Fenovi | Brico S - Imamo sve za Vas dom | 5\nFen za kosu Rowenta CV 8655\nProfesionalni fen Rowenta sa AC motorom za vrhunske rezultate i dug vek trajanja. Fen radi snagom od 2200 W, ne isušuje kosu već povećava njen sjaj. Dobijate izuzetno tanak nastavak za feniranje a tu je i difuzer za povećanje volumen kose. Ionic funkcija služi za uklanjanje statičkog elektriciteta kose. Keramički grejače će obezbediti ujednačenu raspodelu temperature, a možete birati između ukupno 6 nivao podešavanja brzine i temperature.\nAlpina SF5032 Četka za kosu\nSnaga 1000-1200W. 2 brzine 3 temperaturna nivoa rada. Kukica za kačenje. Dužina kabla 1,75m. Dodaci:Usmerivač vazduha, dodatak za ispravljanje kose, četka, četka za stilizovanje kose\nFen za kosu Clatronic HTD3217 BLUE\nPodešavanje temperature / 3 stepena, 2 brzine, hladno duvanje, profesionalni difuzer i izduv za oblikovanje, savitljiva ručka, sadrži torbicu za put sa učkurom, dodatak za oblikovanje koji se skida, mekano kućište-gumirano, sprečava da isklizi, gajka za kačenje\nFen za kosu Rowenta CV 4312FO\nNastavak za koncentrovano izduvavanje vazduha, 2 temperature/brzine, kukica za kačenje na zid\nPhilips HP 8650\nSnaga od 650 W.Termo četka od 38 mm za glatkiju kosu.Kompaktan dizajn, ergonomska drška.Jednostavno rukovanje.3 podešavanja.Četka za oblikovanje pruža kosi maksimalni sjaj.Nastavak omogućava precizno sušenje i oblikovanje frizure.Gajtan dužine 1,8 m omogućava maksimalnu fleksibilnost.\nFen za kosu Termozeta 73034\nFen za kosu Termozeta Phon Pretty Rosa 73034R je predivno dizajniran fen za kosu u pastelnoj boji. Na vrhu izduvnog kanala ima transparentan koncentrator vazduha. Takodje, ima i 2 temperature i 2 brzine izdvavanja vazduha.\nFen za kosu Rowenta CV 7420\nIonic funkcija za uklanjanje statičkog elektriciteta kose, keramički grejač za ujednačenu raspodelu temperature, ne isušuje kosu, već joj pojačava sjaj, 6 nivoa podešavanja brzine i temperature\nFen za kosu Alpina SF3926\nFen za kosu Alpina SF-3926 veoma je praktičan za bilo koji vid putovanja. Uz pomoć preklopive drške, neće zauzimati previše prostora u Vašem prtljagu. Sa svojom snagom od 1200W, poseduje 2 brzine i 2 temperaturna nivoa.\nFen za kosu Bosch PHD5767\nFen za kosu Bosch PHD5767 sa Quattro-Ion inovativnom tehnologijom i ’Shine Boost Power’ efektom, sa 4x većim anti-statičkim dejstvom zahvaljujući kome se značajno umanjuje naelektrisanost kose, čime ona postaje vidljivo lakša za oblikovanje sa svilenkastim trodimenzionalnim sjajnim efektom. Elegantni crveni LED indikator rada je uključen kada je Quattro Ion aktivan.


