Vesti online / Vesti / Srbija / Patrijarh za Vesti: Kosovo preče od Evrope!\nPatrijarh za Vesti: Kosovo preče od Evrope!\nPatrijarh i Sinod SPC u odvojenim razgovorima sa predsednikom i premijerom Srbije poručili su državnom vrhu da se ne odriču Kosova i Metohije ni po cenu ulaska u Evropsku uniju.\nO Kosovu bez dileme: Patrijarh Irinej\n- Jasno im je rečeno da država Srbija nikad ne sme dati saglasnost za otcepljenje i da moramo da očuvamo Kosovo i Metohiju u granicama Srbije, čak i po cenu da nikad ne uđemo u Evropsku uniju - rekao je u ekskluzivnoj izjavi za "Vesti" patrijarh srpski Irinej.\nPatrijarh nam je potvrdio da su ponovljeni i poznati stavovi Sabora i Sinoda SPC, koji se u suštini bitno ne razlikuju od aneksa 5. Ahtisarijevog plana za KiM iz 2007. godine.\n- To su detalji i finese koje smo takođe predočili našim državnicima. SPC je vitalno zainteresovana kako za opstanak Srba tako i za trajnu zaštitu svojih svetinja: manastira, hramova, imovine i kulturne baštine na KiM. Naše svetinje, kao žive zajednice živog naroda, vekovima su bile i ostale čuvari i svedoci duhovnog i kulturnog identiteta srpskog naroda i kao takvi moraju biti sačuvani za budućnost tako što će im se obezbediti poseban položaj, odnosno status u okviru budućeg sveobuhvatnog rešenja za KiM - rekao je "Vestima" patrijarh Irinej.\nDva sastanka u Patrijaršiji\nPrvog dana posete, predsedniku Nikoliću su, osim patrijarha sagovornici bili i članovi Sinoda, mitropolit Amfilohije, vladike Lavrentije i Teodosije. Juče je šef države razgovarao sa patrijarhom i vladikom šumadijskim Jovanom.\nU poslednja četiri dana poglavar SPC imao je sastanke sa čelnicima srpske države. Prvo je uoči odlaska u Davos, patrijarhu na noge išao premijer Aleksandar Vučić, a juče i prekjuče to je učinio i predsednik Tomislav Nikolić.\nOtkud tolika frekvencija državnog vrha u Patrijaršijskom dvoru? Da li se to autori nove platforme o Kosovu i Metohiji, a na kojoj radi kabinet predsednika Srbije, plaše reakcije srpske javnosti na rešenja koja će ponuditi, pa im je potreban blagoslov SPC?\n- Mislim da su i Nikolić i Vučić negde svesni da bi upravo oni sa svojim imenom i prezimenom, kao ljudi na najodgovornijim funkcijama u državi, poneli krst da su se odrekli Kosova i Metohije, i to ne samo pred ovom generacijom Srba, već pred celom srpskom istorijom. Zato i traže podršku od nekih autoriteta koji još postoje u srpskom narodu, a među kojima je svakako patrijarh - kaže Vladan Glišić, član Starešinstva Pokreta Dveri. On veruje da je patrijarh mogao da im kaže samo ono što i svaki građanin - da se Srbija ni po koju cenu ne sme odreći Kosmeta.\n- Uostalom, to bi bilo neustavno, bez obzira da li dobili ili ne blagoslov za taj izdajnički čin, pred istorijom ih niko ne bi mogao "oprati" - konstatuje Glišić.\nVladan Glišić primećuje da su se posete patrijarhu poklopile sa Vučićevom izjavom datom švajcarskom "Bliku". Vučić je rekao da na nezavisno Kosovo ne može da se pristane "u ovom trenutku". To znači, upozorava Glišić, da bi u nekom trenutku ta mogućnost mogla biti realizovana.\nSubota 24.01.2015. 06:30\nSta su medjunarodno-vremenski uslovi i zsto brzo ? Ko sto vidite tkzv. rukovodstvo nece il bolje Ne Sme da vidi da je eUi njihovo kapitalisticko-vojno krilo amero-nato bukvalno pukli......zaduzeni do plafona.......svet ih mrzi il bolje puno manje snjima ko-operise jer su Aut ! Rat u ukrajini je nama na balkanu jako dobro dosao, takodje ratovi na istoku ! Ekonomski kolaps kako ga drugacije nazvati Trese stubove zapadnih sistema, da ZNATE DA SMO Jako blizu da posaljemo Vojsku na Kosmet.....Al ne potpuno sami..........Naravno sa Rusima, nacii-natoo nema vise mnogo prostora te da moze da se desi uskoro opsti rat Istoka i slomljenog zapada !\nSubota 24.01.2015. 06:21\nMedjunarodno-vremenski uslovi su Omogucili Srbima da se brzo povrate na Srbsko Kosovo....\nSubota 24.01.2015. 11:03\nMislim da su i Nikolić i Vučić negde svesni da bi upravo oni sa svojim imenom i prezimenom, kao ljudi na najodgovornijim funkcijama u državi, poneli krst da su se odrekli Kosova i Metohije, i to ne samo pred ovom generacijom Srba, već pred celom srpskom istorijom..... već su ušli u historju srpskog naroda kao najveći iz/dajnici ! Njima ni SPC, ni ulazak u EU utopiju ne mogu pomoći, ostaće zapamćeni po zlu koje su nanijeli državi i narodu !


U najavi saradnja privrede Alžira i Kruševačkih privrednika | Kruševac Info\nU najavi saradnja privrede Alžira i Kruševačkih privrednika\n1 februara, 2013 Kruševac Info\nGradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić primio je danas privrednu delegaciju iz Alžira. U ovoj prijateljskoj zemlji, koja ima dobre odnose sa Srbijom više od pet decenija, zalažu se za poslovno – tehničku saradnju, posebno u oblasti građevinarstva, metalurgije i poljoprivrede.\nKruševljanin, Nebojša Latifović, dve i po godine u alžirskom gradu Mostaganemu ima firmu „Majer“, kojom je nastavio uspešnu dugogodišnju delatnost bavljenja metalurgijom u Kruševcu.\n„Poseta mojih poslovnih partnera Kruševcu jeste prvi korak u razmatranju moguće poslovno- tehničke saradnje Srbije i Alžira“, naglasio je Latifović nakon prijema kod greadonačelnika. U obostranom interesu je da dobro sarađujemo u oblasti mašinogradnje, građevine i poljoprivrede. Alžir je veliko tržište, novo za naše tržište, novo za naše firme, samo je potrebno naći zajednički cilj, kako bi što bolje sarađivali.\nPoslovni partner u Alžiru, ujedno je i vlasnik firme „Top Ižinjering“, Jusuf Benjahen, koji je pre 22 godine završio studije građevine u Srbiji, upoznao je Latifovića u Alžiru i izrazio želju da proširi poslovnu saradnju u našoj zemlji – “ Uvek sam voleo da radim sa Srbima, upoznao sam gospodina Latifovića u Alžiru i odlučili smo da zajedno nešto uradimo za Alžir i Srbiju. Tim povodom sam i došao u Kruševac da vidim potencijale za saradnju„.\nFirma „Majer“ u Mostaganemu, na severozapadu Alžira, trenutno upošljava 25 radnika, a u planu je proširenje proizvodnje, upošljavanje većeg broja ljudi i razmena iskustava kadrova dveju zemalja.\nMinistarki privrede Anđelki Atanasković uručena je…\nRaste broj otpusta u odnosu na broj prijema u novoj…\nZa nedelju dana kovid bolnica u Kruševcu biće puna,…\n« Osumnjičenima za obljubu devojčice određen pritvor do 30 dana\nMiodrag Đidić se ne plaši od Dragana Đilasa »


Španija uvela celodnevnu zabranu kretanja građana - Istinomer\n“Juče je Španija uvela zabranu kretanja građana 24 sata.”\nVlada Srbije donela je 17. marta odluku o uvođenju zabrane kretanja u periodu od 20 časova uveče do 5 časova ujutru. Ova mera je ubzo pooštrena, pa je trenutno građanima dozvoljeno kretanje u periodu od 5 časova do 17 časova radnim danima, a vikendom od 5 do 15 časova.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, u gostovanju na TV Prva 29. marta, izjavio je da će, ukoliko se ponašanje građana ne promeni, predložiti Vladi Srbije uvođenje policijskog časa koji će trajati 24 sata.\nDodao je da bi ta mera mogla da se uvede tokom ove nedelje i da to podrazumeva da „niko ne može na ulicu“.\nGovoreći o uvođenju dvadesetčetvoročasovne zabrane kretanja, zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je 1. aprila na TV Pink da “ukoliko se deo građana bude ponašao kao što se ponaša sada – očigledno da će ta odluka morati da se donese”.\nZatim je naveo primer Španije, koja je, po njegovim rečima, “31. marta uvela zabranu kretanja 24 sata”.\nVest o uvođenju celodnevne zabrane kretanja u Španiji preneli su brojni domaći mediji, međutim, zvanične informacije govore suprotno.\nKakve je mere, i kada, preduzela Španija?\nZa početak, u Španiji uopšte nije uvedena zabrana kretanja, takozvani policijski čas.\nOva zemlja je 14. marta proglasila vanredno stanje, i od tog trenuka je uveden karantin u trajanju od 24 sata.\nSpisak mera koje su preduzete tokom vanrednog stanja u Španiji podrazumeva zatvaranje restorana, lokala, barova, tržnih centara, pijaca i ograničeno kretanje stanovništva.\nZatim, 22. marta, vanredno stanje je produženo do 11. aprila.\nVlade Španije je 28. marta saopštila da od 30. marta niko ko ne radi posao od vitalnog značaja ne ide na posao.\nVlada je objavila spisak 25 delatnosti koja su od vitalnog značaja – i koje moraju da se obavljaju i tokom karantina.\nŠpanski zvaničnici su 31. marta saopštili da “za sada ne planiraju uvođenje nikakvih dodatnih mera”.\nKarantin nije isto što i policijski čas\nNaš sagovornik koji već pet godina živi u Barseloni, pisac Bogdan Stevanović, objasnio je za Istinomer kako izgleda karantin u Španiji.\n“Karantin 24 sata nije isto što i policijski čas 24 sata. U karantinu smemo do prodavnice, do apoteke i da prošetamo psa oko zgrade. Postoje pravila i za to, ali se SME”, ističe Stevanović i dodaje da “nema nikakvog ograničenja od – do, samo niko ne izlazi napolje posle 21 čas, jer se tad supermarketi zatvaraju”.\nMeđugradskom saobraćaju je smanjen obim rada, ali on i dalje funkcioniše jer, kako kaže, ljudi koji su zaposleni u nekoj od 25 delatnosti koje su od vitalnog značaja moraju da se prevezu na posao.\nU Kataloniji je uvedena obaveza posedovanja dokumenta koji građani moraju da popune svaki put kada izlaze iz kuće, za slučaj da ih zaustavi policija.\n“U njemu se pišu lični podaci, razlog zašto se izlazi iz kuće i gde se ide. Ja kad idem u prodavnicu, što uglavnom bude jednom nedeljno, idem sa tim dokumentom. Na povratku moram da imam kod sebe račun od kupovine kako bih opravdao gde sam bio. Isto važi i za apoteku”, priča Stevanović.\nDakle, u Španiji je sa proglašenjem vanrednog stanja 14. marta uveden karantin od 24 sata, ali to nije policijski čas. Stanoviništvu Španije kretanje jeste ograničeno, ali oni i dalje u toku celog dana, do 21 čas, mogu da odlaze do prodavnice, apoteke, kao i da prošetaju psa oko zgrade.\nPoslednje mere koje je uvela Španija, stupile su na snagu 30. marta, a njima je svim građanima koji nisu zaposleni u nekoj od 25 vitalnih delatnosti, zabranjeno da odlaze na posao.\nZbog toga, izjavu zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića da je “31. marta u Španiji uvedena zabrana kretanja 24 časa”, ocenjujemo kao – “neistinu”.\nNaslova fotografija: FoNet/Beoinfo\nGoran Vesić vanredno stanje covid-19 korona virus Španija policijski sat


Al Jazeera English nagrađena za film 'The Cut' | Al Jazeera | Al Jazeera Balkans\nNagrada 'Peabody' dodijeljena je za film o genitalnom obrezivanju žena, autorice Fatme Naib.\nObjavljeni su dobitnici 77. godišnje nagrade "Peabody" za elektronske medije, a među njima se nalazi Al Jazeera English, koja je nagrađena za dokumentarac The Cut, koji istražuje opasnu i bolnu praksu genitalnog obrezivanja žena u mnogim zemljama širom svijeta.\n"Peabodyjem" se nagrađuju neke od najutjecajnijih, najpoučnijih i najsnažnijih medijskih priča.\nNagrade se dodjeljuju u sedam kategorija – vijesti, zabava, dokumentarci, dječiji programi, obrazovanje, interaktivni programi i javni servis.\nSvake godine 30-ak komisija razmatra više od 1.000 primljenih nominacija.\nAl Jazeerin film The Cut istražuje rizičnu praksu koja se primjenjuje uglavnom u Africi, na Bliskom istoku i još nekim dijelovima Azije, ali je zastupljena i u Evropi, SAD-u i Latinskoj Americi.\nNajmanje 200 miliona djevojčica podgvrnuto je genitalnom obrezivanju, odnosno djelomičnom ili potpunom uklanjanju ženskih genitalija.\nKomentarišući ovu nagradu, direktor Al Jazeere English Giles Trendle rekao je: "Počašćeni smo i radosni zbog osvajanja ove vodeće i prestižne nagrade za naše hrabro novinarstvo. Kao i uvijek, u ovakvim projektima učestvuje više ljudi i želim čestitati Fatmi Naib, našoj saradnici, koja je autorica ove priče, te izvršnom uredniku, koji je prepoznao važnost ove osjetljive teme, zatim režiserima, lokalnim producentima, ekipi i producentu, koji su pomogli da se film pojavi na ekranima. I, na kraju, želim zahvaliti ženama iz raznih zemalja koje su ispred kamere ispričale svoje priče, s toliko hrabrosti i iskrenosti."\nAl Jazeeri predstavlja čast da njeni novinari budu pohvaljeni za svoj rad i istraživanje teških ljudskih priča i globalno istraživanje.\nPrije dobijanja ove nagrade Al Jazeera English osvojila je nekoliko prestižnih nagrada, uključujući više od 35 nagrada s festivala u New Yorku, a proglašena je i televizijskim kanalom godine, drugi put uzastopno.\nNagradu "Peabody" dodjeljuje od 1941. godine katedra za novinarstvo na Univerzitetu Georgije, a to je najstarija nagrada u oblasti elektronskih medija.\nEgipat: Oštrije kazne za obrezivanje žena\nViše od 200 miliona žena obrezano\nKolika će mu kazna biti izrečena bit će poznato kasnije, a tužilaštvo je zatražilo kaznu od 15 godina zatvora.


