Pritužba K.K. protiv JP zbog višestruke diskriminacije u oblasti rada • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPritužba K.K. protiv JP zbog višestruke diskriminacije u oblasti rada\nMišljenja i preporuke Mišljenja i preporuke u postupku po pritužbama Višestruka diskriminacija Pritužba K.K. protiv JP zbog višestruke diskriminacije u oblasti rada\nbr. 07-00-124/2015-02 datum: 26.6.2015\nMišljenje je doneto u postupku povodom pritužbe koju je podnela K. K. iz B. protiv JP „Toplana” Bečej. Podnositeljka pritužbe je navela da je bila zaposlena u JP „Toplana” Bečej šest godina, nakon čega je proglašena tehnološkim viškom, jer je radno mesto na koje je bila premeštena (referentkinja za radne odnose i opšte poslove), ukinuto ubrzo nakon njenog odlaska na porodiljsko odsustvo sa drugim detetom. U izjašnjenju direktora JP „Toplana” Bečej navedeno je da je prestala potreba za obavljanjem poslova koje je K. K. obavljala, usled ekonomskih i organizacionih promena, stupanjem na snagu novog Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 1508/13 od 23. decembra 2013. godine. U toku postupka je utvrđeno da su u skladu sa izmenama Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova u JP „Toplana” Bečej i drugi zaposleni, muškarci i žene, utvrđeni viškom zaposlenih i to na osnovu istih kriterijuma: prestanak potrebe za obavljanjem poslova na koje su bili raspoređeni usled tehnoloških, ekonomskih i organizacionih promena kod poslodavca. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti dala je mišljenje da utvrđivanjem K. K. za višak zaposlenih u JP „Toplana” Bečej, dok se nalazila na porodiljskom odsustvu i odsustvu sa rada radi nege deteta i donošenjem rešenja o otkazu ugovora o radu br. 228/15 od 16. marta 2015. godine nakon njenog povratka na rad, JP „Toplana” B. nije prekršilo odredbe Zakona o zabrani diskriminacije.\n1.1. Poverenici za zaštitu ravnopravnosti pritužbom se obratila K. K. iz B. protiv JP „Toplana” Bečej.\n– da je bila zaposlena u JP „Toplana” Bečej šest godina, nakon čega je proglašena tehnološkim viškom,\n– da joj je tokom porodiljskog odsustva sa prvim detetom dva puta uručen aneks ugovora o radu, prvi put je premeštena sa radnog mesta referentkinje za finansije i nabavke na radno mesto administrativno-tehničke sekretarke, a potom sa tog radnog mesta na radno mesto referentkinje za radne odnose i opšte poslove. Na radno mesto administrativno tehničke sekretarke primljena je druga zaposlena,\n– da je nakon povratka sa odsustva radi nege deteta bila je ponovo trudna i radila je nekoliko meseci do ponovnog odlaska na porodiljsko odsustvo,\n– da je radno mesto na koje je premeštena drugim aneksom ugovora o radu – referentkinja za radne odnose i opšte poslove, ukinuto ubrzo nakon njenog odlaska na porodiljsko odsustvo sa drugim detetom, a ona je proglašena tehnološkim viškom,\n– da je nakon povratka sa odsustva radi nege deteta, radila na ukinutom radnom mestu samo do usvajanja programa rada preduzeća, te da joj je 16. marta 2015. godine uručeno rešenje o otkazu ugovora o radu,\n– da smatra da je diskriminisana na osnovu svog pola i političkog uverenja, jer nije simpatizerka političke partije SPO čiji funkcioneri i članovi upravljaju preduzećem u kom je donedavno bila zaposlena.\n1.3. U dopuni pritužbe od 14. aprila 2015. godine podnositeljka pritužbe, između ostalog, navela je:\n– da je prema njenim saznanjima, pored nje, još osam zaposlenih proglašeno tehnološkim viškom,\n– da je na radnom mestu administartivno-tehnička sekretarka zaposlena jedna osoba na neodređeno vreme, dok nema saznanja da li je neko zaposlen na radnom mestu referentkinje za finansije i nabavke.\n1.4. U prilogu pritužbe i dopune pritužbe, dostavila je sledeća dokumenta: 1) rešenje o porodiljskom odsustvu br. 459/12 od 20. jula 2012. godine; 2) rešenje Odeljenja za opštu upravu i društvene delatnosti Opštinske uprave Bečej br. IV 01 184-98/2012 od 10. septembra 2012. godine, 3) rešenje o porodiljskom odsustvu i odsustvu sa rada radi nege deteta br. 1451/13 od 11. decembra 2013. godine; 4) aneks br. 4. ugovora o radu br. 732/12 od 10. oktobra 2012. godine; 5) aneks br. 5. ugovora o radu br. 701/13 od 8. jula 2013. godine i 6) rešenje o otkazu ugovora o radu br. 228/15 od 16. marta 2015. godine.\n1.5. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti sprovela je postupak u cilju utvrđivanja pravno relevantnih činjenica i okolnosti, a u skladu sa čl. 35. st. 4. i čl. 37. st. 2. Zakona o zabrani diskriminacije, pa je u toku postupka pribavljeno izjašnjenje D. V., direktora JP „Toplana” Bečej.\n1.6. U izjašnjenju D. V., između ostalog, navedeno je:\n– da je potreba za obavljanjem poslova na koje je K. K. bila raspoređena – referentkinja za radne odnose i opšte poslove prestala usled ekonomskih i organizacionih promena, stupanjem na snagu novog Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 1508/13 od 23. decembra 2013. godine,\n– da je prilikom donošenja Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova u potpunosti ispoštovana propisana procedura, te da je na odredbe ovog pravilnika dobijeno pozitivno mišljenje sindikalne organizacije JP „Toplana” Bečej,\n– da je prestala potreba za obavljanjem poslova na koje je bila raspoređena podnositeljka pritužbe, usled promena kod poslodavca prouzrokovanih činjenicom da postoji višegodišnja kontrola cena i rashoda po osnovu zarada i drugih ličnih primanja zaposlenih, te da je od 2013. godine došlo i do značajnijeg smanjenja godišnjeg obima proizvodnje toplotne energije kao i prihoda preduzeća,\n– da je podnositeljka pritužbe proglašena viškom zaposlenih stupanjem na snagu novog Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova još 28. decembra 2013. godine, ali tada nije mogao da joj bude otkazan ugovor o radu jer se nalazila na porodiljskom odsustvu,\n– da poslodavac, prema odredbama Zakona o radu, može bez ograničenja, a shodno potrebama procesa rada u preduzeću da zaposlene premešta na sva radna mesta koja odgovaraju vrsti i stepenu njihove stručne spreme, bez obzira da li je zaposlen prisutan na radu ili se nalazi na nekom od zakonski propisanih odsustva sa rada,\n– da nikada nije pitao zaposlene, pa ni K. K, da li pripada nekoj stranci, jer politička opredeljenja zaposlenih nisu bitna za uspešno funkcionisanje jednog preduzeća,\n– da je u prethodne dve godine kod poslodavca devet zaposlenih proglašeno viškom zaposlenih,\n– da je K. K. premeštena sa radnog mesta referentkinje za finansije i nabavke na radno mesto administrativno-tehničke sekretarke zato što je radno mesto referentkinje za finansije i nabavke ukinuto Pravilnikom o prvim izmenama i dopunama pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova u JP „Toplana” Bečej br. 671/12 od 26. septembra 2012. godine,\n– da je podnositeljka pritužbe premeštena sa radnog mesta administrativno-tehničke sekretarke na radno mesto referentkinje za radne odnose i opšte poslove, jer su ti poslovi odgovarali njenoj stručnoj spremi. Međutim, nakon ekonomskih i organizacionih promena u preduzeću, poslodavac je bio prinuđen da ukine ovo radno mesto,\n– da je radno mesto administrativno-tehničke sekretarke i dalje sistematizovano u preduzeću, te da ove poslove obavlja Z. Đ. po osnovu ugovora o radu na neodređeno vreme od 5. decembra 2013. godine,\n– da je u poslednje dve godine samo podnositeljka pritužbe koristila porodiljsko odsustvo i odsustvo sa rada radi nege deteta,\n– da smatra da nije došlo do bilo kakve povrede ravnopravnosti, naročito imajući u vidu činjenicu da su od ostalih osam zaposlenih kojima je prestao radni odnos bio jednak broj žena i muškaraca.\n1.7. U prilogu izjašnjenja D. V, direktor JP „Toplana” Bečej dostavio je sledeća dokumenta: 1) rešenje o otkazu ugovora o radu L. Š. br. 116/13 od 31. januara 2013. godine; 2) rešenje o otkazu ugovora o radu A. S. br. 183/13 od 18. februara 2013. godine; 3) rešenje o otkazu ugovora o radu M. M. br. 354/13 od 29. marta 2013. godine; 4) rešenje o otkazu ugovora o radu A. Š. br. 505/13 od 10. maja 2013. godine; 5) rešenje o otkazu ugovora o radu Lj. Dž. br. 1535/13 od 30. decembra 2013. godine; 6) rešenje o otkazu ugovora o radu F. V. br. 82-1/15 od 28. januara 2015. godine; 7) rešenje o otkazu ugovora o radu D. J. br. 231/15 od 17. marta 2015. godine; 8) rešenje o otkazu ugovora o radu Z. S. br. 352/15 od 4. maja 2015. godine; 9) Pravilnik o prvim izmenama i dopunama pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova u JP „Toplana” B.ečej br. 671/12 od 26. septembra 2012. godine; 10) Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji poslova u JP „Toplana” Bečej br. 208/12 od 12. aprila 2012. godine; 11) Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 566/12 od 24. avgusta 2012. godine; 12) Odluka o prestanku potrebe za obavljanjem određenih poslova br. 8/15 od 6. januara 2015. godine; 12) ugovor o radu sklopljen između Z. Đ. i JP „Toplana” Bečej br. 1413/13 od 5. decembra 2013. godine.\n2.1. Uvidom u navode iz pritužbe i izjašnjenja, utvrđeno je da je K. K. zasnovala radni odnos u JP „Toplana” Bečej 5. januara 2009. godine na radnom mestu referentkinje za finansije i nabavke.\n2.2. Uvidom u rešenje o porodiljskom odsustvu br. 459/12 od 20. jula 2012. godine i rešenje Odeljenja za opštu upravu i društvene delatnosti Opštinske uprave Bečej br. IV 01 184-98/2012 od 10. septembra 2012. godine, utvrđeno je da je K. K. koristila pravo na porodiljsko odsustvo i odsustvo sa rada radi nege prvog deteta u periodu od 20. jula 2012. godine do 19. jula 2013. godine.\n2.3. Uvidom u Pravilnik o prvim izmenama i dopunama pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova u JP „Toplana” Bečej br. 671/12 od 26. septembra 2012. godine, utvrđeno je da je poslodavac ukinuo radno mesto na kojem je K. K. do tada radila (referent za finansije i nabavke).\n2.4. Uvidom u aneks br. 4. ugovora o radu br. 732/12 od 10. oktobra 2012. godine, utvrđeno je da je K. K. premeštena sa radnog mesta referent za finansije i nabavke na radno mesto administrativno-tehnički sekretar.\n2.5. Uvidom u aneks br. 5. ugovora o radu br. 701/13 od 8. jula 2013. godine utvrđeno je da je podnositeljka pritužbe premeštena sa radnog mesta administrativno-tehnički sekretar na radno mesto referent za radne odnose i opšte poslove.\n2.6. Uvidom u rešenje o porodiljskom odsustvu i odsustvu sa rada radi nege deteta br. 1451/13 od 11. decembra 2013. godine, utvrđeno je da je K. K. koristila pravo na porodiljsko odsustvo i odsustvo sa rada radi nege drugog deteta u periodu od 11. decembra 2013. godine do 10. decembra 2014. godine.\n2.7. Uvidom u Odluku o prestanku potrebe za obavljanjem određenih poslova br. 8/15 od 6. januara 2015. godine, utvrđeno je da je JP „Toplana” Bečej, usled tehnoloških, ekonomskih i organizacionih promena, utvrdilo poslove za čijim obavljanjem je prestala potreba. Konstatovano je da je stupanjem na snagu Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 1508/13 od 23. decembra 2013. godine ukinuto radno mesto referenta za radne odnose i opšte poslove, ali da je zaposlena (K. K.) koja je obavljala ove poslove bila odsutna sa rada po osnovu porodiljskog odsustva i odsustva sa rada radi nege deteta, pa joj zbog tog statusa nije mogao prestati radni odnos. Takođe, utvrđeni su i drugi poslovi koji neće biti sistematizovani novim aktom o organizaciji i sistematizaciji poslova, a to su: sekretar, bravar i pomoćnik ložača. Na osnovu navedene odluke radni odnos, pored K. K. i sekretarke V. Č. (kojoj je ugovor o radu otkazan 5. januara 2015. godine), prestaće i V. F. i D. J, koji obavljaju poslove na radnom mestu bravara na održavanju i pomoćnika ložača.\n2.8. Uvidom u rešenje o otkazu ugovora o radu br. 228/15 od 16. marta 2015. godine, utvrđeno je da je K K. otkazan ugovor o radu jer je usled ekonomskih i organizacionih promena kod poslodavca prestala potreba za njenim radom. Radni odnos je podnositeljki pritužbe prestao 17. marta 2015. godine.\n2.9. Na osnovu navoda iz dopune pritužbe, izjašnjenja i dokaza dostavljenih uz izjašnjenje utvrđeno je da je u poslednje dve godine, u JP „Toplana” Bečej, devet zaposlenih utvrđeno za višak zaposlenih. Zaposleni su obavljali poslove: kontista bilansista, inženjer proizvodnje i distribucije, kurir-spremačica, električar na održavanju, varilac i referent za radne odnose i opšte poslove.\n3.3. Konvencijom o zaštiti materinstva Međunarodne organizacije rada br. 183. iz 2000. godine propisano je da je protivzakonito da poslodavac prekida zaposlenje ženi u toku trudnoće, porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta ili tokom perioda nakon njenog povratka na posao koji se utvrđuje nacionalnim zakonodavstvom, osim na osnovu koji nije vezan za trudnoću ili nošenje deteta i njegove posledice i negu deteta. Konvencija o eliminisanju svih oblika diskriminacija žena (CEDAW, 1979), koju je Republika Srbija ratifikovala, između ostalog, propisuje da su države članice u obavezi da se uzdrže od svakog postupka ili prakse diskriminacije žena i da obezbede da javni organi i institucije postupaju u skladu sa ovom obavezom. Takođe, čl. 4. Konvencije o jednakim mogućnostima i jednakom tretmanu radnika i radnica: radnici s porodičnim obavezama (1981) propisano je da se, u cilju postizanja stvarne jednakosti u mogućnostima i tretmanu radnika i radnica, moraju preduzeti sve mere u skladu sa nacionalnim uslovima i mogućnostima kako bi se radnicima sa porodičnim obavezama omogućilo ostvarenje njihovog prava na slobodan izbor zaposlenja i kako bi se vodilo računa o njihovim potrebama u odnosu na uslove rada i zapošljavanja, kao i u odnosu na socijalnu sigurnost.\n3.4. Ustav Republike Srbije, odredbom čl. 60. st. 5. propisuje da se ženama, omladini i osobama sa invaliditetom omogućuje posebna zaštita na radu i posebni uslovi rada, dok je čl. 66. st. 1. i 2. propisano da porodica, majka, samohrani roditelj i dete u Republici Srbiji uživaju posebnu zaštitu, te da se majci pruža posebna podrška i zaštita pre i posle porođaja. Odredbom čl. 21. Ustava RS propisana je zabrana diskriminacije, neposredne ili posredne, po bilo kom osnovu.\n3.5. Ustavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije, kojim je regulisana opšta zabrana diskriminacije, i to tako što je propisano da su svi jednaki i uživaju jednak položaj i jednaku pravnu zaštitu, bez obzira na lična svojstva, te da je svako dužan da poštuje načelo jednakosti. Prema odredbi čl. 2. st. 1. tač. 1. diskriminacija je svako neopravdano pravljenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isključivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva), u odnosu na lica ili grupe kao i članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koji se zasniva na rasi, boji kože, precima, državljanstvu, nacionalnoj pripadnosti ili etničkom poreklu, jeziku, verskim ili političkim ubeđenjima, polu, rodnom identitetu, seksualnoj orijentaciji, imovnom stanju, rođenju, genetskim osobenostima, zdravstvenom stanju, invaliditetu, bračnom i porodičnom statusu, osuđivanosti, starosnom dobu, izgledu i članstvu u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugim stvarnim, odnosno pretpostavljenim ličnim svojstvima.\n3.6. Odredbom čl. 12. st. 2. Zakona o radu propisano je da zaposlena žena ima pravo na posebnu zaštitu za vreme trudnoće i porođaja, a čl. 157. ovog zakona propisano je da kriterijum za utvrđivanje viška zaposlenih ne može da bude odsustvovanje zaposlenog sa rada zbog privremene sprečenosti za rad, trudnoće, porodiljskog odsustva, nege deteta i posebne nege deteta.\n3.7. Relevantna je i odredba čl. 16. st. 3. Zakona o ravnopravnosti polova, kojom je propisano da odsustvovanje sa posla zbog trudnoće i roditeljstva ne sme da bude osnov za raspoređivanje na neodgovarajuće poslove i za otkaz ugovora o radu u skladu sa zakonom kojim se uređuje rad.\nAnaliza navoda iz pritužbe, dokaza i izjašnjenja sa aspekta antidiskriminacionih propisa\n3.8. Imajući u vidu predmet ove pritužbe, u konkretnom slučaju potrebno je utvrditi da li je JP „Toplana” Bečej utvrđivanjem K. K. za višak zaposlenih, izvršilo akt diskriminacije na osnovu njenih ličnih svojstava – pola, porodičnog statusa i političkih ubeđenja. S obzirom na ovlašćenja Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, predmet ovog postupka nije ispitivanje da li je poslodavac sprovodeći promene u organizaciji obavljanja poslova, postupao u skladu sa propisima kojima se regulišu radni odnosi.\n3.9. U izjašnjenju direktora D. V. navedeno je da su razlozi zbog kojih je podnositeljka pritužbe utvrđena za višak zaposlenih uslovljeni ekonomskim i organizacionim promenama u preduzeću, usled kojih je poslodavac bio prinuđen da ukine radno mesto koje je K. K. obavljala do odlaska na porodiljsko odsustvo i odsustvo sa rada radi nege deteta. U obrazloženju rešenja o otkazu ugovora o radu K. K. navedeno je „da je potreba za obavljanjem posla na koji je raspoređena prestala usled ekonomskih i organizacionih promena, stupanjem na snagu Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 1508/13 od 23. decembra 2013. godine kojim je posao referentkinje za radne odnose i opšte poslove ukinut tj. nije sistematizovan, ali da zaposlenoj nije mogao da prestane radni odnos, jer je bila odsutna sa rada po osnovu porodiljskog odsustva i odsustva sa rada radi nege deteta. Potreba za obavljanjem poslova referentkinje za radne odnose i opšte poslove prestala je i usled činjenice da postoji višegodišnja administrativna kontrola cena i rashoda po osnovu zarada i drugih ličnih primanja zaposlenih, a počev od 2013. godine došlo je i do značajnijeg smanjenja godišnjeg obima proizvodnje toplotne energije, s obzirom da se veliki broj korisnika isključio sa sistema daljinskog grejanja, tako da je došlo do značajnog smanjenja prodaje toplotne energije, a samim tim i do značajnijeg smanjenja prihoda, pa je poslodavac bio prinuđen da se maksimalno angažuje na restrikciji troškova i po vrsti i po visini na godišnjem nivou. U tom smislu, poslodavac je bio prinuđen da preduzme adekvatne mere kojima će sve troškove i rashode proizvodnje maksimalno smanjiti na realnu meru, između ostalog i smanjenjem broja zaposlenih. Smanjenjem troškova proizvodnje u koje spadaju i troškovi bruto zarada zaposlenih, poslodavac će racionalnije i efikasnije moći da obavlja svoju delatnost što će dovesti do povećanja produktivnosti, finansijske i poslovne konsolidacije, a samim tim i do povećanja konkurentnosti i očuvanja položaja na energetskom tržištu. Analizom svih poslova i radnih zadataka koji se obavljaju na pojedinim poslovima zaključeno je da je neophodno ukinuti posao referenta za radne odnose i opšte poslove koji su postali suvišni i nepotrebni, zbog ekonomskih i organizacionih promena koje su nastale kod poslodavca, a da pojedine radne zadatke koji su obavljani u okviru ovog posla treba sistematizovati kod drugih poslova, kako bi došlo do maksimalnog iskorišćenja zaposlenih na pojedinim poslovima”.\nImajući u vidu navode iz izjašnjenja, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti analizirala je radnopravni status podnositeljke pritužbe od odlaska na porodiljsko odsustvo i odsustvo sa rada radi nege prvog deteta, pa do njenog utvrđivanja za višak zaposlenih, kako bi utvrdila da li je podnositeljki pritužbe otkazan ugovor o radu zbog njenog odsustva zbog porođaja i nege deteta ili usled razloga koji su tehnološke, ekonomske i organizacione prirode, kako je navedeno u izjašnjenju, odnosno, usled razloga koji nisu u vezi sa polom i porodičnim statusom K. K.\n3.10. U toku postupka je utvrđeno da je K. K, tokom odsustva sa rada zbog porodiljskog odsustva i odsustva sa rada radi nege prvog deteta, dva puta uručen aneks ugovora o radu kojim je premeštena sa radnog mesta referent za finansije i nabavke na radno mesto administrativno-tehnički sekretar, jer je ukinuto radno mesto referenta za finansije i nabavke, izmenom sistematizacije poslova kod poslodavca. Nakon toga, podnositeljka pritužbe ponovo je premeštena na drugo radno mesto – referent za radne odnose i opšte poslove, a u aneksu ugovora o radu navedeno je da ovo radno mesto „odgovara njenoj stručnoj spremi, znanju i sposobnostima, a zbog potrebe procesa i organizacije rada kod poslodavca”. Poslodavac u izjašnjenju nije obrazložio konkretne razloge zbog kojih je K. K. premeštena na radno mesto referenta za radne odnose i opšte poslove, odnosno, nije objašnjeno iz kojih razloga stepen stručne spreme, radne sposobnosti i iskustvo K. K. nisu bili odgovarajući za rad na radnom mestu administrativno-tehničke sekretarke, na koje je premeštena godinu dana ranije.\n3.11. Takođe, utvrđeno je da je K. K, nakon povratka sa odsustva radi nege prvog deteta 20. jula 2013. godine, radila na radnom mestu referentkinje za radne odnose i opšte poslove sve do odlaska na porodiljsko odsustvo 11. decembra 2013. godine, ukupno četiri i po meseca. Nakon toga, poslodavac je 23. decembra 2013. godine doneo Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 1508/13 kojim je ukinuo ovo radno mesto i utvrdio je za višak zaposlenih. Tri meseca nakon povratka sa odsustva radi nege drugog deteta, K. K. je otkazan ugovor o radu.\n3.12. Pored toga, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti cenila je navode iz izjašnjenja direktora D. V. i dostavljene dokaze koji ukazuju da je osim K. K., osam zaposlenih utvrđeno za višak zaposlenih tokom prethodne dve godine. Analizom priloženih dokaza utvrđeno je da je za višak zaposlenih proglašeno četiri žene i pet muškaraca, kao i da nijedna od ovih žena nije bila na porodiljskom odsustvu ili odsustvu sa rada radi nege deteta u momentu kada su proglašene viškom zaposlenih. Naime, donošenjem Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 33/13 od 11. januara 2013. godine za višak zaposlenih utvrđeni su A. S, L. Š, M. M. i A. Š, dok su Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 1508/13 od 23. decembra 2013. godine, ukinuta radna mesta K. K. (referent za radne odnose i opšte poslove) i Lj. Dž. (kontista bilansista), te su obe utvrđene za višak zaposlenih. Nakon toga, Pravilnikom o drugim izmenama i dopunama pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 18/15 br. 12. januara 2015. godine, kojim je smanjen broj izvršilaca na radnom mestu bravar na održavanju i pomoćnik ložača, F. V. i D. J. utvrđeni su za višak zaposlenih. Na kraju, Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji poslova br. 352/15 od 9. aprila 2015. godine ukinuto radno mesto varilac, te je i Z. S, koji je obavljao ove poslove utvrđen za višak zaposlenih.\n3.13. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da je na osnovu priloženih dokaza evidentno da su tokom 2014. i 2015. godine, u skladu sa izmenama Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova u JP „Toplana” Bečej i drugi zaposleni, muškarci i žene, utvrđeni viškom zaposlenih i to na osnovu istih kriterijuma: prestanak potrebe za obavljanjem poslova na koje su bili raspoređeni usled tehnoloških, ekonomskih i organizacionih promena kod poslodavca. U skladu sa tim, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti je stava da je javno preduzeće „Toplana” Bečej pružilo dovoljno osnova za zaključak da na prestanak radnog odnosa K. K., odnosno, njenog utvrđivanja za višak zaposlenih kod poslodavca, nisu bili od uticaja njen pol i porodični status.\n3.14. Što se tiče navoda iz pritužbe da je podnositeljka pritužbe proglašena viškom zaposlenih zbog svog političkog ubeđenja, jer nije simpatizerka političke partije SPO čiji funkcioneri i članovi upravljaju preduzećem, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti konstatuje da podnositeljka pritužbe nije ponudila dokaze kojima bi učinila verovatnim akt diskriminacije na osnovu političkog ubeđenja, odnosno, nije ponudila dokaze u prilog tvrdnji da je njeno utvrđivanje viškom zaposlenih i otkaz ugovora o radu u vezi sa njenim političkim ubeđenjima.\n3.15. Imajući sve navedeno u vidu, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti je mišljenja da JP „Toplana” Bečej nije diskriminisalo K. K. utvrđivanjem za višak zaposlenih i donošenjem rešenja o otkazu ugovora o radu br. 228/15 od 16. marta 2015. godine, na osnovu njenih ličnih svojstava – pola i porodičnog statusa.\nUtvrđivanjem K. K. za višak zaposlenih u JP „Toplana” Bečej, dok se nalazila na porodiljskom odsustvu i odsustvu sa rada radi nege deteta, te donošenjem rešenja o otkazu ugovora o radu br. 228/15 od 16. marta 2015. godine nakon njenog povratka na rad, JP „Toplana” Bečej nije prekršilo odredbe Zakona o zabrani diskriminacije.