Objavljen ugovor za “Beograd na vodi” - Istinomer\nObjavljen ugovor za “Beograd na vodi”\nBeograd na vodi U fokusu / Vesna Radojević\nOvde možete preuzeti: ugovor (SRB), ugovor (ENG) i aneks ugovora (ENG).\nUgovor o projektu “Beograd na vodi” objavljen je tačno u podne na sajtu Vlade Srbije, a kako je najavio gradonačelnik Beograda Siniša Mali, kamen temeljac za izgradnju projekta biće postavljen 27. septembra.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da se ugovor danas objavljuje jer je postao pravosnažan, odnosno ispunjene su sve predviđene obaveze, očišćen je deo Savskog amfiteatra, a investitor je uplatio 20 miliona evra potrebnih za početak izgradnje prve faze projekta.\nNa sajtu Vlade objavljen je Ugovor o zajedničkom ulaganju za projekat “Beograd na vodi”, kao i Aneks ugovora potpisan između Vlade Republike Srbije, preduzeća “Beograd na vodi” d.o.o i arapskih partnera, potpisan 27. jula 2015. godine.\nUgovor o zajedničkom ulaganju u projekat „Beograd na vodi“ / Printscreen\nRanije danas, gradonačelnik Beograda je najavljujući objavu ugovora rekao da ceo projekat vredi 3,5 milijardi evra i da će u izgradnji dve kule učestvovati i domaće firme. ”Zaposlićemo domaću građevinsku industriju i otvoriti nova radna mesta”, rekao je gradonačelnik (N1, 20.9.2015.).\nMali je obećao da će tokom naredne nedelje biti potpisan ugovor sa renomiranim lancem hotela, ne navodeći kojim, za izgradnju hotela sa pet zvezdica. Takođe, u narednih nekoliko meseci, očekuje se ugovor sa još jednim lancem hotela.\nGradonačelnik Beograda je podsetio da je obaveza naše strane da rašćisti Savski amfiteatar, oko 100 hektara, izvrši proces eksproprijacije, dok će investitor finansirati završetak projekta. Kako je rekao, postoje tri faze raščišćavanja, prva do sredine 2016. godine, druga do sredine 2017. i treća do kraja 2019. godine.\nInače, od potpisivanja ugovora, 26. aprila, više funkcionera je najavljivalo objavljivanje tog dokumenta. Prvi je o tome govorio gradonačelnik Beograda i kazao da će ugovor biti objavljen “čim bude potpisan”. To se ipak, nije dogodilo, a iz njegovog kabineta Istinomeru je odgovoreno da će javnost ugovor videti odmah posle završetka „dve-tri pravne radnje“.\n„Prvi korak je bio dobijanje odobrenja koncentracije koje je dala Komisija za zaštitu konkurencije. Nakon toga čeka se odluka Komisije za kontrolu državne pomoći, pa donošenje Odluke o dokapitalizaciji i na kraju potpisivanje ugovora preduzeća Beograd na vodi i Direkcije za građevinsko zemljište. Važno je da se ispoštuje sva procedura i nakon toga će ugovor biti pravosnažan i objavljen“, navodi se u odgovoru koji je Istinomer dobio iz kabineta gradonačelnika.\nU međuvremenu su svoja rešenja o ugovoru donele obe komisije, i za zaštitu konkurencije i za kontrolu državne pomoći, a izvršena je i dokapitalizacija od 22 hiljade evra. Ipak, javnost je morala da čeka skoro 5 meseci da pogleda ugovore koje smo potpisali sa arapskim partnerima.\nU rešenju Komisije za kontrolu državne pomoći objavljenom 22. jula ove godine navodi se da u Ugovoru o zajedničkom ulaganju, koji su potpisali Vlada Srbije, „Beograd na vodi doo“ i arapski partneri, nema elemenata državne pomoći.\nBeograd na vodi Siniša Mali ugovor Ujedinjeni Arapski Emirati\nFAKAT Izvoz porastao na 23 milijarde evra\nKoridor 10 završen, a šta je sa „Ipsilon krakom“?\nZelenović: Vučić bi nas ubijao da se ne plaši Amerikanaca