11.06.2013. - 15:31h 18:46h Izvor: Jovana Matejić\nDrama u režiji porodice Džekson ne jenjava. Četiri godine nakon smrti muzičke legende, Majkla Džeksona, njegova ćerka Paris pokušala je sebi da oduzme život. Najveći razlog, ispostaviće se, bila je još uvek prisutna praznina zbog očeve smtri i nedostatak prave roditeljske figure.\nTu stupa na scenu njena biološka majka, Debi Rou (54). Ona se javno oglasila rekavši da je spremna da vodi brigu o svojoj ćerki i da će, ukoliko Paris pristane, zatražiti starateljstvo od Majklove majke, Ketrin Džekson (83). Da je ova zamisao blizu realizacije govori i problematičan odnos bake Ketrin i maloletne Paris. Špekuliše se da je ćerka kralja popa u lošim odnosima i sa bratom Princ Majklom, koji se navodno protivi njenom druženju sa njihovom majkom Debi. Ipak, čini se da je istina malo drugačija.\nPrinc Majkl je jula prošle godine na Twitteru objavio svoje dopisivanje preko telefona sa Džekson rodbinom. Nakon njegovog zahteva da sa sestrom Paris i mlađim bratom Blenketom odmah vidi svoju baku, Dženet Džekson je svim članovima porodice prosledila poruku sledeće sadržine: "Nemojte da im dozvolite, molim vas". Izgleda da bojazan oko gubitka nasledstva, koje je pripisano Ketrin Džekson, i dalje diktira svaki potez Majklove braće i sestara. Ipak, Džeksonovi negiraju ove tvrdnje i optužuju Debi Rou da se bori za nasledstvo i publicitet, a ne dečiju ljubav.\n- Da su njene namere čiste, razgovarala bi samo sa porodicom, a ne sa medijima - rekao je izvor blizak Džeksonovima.\nDebi Rou se 1999. godine tokom brakorazvodne parnice odrekla roditeljskih prava u zamenu za 6, 1 milion funti. Međutim, nakon smrti Mjkla Džeksona, njegova bivša supruga postigla je sporazumom sa Majklovom majkom kako bi ponovo, pod nadzorom, mogla da viđa decu. Ona je u nedelju posetila Paris u medicinskom centru UCLA.\n- Njena vrata uvek su bila otvorena za Paris i ona će učiniti sve što je potrebno kako bi pomogla svojoj ćerki. Preuzeće starateljstvo nad detetom, ukoliko Paris želi da živi sa njom - saopštio je izvor.\nParis DžeksonParis JacksonMichael JacksonMajkl DžeksonKetrin DžeksonKatherine Jackson


SAOPŠTENJE POVODOM PREDLAGANJA ČLANOVA KOMISIJA ZA DODELU SREDSTAVA PROJEKTIMA IZ OBLASTI KULTURE – CK13\nInicijativa nezavisne kulturne Scene\nSAOPŠTENJE POVODOM PREDLAGANJA ČLANOVA KOMISIJA ZA DODELU SREDSTAVA PROJEKTIMA IZ OBLASTI KULTURE\nInicijativa nezavisne kulturne Scene u Novom Sadu poziva sve aktere u kulturi (institucije, reprezentativna udruženja, udruženja građana…) koji apliciraju na otvorenom konkursu Gradske uprave za kulturu za dodelu sredstava projektima iz savremenog umetničkog stvaralaštva, da predlože kandidate za članove komisija koji će odlučivati o finansiranju projekata, odnosno o raspodeli javnih sredstava i tako doprinesu transparentnom odlučivanju o ovom pitanju.\nPodsećamo da je na sedmom forumu za kulturu (održanom 30. januara 2018.) GUK najavio da će na novom konkursu potencijalnim korisnicima budžeta biti omogućeno da kandiduju osobe iz sveta umetnosti kao potencijalne članove komisija, s tim da je jedini preduslov da nisu u sukobu interesa, odnosno da ne apliciraju (lično ili putem organizacije) za sredstva iz budžeta. Napominjemo da je poslednja odluka o sazivu liste članova komisija na gradonačeniku, zbog čega ćemo kao zainteresovani akteri u kulturi insistirati na javnom spisku predloženih kandidata kako bi imali jasniji uvid u način odlučivanja o članovima komisija.\nPodsećamo da je ova novina uvedena nakon pretposlednjeg foruma za kulturu (održanog 29. novembra 2017.) na zahtev Incijative nezavisne kulturne scene da predlozi za članove komisija dolaze iz šireg kulturnog polja, odnosno, od strane svih koji konkurišu za javna sredstva, kao i to da lista predloženih kandidata bude javna. Osim toga, izneli smo zahtev i da obrazlaganja komisije budu javna kako bismo videli na koji način projekti doprinose javnom interesu i Strateškom planu kulturnog razvoja Novog Sada, kao i zahtev da bude vidljiva i raspodela budžeta po svim konkursnim linijama.\nBudući da ne želimo da se ovaj pozitivni momenat u radu gradske uprave izgubi u zatvorenim procedurama, pozivamo sve organizacije da predlažu svoje kandidate i da insistiraju na javnosti ovih procesa upravo na forumima za kulturu, jer vidimo da javno izneseni zahtevi dobijaju odjek.\nOvim putem najavljujemo da ćemo nakon završetka konkursa organizovati novi forum za kulturu sa podsećanjem na naše prethodne zahteve i da ćemo široj javnosti predstaviti naš plan za monitoring ovih procesa.


Ruska pravoslavna zagranična crkva - Wikipedia\nRuska pravoslavna zagranična crkva\n(Preusmjereno sa Ruska pravoslavna crkva izvan Rusije)\nRuska pravoslavna zagranična crkva (ruski: Ру́сская Правосла́вная Це́рковь Заграни́цей) osnovana je 1921. godine od ruske bele emigracije u Sremskim Karlovcima u tadašnjoj Kraljevini Jugoslaviji pod vođstvom mitropolita Antonija Hrapovickog.\nRuska zagranična crkva je nastala kao reakcija na politiku boljševika prema crkvi nakon ruske revolucije 1917. Svrha novoobrazovane Ruske zagranične crkve bila je da okupi rasturene delove Ruske crkve u Evropi, Aziji i Severnoj Americi.\nDelovala je samostalno sve do 17. maja 2007. godine kada je ponovo kanonski sjedinjena sa Moskovskom patrijaršijom. Danas je samoupravna crkva pod jurisdikcijom Ruske pravoslavne crkve.\nNastanak[uredi - уреди | uredi kôd]\nNastala je 1921. godine u Sremskim Karlovcima u tadašnjoj Kraljevini Jugoslaviji gde je pod vođstvom mitropolita Antonija Hrapovickog održan prvi veliki sabor RPZC. Svrha novoobrazovane Ruske zagranične crkve bila je da ponovo ujedini rasturene delove Ruske crkve u Evropi, Aziji i Severnoj Americi. Delovala je samostalno sve do 17. maja 2007. godine kada je ponovo kanonski sjedinjena sa Moskovskom patrijaršijom.\nRuska crkva u Beogradu (izgrađena 1924)\nNakon oktobarske revolucije (1917) između 2 i 10 miliona Rusa napustilo je Rusiju. Godine 1921, u Sremskim Karlovcima održan je prvi veliki sabor RPZC, i odatle je upućena Poslanica deci Ruske crkve. Tom prilikom organizovana je „Vrhovna crkvena administracija van Rusije“ kasnije poznatija kao Ruska zagranična crkva.\nPočetak Drugog svetskog rata i kasnije približavanje Crvene armije Jugoslaviji, alarmirali su Sinod Ruske zagranične crkve i verni narod da se preko Evrope preseli u Sjedinjene Američke Države, gde je došlo do ponovnog ustrojavanja Sinoda i ostalih crkvenih struktura.\nOd 1925, u Parizu radi Pravoslavni bogoslovski institut Svetog Sergija Radonješkog, na kome su bili Sergije Bulgakov, Antonije Kartašov, Pavle Evdokimov, Aleksandar Šmeman, Jovan Majendorf, Georgije Florovski. Iz Karlovaca je sedište premešteno u najpre Minhen, gde je bilo sve do 1948, kada se seli u Njujork gde je ostalo sve do danas.\nU Mandžuriji je jedno vreme živelo oko 200.000 Rusa i imali su 48 hramova. U Australiji oko 300.000 Rusa pripada RPZC. Danas okuplja oko 150.000 vernika. Najpoznatiji centar je manastir Svete Trojice u Džordanvilu, manastir Svetog Jova u Minhenu.\nDana 17. maja 2007, u Hramu Hrista Spasitelja u Moskvi potpisan je Akt o kanonskom jedinstvu Moskovske patrijaršije i Ruske pravoslavne zagranične crkve. Na svečanom ujedinjenju Ruske pravoslavne crkve i Ruske pravoslavne zagranične crkve učestvovao je i Vladimir Putin, predsednik Ruske Federacije i drugi predstavnici državne vlasti.\nRPZC pripada i Sveti Jovan Šangajski (1896—1966).\nD. V. Pospelovski, Ruska pravoslavna crkva u XX veku, »Republika«, Moskva 1995.\nNikola J. Marinović, Bela emigracija u Jugoslaviji, Beograd 1996.\nRuska pravoslavna zagranična crkva na Wikimedijinoj ostavi\nЗванична страница Руске православне заграничне цркве\nАкт о канонском општењу\nO Hitlerovim pravoslavcima\nAutokefalne i autonomne crkve u pravoslavlju\nČetiri drevne patrijaršije: Carigrad • Aleksandrija • Antiohija • Jeruzalem\nRusija • Srbija • Rumunska • Bugarska • Gruzija • Kipar • Grčka • Poljska • Albanija • Češka i Slovačka • Amerika* • Ukrajina*\nSinaj • Crna Gora* • Finska • Estonija* • Hrvatska* • Japan* • Kina* • Zapadna Europa* • Besarabija* • Moldavija* • Ohrid* • (RPCIR)\n* Autokefalnost ili autonomija nije opće priznata.\n** Poluautonomnni dio Ruske pravoslavne crkve čija autonomija nije opće priznata.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 16:15, 24 juni 2014.


Gajović: Sumnjam u izveštaj Reportera bez granica - Boom93\n"Moram priznati da sam i ranije malo sumnjao u izveštaje Reportera bez granica iako ne potcenjujem njihove informacije, ali uvek kada su u pitanju ovakve informacije imam malu skepsu i oprez.\nTim pre što ne vidim šta je izvor da bi moglo da se zaključi zbog čega je Srbija pala na Svetskom indeksu medijskih sloboda“, rekao je za Radio Slobodna Evropa (RSE) državni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandar Gajović komentarišući novi izveštaj Reportera bez granica prema kome je Srbija pala za 14. mesta.\nMiting „Budućnost Srbije“ u Beogradu završen govorom Vučića i specijalnom pesmom\nSkup „Budućnost Srbije“ u Beogradu, zatvorene ulice oko Skupštine


Nastava u drugom polugodištu počinje 31. januara u učionicama – SREDNJA ŠKOLA ZA SAOBRAĆAJ I KOMUNIKACIJE – SARAJEVO\nby admin · Published 26.01.2022. · Updated 07.02.2022.\nPreuzeto sa portala Vlade Kantona Sarajevo.\nNext story Projekat VET TO VET 27.01.2022.\nPrevious story Pravoslavni Božić 2022. godine


Hemijske opasnosti Arhiva - Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine\nKategorija: Hemijske opasnosti\nS ciljem unaprjeđenja sistema kontrole ostataka pesticida u hrani, u periodu od 8. – 12. oktobra 2018. godine, u Mostaru, Sarajevu i Banja Luci je održan ciklus specijalizovanih treninga pod nazivom „Jačanje kapaciteta za nadzor i kontrolu ostataka pesticida u i na hrani biljnog i životinjskog porijekla“ koji je organizovala Agencija za sigurnost hrane Bosne […]\nOko 98% uzoraka hrane analiziranih u okviru Programa kontrole ostataka pesticida u i na hrani biljnog porijekla u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu ne sadrži ostatke pesticida ili ih sadrži u tragovima koji su u dozvoljenim granicama. Procjenom rizika utvrđeno je da je malo vjerovatno da dugotrajna i kratkotrajna izloženost utvrđenim koncentracijama pesticida predstavlja […]\nObuka na temu „Izgradnja kapaciteta za procjenu rizika u oblasti sigurnosti hrane i hrane za životinje i razvoju baze podataka o hemijskim kontaminantima“ održana je u okviru Projekta razvoja tržišne poljoprivrede II (FARMA II), u periodu od 20.- 22. juna 2017. godine u Mostaru. Obuka je bila namijenjena službenicima Agencije za sigurnost hrane Bosne i […]\nNa prijedlog Agencije za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine, Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je na 87. sjednici održanoj 29. decembra 2016. godine usvojilo Izvještaj o sprovedenom programu praćenja (monitoringa) ostataka pesticida u i na proizvodima biljnog porijekla u Bosni i Hercegovini u 2016. godini. Navedeni monitoring sprovela je Agencija za sigurnost hrane Bosne i […]\nAgencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine je, u saradnji sa TAIEX-om (Technical Assistance and Information Exchange), instrumentom Evropske komisije za tehničku podršku i razmjenu informacija, u periodu od 20.-24.06.2016. godine u Mostaru održala ekspertsku misiju na temu „Laboratorijska analiza prisustva pesticida i kontaminanata u hrani“. Organizacija misije je imala za cilj pružanje pomoći nadležnim […]\nPraćenje rezidua pesticida u i na hrani biljnog porijekla u Bosni i Hercegovini\nKako bi se utvrdio nivo rezidua pesticida u proizvodima biljnog porijekla na tržištu Bosne i Hercegovine, provjerilo da li isti odgovara važećim propisima, te preduzele odgovarajuće mjere u cilju zaštite zdravlja potrošača Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine u saradnji sa nadležnim entitetskim, kantonalnim, gradskim, općinskim, te inspekcijskim organima Brčko distrikta BiH u periodu […]\nProgram kontrole rezidua pesticida u i na hrani biljnog porijekla u BiH za 2016. godinu\nU cilju zaštitite zdravlja potrošača u Bosni i Hercegovini kroz utvrđivanje nivoa rezidua pesticida i njihovih metabolita u hrani biljnog porijekla, te provjere usklađenosti sa propisima koji određuju maksimalne nivoe rezidua (MRL) pesticida, Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine, u saradnji sa nadležnim entitetskim, kantonalnim i inspekcijskim organima Brčko distrikta BiH, priprema Operativni plan za sprovedbu […]