Želimir Žilnik - Ciklus filmova - Domaći filmovi - Balkandownload.org\nŽelimir Žilnik - Ciklus filmova\nStarted By Tobacco Road , 20.10.2013 - 08:57\nPosted 20 October 2013 - 08:57\nOd početka profesionalnog rada na filmu, Žilnik je okrenut savremenim temama, koje uključuju društvenu, političku i ekonomsku kritiku svakodnevice.\nNjegov debitantski igrani film “Rani radovi” (1969) nagrađen je Zlatnim medvedom na Berlinskom filmskom festivalu, a nakon problema sa cenzurom u Jugoslaviji, Žilnik sredinu sedamdesetih godina provodi u Nemačkoj, radeći za nezavisnu filmsku industriju.\nUpakovani sledeci filmovi:\n1. Beograde, dobro jutro.avi\n2. Bruklin i Gusinje.avi\n3. Stanimir ulazi u grad.avi\n4. Rani radovi\nDownload - svi filmovi upakovani zajedno - Linkovi se mogu kombinovati\nmonte cristo , tegejac , Stelator , Verdeja , nenad027 , seados , Martin S. , Ljubo996 , lilke , draganiuss , danep , skrbiczoran , chefko , a8888 , stefanv990 , indukcia , vladasr , samirj , petarj , kbergman , rile1972 , 7kondor , ep666 , JaJelena , Vanjao , dankman , jovicai , iggy123 , malpolon , PlanetEater13 , abraxas365 , rumplocica , danijeladanijel , barra64 , myschko13 , Aquavald , peropero , 710pa , tester021ns , Filaret , prvoborac , Krsnik , sarmat , lkjlkj , baxi0409 , juraj833 , brankoz13 , badmanners , megamaher , sevastijan64 , kalanv , rockz777 , TerezaZ , alexahf , tiborlingli , canemk , krunoslavb , kockari , rakia1960\nPosted 04 August 2015 - 14:59\nŽelimir Žilnik - Kratki filmovi (1967 - 1975) DVD9\nDVD sadrzi sledece filmove:\n1. Zurnal o omladini na selu, zimi (1967)\n2. Pioniri maleni (1968)\n3. Lipanjska gibanja (1969)\n4. Crni film (1971)\n5. Ustanak u Jazaku (1972)\n6. Inventur - Metzstrasse 11 (1974)\ngaslin , tegejac , Stelator , Gelb , seados , Ljubo996 , lilke , danep , skrbiczoran , chefko , baraba , gbarac , indukcia , rile1972 , 7kondor , ep666 , JaJelena , kovalski 98 , cucibuci , malpolon , rumplocica , danijeladanijel , myschko13 , Aquavald , peropero , 710pa , prvoborac , cgoran , juraj833 , salebgd , megamaher , Internaut , noiz , lenjabuba , bluetrain , a.marelj , mitar8 , alexahf , Magelan , tiborlingli , SaleXieri , Barbarela , pietro , canemk , krunoslavb , kockari , rakia1960 , yugo45 , Arajs86\nPosted 10 August 2015 - 21:37\nZelimir Zilnik: Dragoljub i Bogdan (1982)\nTemu i sadržaj "drame po životu" autor je našao na Drini, kod Bajine Bašte, oko gradilišta nove hidrocentrale.\nDragoljub je stari iskušani miner, kome je zavičaj ceo svet, a Bogdan poslednji splavar na Drini, pesnik i šeret.\nFilm je snimljen 1982. godine u vreme najžešćih radova na izgradnji centrale. U njemu igraju sebe Dragoljub i Bogdan, kao i ostali radnici i seljani, mineri, drvoseče, splavari i činovnici.\nsmisno , monte cristo , Stelator , seados , Ljubo996 , lilke , alexxxxa , draganiuss , danep , chefko , gbarac , vladasr , barra64 , rile1972 , ep666 , JaJelena , kovalski 98 , rumplocica , danijeladanijel , Aquavald , peropero , bratobulje , 710pa , eizax , lkjlkj , megamaher , a.marelj , alexahf , tiborlingli , pietro , canemk , krunoslavb , rakia1960 , Arajs86