Polovni Rolba komunalna tehnika oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Rolba\nPolovna Rolba komunalna tehnika na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Rolba komunalna tehnika za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Rolba komunalna tehnika kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne komunalna tehnika za prodaju kliknite na link.\nRolba 828EBruto težina: 4k4 / h 2 (opciono), Motor: Električni, Volan: Prednji točak, Upravljanje: Sedi na, Upotreba: Unutrašnji, Transportne dimenzije (DxŠxV): 2 20 x 1 20 x 1 70\nOvde je kompletna lista polovnih Rolba komunalna tehnika za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Rolba komunalna tehnika koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Rolba komunalna tehnika.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Rolba komunalna tehnika i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


Kako saznajemo, Stan se nalazi u podrumu u zgradi u Dositejevoj ulici. U trenutku požara, koji se dogodio 9. februara, u stanu niko nije boravio.\n"U požaru je u potpunosti uništen enterijer dvije prostorije stana dok je u jednoj nastala šteta na zidovima. Na lice mjesta je izašao i vještak za požare, eksplozije i havarije koji je konstatovao da je požar u stanu podmetnut. Policija je preduzela niz mjera i radnji kako bi rasvijetlila ovaj događaj i tom prilikom došla do saznanja da je predmetni požar izazvalo sedmogodišnje dijete koje je iz radoznalost ušlo u stan, koji je bio otključan, i upotrebom upaljača izazvalo požar na kauču koji se nalazio u dnevnom boravku a potom se uplašilo i pobjeglo", navodi se u saopštenju policije.\nDijete je, kako se dodaje, bilo samo, bez nadzora svojih roditelja.\n"Ubrzo su identifikovani pronađeni i roditelji djeteta, nakon čega je upoznat i Centar za socijalni rad. Nadležnom tužiocu podnijeto je obavještenje o događaju budući da je dijete zbog svog uzrasta krivično neodgovorno. Oštećenom vlasniku stana ustupljeni su podaci roditelja djeteta radi eventualnog ostvarivanja prava na naknadu materijalne štete putem podnošenja privatne tužbe", saopšteno je iz policije.


Web Resursi Koji će Unaprediti Vašu Produktivnost\n4 avgust, 2014 4 avgust, 2014 16 februar, 2021\nVreme je neprocenljiva stvar u današnje doba u kojem se veoma brzo živi i ne želimo da ga potrošimo na nepotrebne stvari.\nOvo je naročito izraženo u velikim gradovima gde se sve odvija velikom brzinom i ukoliko samo na trenutak padne koncentracija i fokus, na kraju dana shvatimo da ništa korisno nismo uradili.\nIz tog razloga odlučili smo da podelimo sa vama neke inovativne web resurse koji mogu da vam pomognu da povećate produktivnost i uštedite više vremena dugoročno.\nNaučnici su dokazali da ljudi bolje rade kada se u pozadini čuje neki šum ili buka. Coffilivity replicira zvuk u kafiću da bi simulirao savršenu kombinaciju smirenosti i gužve. Postoji još sajtova koji rade na sličan princip, a jedan od njih je i Noisli – koji nudi više različitih okruženja kao što su kiša, grmljavina, plaža itd.\nOvaj sajt je savršen u situaciji kada želite da opustite svoj um posle napornog sastanka ili stresnog razgovora u nešto manje od 2 minuta. Ne dirajte miš i tastaturu i prepustite se zvukovima smirujućih talasa.\nUkoliko pokušavate da bolje organizujete i dogovorite vaše sastanke to verovatno zahteva dosta mejlova i usklađivanja sa ostalim članovima. Umesto toga možete da koristite Doodle da indentifikujete nekoliko potencijalnih termina za sastanak i pitajte druge da li su slobodni u to vreme. Na ovaj način će biti mnogo lakše da pronađete termin koji svima odgovara.