Dan novinara Sandžaka: 87 godina borbe za istinu - Intelektualno\nin Aktuelno, Sandžak, Zanimljivosti\nNa današnji dan prije 87 godina počeo je sa radom list “Sandžak”, koji je započeo “sandžačku novinarsku priču.” Prvi broj je objavljen u Prijepolju nakon čega je godinama obavještavao i izvještavao o bitnim temama za sve građane Sandžaka bez obzira na nacionalnu pripadnost.\nKada je riječ o sandžačkom novinarstvu, potrebno je spomenuti Mehmeda Šakira Kurtćehajića, prvog bošnjačkog novinara koji je rođen u Sandžaku. Koliko je Kurtćehajić bio odan i posvećen novinarskom pozivu svjedoče njegovi savremenici koji su često znali reći da su njegovi tekstovi zreliji nego on.\nDanas u Sandžaku ima nekoliko elektronskih medija, a nekadašnji list “Sandžak” prestao je sa štampanjem. Iako je ovaj list prestao sa štampom to nije smetnja da novinari iz Sandžaka nastave svoju borbu za istinu i tačnost.\nRođendan Zemaljskog muzeja BiH u nekoliko fotografija\nRohinja muslimani: Diskriminacija dugog trajanja\nGenocid u Prijedoru: Tužilaštvo BiH je selektivno procesuiralo tek nekoliko lica


RTS :: Kvalitet se lako prepoznaje u bilo kojoj sferi kulture i umetnosti\nNauka Kvalitet se lako prepoznaje u bilo kojoj sferi kulture i umetnosti\nsubota, 27. okt 2018, 09:39 -> 13:22\nKvalitet se lako prepoznaje u bilo kojoj sferi kulture i umetnosti\nMalo je onih koji su život još od najranijih dana posvetili umetnosti, a još manje onih koji su taj put uspešno nastavili. Na muzičkoj, operskoj sceni Srbije, Anastasija Holc sigurnim stopama „gradi put“ operske dive, ali i pedagoga.\nOva još mlada umetnica je sa samo četiri godine počela da uči klavir a ubrzo su usledile nagrade. Nastupala je u operama i na brojnim muzičkim festivalima u zemlji i inostranstvu. U Beogradu u statusu docenta predaje na Odeljenju Univerziteta Slobomir. Karijera ove mlade umetnice je u usponu, tako da njeno vreme tek dolazi a dosadašnja iskustva podelila je s nama.\nNa svetskoj klasičnoj muzičkoj sceni i u operi, Srbiju su predstavljali brojni umetnici, operske dive. Kako je došlo do toga da život posvetite operi i da li ste tokom života imali uzore?\n‒ Do toga je došlo sasvim spontano. Kao dete sam pohađala časove klavira i klasičnog baleta. Ni u jednom trenu nisam pomislila da bih mogla da postanem operska pevačica. Bila sam svestrano dete, interesovali su me jezici, prirodne nauke, umetnost...\nJedina spona bilo je takmičenje „Zlatne sirene", na kojem sam osvajala prve nagrade. U sedmom razredu osnovne škole, a već i srednje muzičke za klavir, jedna od članica žirija me je zapazila na pomenutom takmičenju i pitala da se upišem na Odsek solo pevanja. Kasnije je sve išlo svojim tokom.\nSvakako da sam imala uzore koje cenim i danas. Od prvog slušanja Norme postala sam poštovalac muzike i jedinstvenog glasa Marije Kalas. Kasnije kroz školovanje upoznala sam divne profesore, pevače i počela da slušam operske dive poput Anđele Georgiu, Mirele Freni i Ane Netrebko.\nSa samo osam godina osvojili ste prestižnu međunarodnu nagradu na pijanističkom takmičenju „Artur Rubinštajn" u Parizu. Nakon toga su usledila brojna druga priznanja. Koliko jednom detetu takav događaj menja život i koliko nagrade postaju životne obaveze?\n‒ Moram priznati da meni kao detetu i nije bila u potpunosti jasna sama težina takmičenja konkursa „Artur Rubinštajn", a ni mnogih koja su usledila kasnije.\nKada imate osam godina, takmičenja posmatrate kao vrstu igre-nastupa gde dobijate priznanja, a potom slede zadovoljstvo i beskrajna radost.\nŽivimo u vremenu supkulture, menjanju vrednosti i vrednosnog sistema. Vi ste nastupali na brojnim festivalima, u operama a od 2016. godine najmlađi ste član žirija na Festivalu slovenske muzike u Moskvi. Kada uporedite uslove za rad, te odnos prema klasičnom stvaralaštvu u Rusiji i u našoj zemlji, kakva su vaša iskustva kao umetnice, ali i predavača?\n‒ Kvalitet se lako prepoznaje, u bilo kojoj sferi kulture i umetnosti. Uslovi za rad su bolji u inostranstvu nego u našoj zemlji. Sistem takmičenja se razlikuje, bodovanje... Učenici i studenti imaju priliku da nastupaju u koncertnim dvoranama, akademskim salama i na daleko kvalitetnijim instrumentima.\nU Rusiji i zemljama bivšeg Sovjeta odnos prema klasičnoj muzici je na visokom nivou. Država izdvaja ozbiljna sredstva za razvoj kulturnog i umetničkog stvaralaštva. Izuzetna mi je čast što sam imala priliku da kao student osvojim laureat na Festivalu slovenske muzike u Moskvi, a potom i ostvarim pravo za učešće u radu žirija od 2016. godine do danas.\nMnogi teoretičari i filozofi su klasičnu muziku i operu svrstavali u sam vrh umetničkog izražavanja. Na ovdašnjoj javnoj sceni njima se posvećuje malo pažnje. Kako vidite sudbine naših mladih umetnika, šta biste rekli onima koji tek uče?\n‒ Mladim kolegama preporučila bih da se „naoružaju" strpljenjem, istrajnošću i samosvešću. Verovati u sebe od presudnog je značaja pri bavljenju klasičnom muzikom.\nKako je profesorka Šajnović jednom prilikom rekla: „Moraš stvarati u pravo vreme, biti na pravom mestu, upoznati se i raditi sa pravim ljudima! Glas, spoljašnja lepota i obrazovanje nisu dovoljni!" Rekla bih da je to jedinstvena „formula" za uspeh svakog mladog muzičara.\nKako vidite dalji put svoje umetničke i pedagoške karijere?\n‒ Ne bih da predviđam i pravim bilo kakve planove, ipak su neke stvari u rukama Svevišnjeg i naše sudbine. Kao pedagog ću se truditi da svoje znanje prenesem, ali i da ga svakodnevno i s godinama obogaćujem kako bih pomogla svojim kolegama i učinila im iole lakšim, zbilja težak put nas, operskih pevača.\n(četvrtak, 16. jul 2020, 17:07) - Visnja [neregistrovani]\nA kako da peva kad ne moze da dodje do scene od tzv pevacica i njihovih zakulisnih radnji?\nAko znate sve to, sigurno znate i ovo.\nJa sam instrumentalista i svesna sam okoline, nazalost ili srecu.\nKako da peva kada joj brane?\nKako da sviram ako sam apoliticna i nisam u klanovima???\n(nedelja, 28. okt 2018, 13:32) - Nedim [neregistrovani]\nKoji su to brojni nastupi u zemlji i inostranstvu kad je jedva čujemo?Predpostavljam da je išla na časove kod Jasne Šajnović pevačice ,koja ima sjajnu tehniku koloraturno-lirskog soprana i sa velikim uspehom je pevala na sceni Beogradske opere i bila Prvakinja Zagrerbačke opere.Njene brojne uloge su Lučija od Lamermura,Violeta Valery,Gilda,Rozina,Adela,Ana Bolena,Kraljica noći.Dobro je da joj pravite reklamu ali tek treba da se pokaže i dokaže Holcova\n(nedelja, 28. okt 2018, 08:20) - Obozavalac [neregistrovani]\nPrelepo peva, samo da imamo prilike da je cesce slusamo u Srbiji\n(subota, 27. okt 2018, 13:22) - anonymous [neregistrovani]\nJos samo kad bi cesce nastupala kod nas...Gledao sam je u Onjeginu skoro i svidelo mi se.A kad ce ici "Onjegin" i sa kim...ko to zna...


Pesak i šljunak | Kamionski Prevoz Beograd\nPesak, sljunak, odvoz šuta - prevoz Beograd\nDa li možda znate koja je zemlja najveći proizvođač i potrošač šljunka? Ne, nije u pitanju Rusija ukoliko ste to pretpostavili zbog 400.000 kilometara šljunkastih puteva koje smo naveli da se nalaze u njoj, u pitanju su Sjedinjene Američke Države. To je još jedna zanimljivost u vezi šljunka koju možda niste znali.\nŠljunak se dobija iskopavanjem prirodnih materijala iz korita velikih reka. Nakon toga, šljunak se ili odvaja i ostavlja, ili se dalje pere i odstranjuju mu se nečistoće. Kada se samo ostavi onda se klasifikuje kao „prirodni šljunak“, a kada se odradi dodatno pranje i uklanjanje nečistoća onda se klasifikuje kao „seperisani šljunak“. I jedna i druga vrsta šljunka ima svoju primenu. Osim odvajanja nečistoća, šljunak se dalje može prosejavati (ovaj proces se inače naziva separacija), kako bi se odvojila zrna određenih veličina. Na taj način se dobijaj različite vrste šljunka koje se nazvijaju separacije. I sve one imaju svoju namenu, od onih koje se sastoje od najsitnijih čestica, sve do onih sa najkrupnijim granulama.\nŠljunak se najčešće koristi za betoniranje velikih površina, izradu stubova, ploča, stepenica, temelja, ograda, cokli…. Kod nas možete poručiti različite vrste šljunka i prirodne i seperisane, kao i različite separacije istog. Naš šljunak je visokog kvaliteta jer su prilikom njegovih separacija korišćene najsavremenije tehnologije. Mi nudimo jedino kvalitetan, profesionalni građevinski materijal, koji će Vam obezbediti sigurne temelje. Kao i za sve ostale materijale koje kod nas možete nabaviti tako i za šljunak nudimo uslugu brze, povoljne i profesionalne isporuke. Pozovite nas i poručite kvalitetan šljunak prema Vašim potrebama; ukoliko budete zidali sa našim materijalima, zidaćete samo jednom – za sva vremena. Pesak je takodje vrlo potreban u gradnji i vrlo primenljiv.Ima ga u vise frakcija i koristi se za izvodjenje razlicitih gradjevinskih radova.Sitan pesak se koristi za malterisanje,krpljenje pukotina i nasipanje.Zbog svog sastava pesak je vrlo pogodan za odrzavanje vlage.Imamo sve frakcije peska.Ako vam je potreban prevoz peska,sljunka na siroj teritoriji beograda javite se mi dovozimo pesak ili sljunak na vasu adresu i u vreme koje vama odgovara.\nPesak i šljunak was last modified: април 14th, 2016 by admin\nFiled Under: Prevoz Beograd\nPesak Dunavac i Moravac\nTucanik i kameni agregati\nZemlja za nasipanje dvorišta i bašta\nPrevoz uglja i drva\nOtkup starog gvoždja i prevoz\nCopyright © 2014 · Kamionski prevoz Beograd


Najuspešniji na republičkoj smotri\n4. maja 2022. 4. maja 2022. Kristijan ĐorđevićLeave a Comment on Najuspešniji na republičkoj smotri\nRegionalna smotra folklora održana krajem prošle sedmice na sokobanjskoj letnjoj pozornici očekivano je izazvala interesovanje javnosti. Sam defile oko 300 učesnika kroz Banju je bio događaj koji je meštanima i mnogobrojnim gostima izazvao osmeh zadovoljatva što ovi mladi ljudi čuvaju i neguju tradicionalno narodno kolo. Naravno, uz određenu modernizaciju, odnosno koreografiju.\nNa prelepoj pozornica „Vreloˮ smenjivali su se ansambli donoseći svu lepotu igre u kolu stavljajući stručni žiri pred teški zadatak da izabere učesnike na republičkoj smotri. U mlađoj kategoriji Srbiju će se predstaviti KUD „Teslino koloˮ iz Niške Banje, AKD „Poletˮ iz Kladova i KUD „Bukovikˮ iz Aleksinačkog Mozgova.\nU starijoj grupi dalji plasman izborili su KUD „Koloˮ iz Knjaževca, GK „Železničarˮ iz Ćuprije, KUD MZ Novo Selište kod Bora i KUD „Zoran Gajićˮ iz Rgotine kod Zaječara.\nTakmičari su nastupali u dve kategorije, deca od prvog do četvrtog razreda i stariji uzrast od petog do osmog razreda osnovne škole. Finalno republičko takmičenja ove godine održaće se u Batočini. Domaćin regionalnog takmičenja je bilo Kulturno-umetničko društvo „Sokoˮ iz Sokobanje.\n‒ Za nepunih mesec dana očekujemo smotru, odnosno Festival folklora veterana i rekreativaca „Sokobanja- Sokograd igra -star, igra-mladˮ, gde očekujemo ove godine preko 500 učesnika iz najboljih kulturno umetničkih društava Srbije. Tako da, biće verovatno veselo leto, a imamo i avgusta meseca Sabor folklora „Igra kolo pod Ozrenomˮ, tako da vrlo smo aktivni – kaže Slavoljub Ćirković, predsednik ovog društva.\nOn je ocenio proteklu smotru kao veoma uspešnom.\nU subotu na Letnjoj pozornici: Takmičenje najmlađih u folkloru\nDobro veče Sokobanjo: Adil privukao veliki broj gostiju i obožavatelja\n11. decembra 2020. Katarina Petrović\nKontejneri za prolećno čišćenje\n17. marta 2021. Redakcija


U BiH danas počinje vježba ´Brzi odgovor 21´\nU Bosni i Hercegovini danas počinje vojna vježba Oružanih snaga BiH i američe vojske, Brzi odgovor 21. Vježba će biti održana na poligonima Manjača i Glamoč te u kasarni Dubrave, a trajat će do 2. juna. Njom će rukovoditi zapovjedništvo američke vojske za Evropu i Afriku (USUCOM).\n"Sjajno je vidjeti američke trupe kako stižu na vježbu s Ministarstvom odbrane Bosne i Hercegovine. Rad i obuka s našim saveznicima povećavaju našu sposobnost zajedničkog rada kako bismo odgovorili na sigurnosne izazove i pomogli da građani BiH budu sigurni", navedeno je na Twitter nalogu NATO-a u BiH.\nProcitano 553 puta