BESPLATNI KURSEVI JEZIKA: Onlajn učenje arapskog, nemačkog i portugalskog\n26. 11. 2021. u 14:57\nSTUDENTI Univerziteta u Beogradu imaju priliku da se prijave za pohađanje onlajn početnog kursa nemačkog, arapskog ili portugalskog jezika, koje organizuje Moderni centar za jezike "Kings koledža" u Londonu.\nAkademci će imati tri sata obuke nedeljno, kao i sat vremena za učenja pod supervizijom profesora. Časovi počinju 17. januara sledeće godine, a prijavljivanje traje do 10. decembra.\nUniverzitet u Beogradu je 2019. godine postao sedmi član mreže evropskih univerziteta "Circle U.". U tom društvu su Arhus univerzitet i Univerzitet iz Osla iz Danske, berlinski Humbolt, Kings univerzitet iz Londona, Katolički univerzitet iz Luvena u Belgiji i Univerzitet u Parizu. Nedavno su se mreži pridružila još dva univerziteta, u Beču i Pizi.\nČlanstvo u Alijansi omogućuje UB da dodatno unapredi kvalitet nastave i studiranja jer će studenti moći, tokom školovanja, da svoja znanja stiču i na nekom od partnerskih evropskih univerziteta. Neke od tih ustanova imaju viševekovno iskustvo u obrazovanju akademaca, i iz njihovih su klupa izlazili najcenjeniji svetski stručnjaci i naučnici.\nUniverzitet u Beogradu studenti onlajn kurs jezika\nPOČELA SEZONA VRANJSKIH PITIJA: Bogojavljenje označilo početak pripreme tradicionalnog specijaliteta\nVELIKI pravoslavni praznik Bogojavljenje se na jugu Srbije vezuje i za gastronomski specijalitet pihtije, ili - kako ih ovde zovu - pitije.\n20. 01. 2022. u 08:25\nBESPLATNO PLIVANJE DO MAJA: Konačno otvoren novosadski olimpijski bazen na "Spensu" posle dugotrajne obnove\nOLIMPIJSKI bazen na "Spensu" u Novom Sadu nedavno je primio prve kupače posle rekonstrukcije, koja je počela maja 2020. godine i koju je pratilo niz propusta i nedostataka. Odlukom nadležnih u gradu, posetioci će ovaj bazen moći besplatno da koriste u pet smena dnevno do 30. aprila.\n20. 01. 2022. u 07:26\nEPIDEMIJA U SMEDEREVU: Raste broj zaraženih, ali ne i hospitalizovanih\nU KOVID ambulanti Doma zdravlja u Smederevu raste broj pregleda i novozaraženih.\n20. 01. 2022. u 13:08\nNA KEJU ŽRTAVA RACIJE OBNOVLJENA SPOMEN-PLOČA: U ispravljenom tekstu obeležja umesto reči „Cigana“ piše „Roma“\nUOČI obeležavanja 80. godišnjice zloglasne Novosadske racije u kojoj su pripadnici mađarskih okupacionih snaga u Drugom svetskom ratu pobili i pod led Dunava bacili više od 1.300 nevinih Novosađana, uglavnom Srba, Jevreja i Roma, na Keju žrtava racije danas je otkrivena novopostavljena spomen ploča na kojoj je umesto reči „Cigana“ upisana reč „Roma“.\nREFORMATSKA CRKVA U KIKINDI NA METI PROVALNIKA: Nepoznati počinilac napravio materijalnu štetu\nOBJEKTI Reformatske crkve u centru Kikinde, u Dositejevoj ulici, bili su na meti provalnika u noći između utorka i srede.\n20. 01. 2022. u 15:59\nMOLITVENA SALA NA METI PROVALNIKA: Obijena objekti Reformatske crkve u Kikindi\nOBJEKTI Reformatske crkve u centru Kikinde bili su na meti provalnika u noći između utorka i srede.\n21. 01. 2022. u 06:33\nU MRAJU ZBOG RADOVA: U petak isključenje struje u sedam naselja Braničevskog okruga\nU petak, 21. januara, zbog radova na elektromreži, doći će do jednosatnog isključenja struje u sedam seoskih naselja u u opštinama Petrovac na Mlavi i Žabari.\n20. 01. 2022. u 17:56\nZAVRŠENA "GENERALKA" PARAĆINSKIH BAZENA: Tokom naredne sedmice biće ponovo u funkciji\nSPORTSKO- rekretivni centar „7. jul“ u Paraćinu u čijem sastavu su jedini zatvoreni bazeni u Pomoravskom okrugu pauzirao je njihov rad radi godišnjeg čišćenja, a osim „generalke“, dezinfekcije i servisa filtera, period od 17. decembra iskorišćen je za zamenu oštećene hidro-izolacije.\n20. 01. 2022. u 16:49\nPLANSKO ISKLJUČENJE STRUJE U PARAĆINU: Elektrodistribucija za sutra najavila radove\nPRVO plansko isključenje struje ove godine radi izvođenja radova na elektro-energetskim objektima u Paraćinu Elektrodistribucija je najavila za petak, 21. januar.\n20. 01. 2022. u 16:47\n07:00 MILO I ZVICER CILJAJU VUČIĆA: Službe ne relativizuju saznanja Šešelja da predsedniku rade o glavi\n07:00 IZBORI IZLAZ IZ AGONIJE: Vlada Crne Gore podnela zahtev za skraćenje mandata Skupštini Crne Gore\nVLADA Crne Gore dostavila je Skupštini predlog odluke o skraćenju mandata, a sednica sa tom tačkom dnevnog reda održaće se 4. februara.\n06:50 DOK JEDAN SRBI PATI, DRUGI PIŠE ISTORIJU: Novakova deportacija otvorila Miši put ka visinama\nMiomir Kecmanović u osmini finala Australijan opena. Ko bi u to verovao posle žreba za prvi gren slem u sezoni, verovatno ni sam teniser...\n06:45 ARAPI DOVODE ZDRAVU VODU DO ČESAMA? Zrenjaninska fabrika prodata upola cene firmi iz Beograda, koja je deo kompanije iz UAE\n06:33 MOLITVENA SALA NA METI PROVALNIKA: Obijena objekti Reformatske crkve u Kikindi\n31 AUSTRALIJA GLEDA DNEVNIK U NEVERICI: Dve vesti šokirale naciju (VIDEO)\n21 NOVAK ĐOKOVIĆ, PRESEDAN KAKAV SPORT NE PAMTI: Australijski advokati osuđuju stav Federalne vlade


Parlament žali zbog „značajnog pogoršanja“ u oblasti demokratije, vladavine zakona i osnovnih prava.\nU rezoluciji usvojenoj sa 358 glasova za, 277 protiv i 56 suzdržanih, poslanici izražavaju „nedvosmislenu podršku narodu Bugarske u njihovim legitimnim zahtevima i težnjama za pravdom, transparentnošću, odgovornošću i demokratijom“. Oni osuđuju policijsko nasilje i „nesrazmernu intervenciju“, posebno svaku upotrebu sile nad ženama, decom i novinarima, kao i „nezakonite i prekomerne revizije“ privatnih preduzeća koja podržavaju proteste.\nU tekstu se primećuje „značajno pogoršanje poštovanja principa vladavine zakona, demokratije i osnovnih prava, uključujući nezavisnost sudstva, podelu vlasti, borbu protiv korupcije i slobodu medija“. Takođe se fokusira na trajna sistemska otvorena pitanja u pravosuđu, posebno na nedostatak okvira za pozivanje na odgovornost Vrhovnog sudskog saveta i generalnog tužioca.\nOstala pitanja uključuju:\n-ustavnu reformu, koja bi trebalo da bude u skladu sa međunarodnim standardima\n-moguće promene izbornog zakona, pre sledećih parlamentarnih izbora\n-zakone koji su usvojeno prebrzo\n-istrage korupcije na visokom nivou bez opipljivih rezultata\n-stanje osnovnih prava, npr. u pogledu govora mržnje, polne i seksualne diskriminacije, prava Roma i tražilaca azila.\n-evropski poslanici osuđuju kampanje klevete i nasilje nad novinarima.\nDuboko su zabrinuti pogoršanjem u oblasti slobode medija, transparentnosti i nedostatkom raznolikosti u vlasništvu medija, i zabrinuti su zbog toga što je navodno veća verovatnoća da će EU fondovi biti dodeljeni vladinim medijima. Oni ističu potrebu za strožom kontrolom potrošnje EU fondova i žele da se hitno reši zabrinutost zbog novca poreskih obveznika koji se koristi za bogaćenje onih bliskih vladajućoj stranci.\n„Vladavina zakona znači podelu vlasti, ali navodi o korupciji u sudovima i političkim procesima se množe. Ona podrazumeva slobodu medija, ali svedoci smo da vlada vrši sve veći uticaj na javne medije i primenjuje klijentelizam kada su u pitanju privatni mediji. Ona takođe znači podržavanje građanskih prava, ali svedoci smo policijske brutalnosti i zatiranja prava manjina“, rekao je izvestilac Juan Fernando Lopez Aguilar (S&D, ES).\nDemonstranti u Bugarskoj pozvali su premijera Bojka Borisova i glavnog tužioca Ivana Geševa da podnesu ostavke, jer su građani sve više frustrirani zbog sistemske političke korupcije. / Ibna


Novele kolumbijskog pisca Alvara Mutisa prvi put u prevodu na srpskom jeziku\nZahvaljujući beogradskoj izdavačkoj kući IPC media na srpskom jeziku konačno je objavljen deo književnog opusa kolumbijskog pisca Alvara Mutisa.\nBeograd 15. decembar 2017. 15:00\nReč je o izdavačkom poduhvatu - u jednoj knjizi pod naslovom "Pustolovine i nedaće Makrola Osmatrača" objavljeno je sedam novela sa zajedničkim glavnim junakom, koga književni kritičari smatraju Mutisovim Don Kihotom 20. veka. Ovaj književni omnibus, koji su preveli prevodioci iz Srbije i Hrvatske: Dragana Bajić, Bojana Kovačević Petrović, Tanja Tarbuk i Milivoj Telećan, predstavljen je u beogradskom Institutu Servantes, uz ocenu da je prevođenje Alvara Mutisa na srpski jezik "veliki događaj za hispanistiku u Srbiji".\nPrema rečima Bojane Kovačević Petrović, ovo izdanje IPC nalazi se na 26. mestu među 100 najznačajnijih dela objavljenih u prevodu sa španskog jezika, gde su na prve dve pozicije knjige Garsije Markesa i Marija Vargasa LJose. O životu i delu Alvara Mutisa govorio je profesor hispanoameričke književnosti sa Filološkog fakulteta u Beogradu Dalibor Soldatović, a o Mutisovom junaku Makrolu Osmatraču glavni urednik IPC media Aleksandar Božić.\n- Makrol nema nacionalnost, mnogo čita, ljubitelj je francuske istorije i o sebi ponekad govori kao o Šuanu koji je zalutao u 20. vek. Šuani su bili pripadnici grupe seljaka sa zapada Francuske koji su 1793. osnovali kontrarevolucionarni pokret sa ciljem da zbace jakobinsku vlast i obnove monarhiju. On uvek nosi pištolj, ali je nenasilan i više se bavi estetskim nego etičkim pitanjima. Ima poseban odnos prema islamu - njegov najbolji prijatelj je Abdul Bašur, za šta objašnjenje možda leži u činjenici da Institut Servantes u Istanbulu nosi ime Alvara Mutisa. Posebno je zanimljiv odnos Mutisovih likova prema smrti - ona za njih nije problem, važno je da bude u skladu sa životom koji vode - pojasnio je Aleksandar Božić, napominjući da ove novele u nekim detaljima otvaraju pitanje da li je Makrol zapravo Mutisov alter ego.\nPesnik, romanopisac, esejista, novinar Alvaro Mutis (1923-2013), rođen je u Bogoti, kao dete diplomate odrastao je u Briselu, školovao se u rodnom gradu, a više od pola života proveo je u Meksiku. U književni život Bogote ušao je kao pesnik, što je, kako ocenjuje profesor Dalibor Soldatić, "ostao i kao prozni pisac".\n- Nije ga zaveo "magični realizam", pa ni u Španiji nije uživao opštu popularnost poput drugih latinoameričkih pisaca tokom šezdesetih i sedamdesetih godina 20. veka, ali je u univerzitetskim krugovima još tada važio za jednog od najzanimljivijih autora iz Latinske Amerike. To su potvrdile i kasnije nagrade - od Nacionalne nagrade za poeziju do Nagrade Servantes koja se smatra "Španskim Nobelom" - rekao je profesor Soldatović.\nMutis je paralelno sa književnom gradio i novinarsku karijeru, bio je zaljubljenik u radio, gde je imao nekoliko emisija, kao i na televiziji. Učestvovao je u sinhronizaciji serije "Nesalomljivi" na španski jezik. Više od dve decenije radio je u TV predstavništvima američkih kompanija "Tventi senčri foks" (Twentieth Century Fox) i "Kolumbija pikčrs" (Columbia Pictures). Bio je očaran delom Marsela Prusta i poezijom svog meksičkog kolege Oktavija Paza, družio se sa svim vodećim latinoameričkim piscima, a Garsija Markes bio je njegov ne samo veliki prijatelj, nego i jedan od likova u serijalu o Makrolu. Jedno vreme radio je u naftnoj kompaniji Standars oil, iz čijih je humanitarnih fondova pomagao prijatelje koji su se suprotstavljali totalitarnom režimu, što je kasnije ocenjeno kao pronevera, pa je jedno vreme proveo u zatvoru. Zatvorsko iskustvo pretočio je u knjigu "Dnevnik iz zatvora Lekumberi". Osim u rodnoj Kolumbiji i Španiji njegov književni rad nagrađivan je i u Italiji, Francuskoj, SAD, a 2003. stekao je francusko odlikovanja Oficira Legije časti.\nCiklus novela "Pustolovine i nedaće Makrola Osmatrača" čine sledeći naslovi: "Admiralov sneg", "Ilona dolazi s kišom", "Poslednje pristajanje tramp steamera", "Un bel morir", "Amirbar", "Abdul Bašur, čovek koji je sanjao brodove" i "Triptih More i kopno". Objavljeni su u periodu od 1986. do 1993, a prema oceni dvostrukog dobitnika Pulicerove nagrade DŽona Apdajka, ova zbirka "ima svu težinu i ozbiljnost modernog klasika". Pre 15 godina nagrađena je "Američkim Nobelom" - Međunarodnom nagradom "Nojštat" i danas se smatra remek-delom hispanoameričke književnosti.\nRasprave o hrani\nPiše: Masimo Montanari\nŽivele male izdavačke kuće! Ima ih nekoliko, vrlo malo, ali valjane su.Dosta više raznog smeća, loših prevoda, grabežljivosti moćnih koji od izdavaštva napraviše cirkus! "Doručak kod Tifanija" koji je objavio IPC Media je dokaz da ima nade, ima ljudi koji znaju, umeju da rade ono što su naumili. Očito da gospodin Saša Božić zna šta je dobra knjiga sudeći po ove tri koje je uspeo da objavi do sada. Bravo!