\nWorkflowy je organizacioni alat koji će vam pomoći da oslobodite um od nereda i učini vaš život mnogo lakšim. Moći ćete da organizujete vaše lične zadatke koje treba da uradite, kreirate beleške, istraživanja, planirate događaje, upravljate projektima tima i još mnogo toga.\nOvo je najlakši način da upravljate i podelite svoje liste zadataka, počevši od lista za kupovinu, planiranja putovanja ili vođenja sopstvenog biznisa.\nOvaj tajmer koristi Pomodoro tehniku da bi sprečio gubljenje vremena na nepotrebne stvari, fokusirajući se na ono što je zaista važno, pravljenjem radnih sesija sa malim pauzama.\nPomodoro tehnika je metoda upravljanja vremenom koja koristi tajmer da bi podelila posao u vremenske intervale od 25 minuta u kombinaciji sa kratkim pauzama. Ovi intervali su poznati kao „pomodori“ od italijanske reči pomodoro, što znači paradajz. Metod se zasniva na ideji da česte pauze mogu unaprediti mentalnu agilnost.\nOvo je aplikacija za kreiranje beleški koja nudi odlične opcije za povećanje produktivnosti. Organizuje vaše beleške na elegantan način – zapišete vaše ideje, korisne resurse, zakačite pdf ili druge fajlove i uz upotrebu ekstenzije za browser-e sačuvate korisne web stranice uz pomoć samo jednog klika. Evernote može da se instalira na računar kao aplikacija, ali možete i u bilo kom trenutku da pristupite online verziji putem vašeg naloga i dođete do željenih informacija bilo gde da se nalazite.\nFeedly je koristan web sajt pomoću kojega možete da objedinite sadržaj sa svih sajtova ili blogova koje pratite na jedno mesto. Jednostavno napravite vaš nalog i postavite feed-ove ka omiljenim resursima.\nKreirajte lance produktivnisti sa ovom jednostavnom apliakacijom koja koristi ideju „If this, then that“. Možete da napravite akcije i okidače koji će vas podstaći da ostanete produktivni u zavisnosti od situacije.\nVremenom se kolekcija sajtova na koje ste se pretplatili toliko uveća da ne možete ispratite sve naloge. Kada se prijavite na Unfoll me putem odabranog mejla dobićete kompletnu listu vaših e-mail pretplata i jednim klikom možete da se odjavite sa svih naloga koje ne želite da pratite.\nFont koji je olakšao rad više od milijardu ljudi\nŠta je Potrebno za Dobar UX Dizajn\n5 najboljih softvera za upravljanje projektima u 2020.\n6 alata za efikasno upravljanje projektima\n27 oktobar, 2014


Everton kažnjen, Rad tri meča bez publike | Novosadski informativni portal 021\nZa muzičare koji nastupaju bez ugovora kazna do 300.000 dinara 13\nKursne razlike u turističkim agencijama turistima zadaju glavobolju 5\nPrivedeno 15 osoba zbog baklji posle meča Zvezde i Voždovca 1\nPolicajac među uhapšenima zbog prodaje heroina\nIsplata subvencija za poljoprivredu do sredine juna\nEverton kažnjen, Rad tri meča bez publike\nDisciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije kaznila je Evertona Luisa, igrača Partizana, sa 120.000 dinara zbog neprimerenog gesta prema navijačima Rada, preneo je večeras portal Mocartsport.\nNaslovna 02.03.2017. | 23:03\nDisciplinska komisija FSS zasedala je danas i donela odluke povodom incidenata na utakmici Rad-Partizan, koja je obeležena rasističkim ispadima na kraju i međusobnom koškanju igrača.\nNavijači Rada su vredjali Evertona na rasnoj osnovi nakon čega je Brazilac uputio nepristojan gest prema tribini sa navijačima kluba sa Banjice.