Pokrajinski premijer obišao radove na rekonstrukciji Velike terase i najavio nove investicije na Paliću | (Vesti - 07. 09. 2017) Subotica.com\n07.09.2017. u 14:35h\nVelika terasa na Paliću, čuveno secesijsko zdanje iz 1911. godine uskoro će biti klimatizovana, a dobiće i dodatne sanitarne čvorove i novi pristup velikoj kongresnoj dvorani. Iz pokrajinskog budžeta, putem Uprave za kapitalna ulaganja za ove radove, ka i za uređenje Veliko parka namenjeno je 77.7 miliona dinara.\nPrilikom obilaska radova na Velikoj terasi predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović istakao je da je Palić jedna od četiri glavne destinacije u Vojvodini gde će Pokrajinska vlada realizovati projekte koji doprinose povećanju njihove turističke atraktivnosti.\n- Ovo je zajednički projekat Grada Subotice i Pokrajinske Vlade, a istovremeno sa rekonstrukcijom Velike terase počeli su i radovi na obnosi pešačkih staza i rasvete na prostoru Velikog parka. To je posao koji više ne sme da stane, ima još dosta radova na ovom objektu koji će značiti za turističku ponudu Palića, Subotice i cele Vojvodine – najavio je Igor Mirović. - Od proleća ćemo nastaviti radove kako bi potpuno završili ovaj objekat, za kodinu ili dve završili rekonstrukciju celog kompleksa i konačno započeli sa realizacijom implemenata Master plana za razvoj Palića koji podrazumeva intenzivnija ulaganja u komunalnu infrastrukturu i izgradnju objekata.\nMirović je istakao da je turizam rastuća grana privrede i da je primetan porast broja turista iz celog sveta.\n- Imamo turista iz Kine, Irana, Izraela, susednih zemalja i to su ogromne šanse za turističku privredu. Vojvodina ima mnogo takvih tačaka – Palić, Sremski Karlovci, Gornje Podunavlje, Fruška Gora, Novi Sad... - naglasio je Mirović. - Moramo mnogo više da radimo da privučemo investitore na Palić, da grade objekte sa četiri ili pet zvezdica, ali do tog cilja ćemo lakše doći kada budemo kompletno infrastrukturno razradili celu mapu Palića do najsitnijih detalja.\nGradonačelnik Bogdan Laban je još jednom podsetio da je razvoj Palića kao turističke destinacije jedan od prioriteta aktuelne gradske vlasti. Uz rekonstrukciju postojećih objekata i parkova, u budućnosti se očekuju i ulaganja u nove sadržaje, koja bi pored privlačenja novih turista, dodatno ohrabrile investitore da ulažu u Palić.\n- Velika terasa i park su veoma bitni za Palić, tu je centar svih dešavanja i zahvaljujući Pokrajinskoj vladi i njenim ulaganjima, mi sada radimo na njihovoj obnovi. Nastavićemo sa ulaganjem, sa opremanjem komunalne i putne infrastrukture ali takođe i sa novim sadržajima kako bi privukli investitore – najavio je gradonačelnik Laban. - U toku su pripreme za sledeću godinu, i siguran sam da ćemo uz pomoć Republičke i Pokrajinske vlade imati čime da se pohvalimo u narednoj turističkoj sezoni. Subotica je grad koji se nalazi na Koridoru 10, 200 kilometara od Budimpešte i 180 kilometara od Beograda, je veoma privlačna za domaće i strane turiste. Svakog vikenda tri do četiri hiljade ljudi iz cele Srbije odlazi u banje u Mađarsku i treba da poradimo na tome da oni ostanu ovde na Paliću.\nvelika terasa palić Park Palić nebojša daraboš bogdan laban kongresni centar velika terasa igor mirović


kupovina D750 kod nas - Fotografske tehnike - Dizajn Zona\nKoga bi preporucili: foto diskont, pc foto.biz, foto store, axel ?\nIma li neko ikakva iskustva sa servisiranjem ako je uzimao aparat preko ovih firmi?\nZanima me zbog garancije, zato sto refot priznaje samo aparate kupljene u zoom foto-u ili yellow store-u.\nTesko da ces dobiti odgovor na zoni.\nJa sam u slicnoj dilemi ovih dana, gde da kupim, s tim sto razmisljam o D610 i D750.\nKontaktirao sam preko pp (za slucaj da je javno nekom neprijatno da prica o tome, mada ne vidim zasto ne pomoci savetom koji ti nista ne steti) nekoliko clanova zone koji su se skoro pohvalili kupovinom, cisto da se informisem oko cena i uslova koje su dobili... Pa recimo da su moja vrlo niska ocekivanja vezana za kolegijalnost na zoni, jos vise spustena.\nZa ostale ne mogu da kazem jer nisam pitao, ali iz foto store su mi rekli na konkretno pitanje da li je servis u refotu - nesto se obavlja u ..... (zaboravih ime servisa) a nesto u refotu. Meni je to cudno bilo. Kako ja ostvarujem garanciju? Doneses njima i oni regulisu. Sta znam.... Meni se kod njih nije svideo neprofesionalizam u komunikaciji. "Bice sledece nedelje, javicemo" pa se ne jave uopste. Ako ej takav odnos kad treba da ti uzmu pare, kakav ce biti kad (ne daj Boze) bude trebalo da ostvaris garanciju.\nLjuba iz fotobiz vazi za korektnog i postenog coveka.\nOdakle imas informaciju da refot priznaje samo te radnje?\nTakodje preporuke za Ljubu. Gomila ljudi koje znam je kupovalo kod njega i nikad problema nije bilo.\nLjuba je super, ali kod Axela je mnogo povoljnije, barem koliko sam ja video u poslednje vreme i niko nije imao problema sa njima, cak sta vise, svi su vise nego zadovoljni. :)\nPre mesec dana sam se i ja pitao slicno pitanje, doduse za kupovinu objektiva. U fotostoru su mi rekli da im nije na stanju i dali mi visu cenu(kako rekose jos je uracunat i popust) od refot-a, sto mi je bilo LOL jer te maksimalno loze kako odobravaju dodatne popuste :) , zoomfoto je imao naravno istu cenu kao i refot jer od njih i uzimaju robu.\nE sad kod ovih ostalih su bile jako slicne cene kao u refotu, te su mi otpale jer nista ne dobijam, a mozda(verovatno) i nemam zvanicnu garanciju, jer moze da se desi(meni se pre desilo) da nije refot uvoznik tih objektiva i da ne daju fiskalni racun koji je jedini vid racuna koje refot smatra validnim(kako meni rece gospodja iz refota).\nJos jedna opcija koja je bila u igri je bila kupovina preko KP korisnika(mislim da cak ima vise accounta) koji prodaje sa refot garancijom Nikon opremu, medjutim meni se licno nije svidela ta opcija, iako na oko deluje lepo(uvezao REFOT), jer nema nikakvog racuna, samo popunjen i pecatiran gar. list. Ja sam odustao i od ove opcije jer je cena bila niza za samo 10%(dakle ni ceo PDV).\nNa kraju sam lepo u Refotu uzeo na 6 rata bez kamate, nov neotvaran primerak.\nPo meni za kupovinu Nikona u Srbiji, nema nekog velikog novcanog razloga da se ne kupuje ono sto je zvanicno uvezeno, i ima refot servis(za mene pouzdan).\nKao drugu opciju vidim licnu kupovinu u Madjarskoj posto je prevoz jeftin, cak i ako bi se islo u njihov nikonov servis(3 god je garancija na aparate, od cega 1 godina vazi kod nas)\nAxel prodaje d750 za 1550e, bolju cenu tesko da ces naci...a provereni su. :)\n^ Da je to bilo pre 2 meseca uzeo bih D750 umesto D7200 :( :)\nZvala sam ih i pitala.\nOnda cemu sluzi garancije dobijene u foto diskontu,foto store i ostalim radnjama.\nU foto diskontu bi trebalo da je garancija regularna 100%.\nJa ozbiljno razmisljam o prelasku na nikon, i to bas na d750.\nAli pre toga se nadam da ce da izleti neka 5d trojka polovna :D\nImas polovnu sa 400k okidanja za 1750e. :lol:\n@dragan8 Pa isto su garancije, samo njihove, ne Nikonove i servisa ovlascenog od strane istog.\nE sad koliko ti vredi garancija samo nekog naseg preduzeca i majstora/servisera je velika enigma u Svrbistanu, iz prostog razloga ako imas problem da ostvaris garanciju, dok ti pravno isteras svoje pravo rodices dve mecke, jednu jer moras da ides preko drustva za zastitu potrosaca, a oni su skoro svi neaktivni i/ili ih boli uvce jer primaju pare od fondova a ne od broja resenih slucajeva i nemaju nikakvu moc(samo savetuju tebe ili preduzece), a radjanje druge je imanje posla sa nasim pravnim sistemom. Naravno uvek ima izuzetaka, tj, postenih i korektnih ljudi(kod nas je tako jbg, mozda je negde gde je bogatija ekonomija drugacije), ali za mene i moje pare u ovoj drzavi je suvise velika kocka da li cu sa takvima saradjivati.\nDa ne bude da samo mracim, i ja sam imao situaciju u kojoj je Ljuba bio jako korektan, poslovnost za svaku pohvalu.\n@unique93....Mislis za 1850? :D\nNe bih znao za nikona, ali ja se nakupovah u zadnje vreme canonove staklarije (dobro, plastikarije :D ) kod axela, i zaista jeste bilo povoljno ... do duše kupovao sam jeftine objektive, koji su i onako povoljni ... ali povoljnije povoljni ... if you know what I mean ... :lol:\nSto se tice cene, bolje je platiti i malo vise ukoliko ces imati sigurnost i sigurnu garanciju. Ja sada (ovde u CZ) kada sam kupovao novi D7200, mogao sam ga uzeti novog za 150e manje, ali je bilo pitanje koliko bih se posle cimao da nesto zatreba.\n1850e je sa gripom. :D\nAxel je najjeftiniji, ostali su oko 1700e. a 150e nije malo...za te pare moze da se uzme 50ica 1.8g, kojoj super odgovara d750. :D\nTo za garanciju mislim da nije tacno, ja sam ih pitao pre kupovine aparata da li priznaju garanciju iz CH.\nDa, priznaju godinu dana jer je toliko medjunarodna garancija.\nAko priznaju njihovu nema razloga da ne priznaju za aparat koji je kupljen u Srbiji.\nHahaha znas kad ce da dobije 1850 za to pfff :D Realno 1200 da dobije i da se sutira u dupe od srece :D\nSlobodane sta ces ti u ovoj temi :ph34r: :angry: :lol:\nMlatim praznu slamu :D\nDefinitivno je najjeftinije preko kupovati. Ja sam kupio svoj u Nemackoj u Saturnu. 2340 sa 24-85vr 3.5-4.5 i dobih finu Sandisk extreme od 64gb gratis koja ni malo nije jeftina. Sad vidim da je 2250e, sa povracajem poreza nije sigurno skuplje nego bilo gde kod nas. U yellowstore-u taj komplet kosta 2600e, dinarska protivvrednost. Sto se tice garancije, cim sam ga dobio proverio sam broj za flair gresku, ispostavilo se da je aparat sa greskom, okrenuo refoto i rekli su da mogu da donesem aparat kad god zelim i da ce za dz da otklone problem, aparat ima evropsku garanciju. E sad, za ostale probleme eventualno nastale i nevezane za one priznate sa Nikon sajta, nisam siguran.\nNe bih ja to tek tako zakljucio. To sto kupujes u CH i ove radnje u Srbiji su mozda dve razlicite stvari, papiroloski jbg :)\nPriznaje se medj. garancija sa popunjenim Warranty Card i racunom/slipom(znaci ovo sam lepo procitao na papiru na kome pisu uslovi world wide garancije. Popunjen warranty card, prvenstveno znaci da imas pecat recimo u EU Nikon Europe BV i/ili REFOT kod nas(to je pecat preko koga je stigao proizvod, ko ga je distribuirao iz Nikon corp-a.) tj da se vidi da je distribuiran po njihovom kanonu (ovo mi je leglo iznenada :) ) , a trebalo bi da se lupi i pecat prodavnice.\nVise para manje rizika, bitno je da covek moze da bira kombinaciju para i rizika :) .\nZnaju stranci kako da privuku musteriju, ovde se Sale koristi samo za nadimak a gratis bi najradije anatemisali iz serbskog jezika. Ne dao bog da pitas za kes popust :)\nTaj sa 5-iiicom bolje da javi canonu kako im je izdrzljiva oprema, mozda moze za reklamu da im posluzi, nego da ga oglasava :)\nI ja planiram kupovinu D750, ali kako sam iz CG, uopste nisam u toku sa ovom pricom o garanciji o kojoj pricate u vezi sa radnjama po Srbiji, a konkretno me zanima kupovina tijela od cikice iz Madjarske (mislim da ga znate, vecina uzima opremu kod njega, ja sam vec par puta uzimao, sve ok). Da li on daje tu (pisanu) garanciju (ne sjecam se jel prije davao, davno sam kupovao), i da li ona vazi u refoto-u ako bi bilo eventualnih kvarova?\nDanas sam pitao Axela, trenutna cena kod njega za D750 je 1550 eura. Znaci, jeftinije nema ni u Madjarskoj. Dve godine garancije u Refot-u, nema dalje.\nKod Josipovica je 1900, tako nesto. Planiram i ja kupovinu uskoro, tako da ce biti Axel verovatno, u kombinaciji sa 85mm 1.8g.\nAparat je bruka, mogu samo to da kazem.\nJa sam uzeo D750 u junu preko Axela.\nVrhunska saradnja. Zvao sam ih i isti dan su mi doneli aparat.\nAko je stvarno cena 1550e, nemas sta da razmisljas :)\nApsolutna preporuka za Axel.


Dva modela sa potpuno novim revolucionarnim motorom američke kompanije, sa vodenim hlađenjem, prvobitno je trebalo da budu dostupni ove godine, međutim na sajtu giganta iz Milvokija je objavljeno da ćemo morati još malo da ih čekamo.\nDeo kašnjenja je verovatno posledica nedavne promene rukovodstva kompanije, koji je odbacio More Roads to Harley-Davidson program, u okviru kojeg su se nalazili ovi modeli, u korist plana po imenmu Rewire.\nZnačajan faktor u kašnjenju je, svakako, i globalna pandemija virusa korona, koja je pogodila sve proizvođače motocikala na svetu.\nBMW, KTM i Husqvarna su već najavili da ove jeseni neće prisustvovati na Eicma ili Intermot sajmovima, na kojima obično gledamo nove modele, a malo je verovatno da će oni jedini odustati.\nBudući da su zastupnici kompanija uglavnom zatvoreni trenutno (negde manje, negde više), proizvođači će želeti više vremena da im omoguće prodaju postojećih modela, dok će zastoj u proizvodnom procesu nesumnjivo omesti razvoj novih modela.\nAko EU pristane da produži rok uvođenja Euro5 standarda, malo je verovatno da ćemo uopšte videti mnogo novih mašina ove godine.