prevara-preko mailova potrebna pomoc oko utvrdjivanja -hitno\n[ http://www.elitesecurity.org/t501764 ]\n[ Numan @ 20.03.2019. 14:08 ] @\nimao sam jako nepriljatnu situaciju i potrebna mi je strucna pomoc -platio bi za uslugu. Naime radim sa partnerom iz berlina vec 7 godina i saradnja je do sada bila bez greske.\nSVU KOMUNIKACIJU vrsimo mailovima ili licnim susretom u proseku jednom godisnje.\npolovinom prosle godine neko 3. lice je upalo u nasu mail komunikaciju... i kada sam javio taj dan da cu izvrsiti uplatu... sve je pocelo.. dobio sam drugi racun od hakera koji su jako bili upuceni u sve nase poslovne odnose i tako par uplata nakon tog perioda je zavrsilo na pogresnim racunima.\npolicija banka svi su obavesteni ali to sve stoji u mestu od tada... resio sam da preuzmem istragu\nvlasnik kompanije u berlinu je korektan covek 60 godina koji nije bas najiskusniji u IT sektoru , Trazio sam od njih nasu mail komunikaciju za taj period sto su oni kompletno poslali.\nkada sam poceo da kontorolisem video sam jako cudne stvari... ... to jest da je neko umesan iz njihove firme ili je njihov server hackovan... on odbacuje tu mogucnost i tvrdi da je kod njih sve sigurno.\nja nisam dovojno strucan da potvrdim da se nesto cudno desilo... i potrebna mi je pomoc nekog ko moze da pregleda tu prepisku i pomogne okorolisem uvideo sam n utvrdjivanja odgovornosti.\nsvestan sam da sam kriv da bez poziva i provere sam uplacivao na pogresan racun...ali ukoliko je neko umesan od njegovih zaposlenih i to bi voleo da znam... i ove informacije koje imam jasno to pokazuju.\nmolim za pomoc spreman sam za misljenje da platim ili na drugi nacin nadokandim tu uslugu.\n[ ademare @ 20.03.2019. 15:34 ] @\nTu ti ne moze niko pomoci osim Policije ! Bilo ove nase, bilo Nemacke !\nJer ti ne mozes da uputis Googlu upit za proveru IP adresa odakle je poslat mejl . Nece ti odgovoriti , jer ti podaci se ne daju tek tako .\nTo moraju zvanicni organi da traze od Googla i oni mogu da dobiju te podatke . Sa IP adresama mogu da vide odakle je mejl stigao , pa da na osnovu toga idu dalje .\n[ SlobaBgd @ 20.03.2019. 16:24 ] @\nPotraži usluge nekog privatnog istražitelja koji se bavi kompjuterskom i finansijskom forenzikom. Ne znam ni jednu agenciju konkretno da bih mogao da ti je preporučim, ali kako sam shvatio tebi treba neko ko će objasniti kako je do prevare došlo i gde "curi" odnosno koja je najverovatnija slaba karika u vašem poslovanju. Ako stručnjak nađe konkretne dokaze ili ako sa velikom verovatnoćom utvrdi u kojem pravcu treba dalje ići sa istragom, možda ta nova saznanja pomognu tužilaštvu i policiji da se pomeri sa mesta u istrazi.\nMožda bi najefikasnije bilo da angažuješ neku advokatsku kancelariju koja se bavi zastupanjem u slučajevima finansijskih prevara, oni verovatno imaju nekog ko radi kompjutersku forenziku.\n[ looker-on @ 20.03.2019. 18:02 ] @\nNeka moja slobodna procena je da je neko iz vašeg (ili tvog ili partnerovog) okruženja imao saznanja na koji način vršite transakcije i ubacio se.\nNešto mi, na osnovu opisa, ne deluje da je neko sa strane tek tako, bez razloga i konkretnih saznanja odlučio da ti hakuje mejl.\nDa li si probao u svojoj banci da saznaš gde je novac otišao, u koju zemlju?\n[ bakara @ 20.03.2019. 19:29 ] @\nda, definitivno treba prvo da proveris kod koga je novac zavrsio, pa onda da pratis dalje trag do onog ko je to napravio.\nJa najmanje sumnjam u hakere, a vise bi sumnjao na nekog unutar tvoje ili njegove firme ko je podmetnuo tudj racun.\n[ SG kamikaza @ 20.03.2019. 19:38 ] @\nI svakako budi obazriv ukoliko ti se neko sa foruma privatno javi, da li treba da mu ustupis tu prepisku na uvid.\nUkoliko ima osetljivih detalja, da ne bi nastala neka nova zloupotreba.\n[ kubur @ 20.03.2019. 19:51 ] @\nU CG primorju je bilo bar nekoliko slučejava da su T-com mailovi "presretani" i ispravljani swiftovi tj. instrukcije za plaćanje prema inostranstvu, korisnik u CG primi kao ispravan swift, ne uradi proveru sa dobavljačem, izvrši uplatu i tako je par uplata završilo čini mi se u Londonu, nadalje su banke vršle provere pa su sprečile neke takve transkacije gde su službenici kontaktirali za potvrdu sumnjive transakcije. U suštini mislim da je u ovim slučajevima ipak hakovan t-com mail koji je i inače jako "šupalj".\n[ Branimir Maksimovic @ 20.03.2019. 20:08 ] @\nDa li je ta komunikacija enkriptovana?\n[ laminator @ 20.03.2019. 21:41 ] @\nJa sam istu situaciju dva puta video .\nPrvi put firma iz Kragujevca platila dobavavljacu iz Turske 20.000 evra ,\ndrugi put beogradska firma platila malo vecu sumu isto tako ali dobavljacu iz Italije .\nDruga firma nakon placanja opet dva pokusaja koja ja znam presretnuta mail komunikacija i ubacen drugi swift.\nNijedna ni druga firma nisu uspeli nista da urade sa povratom sredstava.\nObe firme nemaju svoje admine i mail-ovi su hostovani na drugom mestu.\nJedna ima nekog lokalnog provajdera a druga Adriahost .\nNa zalost na moje preporuke da s vremena na vreme skeniraju racunare nekim software-om nista nije uradjeno po tom pitanju,\nOva druga firma (beogradska) imala jos dva pokusaja , srecom nisu prosli fakture su dosle do mene ali na zalost u oba slucaja\nje greska osobe koja je vrsila placanja ...Zvao sam ih i napomenuo da imaju problem ali nisu reaogovali ..\nAko nekome placas na isti racun godinama i on iznenada promeni isti i ti ne zoves da proveris sta se desava ......\nPa ljudi ne kupujete sa Aliexpressa sd karticu za 3 evra nego placate robu ili usluge za 5 , 10 ili 20.000 evra .\nSam si doveo do toga i sam ces snositi posledice tako da ti tu ne moze niko pomoci verovatno..\nU svakom slucaju problem moze biti i do tebe a ne samo do njih,,,\n100 puta ponovljeno svuda i ista tema i opet problem ljudi i dan danas padaju nigerijsku semu..\nSto bi ljudi reklil " NIJE SIROMAH ONAJ STO NEMA , NEGO ONAJ STO NE ZNA "\n[ Numan @ 20.03.2019. 23:48 ] @\nDragi Ljudi, hvala ne reakcijama.\nZnam da je prevara itd...\nAli dosao do saznanja pregledom prepiske da je moj mail da sam u banci prosledjen njihovom sistem adminu i nakon toga mi stize fake acc.\nJa sve te prepiske imam\nTreba neko strucan da potvrdi sumljivu stvar...\n[ Dzoni_mkv @ 21.03.2019. 09:57 ] @\nOdmah da znas, kako ne bi gubio vreme: niko nije umesan.\nZasto ti to kazem? Zato sto je moja ex firma bila zrtva pokusaja, samo pokusaja, bez uspeha. Taj deo je bio dobro organizovan, tako da nije moglo da se desi, ali su pokusali.\nPosto sam proveo dosta vremena istazujuci kako se to desilo, jer je infrastruktura bila moj posao, uglavnom prosto je: uvek neko u firmi ima slab password. Bez obazira sto ti stavis da mora da mora da bude preko X karatkera da mora da ima specijalne znake i sl, ljudi uglavnom stave nesto to lako pamte i brzo kucaju. I sto je najgore, koriste reci u kojoj rade prostu supstituciju u najboljem slucaju. Onog trenutka kada brute force metodom ili phising mailom pokupi tvoj ili neciji pass iz firme, targetuju uglavnom naloge tipa accounts, finance, itd. Naprave prostu e-mail redirekciju na neki mailbox gde imaju pristup. Posle toga je lako. Prate komunikaciju i cekaju kada ce da krene nesto oko placanja. Ubace mail (ne zaboravi da imaju template, ko sa kim prica i sl.) i posalju onome ko placa.\nSta je problem ovde: ti si mozda uradio sve da budes zasticen (kao sto smo i mi uradili) ali druga strana nije. Ljudi u finansijama uglavnom ne citaju odakle mail dolazi. Uglavnom se koriste domeni koji su jako slicni (0 umesto o, duplo slovo u imenu domena ili zicer, org umesto com). Ko to proverava? Prosto vidis isti potpis, isti tok komunikacije i ne gledaju. Dakle niko to nije uradio iznutra. Verovatno je neko imao glupavi password. Inace, nije retko da se CFO, CEO i ostali C ljudi u firmama targetuju preko privatnih malova. Primer: CFO jedne firme je targetovan tako sto je neko proverio profil, video da ima cerku tinejdzerku, phising napad, dobili pass od njenog mailbox-a, poslali mail njemu, u faznonu tata vidi ovo, otvorio link, pokupili pass i krenuli da salju mail finansijama, tipa, platite ovo tom i tom, javili su da je racun promenjen itd.\nI jos jedna napomena: kada vam neko javi da je racun promenjen, pozovite da proverite ali nikada na boj telefona iz potpisa. Pozovite firmu na zvanican broj pa neka vas oni prebace ili vam daju broj od osobe koja je poslala mail.\n[ Numan @ 21.03.2019. 10:03 ] @\nPokusacu jos jednom da tacnije opisem problematiku... odgovori su od koristi zaista hvala...\nnovac je zavrsavao u engleskoj i u austriji, policija sa bankom je blokirala racune... i vratili mi 0.5 procenata ...koliko su nasli na racunu.\nistraga je u toku ali velike nade ne ulazem... kazu da migranti i beskucnici otvaraju racune a oni posle online prebace vamo tamo izvrte... i nestane...\nsta je moja molba... kada sam od nemackih partnera trazio da posalju kompletnu mail komunikaciju izmedju mene i njih za taje period....oni su to i uradili-\npoceo da cesljam sve redom... i naidjem na mail - gde ja ujutro pisem vlasniku da oko 13 h ocekuje uplatu od mene...\nza nekih 2 sata stize mail od u ime direktora /hacker -da sacekam jel imaju novi racun jedan nevazeci cek je deponovan na racun pa bolje na drugi da platim - ja sam tada vec bio na putu prema banci... u banci sam tek procitao mail... naravno ne sumjajuci kada radim sa covekom od 2012 godine.\nsad dolazi vazan deo-\nja im odgovaram/\nok ja sam u banci kad posaljete instrukcije platicu hitnim nalogom\n-taj moj mail u prepisci... je prosledjen sa njihovog ispravnog servera njihovom sistem adminu... za kojeg ja nikad nisam cuo -kasnije saznajem ko je on... jasno se vidi u prepisci.\nnakon toga posle nekog vremena stize mi novi mail... sa novim podacima...\nto je bio prvi slucaj\npitam se - ako je njihov server spy free... kako mogu poruke hackera da mi proslede...\n2. zasto je moj mail prosledjen na oba maila sistem admina..... mislim da su nacinili gresku i zaboravili taj prosledjivanje da obrisu\ngazda nemacke firme je laik za IT on misli da je 100 posto zasticen od hackera... zato mi treba neko ko se razume samo da ovo potvrdi ... da bi trazio od njega da ispita slucaj... ja nisam strucan da na moje misljenje zapocne istragu.\n[ Numan @ 21.03.2019. 11:54 ] @\nDzoni u pravu si u potpunosti hvala na odgovoru... ali me taj detalj buni jako...\nukoliko uspem bilo kakvu nepravilnost da uocim... ima sanse da deo ili ceo iznos priznaju partneri...ovako tesko i jedan cent da povratim.\npitanje je to dali je nas pass ukraden samo i oni su ostali netaknuti... ili su naceti i oni...ako jesu to je dovoljna tacka da malo istrazimo kako su toliko detalja znali\nako je opet neko tu da proda info...da vidimo ko je to..\n[ Branimir Maksimovic @ 21.03.2019. 12:11 ] @\nMail je totalno nebezbedno sredstvo komuniciranja. Postoje digitalni potpisi i web of trust uz pomoc kojih se moze utvrditi ko je poslao, i tome sluzi. Inace ne mozes nikako\nverovati drugoj strani.\n[ Branimir Maksimovic @ 22.03.2019. 04:59 ] @\nPa uzmu recimo obojica thunderbird, nema svrhe potpisivati svima, samo onima kojima verujes.\n[ CoyoteKG @ 22.03.2019. 08:52 ] @\nPa ako je laik, a tvrdi da je 100% siguran, zašto mu ne kažeš “ja sam uplatio po mailu koji ste mi poslali, dalje me ne interesuje”, i prebaciš loptu u njegovo dvorište da on istražuje kako je taj mail došao do tebe.\n[ dr0id @ 22.03.2019. 13:07 ] @\nAko su tebi mail-ovi stigli sa njihove adrese/domena, onda su oni hack-ovani (kako - uopste nije bitno). Trazi nadoknadu ili da podelite troskove (posto si realno i ti "kriv" sto nisi proverio tako neku neuobicajenu izmenu).\n[ Branimir Maksimovic @ 22.03.2019. 15:56 ] @\nA sta ako nemaju svoj smtp server nego koriste kao i vecina ljudi neki servis? Nema teorije da dokazes, posto se mail headeri mogu fordzovati bez problema..\n[ dr0id @ 22.03.2019. 16:30 ] @\nPa rekao je da su ti sporni mail-ovi i kod njih na serveru\n[ flighter_022 @ 22.03.2019. 16:38 ] @\nAko su tebi mail-ovi stigli sa njihove adrese/domena, onda su oni hack-ovani (kako - uopste nije bitno).\nNe nužno, treba proveriti da li je upotrebljen e-mail address spoofing.\n[ dr0id @ 22.03.2019. 17:07 ] @\nSta je "fake acc", fake mail acc (koji lici na original) ili "fake" bank acc na koji si uplatio?\nAko su ti problematicni mail-ovi kod njih u sistemu/serveru (sto bi rekli pod "sent") onda ti nisi nista kriv\n[ Blue82 @ 23.03.2019. 12:38 ] @\nLoze te da je druga strana kriva u koliko je neko hakovao njihov mail. Kriv je nn pocinioc pa ga ti vijaj. Oni mogu biti odgovorni samo ukoliko je njihov zaposleni poslao poruku sa promenom racuna.\nJedne godine jak vetar nam skinuo crep i razbio krovni prozor nekog poslovnog partnera koji je dosao kod nas. Trazio nadoknadu stete, nismo dali. Onda nas je tuzio da smo mogli bolje da obezbedimo krov i naravno sud je presudio u nasu korist. Istina je da smo mi mogli svaki crep da dodatno vezemo zicom, zalepimo super lepkom i oblepimo silikonom po rubovima. Ali to niko normalan u normalnim uslovima ne radi. Rizik postoji da ce dunuti dovoljno jak vetar ali taj rizik je uobicajen. Tako i u njihovom slucaju, mogli su oni obezbediti mail ali ne moraju. Koliko znas firmi koje imaju inzenjera za sigurnost? Nisu oni Pentagon pa da ulazu milijarde u Internet sigurnost. Zasto ti nisi platio IT strucnjaka da se bavi vasom bezbednoscu, pa ga platili za pocetak 50.000 evra pa bi vam on primetio problem sa sumnjivim dolaznim mailom?\nDelatnost njihove firme nema veze za bezbednoscu, i ponasali su se kao i 99.9% korisnika Interneta, koristeci besplatni ili osnovni placeni mail.\nNa karaju krajeva i Pentagon ponekad bude hakovan, ne postoji ni jedna institucija koja moze 100% da se zastiti od hakovanja, nigde u svetu.\n[ Branimir Maksimovic @ 23.03.2019. 13:38 ] @\nPre svega ne mozes nikog tuziti jer si verovao podatku koji je stigao preko maila.\n[ mjanjic @ 23.03.2019. 13:38 ] @\nA ne kontam da niste imali negde zapisan taj račun ili predefinisanu uplatnicu ako plaćate elektronski, nego ste svaki put prepisivali broj računa iz mejla!!!???\nDa ste tako radili (manje gubljenja vremena i maltretiranja oko provere svake cifre u broju računa), primetili biste tu promenu računa i pitali te u Nemačkoj, i tako unapred otkrili pokušaj prevare, obavestili policiju i onda bi njihove službe za borbu protiv elektronskog kriminala preuzele komunikaciju i možda otkrile prevaranta.\nSrbija je dobrim delom tu gde jeste po svim parametrima (ekonomski, politički, vojno, infrastrukturno...), kao i druge slične države, jer imamo administraciju koja sve radi ručno i bez previše razmišljanja o posledicama - ali zato, ono što im se kaže da urade bez previše razmišljanja, komplikuju i počinju da palamude kako je bolje ovako ili onako.