\nIako je bilo spekualcija da bi Everton mogao da bude suspendovan zbog pomenutog incidenta i neprimerenog gesta što bi značilo da propušta "večiti" derbi protiv Crvene zvezde, Disciplinska komisija FSS je odlučila da ga kazni novčano. Brazilac će morati da plati 120.000 dinara, potvrđeno je večeras Mocartsportu. Fudbalski klub Partizan je, kako prenosi portal Mondo, kažnjen sa 150.000 dinara zbog toga što su njegovi navijači koristili pirotehnička sredstva na Banjici.\nDisciplinska komisija je zbog incidenata na tom meču kaznila Rad sa tri meča igranja pred praznim tribinama, a njegovim navijačima je izrečena i zabrana prisustva na naredna dva gostovanja.\n03.03.2017 • 07:35\nzar postoji neprimeren gest prema navijačima rada\nOstalo iz kategorije Naslovna - Fudbal\nReal Madrid klupski prvak sveta u fudbalu\n16.12.2017. Naslovna 0\nFudbaleri Real Madrida postali su prvaci sveta u fudbalu pošto su pobedili brazilski Gremio u finalu sa 1:0.\nMažić sudi večiti derbi\n12.12.2017. Naslovna 1\nNajbolji srpski arbitar Milorad Mažić sudiće sutrašnji "večiti" derbi između fudbalera Partizana i Crvene zvezde.\nPartizan protiv Viktorije, Zvezda na moskovski CSKA\n11.12.2017. Naslovna 0\nFudbaleri Partizana će u šesnaestini finala Lige Evrope igrati protiv plzenske Viktorije, dok je protivnik Crvene zvezde moskovski CSKA, odlučeno je danas žrebom u Nionu.\nZvezda dočekala evropsko proleće posle 25 godina\n08.12.2017. Naslovna 0\nFudbaleri Crvene zvezde plasirali su se u šesnaestinu finala Lige Evrope pošto su u Beogradu pobedili Keln sa 1:0 u utakmici poslednjeg, šestog kola Grupe H.\nRonaldu peta Zlatna lopta\nFudbaler Real Madrida Kristijano Ronaldo dobitnik je nagrade Zlatna lopta za najboljeg igrača sveta u 2017. godini, saopštio je magazin Frans fudbal.\nSrbija na Mundijalu u grupi sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom\n01.12.2017. Naslovna 28\nFudbalska reprezentacija Srbije igraće u E grupi na Svetskom prvenstvu u Rusiji 2018. godine sa selekcijama Brazila, Švajcarske i Kostarike, odlučeno je danas žrebom u Moskvi.\nRTS bez prava prenosa mečeva fudbalske reprezentacije\n28.11.2017. Naslovna 3\nRadio-televizija Srbije (RTS) ostala je bez prava prenosa utakmica fudbalske reprezentacije Srbije u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine, samog kontinentalnog šampionata i utakmica Lige nacija, objavila je Evropska fudbalska unija.\nPartizan posle 13 godina obezbedio evropsko proleće\n24.11.2017. Naslovna 0\nFudbaleri Partizana obezbedili su, posle 13 godina, evropsko proleće, dok će Crvena zvezda šansu za plasman dalje potražiti u poslednjem kolu grupne faze.\nFudbalske sudije najavile štrajk zbog žalbi na suđenje\n23.11.2017. Naslovna 0\nPortugalske fudbalske sudije najavile su štrajk u decembru, ako klubovi, treneri i igrači nastave da preterano da se žale na njihov rad.\nVIDEO: Everton kažnjen zbog navijača koji se tukao s detetom u naručju\nDisciplinska komisija UEFA kaznila je Everton sa 30.000 evra zbog toga što je navijač tog kluba pokušao da udari golmana Liona u utakmici Lige Evropa.


DOK JE TRAJAO SAMIT U SARAJEVU BEZ HRVATSKOG PREMIJERA, GRABAR-KITAROVIĆ DRŽALA GOVOR U NEUMU: 'Hrvatska za dogradnju Dejtona' - GlobalCir\nDOK JE TRAJAO SAMIT U SARAJEVU BEZ HRVATSKOG PREMIJERA, GRABAR-KITAROVIĆ DRŽALA GOVOR U NEUMU: ‘Hrvatska za dogradnju Dejtona’\nHrvatska će snažno djelovati prema međunarodnoj zajednici s ciljem dogradnje Dejtonskog sporazuma, osiguranja stabilnosti BiH i spriječavanja spoljnih uticaja, izjavila je u Neumu hrvatski predsjednik Kolinda Grabar Kitarović.\nKitarovićeva je u Neumu, na otvaranju naučne konferencije “Hrvati BiH – nosioci evropskih vrijednosti?”, rekla je da je BiH izložena novim izazovima, terorizmu i migrantskoj krizi, te rastu ekstremističkih zajednica.