjavaju obećanja: besplatan prevoz za sve penzionere\n8. marta 2021.0313\n7. avgusta 2021.0281\nUvedena zabrana kretanja u trajanju od petka u 17 sati do ponedeljka u 5 ujutru\n9. aprila 2020.0622\n3. jula 2022., 19:50


UŽAS KOD VRŠCA! Muž ubio ženu, zapalio kuću, pa digao ruku na sebe?! | Crna hronika\nUŽAS KOD VRŠCA! Muž ubio ženu, zapalio kuću, pa digao ruku na sebe?! | Mondo Portal\nUŽAS KOD VRŠCA! Muž ubio ženu, zapalio kuću, pa digao ruku na sebe?! 35 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.12.2019. / 09:52\nUŽAS KOD VRŠCA! Muž ubio ženu, zapalio kuću, pa digao ruku na sebe?!\nIzvor mondo.rs Izvor Pink.rs 27.12.2019. / 09:52\nUžasna porodična tragedija dogodila se u okolini Vršca kada su vatrogasci sinoć pohitali na poziv da gori kuća.\nKada su stigli na mesto požara, počeli da gase i ušli unutra da provere ima li ukućana u zapaljenom objektu, pronašli su dva leša čija smrt, kako se saznaje, nije bila uzrokovana vatrnom stihijom.\nZa Monikom tragaju i helikopteri, lovački psi! "Policija neće stati"\nSNS predstavlja 70 novih lica! Mladi koji su prošli kroz Akademiju stranke\nPrema prvim i nezvaničnim informacijama, muž je ubio ženu, zapalio kuću pa ubio i sebe.\nZasad nije sigurno da li je reč o bračnim ili vanbračnim partnerima.\nUhapšeni zbog ubistva u menjačnici u Zemunu\nStravični detalji tragedije: Milica nađena na putu s rasporenim stomakom\nUbistvo na Cetinju: Majku ubadao nožem do smrti\nTukli ga, kidali nokte, urinirali po njemu i bacili u Savu, Bosna u šoku\nUbistvo samoubistvo požar vršac\n27.12.2019. / 15:26\nNekada ovoga neb' bilo u medijima da se samoupravljaci i gradjanstvo ne stresiraju bespotrebno. Danas citas da se u kafani u Tihuani poubijali gosti..vesti lete 24/7\n27.12.2019. / 12:51\nKo zna sta mu je rekla...\n27.12.2019. / 12:37\nTool Pneuma Tacno tako. Majka mi je pricala da kad je ona bila mala, da je u njihovo selo u Sumadiji dosao neki musliman iz Bosne, navodno da trazi "posao". Neka porodica iz sela ga je primila i dala mu poslove da obavlja oko gazdinstva. Nedugo zatim on je tu porodicu pobio i leseve pobacao u bunar. Naravno to su tad znali samo ljudi iz tog sela, nigde se nikad to ni u jednim medijima nije spomenulo. To je bilo ja mislim 1970-ih u vreme navodnog "zlatnog doba" Juge...


07-07-2016 23:33 Srbija Politika\nPortparol ruskog ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova rekla je da su antivladini protesti u Beogradu finansirani iz inostranstva i upozorava da se na Balkanu duboko ukorenila praksa bestidnog mešanja u unutrašnje poslove.\nMarija Zaharova (Foto: JuTjub/Pravda)\nZaharova se na konferenciji za štampu osvrnula na informacije objavljene u srpskim medijima o učešću službenika američke ambasade na demonstracijama u Beogradu. "Te demonstracije su bile uperene protiv rukovodstva jedne suverene države. Želim da naglasim da su neposredni organizatori tih manifestacija uvek razne NVO koje se finansiraju iz inostranstva. Izgleda da strani sponzori zbog nečega ne veruju 'srpskim građanskim aktivistima', čim moraju američke diplomate da lično učestvuju u protestima i kontrolišu trošenje izdvojenih sredstava", navela je Zaharova, preneo je Sputnjik. To je, kaže Zaharova, novina u podršci građanskog društva, ali izgleda da im ne preostaje ništa drugo. Međutim, dodala je Zaharova, koliko zaista vrede ti protesti tzv. građanskog društva koje se finansira iz inostranstva videli smo na izborima u Srbiji 24. aprila, na kojima je koalicija predvođena predsednikom Vlade Vučićem dobila većinu mesta u parlamentu. "Na Balkanu se duboko ukorenila praksa bestidnog mešanja u unutrašnje poslove. Primenjuju se dobro uvežbane šeme korišćenja agresivne manjine koja je plaćena spolja", rekla je Zaharova i upozorila da se priprema tlo za izazivanje još jedne obojene revolucije, ovoga puta u Makedoniji. Istovremeno, prema rečima Zaharove, ako se stvarno govori o građanskom društvu, pravo mišljenje većine građana se ignoriše. Navela je primer Crne Gore, gde je, kako kaže, u punom zamahu ulazak te zemlje u NATO, a same Crnogorce za mišljenje o tome niko i ne pita. "Sami građani Crne Gore insistiraju da treba organizovati referendum ili neki plebiscit koji bi zaista bio indikativan da bi zemlja preduzela tako važan, ozbiljan korak, koji svakako neće ostati bez posledica na međunarodnoj sceni", dodala je Zaharova, istakavši da se time samo produbljuje ionako očigledna podela u Crnoj Gori. Nažalost, zvanična Podgorica uz aktivnu podršku vodećih članica Alijanse odbija da sprovede referendum o tom pitanju, a to je pitanje koje utiče na svakog stanovnika zemlje, konstatovala je predstavnica Moskve. Izvor: Tanjug\nNI RUSI NE PREĆUTKUJU: Levin optužio Amerikance za mešanje u rusku politiku\nPolitiko: Nikad gora predizborna kampanja u Makedoniji\nPAO AVION U MAKEDONIJI: Nema preživelih!\nZAHAROVA BRITANCIMA: Najveći stepen drskosti!\nZAHAROVA: Zaustavljen je američki špijun koji se vraćao iz akcije!\nZaharova je nešto poručila Amerima...