2 NAJBOLJIH HOTELA u Arčena s dobrim ponudama i JEFTINI HOTELI\nPronađi najbolje ponude u Arčena\nVRHUNSKI HOTELI U Arčena\n9 esencijalnih mesta u Arčeni\nArčena je opština u regionu Mursija, u prirodnom regionu Valje de Ricote. Reka Segura teče sedam kilometara od svoje teritorije i njen je epicentar. Pored toga, ima veoma plodne zemlje koje su eksploatisane još od praistorije. Arhena ima 17 stanovnika. 000 stanovnika koncentrisana u urbanom području, osim imigracije čine 12% opštine. Ima tipičnu klimu suve Španije, sa prosečnom temperaturom od 18°C. Ove karakteristike čine ga fenomenalne destinacije!\nArchena uživa turističke atrakcije kao što su Archena Banja , koja uživa globalno, pejzaž i zaštitu životne sredine; Eklektičan Ermitage of Gospe of Health ; Archena Kazino , zabava sajt za plemiće i buržoaske; Casa Grande, klasifikovan kao Imovina kulturnog interesa; i dvorac Arhena, koji je naveden u španskom indeksu istorijske baštine.\nArchena ima tradicionalnu mediteransku kuhinju , sa modernim i veoma regionalnim dodirima. Poznata je po hladnim mesom i sirevima. U vašem boravku možete kušati ciganski lonac, variva i ukusne poslastice.\nSpremite se da znate 9 mesta koje morate videti u Archeni .\nBanja Archena, Istaknuto u istoriji Mursije\nDođite u Arčenu banju, ovo je skup banja , čije zanimljive građevine datiraju iz druge polovine devetnaestog veka i uživaju u globalnoj, pejzažnoj i zaštiti životne sredine. Prilikom posete ćete ceniti vrela koja datiraju iz rimskog doba i možete zaroniti u ovim vodama poznatim po istorijskom medicinskom značaju. Pored toga, kaže se da ima ne samo lekovite vrline, već i podmlađivanje. Da li ste se prijavili?\nPustnica Gospe od zdravlja, eklektičan stil\nHermitage of Nuestra Senora de la Salud , izgrađen u devetnaestom veku, deo je kompleksa zgrada u Balneario de Archena. Prilikom posete, videćete srednjovekovnu zgradu sa romaničkim elementima u njegovoj izgradnji, osećaj vertikalnosti tipične za gotički stil, stepenište u stilu carstva; kao i fasada pokrivena krečnjakom. Unutar cevi svoda izdvaja, sa krila lukova.To je senzacionalno mesto, morate ga posetiti.\nArchena Kazino, Neorenesansni stil\nPreporučujemo Archena Kazino , zgrada 19. veka u neorenesansnom stilu , koja je deo kompleksa ubačen u Arčenu banju. To je bilo mesto zabave za plemiće i buržoaske, koji su prisustvovali termalnim kupatilima. Tamo ćete uživati u plesnoj dvorani, društvenim igrama, koncertima i recitalima, kao i topli napitak u svojoj kafeteriji, dok razmišljate o planinskom pejzažu, reku Segura i njegovu vegetaciju.\nDođite u Casa Grande\nPosetite Kasa Grande , namira se v Archena. Sagrađena je u 15. veku u renesansnom stilu i proglašena je kao dobra kulturnog interesa. To je bilo mesto gde su čuvane i administrirane desetine Ordena Svetog Jovana. Tamo ćete znati trenutno sedište Gradske kuće i cenićete ovu prelepu zgradu koja se ističe po svojim prelepim strehom, kovani prozori i balkonski korrido na glavnoj fasadi. Da li se usuđujete da ga posetite? Vi ćete ga voleti!\nDvorac Arhena, svojina kulturnog interesa\nPredlažemo vam da posetite ruševine dvorca Archena koji se nalaze severoistočno od urbanog područja grada, na vrhu neolitskog sela Cabezo de Ciervo ; njegova svrha je bila da brani objekte termalnih kupatila. U vašem boravku ćete videti dva različita kućišta: prvo ćete naći „albacar“ ili sklonište za stanovništvo i, u najvišem delu ili „celokiji“, naći ćete cisternu i razne sobe, koje se koriste za smeštaj menadžera dvorca. To je mesto koje će vas fascinirati svojim sjajem.\nPalaceta de Vilarias i Muzeй na Esparto v Arhena\nSmešten u centru grada, Palacete de Villarias je zgrada iz 19. veka u eklektičnom stilu i nalazi se muzej Archena Esparto. Prilikom posete ćete ceniti njegovu arhitektonsku lepotu i romantičnu baštu, sa reprezentativnim elementima kao što su 6 metara obim eukaliptusa, ribnjak sa vodopadima i pergola pokrivena drvećem ljubavi; pored bista pesnika archero Vicente Medina.\nCrkva Svetog Jovana Krstitelja, barokni stil\nAko volite kulturni turizam, dođite u crkvu San Huan Bautista , datira iz 18. veka, sa baroknom prostornom kompozicijom. Prilikom posete ćete ceniti njegovu arhitektonsku zaslugu i njegovu konstrukciju sa izloženom opekom i postoljem od ashlara, zabranjenom fasadom i, iznutra, baziličnim podom sa ravnim prezbiterijem, polukružnom kupolom, bočnim brokovima sa polukružnim lukovima i oltarnim parkom.To je neophodno videti mesto tokom obilaska Archene, ne zaboravite da ga uključite u svoj itinerar.\nArčenski most, arhitektura i priroda\nZa porodičnu i spoljašnju šetnju pravo mesto je Archena most , poznat i kao Puente de Hierro. Inaugurisan je 19. novembra 1942. godine i povezuje centar grada sa izlazom na auto-put Madrid-Mursija . Ovde ćete otkriti jedan od najamblematičnijih spomenika grada i ponovo ćete stvoriti pogled sa magičnim pejzažima, u kojima je arhitektura konjugovana sa prirodom. To je savršeno mesto za porodičnu rekreaciju dok razgledavanje otvorenih prostora.\nDođite i probajte Archenu gastronomiju\nArchena gastronomije karakteriše se izrazito lokalnom. U svojim barovima, terasama i restoranima možete kušati ukusne grickalice i uživati u tradicionalnoj mediteranskoj kuhinji, sa modernim i vrlo regionalnim dodirima.. Kao deo svoje foodie ponude naći ćete kobasice, murcian i kozji sirevi; takođe ćete biti oduševljeni da probate pšenično paprikaš sa komorač ili pasulj, mikrona , paprikaš, ciganski lonac, kukičanje, pebre i druge delicije. Ne zaboravite da pitate o desertima, kao što su rogovi od bjelanaca i lisnatog peciva, krem pitisu i domaći džemovi. Sve je fenomenalne!\nRezervišite hotele u Arčena\n3.5 (280 Recenzije)\nProsečna cena/noćenje: 27 EUR