\n“Međunarodna zajednica godinama zatvara oči pred ovim činjenicama. Jačanje separatističkih težnji u Republici Srpskoj snažno utiče na položaj i ravnopravnost Hrvata u BiH. Ne smijemo zatvarati oči pred ovim činjenicama, jer Hrvatska snažno podržava suverentitet i teritorijalni integritet BiH, kao i njen put evropskih integracija”, rekla je Kitarovićeva.\nKitarovićeva je poručila da će Hrvatska djelovati u skladu sa međunarodnim pravom i sporazumima, ali i Ustavom Hrvatske.\nNAKON TELEFONA I PRSTENA: Visa testira pametne naočale za plaćanje


Kad će HIV biti obična bolest\nPovodom bilo koje diskriminacije koju dožive u Subotici, osobe sa HIV-om mogu da zatraže pomoć od opštinskog zaštitnika građana ili advokata za pacijentova prava. Jer postoji i zakon o antidiskriminaciji koji u jednom delu reguliše zabranu diskriminacije po zdravstvenom osnovu. Žalimo se i pokrajinskom i republičkom zaštitniku građana. Republičkom smo se žalili zbog uskraćenog prava na...\nNe bežimo od pratioca, samo da bude tu\nKad god bismo hteli da rešimo problem neke grupe u specifičnoj životnoj situaciji, shvatili bismo da ima mnogo toga da se uradi kako bi ta grupa živela lagodno, a uvek bi ostalo nešto što je nemoguće uraditi. Kada pišemo himnu, moramo da budemo svesni da to treba da bude svečana melodija ali istovremeno i toliko laka da maksimalno veliki broj državljana može da je otpeva. Dakle, opet će biti...\nKoliko pomažu videći ljudi\nSvi koji su bili u velikim metropolama Evrope dolaze sa utiskom da je tamo urađeno sve da osobe sa invaliditetom mogu do maksimuma da razviju svoju samostalnost. Nije to sve uradio novac već i volja vladajućih struktura. Često se dešavalo da Savez slepih pokrene inicijativu za poboljšanje položaja slepih građana, a da je videći ljudi oplemene i poboljšaju. Međutim, mnogo je više situacija u kojima...\nKuda posle sigurne kuće\nŽene se kod nas, u proseku, teže zapošljavaju nego muškarci, što je ozbiljan vid diskriminacije. I lakše ostaju bez posla, što je takođe diskriminacija. Ako pominjemo razloge, moramo da znamo da su žene ugrožene i zbog trudnoće, da teže dolaze do bolje plaćenog radnog mesta… Drugo, žene su u Srbiji u poslednjih 20 godina nosile veći teret krize. Opet su one bile te koje su češće ostajale bez posla i...


Familija: Cyprinidae Rod: Carassius Latinski naziv: Carassius auratus Lokalni nazivi: babuska, srebrni karas, melez\nMaksimalna te�ina: 3kg\nMaksimalna duzina: 45cm\nLovna mera: nema lovne mere\nLovostaj: nema zabrane lova\nOpis i gradja: Babuska je riba nizijskih voda srednje azije, kod nas se odlicno prilagodila stanistima kako u nasim rekama tako i u kanalima i jezerima. Raste i do blizu kilograma, ali retki su primerci veci od 1,5kg. Veoma podseca na sarana, ali nema za njega karakteristicne brcice. Spljostenog je tela, prekrivenog krupnom srebrnkasto isvom krljusti, koja je ka ledjima tamnija, skoro crna, a ka stomaku nesto sitnija, i bela. ima izrazenu bocnu liniiju, i krupna lepezasta peraja.