Šljiva iz BiH će postati prvi zaštićeni bh. brend na tržištu EU - Narod.ba\nŠljiva iz BiH će postati prvi zaštićeni bh. brend na tržištu EU\nBiznis 24. Novembra 2017.\nŠljiva iz BiH postat će prvi zaštićeni bh. brend na njemačkom i tržištu EU, koji će imati i svoj prepoznatljiv logotip. Ideja je potekla od kupaca bh. šljive u Njemačkoj, a o velikom potencijalu šljivarstva u Bosni i Hercegovini govori i činjenica se tokom sezone berbe ove godine iz naše zemlje izvozilo čak 15 šlepera […]\nŠljiva iz BiH postat će prvi zaštićeni bh. brend na njemačkom i tržištu EU, koji će imati i svoj prepoznatljiv logotip.\nIdeja je potekla od kupaca bh. šljive u Njemačkoj, a o velikom potencijalu šljivarstva u Bosni i Hercegovini govori i činjenica se tokom sezone berbe ove godine iz naše zemlje izvozilo čak 15 šlepera šljive dnevno, prenosi Haber.ba.\nU realizaciju ove ideje krenulo je sedam firmi koje se bave izvozom šljive, a pokrivaju više od 90 posto ukupnog bh. izvoza ovog proizvoda.\nFirme koje dolaze iz oba entiteta i Brčko distrikta osnovale su Marketinšku asocijaciju BiH šljive, a ona će biti nosilac registracije loga i zaštitnog brenda bh. šljive na tržištu Njemačke, ali i EU.\n“Cilj nam je da zaštitimo naš proizvod, napravimo standardizaciju pakovanja i izgleda i da se na tržištu pojavimo profesionalno sa kontroliranom kvalitetom. Naša šljiva u Njemačkoj jako dobro kotira i cijena joj je gotovo u rangu šljiva iz organskog uzgoja. U Njemačkoj se čak dešavalo da proizvođači iz drugih država na svojim pakovanjima pišu bh. šljiva. Na takve pojave reagovala su njemačka udruženja potrošača i došli smo do ovog projekta”, kazao je sekretar Marketinške asocijacije BiH šljive, Suad Selimović.\nBh. šljiva kao brend će biti prijavljena Insitutu za zaštitu patenata i prava u Minhenu, a postupak će biti pokrenut uz podršku GIZ-a (Njemačka razvojna agencija).\n“Do naredne sezone izvoza imat ćemo brendiranu bh. šljivu na evropskom tržištu”, kazao je Selimović.\nPrema analizama USAID/Sweden FARMA II projekta i podacima Vanjskotrgovinske komore BiH u ovoj godini je izvoz šljive porastao za 48 posto u odnosu na prethodnu godinu. Vrijednost ukupnog izvoza u prošloj godini iznosila je 8 miliona, a ove godine premašila je 11 miliona maraka.\nNajznačajnije tržište je Njemačka, gdje se izvozi 62 posto bh. šljive.