Rusko zdravlje » Problemi s venama: Operacija ili lečenje? Problemi s venama: Operacija ili lečenje? – Rusko zdravlje\nFlebolozi – doktori za vene – svake godine u celom svetu imaju sve više posla s pacijentima koji pate od bolesti venskog sistema donjih ekstremiteta. A najraširenije od njih jesu varikozna bolest, tromboflebitis i obliterativna ateroskleroza (začepljenje krvnog suda).\nNažalost, razvoj ovih oboljenja često ide vrlo brzo, pa od prvih znakova bolesti do amputacije noge može da prođe samo nekoliko meseci. O mogućnostima savremene flebologije u lečenju oboljenja vena priča doktor medicinskih nauka N. A. Spiridonov, hirurg-flebolog\nSimptomi oboljenja vena\nGlavna opasnost venskih oboljenja jeste u tome što počinju neprimetno i u prvo vreme uopšte ne signaliziraju da su tu. Prve izrazite manifestacije bolesti nastaju nekoliko godina posle njenog početka: prošireni krvni sudovi i kapilari, otoci, osećaj težine i nelagodnosti u nogama. Ako se u ovoj etapi obratimo lekaru, možemo sprečiti bolest u ranom stadijumu.\nMeđutim, po pravilu, veliki broj onih koji imaju problema s venama pribegava stručnoj pomoći tek onda kad je bolest već zapuštena. Lečenje se odugovlači, te se troši mnogo više novčanih sredstava i snage.\nVažno! Da bismo blagovremeno počeli borbu s bolešću, ne dozvoljavajući da dođe do komplikacija, i kako bismo sačuvali noge – potrebno je da na vreme obratimo pažnju na signale koje nam šalje organizam.\nSimptomi koji upućuju na pregled kod flebologa:\n* bol i težina u nogama;\n* mrežasti krvni sudovi, „zvezdice“;\n* promene u strukturi potkožnih vena: proširenje, patološka izvijenost, stvaranje čvorova;\n* otoci, uključujući i one blago izražene (kad na nogama ostaju tragovi od lastiša s čarapa);\n* grčevi u nogama po noći;\n* osećaj pečenja i „naprezanja“ u nogama;\n* brzo zamaranje;\n* promena boje kože na nogama (crvenilo, tamna boja i zadebljana koža);\n* vlažne rane i rane koje dugo ne zarastaju.\nSve gore navedene manifestacije predstavljaju „alarm“ i povod da bez odlaganja zakažete pregled kod specijaliste.\nMetode lečenja oboljenja vena donjih ekstremiteta\nJoš relativno nedavno operacija je bila jedini način lečenja oboljenja vena donjih ekstremiteta. Pa ipak, zahvaljujući razvoju nauke i pojavi inovativnih tehnologija, savremena flebologija pruža mogućnost da se s ovim bolestima izborimo manje invazivnim metodama, a ne samo operativnim putem.\nTako savremeni aparati za ultrazvučna ispitivanja omogućavaju detaljno proučavanje svih anatomskih specifičnosti venskog sistema pacijenta, samim tim pomažući uspostavljanje maksimalno precizne dijagnoze.\nU celom svetu raste popularnost EVLK (endovazalno-laserske koagulacije), koja omogućava da se oslobodimo varikoze bez uklanjanja bolne vene. Specijalna aparatura, opremljena laserskom sondom, maksimalno pažljivo deluje na proširene vene. Procedura se sprovodi bez anestezije i ne zahteva hospitalizaciju – pacijent odlazi kući istog dana.\nSAZNAJTE I… Zbog čega telo otiče\nMetoda kao što je skleroterapija takođe omogućava da se izbegne hirurška intervencija. Postoje i razne metode lečenja aparatima bez medikamenata i lečenja venskih poremećaja: promenljiva pneumokompresija, ozonoterapija, hirudoterapija, ELOS tehnologija i još mnogo toga.\nUspešno se primenjuje i aparat za magnetno-zvučnu terapiju. To je poslednja reč u svetskoj angiologiji (nauka o krvnim sudovima). Procedura omogućava uticaj dvaju lekovitih faktora na tkiva: zvuka i magnetnog polja. Ona doprinosi obnavljanju arterijskog krvotoka u stopalima i cevanicama usled obliterativne ateroskleroze, obliterativnog tromboanginitisa, obliterativnog endarteritisa, dijabetesne angiopatije i mnogih drugih venskih patoloških stanja.\nFlebolog će vas najpre pregledati, uzeti anamnezu i propisati individualno lečenje koje odgovara baš vama ili prevenciju venskih patoloških stanja.\nProblemi s venama: Operacija ili lečenje? was last modified: May 16th, 2018 by Aleksandra Dudvarski\nproširene venevenevene na nogama\nVišak kilograma kod bebe\nAgresivnost loše utiče i na velike i...


Republika / Brutalna tuča srednjoškolaca u Kraljevu: Jedan učenik završio u bolnici!\n05:31PRVAK SRBIJE OBARA SVE REKORDE: Zvezda plaća 102 fudbalera! 05:25Ivana Vrbaški uplašena za ćerkin život: Mensur će Mini prerezati grkljan! 05:21VRAĆA SE NAJBRŽI CIRKUS NA SVETU: Kreće najluđa sezona u istoriji Formule 1 05:15Žika izrevoltiran postupkom direktora Granda: Saša mi je napravio pakao od života! 05:11MALI NAPOLEON EKSKLUZIVNO ZA SRPSKI TELEGRAF: Žao mi je Petkovića i Antića! 05:00OTKRIVAMO KO JE BEGUNAC IZ VOJNE BEZBEDNOSTI: Muž glumice na poternici zbog Jovanjice! 04:45Kurs dinara prema evru 117,5741 u ponedeljak 04:30SVEMIRSKI MIRIS! NASA napravila parfem 01:49Na njih ne računajte: Oni su najveće lenčuge Zodijaka! 01:49HOROSKOP ZA SUBOTU 4. 7. - Strelčevima dolazi puno novca, Rakove izbezumljuje ljubavna veza\nsreda, 10. 4. 2019.| 15:48\nUčenik prvog razreda Šumarske škole u Kraljevu povređen je u utorak, oko pola deset ujutru, ispred Doma učenika srednjih škola u ovom gradu.\nNjega je, iz za sada nepoznatih razloga, pesnicom u glavu udario đak trećeg razreda Poljoprivredne škole.\nRadnici obezbeđenja ove ustanove su brzo reagovali i pomogli povređenom dečaku koji je potom, uz pratnju vaspitača, zbrinut u kraljevačkoj bolnici.\n- Dečak se oporavlja i čim mu stignu roditelji iz Nove Varoši biće otpušten kući. Incident se dogodio na ulici iz za sada nepoznatih razloga. Policija je uzela izjave i istraga je u toku - kaže Dragutin Karanović, direktor Doma učenika srednjih škola u Kraljevu.\nSrbija Kraljevo Pesnice Tuča Učenici Srednjoškolci Batine Povrede Bolnica Obezbeđenje\nNišlijka brutalno pretukla sina (13): Dete završilo u bolnici, a ona se ovako branila!\n(ŠOK VIDEO) Sevale pesnice nasred ulice u Beogradu! Dva mladića se zverski makljala, prolaznici snimali, a onda se čuo prasak!


Arhiva MasterCard® - Sat-Multimedia & IT portal\ntravanj 3, 2020 10:05 pm\nTag Archives: MasterCard®\nMastercard uvodi biometriju kao novi standard za sigurniju kupnju online Mastercard je danas najavio da će potrošači moći koristiti biometrijska rješenja – poput otisaka prstiju ili prepoznavanja lica – kao način identifikacije pri kupnji i plaćanju Mastercard® karticama od travnja 2019. Sve veća dostupnost biometrijskih rješenja na pametnim telefonima i tabletima, želja potrošača za takvim rješenjima i novi regulatorni okvir …\nStudija kompanije Mastercard® i UN-ovog Svjetskog programa za hranu ukazuje na drastični problem cijene hrane s obzirom na kupovnu moć stanovništva, pomoć je potrebna i djeci u Hrvatskoj Iznos koji je potrebno odvojiti za obrok u najsiromašnijim državama svijeta – s obzirom na potrošačku moć stanovništva – doseže ekvivalent od stotina američkih dolara, pokazali su rezultati nove studije Svjetskog programa …\nMastercard® predstavio rezultate svog istraživanja o navikama korištenja financijskih usluga te stavu prema platnim karticama koje je GfK – Centar za istraživanje tržišta proveo online na 1.010 korisnika bankarskih usluga u dobi 18-55 godina u Hrvatskoj u svibnju ove godine Ključni rezultati: nastavlja se trend popularnosti korištenja svih vrsta kartica, a u prosječnom hrvatskom novčaniku ima ih 2,8 ispitanici …\n93% korisnika umjesto lozinki želi biometriju\nZnačajna većina korisnika – njih čak 93% – prilikom autorizacije plaćanja ili drugih financijskih usluga bi radije koristili biometriju nego lozinku. To ne iznenađuje jer je korištenje biometrije (otisak prsta, skeniranje šarenice, selfie) sigurnije, a ne iziskuje ni nepotrebnu gnjavažu vezanu uz prisjećanje lozinke. Istovremeno, 92% bankarskih stručnjaka želi uvesti biometrijsku tehnologiju, no tek 36% donositelja odluka uključenih u implementaciju …\nMastercard je danas predstavio biometrijsku karticu nove generacije koja kombinira tehnologiju čipa s otiskom prsta kako bi se identitet korisnika kartice pri kupnji u trgovinama potvrdio na praktičan i siguran način. Južnoafrička Republika je prvo tržište na kojem se testirala ova napredna tehnologija, a dva zasebna probna korištenja provedena su u suradnji s vodećim lancem supermarketa Pick n Pay i …


Grabar Kitarović: Članstva u EU i NATO-u katalizator promjena i napredka\n2BS FORUM U BUDVI\nDačić se našalio da Crna Gora slobodno može uzeti 29. stolicu u NATO-u, ali se, kako je naveo, da će ista u EU pripasti Srbiji\n69 pregleda\t4 komentar(a)\nKolinda Grabar Kitarović, Filip Vujanović, Foto: Predsjednik.me\n06.06.2015. 10:36h Ažurirano: 14.02.2019. 21:39h\nPozivom Crnoj Gori NATO bi trebao da pošalje poruku, ne samo državama regiona da se napredak nagrađuje, već i trećim da o članstvu mogu odlučivati samo Alijansa i država aspirant, poručila je predsjednica Hrvatske, Kolinda Grabar Kitarović.\nOna je kazala da podržava Crnu Goru da dobije poziv prije kraja ove godine i da se pridruži zajednici država koje imaju zajedničke vrijednosti, jer NATO, kako je ukazala, nije samo vojna organizacija.\n“Sigurna sam da perspektiva članstva u EU i NATO-u jeste katalizator za promjene i napredak”, kazala je Grabar Kitarović na 2BS Foruma u Budvi.\nOna je ukazala ne bezbjednosne prijetnje u regionu koje postoje. “Zabrinuta sam onim što vidim u EU u smislu zamora u proširenju”, kazala je Kitarović, nevodeći da to nije dobra poruka za države aspirante.\nOna smatra da proces proširenja ne bi trebalo da se odugovlači, kao i da bi države trebalo da se podstiču da vrše reforme.\nGrabar Kitarović je, govoreći o pristupanju Crne Gore NATO-u, kazala da je smatra da je država spremna.\n“Vjerujem da NATO mora da pošalje jaku poruku tako što će pozvati Crnu Goru”, rekla je ona.\nPrema riječima Grabar Kitarović, nijedna država nije spremana i svima, kako je navela, predstoji još reformi i posla nakon pridruživanja.\n“Taj signal bi bio bitan ne samo kao nagrada Crnoj Gori za ono što je postigla, ne samo kao primjer svim ostalima u regionima da je napredak nagrađen, već i poruka trećim državama da niko ne može da odluči o širenju osim NATO-a i države koja se pridružuje organizaciji”, kazala je ona.\nGrabar Kitarović je naglasila da je značajno da se napredak Crne Gore, ali i drugih država, ocjenjuje pojedinačno.\n“Hrvatska će nastaviti da podržava svaku državu pojedinačno”, navela je ona.\nGrabar Kitarović je kazala da se nada da će sve države regiona napredovati. “Nadam se da će Crna Gora nastaviti svoj dobar put ka EU i da će ove godine dobiti poziv za NATO”, kazala je ona.\nVujanović: Forum se održava u pravo vrijeme, na pravom mjestu i sa pravim učesnicima\nPredsjednik Crne Gore, Filip Vujanović, poručio je da se 2BS Forum održava u pravo vrijeme, na pravom mjestu i sa pravim učesnicima.\nOn je podsjetio da je Crna Gora napredovala u vojnim reformama, navodeći da to nije dovoljno, ali „znamo da bez njih nema ulaska u NATO“.\n„Vrlo je jasno da smo u međunarodnim akrtivnostima i u djelovanju Crne Gore zaslužili da budemo članica NATO-a“, rekao je Vujanović ukazujući na učešće Cre Gore u međunarodnim mirovnim misijama.\nOn je podsjetio na prvu crnogorsku misiju na Kritu, navodeći da je Crna Gora nastavila tradiciju mirovnih misija.\nVujanović je podsjetio na pozitivne ocjene kada je u pitanju reforma sektora bezbjednosti, navodeći da je država posvećena i da odgovorno radi u dijelu vladavine prava.\nCrna Gora je, kako je naveo, posvećena javnoj podršci, poručujući da u Alijansu ulazi cijelo društvo.\n„Poziv će biti potvrda da su vrata Alijanse i dalje otvorena“, kazao je Vujanović, podsjećajući da Bukurešta nije bilo novih poziva.\n„Uvjeren sam da će članice NATO-a slijediti prstup individualnog procjenjivanja napretka“, kazao je on.\nPoziv Crnoj Gori, kako je naglasio, bi bio i doprinos regionalnoj stabilnosti. „Crna Gora će postati članica NATO-a koja NATO-u treba“, poručio je Vujanović.\nOn je podsjtio da je na Mediteranu, od Španije do Turske, Crna Gora jedina van NATO-a i „sigurno je da ona mora biti članica Alijansa“.\n„Mi sa nadom i realnom prognozom očekujemo poziv, uvjereni da će Crna Gora biti pouzdan član i partner“, poručio je Vujanović.\nKrivokapić čestitao 60 godina Parlamentarne skupštine NATO\nPredsjednik crnogorskog parlamenta, Ranko Krivokapić, čestitao 60 godina postojanja Parlamentarne skupštine NATO-a.\nOn je podsjetio da živimo u vremenu koje se definiše kao vrijeme neizvjesnosti.\nBitno je zbog toga, kako je kazao, imati svetionike na osnovu kojih se možete orjentisati.\nKrivokapić je naveo da bi poslijeratna Evropa drugačije izgledala da nije bilo Alijanse.\n“Ako za trenutak otklonite NATO poslije drugog svjetskog rata onda biste znali kakva bi bila šteta”, kazao je Krivokapić.\nNATO je, kako je kazao, spriječio velike štete koje su se mogle desiti. “NATO je donio mir na Balkanu, bez njega ne bi bilo mira na Blakanu”, naglasio je Krivokapić.\nCrna Gora je, kako je kazao, mala po broju, ali velika po moći trajanju.“Svi na Balaknu su u prošlom milenijumu bili veći od nas, ali smo jedino mi u region trajali nezavisni”, rekao je Krivokapić.\nOn je podsjetio da je Crna Gora istrajnošću uspijevala da se sačuva. “To je model koji želimo da unesemo u NATO”.\nKrivokapić je rekao da će Crna Gora i u vrijednosnom smslu donijeti kvalitet više u Alijansu.\n“Vjerujem da je broj 29 srećan broj za Crnu Goru. Dvije stolice sa brojem 29 čekaju Crnu Goru, jedna u NATO-u i druga u EU”, poručio je on.\nDačić: Trenutni konflikti podsjećaju na Hladni rat\nMinistar vanjskih Srbije, Ivica Dačić, počeo je svoje izlaganje na 2BS Forumu tvrdeći da je u nezavidnoj situaciji, jer “ne mogu toliko pohvala da izreknem na račun NATO-a kao moji prethodnici”.\nOn se našalio da Crna Gora slobodno može uzeti 29. stolicu u NATO-u, ali se, kako je naveo, da će ista u EU pripasti Srbiji.\n“Drago mi je što vidim da je Crna Gora odmakla u reformama, to vidim samim tim što ste zakazali ovaj događaj u devet i 30”, našalio se Dačić.\nOn je ukazao na značaj stvaranja pozitivne atmosfere među državama regiona, kako bi se I drugima pokazalo da se region ne vezuje samo za ratnu prošlost i “teške uspomene koje jedni drugima ne možemo da oprostimo, ili bar tako kažemo”.\nPrema njegovim riječima, trenutni konflikti podsjećaju na Hladni rat.\nBlokovska podijeljenost je, kako je objasnio, zamijenjena drugom vrstom konflikta, a hladnoratovski jezik je i dalje prisutan.\nOn je govorio o prijetnjama od terorizma, navodeći na slabosti mehanizama koji bi trebalo da predvide sukobe.\n“Treba da prođu godine i godine dok ne pronađemo konačan način za borbu protiv terorizma”, kazao je Dačić.\nOn je upitao na koji način NATO razlikuje borce za slobodu od terorista. ISIL je nastao 2005.godine, podjsetio je Dačić, a tek sad se borimo sa njim\n“Ja poštujem Crnu Goru, ona želi da postane članica NATO i ona mora da priča sve najbolje o NATO-u, a mi ne moramo”, kazao je Dačić.\nOn je naveo da Srbija jeste opredijeljena za neutralnost, ali je spremna i za saradnju sa Alijanskom na druge načine.\nDačić je komentarisao i situaciju u Makedoniji i njenu evropsku perspektivu, poručujući da se o njoj mora s posebnom opreznošću govoriti.\n“Makedonija nema evropsku perspektivu, može da bude najbolja ili najgora, ali je nema”, kazao je Dačić.\nDačić je govorio o odnosima Srbije sa Alijansom kroz šaljiv ton, navodeći i da se nada da će “NATO od sada dolaziti redovnom linijom u Srbiju”.\nKolinda Grabar Kitarović2BS ForumCrna Gora i NatoCrna Gora i EUFilip VujanovićRanko KrivokapićIvica Dačić\n24.11. 17:50 h\t380\t76946\n24.11. 19:12 h\t152\t75423\n24.11. 12:16 h\t719\t73488\n24.11. 15:33 h\t276\t40113\n25.11. 07:10 h\t77\t34277\n24.11. 12:16 h\t111\t719\n24.11. 14:54 h\t98\t826\n24.11. 21:24 h\t49\t92\n25.11. 07:20 h\t45\t68