\nRazmnozavanje:Babu�ka se pari krajem proleća i početkom leta, u maju i junu, kada �enka polo�i oko 300.000 kpmada jaja�aca ikre, lepeći ga na podvodno bilje. Navike, stani�te, rasprostranjenost: Babu�ka je preko dve decenije bila "slucajni partner" vecine ribolovaca na na�im vodama. Ima je u svim rekama mirnijeg toka, kanalima i jezerima, gde je njena populacija sve vecaa iz godine u godinu. Svoju brojnost babu�ka duguje specificnom nacinu razmnozavanja, kao i neverovatnoj prilagodljivosti i otpornosti na sve moguce nedace koje mogu da zadese riblji svet (bolesti, nedostatak kiseonika u vodi, zagadjenost, nedostatak standardne hrane...). Prosecna lovna tezina babu�ke krece se u rasponu od 200g pa do 700g, mada su sve brojnije vode u kojima se love babu�ke preko kilograma. Omiljena mesta zadrzavanja su joj mirniji delovi toka, na rekama, dunavci, zalivi...delovi vode pod granjem i drugim vodenim preprekama, pri povisenom vodostaju prilazi uz samu obalu, i izlazi na plavna podrucja radi ishrane, pa se moze loviti na dubini manjoj od 20cm. U kanalima voli delove uz lokvanje i malo dublja mesta, ali se lako moze privuci na bilo koje mesto pomocu kvalitetne primame. Na vodama u kojima ima dosta vodene vegetacije, babu�ke se uglavnom krecu i prebivaju u neposrednoj blizini rastinja. Ovo verovatno cine iz dva razloga. Prvo, vodeno rastinje predstavlja prirodni zaklon od raznih neprijatelja, a takodje isti ambijent je bogat prirodnom hranom babu�ke. Na vodama gde nema u izobilju vodene vegetacije, babu�ku treba traziti �to dalje od obale, �to je najcese slucaj na vestackim jezerima. Kod ribolova na vodama obraslim vodenom vegetacijom najbolji rezultati postizu se pecanjem neposredno iznad rastinja, ili u rupama u rastinju\nMamci i pribor za lov:Na stajacim vodama babu�ka se lovi na vi�e nacina. . Bez obzira na mesto prezentacije mamca, najbolji rezultati se postizu na dubinama 2,5 do 3 metra i tu se, po pravilu, javljaju najkrupniji komadi. Za ovakav nacin pecanja potrebno je imati �tapove duge od 6 do 8 metara(na jezerima) ili 4 do 5 metara na kanalima. Za pecanje babu�ke sasvim su dovoljna dva �tapa, jer kad babu�ka krene nemoguce je pratiti vi�e �tapova. �tap bi trebalo da bude lagan i elastican, ali dovoljno� jak da izdrzi ribu tesku preko kilogram.� Babu�ke se, po pravilu, love pri samom dnu, jer se ove ribe hrane , rijuci po mulju u potrazi za hranom,pa se prisustvo babuske na mestu pecanja moze primetiti po mehuricima, koji u nizovima izbijaju na povr�inu vode. U vecernjim periodima dana, babuska izlazi veoma blizu povr�ine kako bi sakupljala musice sa povrsine, ponekad se nalazi i u srednjim slojevima uz gusto vodeno rastinje. U ovim uslovima babu�ka se peca na dubini od 70-80cm, nedaleko od vodene vegetacije. �Od najlona, kao osnovni, najcesce se koristi 0,2 ili 0,25, dok se debljina predveza kreĂ�e od 0,12 do 0,15 mm. Za pecanje bolonjezom, idealan najlon je 0,18 koji je dovoljno tanak da omoguci daleko izbacanje, a u isto vreme dovoljno jak. Kod dosta ribolovaca postoji pogresno misljeje da debljina najlona ne utice na udarac babu�ke. Valja reci da postoje dani kada babu�ka uzima mamac bez obzira na debljinu najlona, ali to su retke i izuzetne prilike. Izbor udice direktno zavisi od velicne babu�ke koja se ocekuje, kao i od vrste mamca. Uglavnom su se najbolje pokazale udice u rasponu 16-12 kao najuniverzalnije, jer podjednako dobro kace i sitnije i krupnije primerke babu�ke. Jedna od osobina dobre udice je ta, da bez obzira na relativno malu velicinu, moze da izdrzi velice ribe(ja licno preferiram krupnije udice, jer bolje je da se mala riba ne zakaci, nego da se velika otkaci).� Izbor plovka najmanje utice na krajnji rezultat. Ipak treba izbegavati te�ke glomazne plovke. S obzirom da se peca na stajacim vodama sasvim su dovoljni plovci do 2 grama nosivosti. Izuzetno, kada se peca na maloj dubini, najbolje rezultate daju veoma lagani plovci (0,3-0,5 grama). Za pecanje babu�ke na vecim daljinama najbolje se pokazao dubinski metodo sa hranilicom. Forum