Na krilima odlične serije i šest uzastopnih uspešnih NBA GOLD analiza naš tim analitičara spremio je za sve čitaoce i pratioce još jedan potpuno besplatni tip iz najjače košarkaške lige na svetu.\nPhiladelphia 76ers - Dallas Mavericks (-4.5) H1 (1.8)\nNoć između četvrtka i petka po pravilu nam donosi jako zanimljive i interesantne duele, a određeni okršaji prenose se i na nacionalnoj američkoj televiziji (TNT), pa su igrači posebno motivisani da se najširem auditorijumu predstave u najboljem svetu.\nVečerašnji program otvaraju međusobnim duelom Philadelphia Sixersi i Dallas Mavericksi, a biće to duel igrača koji će ove sezone pretendovati na zvanje najboljeg igrača lige - Joela Embiida i Luke Dončića.\nKamerunski centar igra najbolju košarku u karijeri i ove sezone u proseku beleži oko 30 poena i 11 skokova po meču i uz Nikolu Jokića je najbolji visoki igrač lige. Embiid ove sezone provodi drastično više minuta na parketu, ne propušta back-to-back utakmice, što pokazuje da su povrede prošlost i da je sazreo kao igrač.\nOn ima odličnu pomoć u Tobbiasu Harrisu i Benu Simmonsu, koji pod patronatom Doca Riversa igraju jako dobro na oba kraja terena. Australijski košarkaš, iako i dalje ima problema sa šutem sa distance, radi sve ostalo za ekipu - asistira, skače, igra odličnu odbranu, trči tranziciju, dok Harris možda igra i najzreliju košarku u karijeri i realizaciju sa distance i poludistance je doveo do savršenstva.\nOsim jako dobrog napada, defanzivna igra je takođe jedna od glavnih odlika Sixersa. Rivers je tokom leta angažovao nekolicinu proverenih defanzivaca, poput Dannya Greena i Dwighta Howarda, tu je i mladi Matisse Thybulle, pa Phila mnogo lakih poena postiže nakon agresivne odbrane.\nUz to, 76ersi igraju jako dobro na domaćem parketu, na 15 mečeva ove sezone imaju 13 pobeda i samo dva poraza, pa je to dodatni razlog zbog čega favorizujemo Embiida i drugove u ovom meču.\nSa druge strane, Dallas Mavericksi takođe igraju dobro u poslednje vreme. Oni su pobedili šest puta na poslednjih sedam mečeva, a jedini poraz u tom periodu bio je od Portland Trail Blazersa.\nI ove sezone rezultati ekipe umnogome zavise od fenomenalnog Luke Dončića, ali mišljenja smo da je to malo da bi se pariralo Philadelphia. Uz to, postoji mogućnost da Mavsi nastupe bez Kristapsa Porzingisa, koji je propustio poslednja dva meča Dallasa zbog povrede leđa.\nBez letonskog asa, i uz činjenicu da je Ben Simmons jedan od najboljih defanzivaca lige među bekovima, te da može dobro braniti Dončića, za naš tim analitičara Philadelphia Sixersi su veliki favoriti u ovom meču i verujemo da je hendikep pobeda na margini od -4.5 poena u Socceru poklon i očekujemo ubedljiviju pobedu sastava Doca Riversa.


Premijerka Ana Brnabić posetila Požegu – Radio Požega 94.7 FM\nPožega, 24. jul 2019. – Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić danas je bila u poseti Guči, Lučanima i Požegi. Najpre je obišla deonicu putnog pravca Stanići-Bugarčići-Belica u Guči i pekaru „Maksimil“ u selu Krstac u Lučanima, koja je bila poplavljena prilikom izlivanja reke u tom mestu. Premijerka je obišla i radove na nasipu Bjelica u Lučanima.\nPosetu našoj opštini započela sastankom sa predsednikom opštine Đorđem Nikitovićem i lokalnim rukovodstvom. Nakon toga usledila je poseta Tehničkoj školi i pogonima fabrike „Inmold“, gde se održava dualno obrazovanje za učenike. Predsednica Vlade izrazila je posebno zadovoljstvo posetom našoj opštini i naglasila potpunu podršku novoizabranom, najmlađem predsedniku opštine u Srbiji Đorđu Nikitoviću, uz obećanje da će Vlada Srbije pomoći i podržati mnoge dobre projekte lokalne samouprave.\nObraćajući se brojnim novinarima predsednica Vlade Ana Brnabić i predsednik opštine Đorđe Nikitović istakli su veliko zadovoljstvo ovim susretom u nadi da će rezultati ove posete i buduće saradnje veoma brzo biti vidljivi svim gradjanima…\nNa pitanje našeg novinara da li možemo u budućnosti očekivati snažniji privredni zamah naše opštine zbog dobre geografske pozicije i da li se razmišlja o otvaranju veletržnice, kao velikog potencijala za izvoz poljoprivrednih proizvoda kojima naš kraj obiluje, premijerka je rekla da je pitanje veoma aktuelno i da se upravo ovih dana u Vladi Srbije aktuelizuje pitanje veletržnica u Srbiji po uzoru na velike svetske gradove…


SASE: 10,9 miliona prometa UPI bankom - Klix.ba\nSASE: 10,9 miliona prometa UPI bankom\n7.8.2008. u 14:23\nDanašnji promet na Sarajevskoj berzi iznosio je 13 miliona KM. Dionicama Upi banke (SASE: UPIBR), koja odskora nosi naziv San Paolo banka BiH Sarajevo, danas je trgovano u vrijednosti od 10,9 miliona KM.\nZabilježen je srednji kurs od 555,00 KM. Ukupno 5,3% dionica ovog emitenta je promjenilo vlasnika. Veliki promet zabilježio je i RMU Kamengrad (SASE: RMUKR), koji je uz današnji najveći pad od 33,75% i cijeni od 53,00 KM po dionici, napravio promet od 1,9 miliona. Bez obzira na milioniski promet, oba indeksa bilježe pad, BIFX je u crvenom za 1,39%, a SASX-10 za 0,41%.\nU pogledu na kretanje cijena dionica emitenata SASX-10, najuočljivi je pad Sarajevo Osiguranja (SASE: SOSOR) od 8,29%, cijena dionice iznosila je 22,01 KM. Zapažen rast od 3,27% ostvario je Energopetrol (SASE: ENPSR), srednji kurs iznosio je 42,33 KM.\nMeđu investicionim fondovima osim pada Mi Group (SASE: MIGFRK2) od 8,59%, nije bilo velikih iznenađenja. Iako se ukupan promet fondova blago popravlja, pozitivnu promjenu bilježimo samo kod Eurofonda (SASE: EFNFRK1), koja iznosi skromnih 0,23%, dok je srednji kurs pomenutog investicionog fonda iznosio 4,39 KM. Najviše trgovano je dionicama Big Invest. gr. (SASE: BIGFRK3) koje su uz pad od 1,32% registrovale srednji kurs od 9,34 KM.\nAutor: Alma Leho, SEE Investment Solutions\nUskoro gotov sistem zasnježivanja ski staza na Čajuši\n07.08.2008. u 15:29\nVještačka trava na pomoćnom stadionu "Grbavica“\n07.08.2008. u 13:47


Direktor RAE: Crnogorci plaćaju najnižu cijenu struje | Ekonomist\n– Sa stanovišta regulatora, dobro je da postoji mogućnost izbora, mada smatramo da je EPCG trebalo ranije da krene sa medijskom kampanjom kojom bi svakom kupcu električne energije u Crnoj Gori bilo jasno šta koji paket konkretno znači – rekao je Prelević u intervjuu listu Elektroprivreda.\n– Svi koji imaju nižu cijenu od nas, nemaju cijenu zasnovanu na ekonomskim principima, pa dolaze u opasnost da neracionalno troše resurse, uništavaju svoje elektroenergetske kompanije i time sebi prave dugoročno štetu – kazao je Prelević.\nIz EPCG poručuju građanima: Mnogi neće ni osjetiti…


Obeštećenje građjana kojima je posle Drugog svetskog rata oduzeta imovina može da počne naredne godine preko obveznica čiji je rok dospeća 12 godina, a godišnja kamata dva odsto, rekao je direktor Agencije za restituciju Strahinja Sekulić.\n- Obeštećenje za imovinu koja je oduzeta i ne može da se vrati u naturi biće isplaćeno u novcu preko obveznica sa rokom dospeća od 12 godina od trenutka kada bude doneto rešenje, rekao je Sekulić.\n- Agencija za restituciju utvrdjuje koja imovina ne može da se vrati u naturi a Poreska uprava će proceniti vrednost imovine u skladu sa kriterijumima prenosa apsolutnih prava, pri čemu je ta vrednost veća od tržišne, rekao je Sekulić.\n- Država Srbija je obeštećenje od ukupno dve milijarde evra utvrdila u skladu sa ekonomskim mogućnostima jer za više od toga nema ni novčanih ni imovinskih kapaciteta, rekao je Sekulić.\n- Pre rata u Vojvodini je živelo 350.000 Nemaca i posedovali su oko 400.000 hektara zemlje, ali nisu svi podneli zahteve za povraćaj imovine pa je vraćeno 6.000 hektara, rekao je Sekulić.\n- Pravoslavnoj zajednici je vraćeno najviše jer je i najveća, 57.502 hektara poljoprivredne zemlje, 31.889 hektara šume i oko 92 hektara gradjevinskog zemljišta, rekao je Sekulić.\nJedina pokretna stvar koja je vraćena verskim zajednicama je slika Uroša Predića "Portret Mihajla Pupina", koja je do tada krasila prostorije mesne zajednice u Idvoru.


Radionica za mlade u Tivtu - Radio Tivat\n09 нов Radionica za mlade u Tivtu\nPosted at 09:30h in Ekonomija\tby\tZora Krstovic\nNezaposleni mladi, koji imaju između 18 i 30 godina, žele da steknu nova znanja i vještine i postanu konkurentniji na tržištu rada, mogu se prijaviti za učešće u programu Coca-Cola podrška mladima. Kroz ovaj program, kompanija Coca-Cola HBC Crna Gora osnažuje mlade kako bi uz nova praktična znanja i vještine krenuli u potragu za poslom i građenje karijere, saopštili su organizatori radionice.\nRadionica za mlade u Tivtu biće održana od 13. do 15. novembra, prijave su moguće na sajtu www.coca-colapodrskamladima.me, a broj mjesta po radionici je ograničen. Partner kompaniji Coca-Cola HBC Crna Gora u realizaciji radionice u Tivtu je Opština Tivat.\nProšlogodišnji polaznik i ambasador programa Coca-Cola podrška mladima Dušan Šćepanović ističe da mu je prijava za ovu radionicu bila jedna od najboljih „investicija“. „Učešće na radionicama pomoglo mi je mnogo u mom profesionalnom razvoju, zato ovaj program preporučujem svim mladim osobama, iz više razloga. Značajno će proširiti mrežu kontakata, naučiće kako da napišu odličan CV i motivaciono pismo, kako da napišu biznis plan i savjete koji će im pomoći da zablistaju na razgovoru za posao“, rekao je Šćepanović.\n„Radionica je osmišljena upravo sa ciljem da nama, mladima, pruži znanja koja nismo dobili u školi, a koja nas čine konkurentnijim na tržištu rada. Bilo da ste freelancer ili neko ko želi da nađe posao iz snova, ovo je prava prilika za vas“, smatra Hajdana Kostić.\nPored znanja, odličnih mentora i velike interaktivnosti koja znači da su svi polaznici sve vrijeme aktivno uključeni u program, Hajdana ističe da sve što nezaposleni mladi treba da urade jeste da izdvoje tri dana za nova znanja.\n„S obzirom na to da se danas mentorstva i obuke slične ovoj puno plaćaju, a da su mjesta ograničena, moja topla preporuka za mlade je da se prijave i obezbijede svoje mjesto na radionici. Svi polaznici na kraju radionica dobijaju sertifikat, koji mogu iskoristiti da upotpune svoj CV“, kazala je Na svoje iskustvo u programu Hajdana, kojoj je obuka pomogla u razvoju sopstvenog biznisa.\nPo završetku trodnevne radionice, učesnici dobijaju sertifikat, a svoju edukaciju mogu nastaviti na online platformi projekta.\nInstitucionalni partneri projekta su Ministarstvo rada i socijalnog staranja i Zavod za zapošljavanje.


Kako da oporavim oštećenu kosu - put od slame do svile - Zdravo & Korisno\nKao i za sve ostalo u životu, nema očajavanja! Nekako se uvek, kada se javi problem, setim reči bivšeg kolege sa neke edukacije – „kada je teško vratite se korenima“ – odnosno na početak!\nZato sam uvela još jedan preparat za negu kose, a u pitanju je „Revlon Uniq One all in one hair treatment“.