Na protestu protiv kovid mjera u Roterdamu nije bilo mrtvih - Raskrinkavanje\nOdluka vlasti u Holandiji da pooštri mjere u borbi protiv pandemije koronavirusa izazvala je demonstracije u Roterdamu krajem prošle sedmice u kojima je došlo do sukoba policije i demonstranta.\nTa dešavanja pojedini mediji na našem govornom području su iskoristili da čitaoce obavijeste o navodnom „krvoproliću neviđenih razmjera, brutalnosti policije i mrtvima“.\nNa Fejsbuku je podijeljen video, uz potpisivanje portala Srbin.info uz naslov\n„Haos u Roterdamu! Policija puca na narod, mrtvi i ranjeni na antikorona protestu.\nU tekstu ovog portala se navodi:\n„Masovni protest protiv korona diktature, kovid pasoša i obavezne vakcinacije večeras u Roterdamu pretvorio se u krvoproliće. Na snimcima koji izgledaju kao građanski rat, vidi se kako policija puca bojevom municijom na goloruk narod (uglavnom mladići i devojke), dok u pozadini odjekuju vrisci, zvuci eksplozije, a po ulicama gore požari, zapaljen je veliki broj policijskih automobila. Stravične scene gušenja protesta naroda u Holandiji za sada ne objavljuje nijedan medij u Srbiji, ni u svijetu, a snimci se šire društevnim mrežama. Brutalna represija korona diktature pokazala je svoje lice u petak uveče u Holandiji. Holanđani koji su učestvovali na protestu tvrde da on nije bio nasilan, niti je narod izazvao ovakvu rekaciju policije, već da ih je uplašio ogroman broj građana koji su izašli na ulice pa je režim naredio policiji da pobunu uguši u krvi. Na zvaničnoj televiziji su priznali da je dvoje lica ubijeno na protestu (narod tvrdi da je mnogo više), a ne zna se ni koliko je ranjeno“.\nTačno je da je u Roterdamu 20. novembra bio sukob policije sa demonstrantima protiv kovid mjera o čemu piše Radio Slobodna Evropa, ali nije tačno da je bilo mrtvih.\n„Holandska policija upucala je i ranila najmanje dvije osobe nakon nereda koji su izbili u Roterdamu zbog novih mjera zbog COVID-19. Demonstranti su bacali kamenje i vatrometom zapalili policijska kola. Stotine demonstranata okupilo se da pokažu svoj bijes zbog vladinih planova za propusnicu COVID-19 i zabranu vatrometa u novogodišnjoj noći. Danska je prošle sedmice uvela trosedmično djelimično zatvaranje zbog COVID-19, jer se broj zaraženih povećao. Ukupno sedam osoba je povrijeđeno, a najmanje 20 uhapšeno u noći koju je gradonačelnik Roterdama osudio kao “orgiju nasilja”, prenosi Radio Slobodna Evropa 20.novembra.\nProtest u Roterdamu je započet dan ranije (19. novembra) i kako prenosi Rojters gomile izgrednika su palile automobile i gađale policiju koja je odgovorila pucnjem i vodenim topovima.\n“Ispalili smo hice upozorenja, a bilo je i direktnih hitaca, jer je situacija bila opasna po život. Znamo da su najmanje dvije osobe ranjene vjerovatno kao posljedica hitaca upozorenja, ali moramo da dalje istražujemo tačne uzroke”, rekla je portparol policije Patriša Veles za Rojters.\nNijedan svjetski mediji nije izvijestio da je bilo mrtvih tokom ovog sukoba.\nOvu objavu ocjenjujemo kao „dezinformaciju“. Ocjenu “dezinformacija” dobija medijski izvještaj koji u sebi sadrži “miks” činjenica i netačnog ili poluistinitog sadržaja. U ovakvim slučajevima, mediji ne moraju nužno biti svjesni netačnih informacija koje su objavljene zajedno sa istinitim. Takođe, ovom ocjenom biće tretirani i izvještaji koji imaju lažne atribucije ili naslove koji ne oslikavaju tekst u smislu tačnosti informacija.\nProfesionalnim fotošopom do novog kruga laži sa lažnog profila mitropolita CPC


Odštampaj stranicu - Gravitator Recovery System\nLRL => Distancioni lokatori => Fabrički => Temu započeo: Aleksandar 15.09.2012. 01:16\nNaslov: Gravitator Recovery System\nPoruka od: Aleksandar 15.09.2012. 01:16\nNaslov: Odg: Gravitator Recovery System\nPoruka od: avanturist 16.08.2013. 01:28\nZdravo svima,jas sam novi na ovaj sajt iz Makedonija sam zanima me dali neko poseduje ovaj lokator,i ako neko ga ima neka pise da znam dali je dobar pozdrav :)\nPoruka od: avanturist 26.12.2013. 23:06\nPoruka od: misa71 20.09.2015. 20:35\nPoruka od: pirit 18.12.2017. 17:33\ntaj gravitator kosta 6250 us dolar :'( :'(


Drecun: Stvaranje velike Albanije nepovratan proces\n08.01.2019 | Info\nPrema rečima Drecuna, Priština će morati da ukine takse na srpsku robu, jer je, ocenio je, veliki izazov za Albance da blokiraju inicijativu Trampa, kao i stav Rusije da kosovski problem treba da se reši.\nPredsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun ocenio je da je stvaranje velike Albanije nepovratan proces i da će biti „stvorena u ovoj ili onoj formi”, kao i da se to čini kako bi se stvorio protivteg Srbiji, teritorija koja bi po svojoj veličini, resursima i demografiji mogla da joj parira, prenosi Beta.\n„Ovo je realna geopolitička procena i to je i u interesu zapadnih zemalja. Jasno je da se oni ne protive stvaranju velike Albanije”, rekao je Drecun za televiziju Pink, dodajući da „ne smemo biti toliko slepi da ne vidimo da ćemo u 21. veku imati veliku Albaniju”.\nOvu činjenicu, naveo je, moramo da prihvatimo kako ne bismo otišli na „teren iracionalnog političkog ponašanja”.\nPrema njegovim rečima, „Albanija sve što radi, radi kako bi otela našu teritoriju, a stvaranje velike Albanije je, napomenuo je, „necivilizacijski, remetilački i destabilišući” postupak.\nKao ključni događaj protekle godine on je ocenio pismo američkog predsednika Donalda Trampa, navodeći da se u njemu „otvara prostor za razgovore o Kosovu i Metohiji”, što se očekuje u ovoj godini.\n„Jasno je da Srbija neće dozvoliti da se o Kosovu odlučuje jednostrano”, rekao je Drecun, govoreći o poseti ruskog predsednika Vladimira Putina, dodajući da će ove godine glavnu reč oko pitanja Kosova i voditi velike sile: Vašington, Moskva i Peking.\nDrecun je rekao da moramo biti svesni kolikim kapacitetom raspolaže Rusija kada je reč o rešavanju kosovskog problema.\n„Rusija nam treba da nas ojača kod Amerikanaca, jer kada Rusija zalegne iza nas, Amerikanci znaju da ne može nijedno rešenje da se progura bez njene saglasnosti”, rekao je Drecun.\nDrecun o KiM: Treba nam predvidiv saradnik na drugoj strani