Siguran.ba - VIDEO: Sistem koji onemogućava pijanu vožnju\nUprkos velikog broja saobraćajnih nesreća koje uzrokuje vožnja u pijanom stanju i kampanja protiv alkohola za volanom, statistika je iz godine u godinu sve nepovoljnija pa su određene svetske firme odlučile da počnu da razvijaju sisteme koji prosto onemogućavaju vozača pod uticajem alkohola da pokrene vozilo.\nAmerička NHTSA agencija za bezbednost saobraćaja na auto-putu trenutno radi na "Driver Alcohol Detection System" sigurnosnom programu koji registruje količinu alkohola u vozačevom organizmu pre nego što on pokrene vozilo.\nSistem koristi dva načina kontrole. Prvi sistem je kontrola daha vozača na volanu automobila koja registruje koncentraciju alkohola u krvi. U zavisnosti od zakonskih normi, kompjuter automobila je programiran da onemogući vožnju ukoliko je dozvoljen nivo alkohola u krvi prekoračen.\nDrugi način kontrole je infracrveni senzor u dugmetu za paljenje automobila koji skeniranjem prsta vozača takođe registruje koncentraciju alkohola u krvi.\nKako prenose američki mediji NHTSA nema nameru da ova tehnologija postane zakonska obaveza, ali će svakako postati dodatna sigurnosna oprema koju će vozači uz doplatu moći da ugrade u nove automobile. Veruje se da bi ovaj sistem zaštite prvi put mogao da se pojavi u novim automobilima za pet godina.\nViše iz kategorije: « Kako čuvate automobil od lopova?


Tema: Sirota deca Haskih optuzenika\n17.03.2005., 20:37 #1\nZele bih da mi neko kaze, da li znaci da ja sutra obijem trafiku (mali Jocic),mogu ocekivati javni poziv policije da se predam i pri tome moja porodica biti materijalno zbrinuta.Znaci li da porodice i deca ljudi koji su ostavili kosti na ratistima bivse Jugoslavije,ne znaju da voze nove automobile od svega 17 000 eura,ili deca tih generala imaju vece guzove pa im treba vise para da zderu,veci auto da mogu da se vozikaju itd..\n17.03.2005., 21:36 #2\nRe: Sirota deca Haskih optuzenika\nOriginal postavio PETOKOLONAS\nPa saaaaad..... sve zavisi u kojim si godinama (nisam ti gledala profil): naime, ako si u adekvatnim godinama da se tvoje obijanje trafike proglasi 'mladalachkim nestaslukom' (ali za to moras biti mlad!) - onda mogu samo da ti kazem 'Go for it!' jer kod ovog ministra to prolazi ko po loju! A onda verovatno imas sanse da dobijes i auto, ko zna! Moja mama je pre neki dan odlucila da (dobrovoljno!) posalje tatu u Hag. Kaze - nova kola su im neophodna, a kako je to sada izgleda trend.....\n17.03.2005., 22:05 #3\nTo vazi samo za porodice haskih zatvorenika...\n17.03.2005., 22:07 #4\nPa da, to bi mi bili, sto kaze moja mama, ako bi tata bio haski zatvorenik - a oni posle nek dokazuju da nije kriv; dok se oni raskantaju prodje par godina - moze valjda cale da se zrtvuje toliko za nova kola od 17000 evra?!\n17.03.2005., 22:11 #5\nZasto vazi samo za Haske optuzenike?\nValjda sudski poziv vazi za sve gradjane,ili je ovo drzava sa gradjanima prvog i drugog reda?Po cemu su ONI\nzasluzili kraljevske benificije,a porodice izginulih na ratistima (zbog NJIH)ne mogu ni da prezive?\n17.03.2005., 22:28 #6\nDa ti kazem da je i moj Cale tog razmisljanja.Hteo je da pise Karli (da je pita)koliko treba da ubije ljudi da dodje u Hag.Kaze,dobijemo(porodica)nov auto,lovu kakvu ne mozemo zaraditi ni jednim postenim poslom(ako si sreckovic pa ga uopste imas),putujemo njemu u posetu\npa usput vidimo i Evrope, a Calu tamo bas lepo:cita stampu gleda satelit,napise neki roman(to je sada IN) i\nporh svega bude jos i Srpski heroj.Sreca,sreca,radost uzivancijaaaaaaaaaaaaa\nOvde je On celoga svog zivota radio i mucio se pa nema bas neke "valjde",kaze Tamo ce mu biti odmor kao na Havajima, a usput i mi(porodica)lepo cemo se okoristiti\nPisi CALE Karli, POZURI, da te neko ne preduhitri,puna je Srbija ljudi sa slicnim idejama!!!!!!Ziveo drug KOSTUNICA!!!!!Zivela VLADA!!!!! Ima jos nade da se moze ziveti u zemlji SRBIJI !!!!!!!!!!!!\n17.03.2005., 22:29 #7\n17.03.2005., 23:29 #8\na gde je sad "patriotska" struja da ovo objasni.\nizgleda da im nestalo debilnih prichica, il josh uvek nije stigla ona Shesheljeva redovna poruka, veshto skrivana da zlikovcima ne padne shaka... :wink: ili sta vec beshe... pa neznaju kako da odgovore.\nej molim te, ajde nadji te mi neku zemlju u svetu u kojoj jedna vrsta kriminalaca prima toooooooolke plate za to shto je u zatvoru.mislim ne razumem. strashno...\np.s. odo da teram caleta da napravi neki masakr )) treba i meni auto :wink:\n17.03.2005., 23:56 #9\nAlooooooo momak ne kradi ideju\nRazmisljao sam kako da je realizujemo tu ideju,posto trebaju "osnovna sredstva"(hekleri,bombe i naravno NOZ)\na kapitala za tu investiciju nemamo,pa mi samo preostaje da konurisem u RAZVOJNI fod za kredit.\nMislim da nece biti problema da ga dobijem jer cu da uradim "biznis" plan(koga,koliko i kada),a investicija je sigurna 100%jer novac cu da vratim kada ga dobijem od Vlade RS.\n18.03.2005., 01:44 #10\nja bih dala sve sto imam da moj tata ne provede 1 minut u zatvoru\n...mozda vasi ocevi i nisu zasluzili nista bolje :shock:\n18.03.2005., 01:50 #11\nБРАЋО НЕ ДО ВАМ БОГ ТАКВИХ МУКА. БОРИШ СЕ ЗА ДРЖАВУ А ОДЈЕДНОМ ТЕ ОКУПИРАЈУ ТУ ИСТУ ДРЖАВУ И КАЖУ ТИ ДА СИ ЗЛОЧИНАЦ. СРАМОТА.\nСВИ СУ ЈУНАЦИ.\nНОЖ ЖИЦА СРЕБРЕНИЦА\n18.03.2005., 03:40 #12\nNe razumem zasto ce ti znaci navoda na reci PATRIOTSKA, drugo ja licno uopste ne\nMislim da je ispod svakog nivoa da jednog generala (kao sto je Lazarevic)nazivas\nKRIMINALCEM... ILI COVEKOM KOJI JE NAPRAVIO MASAKR... pa vama Karla treba\nsamo da namigne ili upre prstom u nekoga pa da pocnete da grakcete.\nDalje, sta se Tebe tice kome cu ja (tj. u ovom slucaju Velja Ilic) da poklonim auto,\njel' treba da pitam ovaj forum sta cu sa svojim novcem, Karlu... :shock: :shock: :shock:\n18.03.2005., 11:13 #13\nda, sve se bojim da su to njegove pare...\n18.03.2005., 12:41 #14\nFora je u tome shto nisi morao ubiti mnogo ljudi (pa ni jednog) da bi zavrshio u Hagu . Dovoljno je shto si imao neku funkciju u JNA, da si uchestvovao u borbama, da nisi preduzeo akcije da sprechish neki zlochin u Vukoyebinskom krshu za koji nisi znao, da si Srbin, da si rekao u medijima ono neoprostivo 'volim srpski narod i branicu ga' (smrtni greh, kako neko uopshte moze braniti Srbe, pa oni su kriviii i zli), i da si nekada, nekad, igde, ikad, pomislio da Velika Srbija i nije losha ideja (metak, bez sudjenja! Zivotinjo!) itd itd. E ako si ispunio neshto od ovog, i nisu te zvali u Hag, imash prava da se zalish!\n18.03.2005., 13:17 #15\ni shta to opet imamo\npa naravno radikalski opet zamena teze\npa niko nije njima doneo presudu, da su krivi il nevini, o tome odluchuje sud.\nmi ovde pitamo kako je to legalistichko, poshteno pravoslavno srpski da osumnjichene za neke zlochine veoma dobro nagradjujemo, a neke druge (recimo 16 godishnju devojcicu za koju se sumnja da je ukrala mobilni) prebijamo danima ...\n18.03.2005., 13:25 #16\n...pa valjda zbog "grize savesti"\n...ali to vama koji ste ih vec osudili verovatno ne predstavlja problem\nPoslednja poruka: 26.03.2009., 23:49\nPoslednja poruka: 01.06.2007., 19:27


Radio TV Stara Pazova - Druženje penzionera i dece\nDruženje penzionera i dece\nU prvoj nedelji oktobra, koja se obeležava kao Dečja nedelja a ceo mesec kao mesec solidarnosti sa starima i Centar za socijalni rad je ove godine po prvi put organizovao susret mališana i penzionerima u Klubu za dnevni boravak. Najstariji i najmlađi sigurno spadaju u one koji najlakše uspostave međusobnu, ali i komukaciju sa ostalima, što se potvrdilo i na ovom druženju. Mališani su doneli i poklone, ali njihovi osmesi i pesmice, svakako su bili najveći poklon najstarijim sugrađanima.