Poreska odbija da otkrije da li je firma Veselinovića i Radoičića namirila dug prema državi | Insajder TV - Više od vesti\nPoreska odbija da otkrije da li je firma Veselinovića i Radoičića namirila dug prema državi\nPoreska uprava smatra da nije u interesu javnosti da Insajderu dostavi podatke o tome da li je građevinska firma Inkop, u vlasništvu kosovskih biznismena Zvonka Veselinovića i Milana Radoičića, isplatila porez čije plaćanje joj je država odložila pre više od pet godina.\n„Razmatrajući prirodu traženih informacija, kao i ceneći okolnosti za utvrđivanje postojanja, odnosno nepostojanja opravdanog interesa javnosti da zna, ovlašćeno lice Poreske uprave donelo je odluku da se odbije zahtev za slobodan pristup informacijama od javnog značaja“, navodi se u Rešenju Poreske uprave kojim ona odbija da dostavi odgovor na pitanje da li je firma Inkop isplatila svoj poreski dug prema državi.\nPrema ranijem istraživanju Insajdera, firmi Inkop Poreska uprava 2016. godine odložila je plaćanje poreza u visini od oko 380.000 evra nakon što je kao garant da će vratiti dug državi stavila pod hipoteku četvorosoban stan i garažu u Beogradu.\nPoreska: Objavljivanje podataka podstaklo bi obveznike da selektivno prijavljuju porez\nIpak, odgovor na pitanje da li je porez u međuvremenu naplaćen, Poreska uprava odbija da dostavi, na šta će novinari Insajdera uložiti žalbu Povereniku za pristup informacijama od javnog značaja.\nKao obrazloženje citiraju više članova Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji ocenjujući čak i da bi objavljivanje ovih informacija podstaklo poreske obveznike da prestanu da prijavljuju svoj porez.\n„Ako poreski obveznici nemaju garancije da će podaci koje dostavljaju Poreskoj upravi, odnosno do kojih je ona došla, biti tretirani kao tajna, postojaće podsticaj da se isti ne prijavljuju ili da se samo selektivno prijavljuju“, navodi Poreska uprava u zvaničnom dokumentu koji potpisuje Miroslav Erić.\nKako dodaju, objavljivanje ovih informacija moguće je samo tokom poreskog, poreskoprekršajnog ili sudskog postupka i to tek kada sud Poreskoj upravi dostavi obrazloženi i opravdan zahtev.\nI ova odluka Poreske da ne dostavi informacije, kao i odluka iz 2016. da se ovoj firmi odlaganjem olakša plaćanje poreza sporna je zbog niza činjenica, a samo jedna od njih je da je Inkop samo u toj poslovnoj godini prihodovao skoro 10 miliona evra, dok je kao dobit naveo nešto više od milion evra kao i da je ova firma bila angažovana na vrednim poslovima za državu.\nJoš jedna od činjenica koja unosi sumnju u opravdanost ovakve odluke je i da iza firme Inkop stoje kosovski biznismeni Zvonko Veselinović i Milan Radoičić za koje se vezuju brojne afere, a protiv kojih su u prethodnom periodu vođeni različiti sudski postupci.\nIako su predstavnici najviših državnih institucija mesecima tvrdili da ne znaju ko je Milan Radoičić niti koja je njegova uloga na Kosovu, on je sredinom 2018. izabran za potpredsednika Srpske liste, najveće stranke Srba na Kosovu koja ima otvorenu podršku vladajuće Srpske napredne stranke.


U ponedjeljak prekidi u isporuci električne energije zbog planiranih radova - Radio Derventa - RTV Derventa vijesti\nHome GRADOVIDerventa U ponedjeljak prekidi u isporuci električne energije zbog planiranih radova\nU ponedjeljak prekidi u isporuci električne energije zbog planiranih radova\nby admin 29.07.2021.\nZbog planiranih radova na reviziji i remontu BTS 10/0,4 kV Sajmište 1, BTS 10/0,4 kV TS – 4 Svetog Save i BTS 10/0,4 kV Istok 2, dana 02.08.2021. godine (ponedjeljak) doći će do prekida u isporuci el.energije za krajnje kupce u sljedećem periodu:\n– u vremenu od 08:00 do 10:00 časova, bez napajanja električnom energijom ostaju kupci koji se napajaju sa BTS 10/0,4 kV Sajmište 1 (ul.Srpske vojske – sajmište)\n– u vremenu od 10:30 do 12:30 časova, bez napajanja električnom energijom ostaju kupci koji se napajaju sa BTS 10/0,4 kV TS – 4 Svetog Save (ul. Svetog Save, dio ul. Srpske vojske i dio ul. Ive Andrića)\n– u vremenu od 13:00 do 15:00 časova, bez napajanja električnom enerojom ostaju kupci koji se napajaju sa BTS 10/0,4 kV Istok 2 (dio ul. Milana Bjeloševića Belog, Njegoševa ulica i ul. Derventskih oslobodilaca).\nUkoliko radovi budu završeni prije predviđenog roka, ponovno snabdijevanje el. energijom biće uspostavljeno odmah nakon završenih radova.\nOd danas potpisivanje peticije “Branimo istinu, ne damo Srpsku” i u Derventi


Promocija projekta "Zlatibor 360° Ekspiriens" - OGLASNA TABLA - INFO\nPromocija projekta „Zlatibor 360° Ekspiriens“\n31 октобра, 2019 0249\nNa Sajmu medija „Media Market 2019“ koji je održan na Beogradskom sajmu, u okviru prezentacije „VR Tehnologije kao napredni instrumenti pormocije i medijskog izveštavanja“ veoma uspešno je promovisan i projekat Zlatibor 360° Ekspiriens.\nPrisutni predstavnici medija su imali priliku da pomoću VR naočara pogledaju 360° video sadržaje visokog kvaliteta i da se na inovativan način upoznaju sa ponudom različitih vidova turizma kao što su kongresni, porodični, zdravstveni, avanturistički, sportski itd.\nPored VR naočara, TO Zlatibor se pobrinula da promotivni 360° video sadržaji budu dostupni korisnicima kroz mobilne aplikacije za platforme iOS i Android. Takođe, 360° video materijali se nalaze i na zvaničnom Jutub kanalu Turističke organizacije, čime su pokriveni svi raspoloživi kanali distribucije digitalnih sadržaja.\nPripadnici sedme sile su pokazali interesovanje i konstatovali da Zlatibor kao vodeća destinacija sa bogatom turističkom ponudom, prednjači i u primeni modernih tohnologija koje ova organizacija koristi u promociji i prezentovanju sadržaja ove naše najposećenije srpske planine.\nZimsko radno vreme zelene pijace


MRAČNE TAJNE PAROVA: Viljuška u brusu, tablete, a kuća je smrdela, jer su devojkama... - Politika ekspres\nRužica Veljković, pobednica četvrte sezone rijalitija Parovi, ne može da veruje da je uspela da pobedi rivale u finalu i osvoji nagradu od 30.000 evra. Ružica otkriva sve tajne iz vile Parova.\n"Ne mogu da vam opišem ovaj osećaj. Presrećna sam. Rekla sam roditeljima, baki i sestrama da smo uspeli i da smo svi bili u tome. Ponosna sam pre svega na svoju porodicu, pa na sebe. Molila sam se za pobedu, ali je nisam očekivala. Verovala sam u prvo mesto. Sve vreme sam nosila ikonu Svete Petke i molila sam se deset meseci da me čuva i bude uz mene. Kada se iskreno moliš, ipak ti se te molitve usliše", objasnila je Ružica.\n"Ovaj period je bio pakao i trebalo je to preživeti. Treba biti borac da se izdrži sve to. Udarce, polivanje, psovanje moje porodice. Drago mi je što sam preživela sve to", dodaje Veljkovićeva.\nNjen odnos sa Nenadom Marinkovićem Gastozom u rijalitiju je bio buran, a ona se nada da će biti prijatelji.\n"Sa Gastozom sam u OK odnosima, sve je u redu kada nema Zorice. Videćemo se mi makar kao prijatelji. Znam da je zaljubljen u mene, iako je sa Zoricom. Oseća nešto prema meni. Ne možemo da nastavimo vezu jer me je razočarao. Morala bih da pređem preko svih s*anja koje mi je Zorica rekla, ali to ne bih da uradim", rekla je Ružica, a na pitanje šta misli o Zorici odgovorila:\n"Nemam nikakvo mišljenje o gubitnici. Malo se ispalila, ali OK, to njen problem.\n"Devojkama su smrdele vagine"\nRužica otkriva i da se mnogi u vili „Parova“ nisu kupali, zbog čega je kuća smrdela.\n"Smrdelo je u vili. Zmaj je smrdeo, a smrdele su matore drtine koje se nisu kupale. Mnogim devojkama su smrdele vagine. Ali nikada ne bih rekla javno ko su te osobe. Zmaj se nije kupao jer tako voli. Kupao se jedino u bazenu, ali tada bi ga usmrdeo i mi ostali nismo mogli da se kupamo", rekla je pobednica i dodala da se plašila Zmaja.\n"Čuvala sam viljušku u brusu, jer sam mislila da će me napasti. On je obećao da će me zadaviti ako osvojim prvo mesto", pričala je Veljkovićeva.\nRužica je posle treće sezone rijalitija „Parovi“ išla kod psihijatra kako bi se navikla na spolji svet, ali i pripremila za sezonu iz koje je izašla kao pobednik.\n"Ja sam išla pre ovog rijaltija kod psihijatra. To je logično jer je prethodni rijaliti ostavio velike posledice na mene. Mislim da ću moći da se prviknem na spoljni svet. Tokom ove sezone sam konzumirala tablete koji su mi bile potrebne zbog pritiska i to se desilo kada sam doživela pakao i kada su me svi napadali. Tri meseca sam pila tablete, ali sam OK", objašnjava Ružica, koja će pare od nagrade dati svojoj porodici.\nRužica trenutno vodi jutarnji program na televiziji Happy, zajedno sa Miloradom Marićem.