Gradonačelnik Simo Salapura obišao radove u ulici Radnoti Mikloša\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura i direktor JKP „Vodovod i kanalizacija“ Predrag Bodiroga obišli su danas radove na sanaciji havarije na kanalizacionoj mreži u ulici Radnoti Mikloša.\nHavariju je izazvalo urušavanje putne površine, zbog čega je saobraćaj, iz tehničkih i bezbednosnih razloga, u jednom delu pomenute ulice bio u prekidu od 4. septembra. Kompleksni radovi su, inače, započeti prošle nedelje. Očekivanja su da će biti završeni u narednih desetak dana.\n– U pitanju su zahtevni radovi, zbog kojih radnici rade na dubini od blizu šest metara. Stoga je bilo potrebno određeno vreme za njihovu pripremu. Zahvalio bih se sugrađanima na strpljenju i razumevanju. Takođe, izvinio bih se svima onima koji su eventualno imali neprijatnosti zbog priprema za izvođenje radova – poručio je gradonačelnik Salapura.\nPROČITAJTE JOŠ: Za izgradnju auto-puta Beograd – Zrenjanin iz državne kase 630 miliona\n– Prosto je nemoguće da stalno sve funkcioniše u najboljem redu. Pogotovo ako uzmemo u obzir i činjenicu da se na godišnjem nivou evakuiše oko šest miliona kubika otpadnih voda i kišnice – istakao je Salapura.\nPredrag Bodiroga: Crpna stanica je od velikog značaja\n– Sve to je zahtevalo određeno vreme. Najvažnije je da su radovi počeli i očekujem da će u narednih desetak dana biti i okončani. Paralelno sa radovima na sanaciji havarije, JKP „Vodovod i kanalizacija“ će sprovesti i radove na potpunoj reparaciji crpne stanice. Ona se nalazi u pomenutoj ulici, a njoj pripada i kanalizaciona mreža na kojoj se sanira havarija. Ova crpna stanica je izgrađena 1984. godine i odavno je zahtevala ozbiljniju rekonstrukciju, kao i deo mreže u ulici Radnoti Mikloša. Ona je od velikog značaja jer se preko nje prikuplja fekalna i kišna kanalizacija sa teritorije više od polovine grada. Mislim da ćemo sada za jedan duži period rešiti ovaj problem – naglasio je Bodiroga.\nBodiroga je dodao da je vrednost radova 11,8 miliona dinara.\nNakon završetka svih navedenih radova, ulica Radnoti Mikloša biće ponovo otvorena za saobraćaj.\nTagovicrpna stanica kanalizaciona mreža Predrag Bodiroga Simo Salapura ulica Radnoti Mikloša\nMileševka nanela poraz domaćim košarkašicama (Foto)


Zdravko Grgić najhrabriji policajac Beča? Spasao je dva života a ovo su njegove zasluge (FOTO) - Naši u svetu\nZdravko Grgić najhrabriji policajac Beča? Spasao je dva života a ovo su njegove zasluge (FOTO)\nObjavljeno 18/02/20 u 18:00\nGrađani Beča mogu da biraju svog najboljeg policajca, a favorit je momak sa naših prostora.\nBeč bira svog najpolicajca, a u uži izbor ušao je i jedan momak sa Balkana. Zdravko Grgić (27) mogao bi da postane najbolji policajac u glavnom gradu Austrije i to već krajem ovog meseca, piše Telegraf.\nNaime, list Kronen Zeitung napravio je anketu gde čitaoci biraju najhrabrijeg pripadnika policije u Beču, a u užem krugu, među samo šest kandidata našao se i Zdravko Grgić, kojem pripisuju brojna herojska dela.\nUgledni list piše da Grgić brine o bezbednosti Bečlija već četvrtu godinu za redom, te da je do sada spasao dva života, uhapsio više od 40 migranata i slobode lišio više od 10 ljudi zbog raznih krivičnih dela.\nGrgić je svojevremeno uhapsio i jednog narkomana koji je svoju devojku gotovo pretukao nasmrt. Kobnog dana, Grgić je izašao na teren po pozivu i našao golu devojku prekrivenu krvlju kako leži nasred ulice. Grgić joj je pružio prvu pomoć i predao je lekarima. Potom je krenuo u potragu za zločincem koji je nesrećnu devojku surovo pretukao.\nOčevici su rekli da su videli jednog mladića kako je ušao u zgradu u blizini, a Grgić je, prateći krvave tragove, došao do stana na trećem spratu i počinioca ovog krivičnog dela. Kada su ušli u stan zatekli su razjarenog mladića koji je, usled uticaja alkohola i narkotika, krenuo agresivno na njih. Kasnije se ispostavilo da je mladić zaista hteo da ubije svoju devojku batinama, i verujući da je to uradio, njeno telo je bacio na ulicu.\nDevojci je samo pukom srećom spasen život, zahvaljujući brzoj intervenciji Grgića i njegovih kolega.\nGrađani Beča imaju šansu da glasaju do 24. februara, a dodela nagrada predviđena je za 12. mart.\nGrgić je rekao da će, ako pobedi, nagradu posvetiti svojim roditeljima.\nbečNajbolji policajacZdravko Grgić\nIlon Mask ljut na Bila: “Razgovori koje sam imao sa Gejtsom su bili razočaravajući”