Mirjana Vujasinović: Rumfest 2017 u znaku jubileja\nPoslednja izmena:08:34:50 PM\nČetvrt veka TA PanaComp Zemlja čuda\nObeležen Terra Madre Day - na meniju lokalni pro...\nOdržan austrijsko - srpski poslovni susret u Be�...\nDragan Vukotić: Manić - Tisa 63 - to je zadovol...\nSaša Dujin: Manić - Tisa 63 je manifestacija do...\nMarija Čupić: Nova vina Potisja sve uspešnija,...\nU Wine Shopu počinje sa radom jedinstvena Mala �...\nJelica Kurćanski: Znanje, rad i profesionalnost ...\nSeminar o savremenim metodama toplotne obrade hra...\nSki opening Skijališta Srbije oživeo Kopaonik i...\nZlatibor očekuje rekordnu zimsku turističku sez...\nSrđan Ćopić: Zimske čarolije Novog Bečeja\nSaša Dujin: Sve spremno za Manić-Tisa 63+\nMarina Panić: Zbog zdravlja i ljubavi u poslu sa...\nNajbolja svetska vina i srpske rakije za vikend n...\nOdržan susret internih revizora u PKV\nDr Dragoslav Ivanišević: Odlična saradnja Polj...\nJelena Viktorova: Educons razvija novi koncept sa...\nMatematičke i hemijske čarolije za vikend na no...\nBack REPORTAŽE MANIFESTACIJE Mirjana Vujasinović: Rumfest 2017 u znaku jubileja\nčetvrtak, 03 avgust 2017 10:11\n- Posebno mi je drago da Rumfest i posle sedam godina trajanja i dalje raste i razvija se, dobija dimenzije jednog festivala koji neguje tradiciju, pre svega, kada su gastronomija ovog kraja i enologija u pitanju - rekla je direktorka Turističke organizacije opštine Ruma, gospođa Mirjana Vujasinović, pozdravljajući prisutne na stručnom delu manifestacije Rumfest, koja se 02. i 03. avgusta održava u Rumi.\nOna je takođe istakla značaj prisustva vitezova vina koji od prvog dana podržavaju ovu manifestaciju i daju jednu svečanu notu Rumfestu. Takođe je izrazila zadovoljstvo što se naporima ekipe Turističke organizacije Ruma priključilo i više direktorki sremskih turističkih opštinskih organizacija, dajući i na taj način podršku naporima Rumljana da svoju kultnu manifestaciju učine još boljom.\n- Ovogodišnji Rumfest je u znaku ne malog jubileja - 270 godine Rumskog vašara koji je sinonim za Rumu i svojevrsan brend ove opštine. Mi smo iskoristili ovaj jubilej kao lajtmotiv ove manifestacije. Na tu temu publiku očekuju brojni sadržaji, od prezentacije, izložbe fotografija, do podrške tradiciji i tradicionalnom - istakla je direktorka, i pozvala svakog ko ima vremena da prošeta do Vašara, da bar na trenutak oseti atmosferu ovog događaja koji se svakog trećeg u mesecu održava u ovom gradu.\nČinjenica je da magistralna pruga Beograd - Sarajevo, koja povezuje Aziju i Evropu prolazi kroz Rumu; da je kroz rumsku železničku stanicu prolazilo preko 200 vozova na dan; da pored grada prolazi i autoput, nekada zvan Bratstvo i jedinstvo, koji takođe spaja deo Azije sa Evropom; isto tako magistralni put koji vodi od Novog Sada prema Šapcu i dalje prema Republici Srpskoj; da svakog časa možete videti po neki avion koji sleće ili uzleće sa Aerodroma „Nikola Tesla“; da 12 km od Rume teče reka Sava, malo dalje Dunav, na kojima se odvija rečni saobraćaj. Zbog toga Rumljani nikada ne zaboravljaju da podsete da je Ruma raskrsnica svih bitnih puteva, što je verovatno i bio razlog da 1747. godine carica Marija Terezija Rumljanima da privilegiju održavanja četiri vašara godišnje (na Cveti, Spasovdan, Miholjdan i na Sv. Petra i Pavla, čime se svrstаva u red slobodnih trgovištа.\nPosle Drugog svetskog rаtа (od 1957) Vаšаr je održаvаn svаke prve srede posle prvog u mesecu, dok se nije prešlo nа dаnаšnji režim svаkog trećeg u mesecu, mа koji dаn on pаdаo. Vаšаr je sа rаnijeg prostorа premešten nа prostor severno od grаdа, iаko se prodаjа robe odvijа i u sаmom grаdu počev još od Glаvne ulice. Nа njegа dolаzi veliki broj trgovаcа iz cele zemlje. Prodаjаu/kupovinu stoke zamenjena je nekim drugim ponudama, a pazar se po pravilu potvrđuje pod šatrom uz jagnjeće pečenje i muziku. Svaki put vašarištem prodefiluje više ljudi nego što Ruma ima stanovnika, i do 35.000.\nVašar nudi jedinstven vid „narodske“ zabave i tradiciju na kojoj mu sve današnje manifetacije mogu pozavideti.\nPG Živanović: Paradajz sa kakvim se još niste upoznali\nFestival zlatnih ansambala u nedelju u Novom Sadu\nMilorad Lonić: Festival zlatnih ansambala Vojvodine po meri mladih ljudi\nPredstavljamo: Vidak Raičević sa PMF-a najbolji student Novosadskog univerziteta\nSusret gljivara na Iriškom vencu u nedelju 29. oktobra\nPeta Sarmijada u Bačkoj Topoli u nedelju, 05. novembra\nVeliki maskenbal u Areni 31. oktobra


The Skin House hidratantna krema za područje oko očiju\n1.463,00 RSD 2.090,00 RSD\nKrema za područje oko očiju sa aktivnim sastojcima iz morskih dubina umiruje, omekšava i opušta osetljivu kožu oko očiju.\nThe Skin House krema protiv bora\n2.023,00 RSD 2.890,00 RSD\nEkstrakt žen-šena i 9 različitih vrsta pečuraka bogato će nahraniti kožu vašeg lica i vratiti joj tonus i elastičnost. Ekstrakt pečuraka sa snažnim antioksidativnim dejstvom sprečava nastanak bora i starenje kože. Žen-šen će osnažiti vašu kožu, učiniti je otpornom na spoljašnji stres i vratiti licu blistav i odmoran izgled.\n2.093,00 RSD 2.990,00 RSD\nOvaj serum lepljive teksture sadrži ekstrakt žen-šena i 9 različitih vrsta pečurki koje dubinski hrane kožu i obezbeđuju joj gladak, svilenkast izgled i elastičnost. Adenozin koji ovaj proizvod sadrži ispraviće plitke bore i vratiti koži mladolik izgled. Antioksidanti iz pečuraka vratiće licu svežinu I blistavost.\nHeimish Cica Live ampula sheet maska 30ml\nSheet maska natopljena ampulom koja momentalno umiruje i dubinski hidrira kožu.\nOsnovni sastojak maske je centela ili gotu kola poznata po svom umirujućem delovanju na kožu.\nMikrofiber platno pospešuje apsorpciju aktivnih sastojaka.


Glad za životom | Media Marketing\nPovodom dodele Nobelove nagrade za mir Svetskom programu za hranu pri UN: Kako je u Srbiji prije jedanaest godina nastala kampanja “Štrajk glađu protiv gladi” koja je proglašena za najbolju kampanju 2009-2010 godine u Evropi\nSource: Piše: Veljko Golubović, izvršni kreativni direktor agencije New Moment Beograd\nVia: Foto: Deca sede na vrećama pirinča iz Svetskog programa za hranu ispred škole u kojoj su smešteni interno raseljeni u bagdadskom okrugu Jamila u Iraku. Foto: Beta/AP Photo/Karim Kadim\nKomitet za dodelu Nobelove nagrade dobro je znao da mir danas ne zavisi od jedne osobe već od nezadovoljstva gladnih, bosih, osiromašenih, izneverenih i ostavljenih. I još bolje zna da je jedna iskra dovoljna da napravi plamen u kojem se više niko ne bi brinuo za virus, klimatske promene ili predsedničke izbore.\nU svojoj izjavi, Svetski program za hranu je istakao: “hrana je najbolja vakcina protiv haosa.” I to me je najviše podsetilo na kampanju koju sam zajedno sa Fondom B92 i Hranom za sve kreirao 2009. godine. Zvala se “Štrajk gladju protiv gladi”.\nTe godine, Srbija je imala veliki broj gladnih, ali se to krilo od javnosti. Vladajuća struktura je izbegavala svaku priču o tome i negirala problem. Fond B92 nije mogao da se složi sa tim, a naš kreativni tim je odlučio da uđe u direktan okršaj sa stvarnošću. U ring smo ušli bez rukavica, rešeni da se borimo za gladne i inspirisani da potpuno radikalizujemo komunikaciju.\nPola miliona je gladovalo, nismo mogli ni da čekamo ni da pravimo “pozitiva” kampanje sa pesmama i la-la stihovima. Ljudi su bukvalno umirali od gladi dok smo smišljali kampanju i isto tako su umirali dok je kampanja trajala. Agencijska trka s vremenom pretvorila se u trku za život.\nPitanje koje smo prvo sebi postavili bilo je: Ako 500 hiljada ljudi gladuje i niko to ne vidi, koliko onda treba da nas bude da bi to svi primetili? Zato smo pozvali sve gradjane Srbije da na Svetski dan hrane štrajkuju gladju i tako pokažu solidarnost sa pola miliona gladnih sugrađana.\nTog 16. oktobra 2009. godine svi su bili pozvani da pokažu humanost i pruže podršku ugroženima. A odazvalo ih se mnogo više nego što je bilo ko očekivao – preko 650 hiljada pojedinaca, više od 350 kompanija, podrška je stigla iz 88 zemalja sveta, fondacija Nelsona Mendele i fondacija Bila Gejtsa stale su uz štrajkače u Srbiji. Inspirisani našom kampanjom, nakon samo mesec dana na sastanku FAO organizacije u Rimu, tadašnji generalni sekretar UN-a Ban Ki-Mun i Žak Dijuf, direktor FAO organizacije, zajedno su štrajkovali gladju da bi skrenuli pažnju na problem gladi. Donirano je 2 000 tona hrane, otvorene su brojne narodne kuhinje, zakon o socijalnoj zaštiti je reformisan.\nIako u početku, ocenjena od strane vlasti kao akcija protiv sistema i države, kampanja Štrajk gladju protiv gladi je svojom masovnošću stvorila ogroman pritisak javnosti pa su na kraju jedan dan pre štrajka i tadašnji centri moći prešli na stranu naroda. Ni cenzura, ni tihi pritisci nisu ugasili plamen Štrajka, već su samo razbuktali požar. Sećam se da su pet dana pre štrajka opštinski odbori vladajuće stranke počeli iznenada da otkazuju poslušnost svojoj centrali i priključuju se štrajku, a kada su najveći sindikati počeli da izdaju proglase koji su počinjali rečima: “I mi smo gladni…”, svima je postalo jasno da je Štrajk glađu prerastao u bunt, revolt i aktivnu borbu za ljudska prava.\nJedanaest godina je prošlo od tada, ali glad nije nestala. Opet nam je došlo vreme bunta, revolta i nemira, jer glad za hranom, kad tad postane glad za životom.\nMožda je sada pravi trenutak da ponovo budemo solidarni.\nMožda je pravi čas da budemo ljudi.\nMožda je vreme za neki novi štrajk.\nKampanja “Štrajk gladju protiv gladi” proglašena je za najbolju kampanju 2009-2010 godine u Evropi. Na Eurobest festivalu osvojila je Zlato u kategoriji integrisanih kampanja (po tadašnjim pravilima Grand Prix nije mogao biti dodeljen neprofitnim kampanjama). Na EACA Awards, kampanja je dobila Grand Prix koji je uručen kreativnom timu u Evropskom parlamentu u Briselu.\nU prve dve godine kampanje „Hrana za sve“, od oktobra 2009. do septembra 2011. godine obezbeđeno preko 2 miliona evra pomoći narodnim kuhinjama i ugroženim građanima i to kroz:\nDonacije građana preko uplatnica Infostana prikupljeno je preko 4 miliona dinara,\nDonacije građana slanjem SMS-a na broj 2500 prikupljeno je više od 10 miliona dinara,\nDonacije kompanija u novcu obezbedile su skoro 5.5 miliona dinara,\nDonacije kompanija u robi i hrani – ukupno je tokom trajanja akcije narodnim kuhinjama donirano 3.364 tona brašna, ulja, krompira, soje, mleka, luka, šećera, kupusa, kukuruza, sojinih ljuspica i sojinih komadića… Najveću donaciju u robi na samom početku akcije dala je kompanija Victoria Group u vrednosti od skoro 600.000 evra, a za njom su se priključili i drugi proizvođači i uvoznici hrane kao što su Mlekara Šabac, Lučić Grupa, Invej, MK Group, Sunoko, fabrike šećera TE-TO Senta, Crvenka i Šajkaška iz Žablja, Granexport, Bambi Banat, Zdravo Organic, Mitsides Point Sremska Mitrovica, Milex, Bilje Borča i institucije kao što su Pokrajinsko veće Vojvodine i Ministarstvo poljoprivrede.\nTags: BeogradNew Moment BeogradSrbijaUN


Politička etikecija naprednjačke Srbije - Rastislav Dinić - Peščanik\nGostujući na N1, Bojan Klačar je između ostalog primetio i da je „pametna odluka“ Srpske napredne stranke da svoje unutrašnje sukobe zadrži izvan očiju javnosti „koliko god da je to moguće“. Nasuprot tome, primećuje Klačar, mediji vrlo detaljno izveštavaju o svakom sukobu u opoziciji što šteti imidžu opozicionih stranaka i pokreta. Opozicija bi, dakle, trebalo da se opameti.\nZamislimo se na trenutak nad ovom zen mudrošću izvršnog direktora CeSID-a. „Pametno je“ držati političke sukobe izvan javnosti. Glupo je rešavati ih javno. Gde se rešavaju politički sukobi kada se ne rešavaju javno? Tajno, tj. privatno, tj. iza kulisa.\nOdakle nam je poznata ova filozofija politike? Naravno, iz izjava nelegitimno izabranog predsednika Srbije, koji na škakljiva novinarska pitanja o odnosu sa saradnicima, ali i stranim zvaničnicima, neretko odgovara da ne želi da otkriva detalje iz „privatnih razgovora“. Politika je u naprednjačkoj Srbiji privatna stvar predsednika i njegovih najbližih saradnika, njegove političke porodice, i javnost tu nema šta da se pita ili interesuje. Mešanje u politiku je mešanje u predsednikove privatne stvari – zato se na svaku kritiku neretko i reaguje vrištanjem o napadima na predsednikovu porodicu. U privatizovanoj državi, svako mešanje u politiku i traženje odgovora predstavlja neumesno mešanje u intimu vlasnika države i remećenje njegove porodične idile.\nStranka, koja bi u demokratiji trebalo da bude javna ustanova, sa jasnom i transparentnom organizacionom strukturom i stranačkim telima na kojima se mogu artikulisati različiti interesi i stanovišta, pa i sukobi, neslaganja i razilaženja, ovde je takođe samo nastavak porodice, a porodice, zna se, svoje sukobe treba da drže unutar svoja četiri zida. Mešati se u tuđe porodične razmirice znak je lošeg vaspitanja. Ovo je politička, ne etika, već etikecija naprednjačke Srbije. Poštuj je i bićeš bezbedan. Ako se iz komšijskog stana čuje lomljenje posuđa, ti se napravi da ne čuješ. Ako se čuju pucnji, ti reci – da nije vatromet?\nA pucnji se itekako čuju. Dok je na N1 Klačar objašnjavao kako detalji naprednjačkih sukoba „ne dospevaju u javnost“, Vojislav Šešelj je na režimskoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom pričao o svojoj novoj knjizi „Smrdljiva slina sa lažnom diplomom – Nebojša Stefanović“, da bi samo dan kasnije na drugoj režimskoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom izjavio da je dojučerašnji ministar unutrašnjih poslova, a aktuelni ministar odbrane i koordinator službi bezbednosti, nalogodavac u jednom poznatom slučaju ubistva. Već nedeljama, režimski tabloidi optužuju ministra odbrane za veze sa jednim gangsterskim klanom i umešanost u najteža krivična dela, uključujući i „pokušaj državnog udara“. Već nedeljama, njegove stranačke kolege insinuiraju da je on umešan u „pokušaj državnog udara“. Kad se naprednjaci svađaju, ceo komšiluk ječi. A Klačar se čudi – otkud vatromet usred bela dana?