Vreme 577 - Komunisti i SPC: Zidanje hrama -->\nJuna 1985. vlasti Srbije odobrile su nastavak gradnje hrama Svetog Save na Vračaru započete pola veka ranije. Značajnu ulogu u donošenju te odluke imali su "crveni" patrijarh German i tadašnji predsednik (Predsedništva) Srbije Dušan Čkrebić\nGospodina Germana sećam se još iz svog detinjstva iz Vrnjačke Banje gde je on bio paroh, a sa njegovim sinom Vlastom išao sam u isti razred osnovne škole. Kao dete sam bio na sahrani, odnosno ispraćaju preminule Vlastine majke iz Banje za Drenovu. Dobro se sećam toga relativno mladog, markantnog i naočitog sveštenika Hranislava Đorića, koji je imao tako prekrasan glas da se sva vrnjačka crkva orila kada je on služio službu Božiju. Zapravo, vrnjačka crkva imala je dva paroha, starijeg Milana Ržaničanina koji je tada već bio prota i znatno mlađeg Hranislava koji je bio i paroh za Novo Selo koje tada nije imalo svoju crkvu.\nProšlo je mnogo vremena i eto, sticajem okolnosti, ponovo smo se sreli – ja kao predstavnik srpske države, a gospodin Hranislav Đorić, ili kako smo ga mi Vrnčani od milja zvali "pop Hrana", sada kao patrijarh srpski German. Prvi susret u Izvršnom veću trajao je skoro tri sata. Dosta vremena je trebalo da bar malo obnovimo uspomene na protekle događaje, da pomenemo ljude koje smo poznavali u Banji i da se međusobno raspitamo za mnoge. A onda smo prešli na sva ona pitanja za koja je Crkva imala interes. I tada i u svim kasnijim susretima prvi zahtev patrijarha bio je da se dozvoli nastavak izgradnje hrama Svetog Save na Vračaru. Posle toga dolazila su druga pitanja, zahtevi, problemi, svojevolje lokalnih organa, pojedinih predsednika opština, zloupotrebe vlasti u odnosu na Crkvu i slično.\nGospodin German je umeo da razgovara sa predstavnicima države i vlasti, pokazujući veliku upornost ali i toleranciju. Umeo je da proceni da li i koliko na nekom pitanju treba insistirati u kom vremenu ili ga ostaviti za bolju priliku, ispoljavajući veliki smisao za prioritet stvari. Ali, oko nekih pitanja nije se nikad kolebao niti je želeo da pravi kompromise. U takva pitanja ubrajaju se sigurno nastavak gradnje hrama Svetog Save i priznavanje autokefalnosti Makedonske pravoslavne crkve na način kako je to Makedonija mislila da treba da se učini. Stavove od ranije koje sam i ja kao predsednik Izvršnog veća Srbije nasledio od svojih prethodnika a koji su se sastojali u tome da se umesto hrama Svetog Save podigne dom Svetog Save i u okviru njega Muzej SPC-a, Patrijaršijska biblioteka i Muzej fresaka, patrijarh je energično odbijao rečima: "Što se Srpske pravoslavne crkve tiče, ona je zainteresovana isključivo za nastavak izgradnje hrama i nikakvu zamenu i promenu namene SPC ne prihvata."\nMislim da sve ovo treba da se zna i zato govorim o tome, makar tek sada, kada gospodina Germana više nema među živima. Gospodin German je bio čovek pun ljudske i narodne mudrosti i za svaku situaciju imao je kratku priču ili primer iz običnog života kao pouku. Svojim ličnim angažovanjem mnogo je doprineo da se odnosi između Crkve i države odvijaju bez velikih kriza i potresa i uz značajnu pomoć srpske države Srpskoj pravoslavnoj crkvi koja je ipak bila minorna u odnosu na sve ono što je SPC-u oduzeto nakon rata. Njegova mudrost i strpljenje bili su korisniji i probojniji od jakih reči i isforsirane ljutnje. U uslovima visoke ideologizacije društva od strane partije na vlasti, gospodin German je uspevao da otvori svaka vrata i, bar što se Srbije tiče, da punom snagom doprinese dobroj međusobnoj saradnji. Svedok sam i sudionik tog vremena i smatram da mogu o svemu tome pouzdano da govorim. Gospodin German je u onim uslovima vodio brod Srpske pravoslavne crkve virtuozno, ne izneverivši nijedan vitalni i dugoročni interes Crkve kojoj je bio na čelu. Ima prilika kada poneko, ne bih rekao da je to dobronamerno, patrijarha Germana naziva "crvenim" patrijarhom valjda zbog njegovog angažovanja kod ondašnje vlasti kada se borio za interese SPC-a u jednom po nju vrlo teškom vremenu. Nema sumnje da je gospodin German rukovodio SPC-om u mnogo težim opštim uslovima nego što su današnji ili oni pre Drugog svetskog rata. On nikada nije veličao režim, već je u okviru njega tražio izlaze za obezbeđivanje vitalnih interesa SPC-a, kao što to čini i sadašnji patrijarh u drugom vremenu i kada su u državi na vlasti druge ideološke opcije.\nBila mi je čast i zadovoljstvo da u tome sarađujem sa gospodinom Germanom i sa arhijerejima iz tog doba. Naravno, sve ovo odnosi se na vreme koje se po mnogo čemu razlikovalo od današnjeg.\nMožda nakon oslobođenja zemlje i uspostavljanja nove vlasti nastavak izgradnje hrama Svetog Save na Vračaru i nije bio najvažnije pitanje Crkve kada je ona imala vrlo velikih problema sa promenom karaktera vlasti u Jugoslaviji, materijalno osiromašena i skoro potpuno opustošena. Ali, nema sumnje da je ona stajala na principijelnom stanovištu da izgradnju ovog hrama čija ideja datira iz XIX veka a sama izgradnja iz tridesetih godina XX treba nastaviti i da je za Crkvu, njen opstanak i ugled u zemlji i dijaspori to od kapitalnog značaja. Politička odluka da se ne nastavlja gradnja mučila je kako SPC tako i vernike za čije je osećaje ondašnja vlast malo marila. Tako je na Vračaru opstajala jedna ruševina koja nije služila na čast novoj vlasti, koja doduše nije kao boljševička rušila crkve i menjala im namene (bar koliko ja znam), ali je veoma teško i restriktivno davala dozvole za gradnju novih crkava. Lokalne vlasti skoro da su se utrkivale u tome ko će biti restriktivniji u izdavanju dozvola za novogradnju. Eto u takvom, politički skučenom ambijentu prolazile su godine. Bilo je susreta, obično posle sednica Svetog arhijerejskog sabora, na kome arhijereji podnose izveštaje o stanju i problemima u svojim eparhijama kao i brojne žalbe da u pojedinim gradovima SPC od gradskih vlasti vrlo teško dobija lokacije za izgradnju novih crkava, pa kada ih i dobije onda su ta mesta po pravilu vrlo udaljena od gradskih naselja. Komentarišući ove pojave gospodin German bi mi govorio: "Oni ne shvataju da je SPC narodna crkva i da je njoj mesto u naseljima gde se odvija život. Ne živimo mi danas pod Turcima pa da svoje bogomolje i manastire gradimo u zabitima kako bismo ih od varvara sačuvali."\nJa sam dobro znao da je zabrana da se nastavi izgradnja hrama Svetog Save doneta posle rata u stvari politička odluka ideološkog karaktera, doneta u političkom vrhu Srbije, a ne u Skupštini i da nema legitimitet. Ona se održavala i prenosila godinama na novoizabrana tela i rukovodeće ljude, snagom političkog stava, a da je nije nikada doneo niti potvrdio nijedan kompetentan državni organ Republike niti je kao zvanična odluka štampana u "Službenom listu" ili "Službenom glasniku". Tako sam i ja s vremenom, silom prilika, kao i moji prethodnici, sledio ovakve stavove i davao negativne odgovore na zahteve patrijarha gospodina Germana i Sinoda SPC-a da se dozvoli nastavak izgradnje hrama Svetog Save. Međutim, kada sam bio izabran za predsednika Predsedništva Srbije u maju 1984. godine, procenio sam da je moguće da bitno utičem na promenu davno zauzetog stava protiv nastavka gradnje ovog hrama. Moram reći da sam bez teškoća kao predsednik Predsedništva Srbije ishodio pristanak ostalih odgovornih ljudi u Republici da se ova politička odluka promeni. U samom Predsedništvu Srbije tada niko nije bio protiv toga.\nJuna 1985. godine predložio sam patrijarhu gospodinu Germanu i tadašnjim članovima Sinoda SPC-a da dođu na razgovor u vilu Izvršnog veća Srbije u Botićevoj ulici na Dedinju i u susretu s njima saopštio sam im da mogu nastaviti izgradnju hrama Svetog Save. To je bilo neposredno posle održavanja redovnog zasedanja Svetog arhijerejskog sabora.\nPatrijarh srpski gospodin German je prvo govorio o zasedanju Sabora i problemima s kojima se suočavaju po eparhijama uz napomenu da embargo na nastavak izgradnje Hrama predstavlja duboku ranu na srcu SPC-a i da sve drugo skoro da je marginalno u odnosu na to. Moram reći da sam slušajući sve to bio duboko potresen jer je nakon njegovog izlaganja trebalo da mu saopštim da skidamo taj embargo. Sa izvesnim uzbuđenjem saopštio sam gospodinu Germanu i članovima Sinoda da SPC može da nastavi izgradnju hrama uz neophodno poštovanje republičkih građevinskih propisa. Ovom razgovoru prisustvovali su i tadašnji predsednik Izvršnog veća Srbije Branislav Ikonić i predsednik Republičke komisije za verska pitanja Živomir Stanković. Iako je ova vest delovala šokantno, velikodostojnici SPC-a, ne krijući radost i zadovoljstvo, zadržali su neku svoju dostojanstvenu smirenost koja je verovatno bila posledica višedecenijskog strpljenja i neugušene nade.\nZbog ovoga sam ponosan bez ikakve lažne skromnosti jer je to učinjeno u vreme kada je u našem društvu bilo još mnogo otpora prema SPC-u, bezbroj predrasuda ali i prepreka demokratskom preobražaju Srbije. Nakon toga priredio sam u ime Predsedništva i Vlade Srbije ručak za sve učesnike u razgovoru, koji je protekao u izvanrednom raspoloženju. Bilo je i šale. Polazeći od naših velikih investicionih teškoća u izgradnji smederevske željezare i od toga što se njena izgradnja produžila u to vreme u nedogled, u šali kažem: sada će i SPC imati svoju muku i svoju željezaru, što je, naravno, izazvalo smeh. Međutim, gospodin German mi je vrlo mudro odgovorio sledećim rečima: "Gospodine predsedniče, gradićemo prema svom guberu", dodajući pri tom i sledeće: "SPC je svoje manastire i bogomolje gradila i obnavljala stotinama godina. Za sve nas i za našu crkvu ovo je veliki dan."\nKako sam se svojevremeno detaljnije upoznao sa predratnim konkursom za arhitektonsko rešenje hrama Svetog Save, kada su u najuži izbor ušla dva rada od kojih je jedan bio prof. Nestorovića i Deroka i još jedan čijih se autora više ne sećam, odlučeno je da se usvoji projekat Nestorović-Deroko, ali da se obogati nekim rešenjima iz ovog drugog projekta. Nikad o visini hrama nije bilo reči, izuzev isključivo u kontekstu o mogućoj promeni namene građevine u dom Svetog Save, što je ubrzo otpalo kao tema razgovora. Negde je to zabeleženo ili zapamćeno, pa se čak pokušalo, naravno nedobronamerno, i da se zloupotrebi ovaj razgovor. Mislim da je prof. arh. Branko Pešić kao glavni projektant i protomajstor dao konačan izgled hramu čija je gradnja nastavljena i niko iz ondašnje vlasti niti od političara nije mu se mešao u posao. On je hvala Bogu živ i ovu moju tvrdnju može i sam da potvrdi.\nRastali smo se predveče u prijatnom raspoloženju. Kao da je tada laknulo i njima u Crkvi, ali i nama u vlasti. Sutradan sam napisao pismo predsedniku Skupštine opštine Vračar Radovanoviću sa molbom da se u svemu što je neophodno nađu pri ruci i pomognu Patrijaršiji oko svih formalnosti, od građevinske dozvole pa nadalje, uz poštovanje zakona i propisa kako bi se nastavila gradnja hrama.\nIstine radi trebalo bi još reći da stariji srpski politički funkcioneri koji su ranije bili u Srbiji na visokim položajima, pa i neki od njih koji su svojevremeno učestvovali u donošenju odluke o zabrani nastavka gradnje hrama Svetog Save, nisu sada pravili nikakve teškoće, manifestujući na taj način neku vrstu prećutne solidarnosti sa mlađima, ali kao da su se time i iskupljivali za jednu davno donetu političku odluku koja je godinama vređala srpski narod. Zahvalan sam im što mi nisu smetali, a mogli su, i što su me pustili da za tu odluku, kao mlađi, prenesem punu odgovornost. Tako sam praktično skinuo zabranu i omogućio dalju izgradnju hrama Svetog Save, ne čekajući na promene u političkom sistemu koje su se kasnije dogodile. Ako se može reći a da ne zvuči neskromno, time je bar donekle spasena čast mojoj generaciji koja je smogla snage i hrabrosti da stavi van snage jednu političku odluku svojih prethodnika, odluku koja je bila u suštini necivilizacijska i koja je godinama pritiskala srpsko biće, njegovu čast i nacionalnu svest.\nZa vreme gradnje na poziv protomajstora prof. arh. Branka Pešića posetio sam u nekoliko mahova gradilište hrama. Poslednji put u aprilu 1989. godine. Upravo se hidrauličkim putem dizala ogromna centralna betonska kupola. Sa graditeljskog i inženjerskog stanovišta to je bio vrlo interesantan poduhvat evropskog značaja. Zamolio sam prof. Pešića da ta poseta bude sasvim privatna i bez publiciteta. U to vreme bio sam član Predsedništva CK SKJ. Smatrao sam, s obzirom na moju funkciju u Partiji, da nije baš uputno da se to čini, što mi je arh. Pešić i obećao, jer uvek ima nedobronamernih ili onih koji će tu moju posetu zloupotrebiti. Obišao sam gradilište koje je stvarno delovalo impresivno. Nakon toga ušli smo u upravnu zgradu gradilišta – baraku – kod prof. Pešića. U tom trenu stigao je i Nj. sv. patrijarh gospodin German. Bilo mi je sasvim jasno da ga je Pešić obavestio da sam na gradilištu. Sedeli smo tu i razgovarali. Gospodin German nije krio svoje raspoloženje i zadovoljstvo dinamikom izgradnje a posebno odzivom donatora iz dijaspore. Jedan mladić me zapitao da li može da nas fotografiše, odgovorio sam mu da može. Sutradan je zajednička fotografija patrijarha, protomajstora arh. Pešića i moje malenkosti izašla u "Politici". To je bilo, nažalost, moje poslednje viđenje i razgovor s patrijarhom gospodinom Germanom. On se neposredno posle Vidovdana razboleo i više nije ustajao iz bolesničke postelje.\nPočetkom maja 1989. u saveznoj skupštini jedan delegat (poslanik) iz Sandžaka postavio je pitanje, ali više u obliku prigovora i kritike, kako je moguće da jedan visoki partijski funkcioner obilazi i brine se za izgradnju sakralnih objekata. Nije bilo nikakve sumnje da mu je smetala moja poseta gradilištu hrama i viđenje s patrijarhom. Znao sam da će se kod nas uvek naći poneka sitna duša.\nNastavak izgradnje hrama Svetog Save bio je nezaobilazna tema naših brojnih razgovora, ali bilo je i drugih značajnih pitanja. Srpska pravoslavna crkva iz Drugog svetskog rata izašla je osiromašena, lišena velikih manastirskih poseda, zadužbina i legata, a u Hrvatskoj opljačkana od ustaša i materijalno i ljudski skoro uništena. Bogoslovski fakultet je bio izopšten sa Beogradskog univerziteta. Celokupna školska infrastruktura SPC-a pala je na slabačka leđa tako osiromašene Crkve. Nije mi poznato kako se SPC snalazila u drugom posleratnom vremenu, ali dobro znam za period od 1974. godine kada sam izabran za predsednika Izvršnog veća (sada Vlade) i kasnije Skupštine Srbije. Slobodno mogu reći da sam se, što se materijalnog položaja SPC-a tiče, trudio i angažovao u skladu sa svojim ustavnim ovlašćenjima.\nPre svega reč je o izgradnji Bogoslovskog fakulteta. Lokacija, dozvola za izgradnju i materijalna pomoć bilo je ono što je Srbija kao država u to vreme obezbedila. Polazio sam od toga da je za budućnost Srpske pravoslavne crkve to ključna stvar, ništa manje značajna od hrama Svetog Save, jer fakultet omogućava da se SPC kadrovski i intelektualno na kvalitetan način ukoreni u srpski narod posredstvom školovanih ljudi. Dok je nastavak izgradnje hrama Svetog Save započete davno pre Drugog svetskog rata pružao Crkvi satisfakciju i ugled u pravoslavnom svetu a posebno u srpskoj dijaspori, Bogoslovski fakultet joj je davao i intelektualnu dimenziju. Iako smo vremenom upadali u ozbiljne ekonomske teškoće, nastojali smo da se obećana pomoć realizuje, o čemu najbolje mogu da posvedoče episkop žički gospodin Stefan Boca, koji je bio i predsednik Odbora za gradnju Fakulteta, i sada episkop bački gospodin Irinej Bulović, koji je tada bio na Bogoslovskom fakultetu.\nUčinjeno je dosta da se poboljša materijalni položaj sveštenika i da se obezbede njihova prava iz domena zdravstvenog i penzionog osiguranja. Obnova manastira kao istorijskih spomenika srpskog naroda i direktna pomoć Hilandaru bile su stalna državna briga. Srbija je to radila neposredno jer, osim u vreme kada je ambasador u Atini bio Milovan Marković, u čitavom posleratnom periodu u Federaciji nije nailazila na neophodnu podršku i razumevanje. Ali, kao da je i bratstvo Hilandara malo zaziralo od javnosti zbog te pomoći koju mu pruža u to vreme socijalistički režim. Mi se tom pomoći nismo posebno hvalili upravo shvatajući delikatnost njihovog položaja. Oko održavanja crkava i manastira teškoća je bilo tada manje na Kosmetu, ali više u Vojvodini. Nažalost, rukovodstvo Vojvodine se dosta dugo indolentno ponašalo prema obnovi fruškogorskih manastira, a ukidanjem opštine u Sremskim Karlovcima sveli su ovo značajno mesto srpske kulture i duhovnosti na mesnu zajednicu i time ga osudili na propadanje.\nJednom prilikom u razgovoru gospodin German se požalio da svakim danom sve više rastu potrebe za osnivanjem novih eparhija, a da SPC za to nema materijalnih mogućnosti. Pitam šta je potrebno da bi se osnovala vranjska eparhija. Neophodni su: episkopsko sedište (dvor), zgrada za crkveni sud i prostorije za razne druge eparhijske poslove. Kažem gospodinu Germanu: "Pa dobro, predložiću Izvršnom veću da se preko Skupštine odobre sredstva SPC-u za potrebnu izgradnju." Gospodin German je otišao zadovoljan.\nEparhijski dom je izgrađen, nešto veći nego što je prvobitno dogovoreno a Vranjska eparhija osnovana. To je samo jedan od mnogih primera dobre saradnje s gospodinom Germanom i Sinodom SPC-a.\nI u vreme jake jednopartijske ideologizacije bilo je mogućnosti da se dosta učini. Kao i uvek, sve je zavisilo od ljudi, njihove političke širine i lične kulture. Danas, kada se ne štede pogrde na proteklo vreme i tadašnju vlast, pored onih militantnih i zaslepljenih biće, kao što je oduvek bilo, i onih drugih, objektivnih, poštenih i nepristrasnih ljudi koji će reći istinu i koji se neće povoditi za mržnjom, već će objektivno ocenjivati kako nas koji smo nosili teret odgovornosti državnog posla tako i našu bližu prošlost. Istina može da čeka.\n(Tekst skratila i opremila redakcija "Vremena")\nInženjer Dušan Čkrebić (Tuzla, 1927) na političku scenu Srbije stupa 1969. godine. Bio je na mnogim funkcijama, uključujući mesta predsednika Predsedništva Srbije, CK SK Srbije, Skupštine, Izvršnog veća, Privredne komore, Socijalističkog saveza radnog naroda... Beogradska čaršija pitala se kada će zauzeti mesto patrijarha, što je jedna od retkih funkcija koje nije obavljao. Upamćen je po izjavi "Srbija je umorna od lidera", datoj u kontekstu podrške usponu Slobodana Miloševića na vlast. U inače izrazito kritičkim beleškama, Dobrica Ćosić beleži i jednu njegovu zaslugu: "Ipak, Dušan Čkrebić zaslužuje pomen u istoriji Pravoslavne crkve: odobrio je nastavak gradnje hrama Svetog Save. A to nije mala zasluga za jednog komunistu."