Gostovanja u Ben Akiba comedy club-u - Plezir\nNajaveJanuary 18, 2016\nGostovanja u Ben Akiba comedy club-u\nU poslednjoj nedelji januara Standup.rs u matičnom Ben Akiba comedy club&baru, koji se nalazi u ulici Braće Krsmanovića 6 u Savamali, pored standardnog repertoara posetioce čekaju dva specijalna gostovanja!\nU utorak, 26. januara sa početkom u 20:30h nam po prvi put dolaze u goste sjajni komičari iz Bosne i Hercegovine – Omer Hodžić i Igor Drljo Iggy.\nOmer Hodžić se stand up komedijom bavi već tri godine, skupio je skoro 300 nastupa, po regiji i šire. On se bavi organizacijom mnogih stand up događaja na području BiH, a naročito Mostara.\nIgor Drljo Iggy, između ostalog, za sebe kaže: ¨Moje teme se baziraju na aktuelnim temama, ali i na onim temama u kojima vidim zanimljivu foru (znači da ne moraju biti aktuelne). Uglavnom, mali čoek, velikih mogućnosti i još većeg smisla za humor.“ Od jeseni 2015-te zajedno rade kao pisci i voditelji prvog društveno-političkog satiričnog TV show-a u BiH pod nazivom Monty Dayton show.\nU nedelju, 31. januara sa početkom u 20h dolazi Matt Davis u sklopu svoje turneje oko sveta pod nazivom “A World in Jest”! Putovanje je započeo u julu prošle godine u Aziji, a svoju neverovatnu pustolovinu završiće u avgustu na The Fringe – jednom od najvećih svetskih festivala koji se održava u Edinburgu u Škotskoj. Tokom putovanja Matt će beležiti momente sa svojih nastupa koji će se na kraju naći u finalnom projektu koji će prikazati u Škotskoj. Matt Davis ima 35 godina, rođen je u Alabami, a tokom svoje dvedecenijske karijere zabeležio je stotine nastupa u više od 150 gradova i 8 zemalja. Nastupao je na prestižnim svetskim festivalima kao što su Just For Laughs u Montrealu (2012), JFL42 u Torontu (2012) i Sketch Fest u San Francisku (2013).\nNa nastupu će imati i domaću podršku, našu komičarku Jelenu Radanović.\nTAGS: Ben Akiba comedy club&barIgor Drljo IggykomedijaMatt DavisOmer HodžićPlezirPlezir magazinstand upstendap komicari


PCAxe - ASUS B85 Vanguard | maticne-ploce | hardver\nHardver Matične ploče ASUS B85 Vanguard\nStrana-> 1. ASUS B85 Vanguard 2. Ciljna grupa korisnika 3. Pakovanje i propratna oprema 4. Specifikacije i cena 5. Hardverski nivo - Layout i čipovi 6. VRM sekcija 7. Čipovi i kontroleri 8. Hlađenje 9. Konektori i tasteri 10. Audio podsistem 11. Softverski nivo 12. BIOS 13. Test sistem 14. Rezultati testova i OC mogućnosti 15. Par reči za kraj i finalna ocena\nDo sada smo imali prilike da se „družimo“ sa različitim modelima ASUS-ove game The Ultimate Force (TUF) matičnih ploča. Sa posebnim dizajnom i kvalitetnim komponentama, serije matičnih ploča poput Sabertooth-a našle su sigurne kupce među širokom populacijom korisnika. Uglavnom, to su kupci koji traže pouzdanost i kvalitet, kao i overklokerska populacija.\nDo sada smo imali prilike da vidimo kako se ovaj koncept pokazao na skupljim Sabertooth matičnim pločama i zaključak je bio da ceo koncept daje veoma dobre karakteristike uz prihvatljivu cenu. Za „gledaoce sa jeftinijim ulaznicama“ ASUS je pripremio jedan interesantan proizvod, koji po mnogo čemu nadmašuje najjeftinije Z87 modele, a reč je o matičnoj ploči baziranoj na B85 čipsetu.\nPredstavljamo vam ASUS B85 Vanguard matičnu ploču, koja za veoma pristupačnu cenu donosi izuzetno solidan kvalitet. U narednoj recenziji moći ćete da pročitate o čemu je reč i da po „core“ komponentama ovaj model ne zaostaje preterano za Sabertooth Z87 Gryphon matičnom pločom.