Slavka Drašković o dijaspori s ambasadorom Vilhelmom | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Vesti>>>Kancelarija>>>Slavka Drašković o dijaspori s ambasadorom Vilhelmom\n18. mart 2014.\tKancelarija, Matica, Vesti 14 Views\nDirektorka Kancelarije Vlade Srbije za dijasporu dr Slavka Drašković razgovarala je sa ambasadorom Nemačke Hajncom Vilhelmom o aktivnostima Kancelarije, investicijama i manifestacijama dijaspore u SR Nemačkoj.\nSastanku u Kancelariji za dijasporu, prisustvovali su i Inge Erler, šef Odeljenja za kulturu i Marko Čadež, savetnik za medije i odnose sa javnošću i portparol ambasade, kao i pomoćnik direktora Kancelarije Vukman Krivokuća i samostalni savetnik Milica Vučković.\nDirektorka je najavila da Kancelarija ima u planu organizovanje manifestacije Srbija i Nemačka – srpska dijaspora i srpsko-nemački odnosi u XXI veku, u oktobru ove godine u Berlinu. „Ova konferencija ima za cilj, između ostalog, jačanje veza Srbije i Nemačke, jačanje veza sa našom dijasporom u Nemačkoj, kao i jačanje motivacije za samoorganizovanjem srpske dijaspore u Nemačkoj. Učestvovaće predstavnici vlasti obe zemlje i srpska dijaspora“, rekla je dr Slavka Drašković.\nOna je istakla važnu ulogu dijaspore u privrednom razvoju Srbije, te da je dijaspora lokalno orijentisana prema mestima iz kojih potiče i gde joj žive rođaci. „Imamo uspešan primer projekta ,,Zaposlimo Srbiju” koji je pokrenula Kancelarija sa ciljem da se u saradnji sa lokalnim samoupravama u Srbiji povežu dijaspora i potencijalni investitori u inostranstvu sa lokalnom samuopravom i tako pokrenu ulaganja u mala i srednja preduzeća u Srbiji. Na taj način, već su ostvarene neke investicije, poput izgradnje fabrike peleti u Brusu, koja koristi nemačku tehnologiju“, naglasila je dr Slavka Drašković.\nAmbasador Vilhelm je izrazio interesovanje o razlozima slabog odziva dijaspore na izborima u Srbiji i istakao da bi Srbi u Nemačkoj trebalo da budu bolje organizovani. Ambasador je najavio osnivanje Nemačko-srpskog foruma, koji bi trebalo da doprinese unapređenju saradnje dveju zemalja i pozvao direktorku da prisustvuje svečanom otvaranju.\nPortparol ambasade Marko Čadež je rekao da je Nemačko-srpski forum udruženje građana, koje je registrovano u Srbiji i da će u njegov rad biti uključeni eksperti iz Srbije, Nemačke i pripadnici dijaspore. Ovaj forum će kroz projekte učestvovati u ekonomskoj, političkoj i svim drugim sferama saradnje, kao i u podršci institucijama.\nPrevious Upitnik za srpske škole\nNext Podsećanje na pogrom na Kosovu


Kako u praksi funkcionišu elektronske uputnice? - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETKako u praksi funkcionišu elektronske uputnice?\nKako u praksi funkcionišu elektronske uputnice?\nSvih dvadest ambulanti na teritoriji općine Tuzla kao i Dom zdravlja Tuzla, uputnice u laboratoriju dužni su da upućuju elektronskim putem, osim ukoliko tog dana nije primjećen kvar na informacionom sistemu. Ukoliko je kvar evidentiran, procedura nalaže da se pacijentima uruči uputnica u papirnoj formi, ali da bi u labaratoriju bili primljeni sa papirnom uputnicom, predhodno se labaratorija mora obavijestiti da sistem ne funkcioniše. Ukoliko izostane informacija, pacijenti sa pairnim uputnicama neće biti primljeni i njiihove petrage tog dana neće biti rađene.\n„Dakle laboratorij više ne prima uputnice u papirnoj formi, kao što smo to ranije radili, osim ako se negdje ne ukaže i ne prepozna problem, da je recimo tog dana iz ambulante nemoguće zbog nekog tehničkog nedostatka poslat laboratorijsku uputnicu elektronskim putem mi obavijestimo laboratoriju i samo tog dana dok se ne otkloni problem pacijent se upućuje sa uputnicom u papirnoj formi.“ kazala je dr. Samira Srabović, načelnica Službe Porodične medicine u Domu zdravlja Tuzla.\nUvid u laboratorijske nalaze koji su urađeni u Domu zdravlja Tuzla imaju i ljekari u UKC-u Tuzla jer su umreženi sa Domom zdravlja. Međutim u Domu zdravlja sve službe još uvijek nisu umrežene, tako da za pojedine preglede kod drugih specijalista pacijentima se i dalje printa nalaz.\n„I to se i radi u laboratoriju Doma zdravlja, kada pacijent ima zakazan pregled kod specijaliste interniste ili nekom drugom specijalisti gdje je potreban laboratorijski nalaz da pokaže na uvid u laboratoriji se taj nalaz printa u onoj pisanoj formi kao što je to ranije bilo.“ navodi Srabović.\nIz Ministrastva zdravstav TK kažu da u narednom periodu očekuju izvještaj o samom funkcionisanju elektornskih uputnica, odnosno informacije o problemima sa kojim se susreću na terenu.\n„Koliko imam informaciju u Domu zdravlja je to zaživjelo na jedan način uz određene probleme kada je u pitanju samo funkcionisanje toga.“ ističe Bahrudin Hadžiefendić, ministar zdravstva TK.\nKako kažu iz Ministarstva zdravstva očekuju da će se u skorijoj budućnosti na ovakav način umrežiti svi domovi zdravlja sa područja TK. Očekuje se takođe da se ove godine uvedu i elektronski recepti, koji bi olakšali posao ljekarima, i čijom upotrebom bi se obezbijedila kompletnija kontrola propisivačke prakse kada je u pitanju esencijalna lista lijekova. (RTV SLON)\nPrevious articleSpektakularno otvorene 23. zimske olimpijske igre u PyeongChangu\nNext articleNiske temperature donose snijeg u BiH narednih dana


Srpska politički jedinstvena Srpska politički jedinstvena\nSrpska politički jedinstvena\nObjavljeno: 29. 12. 2011 u 18:42h\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas u Banjaluci da u Republici Srpskoj postoji političko jedinstvo i veoma dobra institucionalna saradnja, što će olakšati suočavanje sa svim izazovima.\nPredsjednik Srpske je, tokom novogodišnjeg prijema za predstavnike Narodne skupštine i Vlade, svim prisutnima poželio srećnu Novu godinu, dobro zdravlje, te puno uspjeha na ličnom i profesionalnom planu, saopšteno je iz Dodikovog kabineta.


PRVI FORUM OBRAZOVANJA BIJELJINA 2021: ULAGATI U NAUKU I OBRAZOVANJE – JZU BOLNICA ,,SVETI VRAČEVI" BIJELJINA\nU bolnici Sveti Vračevi u Bijeljini danas je održana konferencija za novinare nakon Prvog obrazovnog foruma “Mladi na pragu poslovnog svijeta” u Bijeljini, na kojem su svoja znanja i iskustva prenijeli eminentni stručnjaci iz oblasti medicine i dualnog obrazovanja.\nProrektor za ljudske i materijalne resurse prof. dr Srđan Lalić i koordinator Prvog obrazovnog foruma Bijeljina 2021 sa Univerziteta Istočno Sarajevo rekao je da je danas predstavljeno kvalitetno dualno obrazovanje Austrije, možda i jedan od najboljih primjera obrazovanja u Evropskoj uniji.\n“Grad Bijeljina pokazuje da ima snagu, privredu i privrednike, koji pomažu da oba cikluisa obrazovanja dobijemo na našim prostorima, Veoma sam zahvalan prof dr Zlatku Maksimoviću i njegovom timu koji nam daju punu podršku”, rekao je Lalić.\nProfesor Hagen Hohrajner iz Graca rekao je da medicinske nauke predstavljaju okosnicu dualnog sistema obrazovanja, te konstatovaop da Republika Srpska, kao i u EU ima dobru zakonsku regulativu u tom pogledu.\nOn je istakao da je impresuioniran zbog truda koji su bijeljinska Bolnica i zdravstvo Srpske uložili u razvoj dualnog obrazovanja.\nDirektor “Sveti Vračevi” prof. dr Zlatko MAksimović izrazio je zadovoljstvo što ova zdravstvena ustanova učestvuje u ovom momentu eminentnom skupu i prvom forumu obrazovanja, ne samo u Bijneljini, nego i u široj regiji.\n“Bijeljinska bolnica mnogo ulaže u nauku u obrazovanje”, istakao je Maksimović i podsjetio da je prošle godine odmah po preuzimanju funkcije potpisao Protokol o saradnji sa dekanom Medicinskog fakulteta u Foči, a nakon toga je potpisan isti protokol i sa Medicinskim fakultetom u Banjaluci.\nRedovni profesor Univerziteta u Novom Sadu Mirko Savić rekao je novinarima da je Univerzitet koordinator dva erazmusa plus projekta koji se realizuju u BiH i da je tema ovew sesije koopreacija akademske zajednice sa kompanijeama, sa privredom. Prema njegovim riječima, jedan je projekat “DUALSCI” kojim se pokušava primijeniti dualno obrazovanje u visokom obrazovanju BiH, a drugi je razvoj vanrednih studija i kratkih ciklusa učenja u visokom obrazovanju BiH “PARTISH”\nProfesor i prodekan na Medicinskom fakultetau u Foči DEjan Bokonjić rekao je da je misija Univerziteta Istočno Sarajevo, time i Medicinskog fakulteta u Foči, da mlade ljude pokuša zadržati na ovim prostorima. On je naglasio da je ideja da dio studiranja studenti koji su u Foči provode i u bijeljinskoj bolnici.\nBolnica “Sveti Vračevi” učestvovala je u organizacji Foruma obrazovanja održanog u Bijeljini, zajedno sa Univerzitetom u IStočnom Sarajevu, kao i bijeljinskim Fakultetom poslovne ekonomije i preduzećem “Elvako MetPro”.\nNakon konferencije u Bolnici održana je paralelna sekcija na kojoj su učestvovali rektori univerziteta u Republici Spskoj i Federaciji BiH, predstavnici međunarodnih institucija za visoko obrazovanje iz Austrije, Njemačke, Kanade, Poljske, Srbije, kao privrednih komora i privrednih subjekata.


O nama Архиве - Tvrdjava nekretnine\nObjavljeno u On феб 27, 2019\nAgencija Tvrđava nekretnine je u svom poslovanju orijentisana na interes svakog svog klijenta i posvećena njegovim zahtevima. Posvetite se donošenju pravih odluka i ispunite svoje velike i male želje, angažujući profesionalce u koje imate poverenja vi ujedno i štedite.\nDeliaPunda на DeliaPunda\nDonaldomige на Donaldomige\nkspRap на kspRap\nBarbaramut на Barbaramut\nWandahaf на Wandahaf


Tanasković: SAD će iz senke lobirati za Kosovo u Unesku | N1 Srbija\nTanasković: SAD će iz senke lobirati za Kosovo u Unesku\n14.10.2017. |18.53 |\nOdluka SAD da se povuku iz Organizacije za obrazovanje, nauku i kulturu ne znači da će Vašington odustati od lobiranja za učlanjenje Kosova u tu organizaciju, ocenio je ambasador Srbije pri Unesko Darko Tanasković.\nTanasković je rekao u intervjuu "Večernjim Novostima", kako je objavljeno na sajtu tog lista, da je sigurno da će, ako zahtev za prijem Kosova u Unesko bude ponovo aktuelan, SAD to podržavati "iz senke" i uz pomoć drugih država koje su joj bliske.\n"To neće biti toliko delotvorno kao da su SAD član Uneska. Ovo povlačenje u svakom slučaju ne ide u prilog eventualnim novim zahtevima privremenih institucija u Prištini", kazao je predstavnik Srbije.\nAmbasador Srbije pri Unesku ističe da se zbog povlačenja SAD, ali i niza drugih razloga, u dogledno vreme neće povećati izgledi Kosova da uđe u Unesko.\nTanasković navodi da je poslednjih godina opao uticaj SAD u Unesku i da Vašington ne može da dominira jer se menja situacija u svetu, te samim tim Vašington gubi interes za angažman.\nKako je naveo, to što se SAD opredeljuju za status posmatrača, što bi trebalo da stupi na snagu krajem sledeće godine, odnosno početkom 2019, neće značiti da će njihov uticaj u Unesku biti smanjen, dok če SAD u tom statusu imati manje neposrednih obaveza.\nS obzirom na to da su vlasti u Prištini ove godine odustale od zahteva za prijem u Unesko, eventualni novi pokušaj da "preskoče prag" te organizacije moguć je za dve godine, kada se održava Generalna konferencija u čijoj je nadležnosti odluka o prihvatanju novih članova.\nSAD ne plaćaju članarinu Unesku već nekoliko godina, jer to Amerika ne radi u svim institucijama čiji je član i Palestina. Zbog toga su izgubili pravo glasa na Generalnoj konferenciji Uneska. SAD su bile bez prava glasa i 2015, ali ih to nije sprečavalo da budu uz Prištinu u njenim pokušajima da se domogne mesta u toj organizaciji.\nSrbija darko tanasković Unesco eng Unesko Kosovo SAD\nTanaskovic nije strucan za ova pitanja, jer nije diplomata, nego penzionisani nastavnik turskog jezika. Sa Uneskom i UN bas nikad u zivotu nije imao bas nikakve veze, ali mu se dopada rezidencija u Parizu, plata od 5000 evra, automobil, sofer, bastovan i sekretarice. Nije propusti priliki, pa je i rodjenu cerku zaposlio u MSP naravno nezakonito i bez konkursa. Sve su ovo cinjenice, pitajte MSP\nUSA bi izlobirala za Izrael, da je mogla. Nije. Analiza Vam je losa. Dnevno politicka.