UN osudio propuste BiH i pozvao na pružanje podrške žrtvama ratnog seksualnog nasilja | Portal 072info\n13/09/2020 13/09/2020 u 10:40\n“Prvo jer je ovo prva odluka ovog Komiteta protiv BiH prva odluka pred ovim Komitetom gdje se radilo o predmetu preživjele ratnog seksualnog nasilja. Komitet je potvrdio da rodno zasnovano nasilje nad ženama, koje narušava ili poništava uživanje ljudskih prava i temeljnih sloboda žena prema općem međunarodnom pravu ili prema konvencijama o ljudskim pravima, predstavlja diskriminaciju u smislu odredaba UN Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije nad ženama. Odluka definitivno ukazuje na sve propuste BiH kada je u pitanju zaštita prava preživjelih ratnog seksualnog nasilja i ukazuje na buduće korake koje je potrebno poduzeti”, pojasnila je Tiro.\nKako nam je kazala Tiro, odnos BiH prema preživjelim žrtvama ratnog seksualnog nasilja je u posljednjih nekoliko godina u određenoj mjeri unaprijeđen, ali kako je dodala, nije pokazana strateška opredijeljenost da se na pravi način država bavi pravima ove populacije.\n“Dosadašnji pokušaji da se administrativno razjedinjeni sistem reparacija na neki način poboljša jedinstvenim okvirnim pristupom na državnom nivou nisu bili uspješni. Većinom je razlog bio nedostatak političke volje, odgovornosti i opredijeljenosti za rad na ovim pitanjima. Što se tiče odluka međunarodnih tijela i njihove implementacije, kada je riječ o predmetima koji se tiču preživjelih ratnog seksualnog nasilja, osim ove odluke imamo i odluku UN Komiteta protiv torture koja je donijeta prošle godine. Način implementacije ovih odluka u narednom periodu pokazat će na pravi način odnos BiH prema preživjelima”, naglasila je naša sagovornica.\nTiro je navela da ova odluka UN Komiteta definitivno ukazuje na propuste BiH kada je riječ o zaštiti prava preživjelih žrtava ratnog seksualnog nasilja. Posebno je istakla da ova odluka nije ograničena samo na gore navedeni slučaj TRIAL Internationala.\n“Već je UN Komitet pozvao BiH da osigura brze, nepristrasne i efikasne istrage u svim predmetima rodno zasnovanog nasilja, posebno ratnog seksualnog nasilja. Posebno je naglašena i iznimna važnost osiguranja odštete i drugih oblika reparacija preživjelima. Činjenica da već sad imamo odluke dva UN tijela koje se tiču prava preživjelih ratnog seksualnog nasilja jasno prikazuje da ovi mehanizmi postaju sve značajniji i za same preživjele, koji iscrpivši sve domaće pravne lijekove pokušavaju pravdu pronaći pred međunarodnim mehanizmima i u tome uspijevaju, te ih ovakve pozitivne odluke dodatno osnažuju. To znači da je potrebno da BiH i njeni organi ulože dodatne napore i ne rade samo na implementaciji perma preživjeloj iz konkretnog predmeta već da jednaku pažnju posvete rješavanju svih drugih predmeta”, kazala je Tiro.\n“Druga mogućnost jesu pojedinačni sudski postupci kako bi ostvarile neki oblik obeštećenja ili podnošenje imovinskopravnih zahtjeva i ostvarenje obeštećenja u krivičnim postupcima. Kada je riječ o pravnoj pomoći, sistem pružanja besplatne pravne pomoći preživjelima postoji, ali pokazuje ozbiljne nedostatke i potrebu za unaprijeđenjem”, navela je.\n“Tačan broj preživjelih žrtava ratnog seksualnog nasilja je teško precizirati, ali postoje određene procjene, a jedna od njih je da je više od 20.000 osova bilo podvrgnuto silovanju i ostalim oblicima seksualnog nasilja tokom rata u BiH što je zastrašujući broj koji nikoga ne može ostaviti ravnodušnim”, ispričala je Tiro.\n“Bitno je raditi na poboljšanju pristupa adekvatnoj rehabilitaciji, što uključuje i zdravstvenu i psihološku pomoć. Uz međunarodne odluke oba UN Komiteta ključno je raditi i na imaplementaciji ovih odluka i konačno osim rada na poboljšanju institucionalnih i zakonskih prepreka za preživjele, potrebno je posebnu pažnju posvetiti prevenciji stigmatizacije”, zaključila je Tiro.


Kazna za klubove zbog praznih mjesta na tribinama - Prnjavorski informativni portal\nKako je prenio “Yahoo”, prema novim pravilima, koja bi trebalo da stupe na snagu od sljedeće sezone, zahtijevaće se da tribine koje se redovno prikazuju tokom televizijskih prenosa utakmica budu popunjene. Mediji su prenijeli da je taj potez odgovor Primere na englesku Premijer ligu, koja je najpopularnija na svijetu.\nPremijer liga će biti najprofitabilnija liga na svijetu kada sljedeće sezone stupi na snagu novi dogovor oko televizijskih prava. Prema tom dogovoru, Premijerliga će od 2016. do 2019. godine na televizijskim pravima zaraditi 5,136 milijardi funti. Prva španska liga je početkom godine objavila da će njeni ugovori oko televizijskih prava biti slični onima iz Premijer lige, ali ne u smislu prihoda, već da će se to odnositi na jednaku distribuciju novca.\nNajbolji španski klubovi Real Madrid i Barselona su o svojim ugovorima mogli da pregovaraju sa televizijskim kompanijama, ali im je ta privilegija oduzeta. Sada će se sredstva spajati i dijeliti ali nijedan klub neće zarađivati manje nego prije novog dogovora. Novi dogovor stupa na snagu od sljeće sezone, a španska liga će za tri sezone od televizijskih prava zaraditi 1,98 milijardi funti.


Sveštenik Nenad Ilić: Handke nas se nije odrekao, ne smemo ni mi da se odreknemo sebe - Sputnjik Srbija\nSveštenik Nenad Ilić: Handke nas se nije odrekao, ne smemo ni mi da se odreknemo sebe\n10:10 11.10.2019 (osveženo 10:31 11.10.2019) Preuzmite kraći link\nSveštenik, reditelj i pisac Nenad Ilić sa oduševljenjem je primio vest da je austrijskom piscu Peteru Handkeu dodeljena Nobelova nagrada za književnost.\nU svojoj objavi na Fejsbuku otac Nenad Ilić je podsetio na sve nedaće kroz koje je austrijski pisac, sada nobelovac, prošao zbog naklonjenosti Srbima i Srbiji.\n„Dobitnik Nobelove nagrade za književnost ove godine je Peter Handke. Čovek koji je zavoleo Srbiju i Srbe iskreno, bez ikakve računice.\nImao je razumevanje za srpsku poziciju u građanskim ratovima devedestih godina prošlog veka i otvoreno je iznosio svoje sumnje u krivicu isključivo srpskog rukovodstva i u zapadne propagandne formulacije o srpskim zločinima.\nTime je ugrozio svoju karijeru i za neko vreme ispao iz konkurencije za Nobelovu nagradu, kao i natovario sebi mnoge probleme u vezi sa priznavanjem njegovog dela u mnogim zemljama Zapada.\nGodine 2006. zbog protesta ideološki fanatičnih liberalnih krugova opozvano je dodeljivanje nagrade Hajnrih Hajne Peteru Handkeu.\nPri dodeli međunarodne Ibzenove nagrade 2014. godine suočio se sa ponovo sa gnevnim demonstrantima.\nNišta od toga ga nije pokolebalo.\nPonovo je posetio Kosovo i Metohiju 2015. godine. Tada je i napravljena ova fotografija.\nBilo je potrebno da posle prošlogodišnjih skandala u vezi sa dodelom Nobelove nagrade Švedska akademija imenuje komisiju od pet nezavisnih članova kako bi se desilo ono od čega je i sam Handke odustao posle svojih komentara o Jugoslaviji i Srbiji. Da dobije Nobelovu nagradu za književnost koju je odavno zaslužio.\nDa li su to već počeli u Evropi da duvaju neki novi vetrovi ne znamo, ali ne samo da možemo sa radošću i od srca da se pridružimo čestitkama, nego treba i da se zapitamo na primeru Handkea: ako mi odustanemo od sebe, ako ne verujemo u sebe dok ovakvi ljudi sa strane veruju u nas, šta smo mi? I da li zaista moramo da se povijamo prema svakom ideološkom vetru ili imamo pravo i obavezu da branimo svoju poziciju po svaku cenu.\nAmerički PEN klub je i ove godine uložio protest zbog dodele Nobelove nagrade Handkeu. Zbog toga što nije hteo da nas se odrekne. Kažu — zapanjeni su...\nPosle svega — zar možemo mi onda sebe da se odreknemo?\nVeliki pisac i veliki čovek u ovim smutnim vremenima — Peter Handke. Živeo!“


Sa ovim problemima susreće se svaka porodilja: Šta se sve menja na telu nakon porođaja? - Žena.rs\nSa ovim problemima susreće se svaka porodilja: Šta se sve menja na telu nakon porođaja?\nPiše: Bojana Obradović 27.04.2015. 06:00\nMnoge trudnice budu neprijatno iznenađene sa brojnim promenama na njihovom telu nakon porođaja. Ukoliko niste rađali, a mislite da znate šta vas sve očekuje, razmislite još jednom. Kroz ove promene prođe gotovo svaka trudnica nakon porođaja.\nJedna od brojnih promena koju žena doživi nakon porođaja jeste da njena vagina potpuno promeni izgledFoto:\nDan nakon porođaja, u donjem stomaku ćete osećati sve što se prethodno odigralo.\nS obzirom da se vaša vagina znatno raširila, oporavak je neizvestan. Kod nekih žena do njega i ne dođe, što je često razlog smanjene želje za seksualnim odnosima.\nDok porođaj traje, od neizmernih bolova, gotovo da ne možete kontrolisati šta se dešava oko vas.\nUkoliko ste bili osoba koja se užasava igle, taj bol je gotovo neprimetan za vreme porođaja. Nakon porođaja, žene koje je potrebno ušivati, često su nezadovoljne sa "poslom" koji je medicinska sestra odradila, i ušivanjem potpuno izmenila prvobitni oblik vaše vagine.\nOdlazak u toalet sa šavovima će biti prava noćna mora.\nNakon što se porodite, ni gasovi više neće biti isti. Naime kada imate gasove, oni više neće ići na nazad već ka napred, što je možda i razlog promene mirisa vaše vagine.\nUz sve ove bolove, porodilja ima menstruaciju koja može trajati u proseku mesec dana, i obeležena je obilnijim krvarenjima.\nIako ovo sve zvuči krajnje zastrašujuće, svaka mama je potvrdila da nakon što ugleda svoje novorođenče, ona potpuno zaboravi na sve. Svaka porodilja je izjavila bi to opet uradila, i da je najlepši osećaj na svetu biti mama.\nporodilje vagina nakon porođaja trudnice promena


Ne biti ili biti – narcis - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Za lepši dan u Beogradu » Ne biti ili biti – narcis\nNarcis, cvet sa legendom i poukom\nKatarina Vidaković 28. april 2018. Za lepši dan u Beogradu Postavite komentar\nPodsetimo najpre na starogrčku priču koja ima različite varijante i jednu poentu – Narcis je bio mladić izuzetne lepote koji se, videvši svoj odraz u vodi, toliko zaljubio u sebe da je na kraju, potpuno opčinjen i nesvestan bilo čega drugog, stradao. Na tom mestu je, po legendi, procvetao narcis – nežan beli cvet koji nas opominje kako prolaze samozaljubljene osobe.\nNarcisoidnost, narcizam ili narcisizam, kao veoma prepoznatljiva i ne tako retka osobina, iz mita prelazi u psihologiju, a Sigmund Frojd pokušava da, bar donekle, definiše njene granice – kod deteta je narcisoidnost normalna i pomaže mu da odvoji sebe od drugih, dok je kod odraslih – poremećaj, kaže Frojd.\nSve psihološke pojave i osobine, na sreću, nisu „crno-bele“, kakvim ih laici predstavljaju.\nNegativna verzija narcisoidnosti je intenzivan i trajan problem, koji pogođena osoba često ne prepoznaje kao poremećaj, a on ipak remeti mentalno zdravlje i odnose sa drugima.\nPrecenjivanje značaja svojih postupaka i vrednosti, uz nedostatak empatije, jedna je od negativnih manifestacija narcisoidnosti, sa kojom se povezuje bes što drugi „moju važnost ne priznaju“, zavist i mržnja ukoliko se pojavi konkurencija…\n„Megalomanska“ nastojanja da se izdvoji, neadekvatni načini da privuče pažnju po svaku cenu, samohvalisanje, potcenjivanje osoba u okruženju, čak i izrabljivanje, mentalno „zlostavljanje“ drugih… produbljuju jaz i udaljavaju „narcisa“ od stvarnosti.\nPa šta onda, u svemu navedenom, može biti dobro?\nOdgovor je da ni suprotno ne valja, ali najpre proverite da li ste narcis i pokušajte da promenite ono što se promeniti može.\nRazmislite kako biste odgovorili na sledeća pitanja:\nDa li „čujete“ samo svoje argumente, da li razmišljate samo o svojoj zabrinutosti, osećanjima?\nKoliko često i koliko ozbiljno slušate sagovornika, partnera, prijatelje i stavljate se u pozicije sa kojih oni govore?\nKoliko često pričate o događajima iz svoje prošlosti, „poukama“ i obrtima koje potežete kao argument da pokažete da ste uvek u pravu?\nDa li i za koliko pravila smatrate da ona jednostavno „ne važe za vas“, od čekanja u redu do izbegavanja propisa?\nDa li tumačite brigu drugih za vašu dobrobit kao kritiku?\nDa li uvek, kad se posvađate ili prekinete odnose, mislite kako je to bilo zbog drugog, a ne zbog vas?\nKoliko često ne možete da se kontrolišete i ispoljavate bes?\nOva pitanja vam mogu pomoći i da procenite osobe iz svoje okoline. Možda su oni „narcisi“, koji bi trebalo da se potrude da promene svoje ponašanje… Bilo o kome da je reč, više opuštanja, razumevanja, ljubavi, otvorenosti, osmeha… nije na odmet.\nZa prolećno uživanje u danima u Beogradu, onim danima kad se, do sledeće sezone, opraštamo sa narcisima u cvetu, prepoznajte svoju narcisoidnost.\nKorigujte je, ali i volite sebe (i svoj lik u ogledalu).\nSamopštovanje, osećanje sopstvene adekvatnosti, ispunjenosti, ponos zbog dobrih dela, postignuća, njihovo deljenje sa drugima… je zdrava strana ekstrema koji pežorativno zovemo – narcis, a stručno – narcisoidnost.\nTagovinarcis narcisizam narcisoidnost narcizam psihologija samopoštovanje za lepši dan u beogradu\nPrethodni Huawei P20 Pro: vidite, iskusite, kreirajte…\nSledeći Nova adresa: Austrija. Iseljenje u Austriju, studiranje, gde, kako…