5 street style trendova koji će nam biti inspiracija ove sezone | Buro 24/7\n5 street style trendova koji će nam biti inspiracija ove sezone\nVolimo revije. Volimo Nedelje mode. Ipak, kada dođe do toga šta najviše gledamo za inspiraciju, kada razmišljamo o tome šta, kako i kada kupiti, stvari se uvek vrate na street style. Nije da je baš stvaran život u pitanju ali mu je svakako najbliži, a ako je verovati najnovijim fotkama, onda ćemo svakako osim dva tipa čizama, vrlo uskoro nositi i trenerke (umesto odela?), boje i kožu, uz malo sheralinga ubačenog u miks. Mi smo već počeli da pravimo liste na osnovu svojih omiljenih izdanja, šta čekate?\nDa, trenerka ali u posh izvedbi. Dakle, zaboravite r'n'b spotove i zlatne ogrlice (i dijamantske navlake preko zuba) i zamislite Kopenhagen. Dobro krojeni kaputi i oversized sakoi, štikle ili snežnobele nove patike, torbe jasnih linija (da li smemo da kažemo "damske"?) ovoj street wear uniformi daju potpuno novu konotaciju, zar ne? Za najbolje rezultate gornji i donji deo treba da budu u u kompletu, čast izuzecima.\nDošli su tužni dani za ljubitelje crne odeće, gde god da se okrenete čekaju vas jake nijanse. Ljubičasta, narandžasta, ciklama i zelena, žuta, plava... Sve-mi-boje-dobro-stoje raspoloženje je uzelo maha. Ovo nije klasičan kolorbloking, najviše poena osvajaju outfiti u jednoj boji od glave do pete, eventualno dve i, naravno, aksesoar u boji koji kontrastira neutralnoj podlozi. Boje u službi popravljanja raspoloženja nemaju kontraindikacije, koristite ih do mile volje. Ali to ste već znali.\nOvaj trend ima dva lica: minimalističko, koje dodaje teksturu svedenim kombinacijama u neutralnoj paleti i drugo, retro lice sedamdesetih koje se pokazuje na kragnama i rukavima mantila u nijasnama macaroons kolačića. Dijametralno suprotno ali jednako fantastično. Koje je vaše?\nAko bismo morali da izaberemo samo jedan materijal koji će vladati prolećem (sva sreća pa ne moramo), onda bi to bila upravo ona! Kompleti u boji, haljine sa pufastim rukavima, bermude, rese... Želimo sve! Od glave do pete ili uz neko ozbiljno kul pletivo, koža nam je ove sezone prva na listi želja.\nAksesoar za kosu je i dalje arena u kojoj želite da vas vide. Ukosnice od metala ili sa biserima, svilene marame, mašne, scrunchie gumice i tapacirani rajfovi su tu da ostanu, i priznajemo da smo odahnuli sa olakšanjem. Bilo bi vrlo teško odreći ih se sada kada smo ih toliko zavoleli i navikli da se osećamo, pa, kraljevski skoro svaki dan.\nNajbolji street style momenti iz Pariza za vreme Nedelje visoke mode\n40 načina na koje su nam street style zvezde na Nedelji mode u Kopenhagenu pokazale kako da se obučemo ove zime\n2 najveća trenda u obući koja ćete viđati svuda


Srbiju volimo - FEST\nVeć prvi FEST počeo je prilično spektakularno, na njemu su se našli: "Odiseja u svemiru" Stenlija Kubrika, "Goli u sedlu" Denisa Hopera, pomenuti "Meš" Roberta Altmana, filmovi Erika Romera, Luisa Bunjuela, Živojina Pavlovića... Iako mnogi, iz nostalgije ali i s pravom, smatraju prvo izdanje FEST-a neprevaziđenim, istina je da smo i u narednim godinama na FEST-u gledali filmove koji će ostati zabeleženi u istoriji svetske kinematografije. U istoriju festivala upisani su i mnogobrojni veliki svetski glumci i reditelji koji su bili gosti festivala: Marčelo Mastrojani, Harvi Kajtel, Liv Ulman, Bernardo Bertoluči, Sofija Loren, Robert De Niro, Antonioni, Džoni Dep, Miloš Forman, Katrin Danev, Vim Venders, Abaz Kjarostami, Hana Šigula, prethodno pomenuti autori Rafelson, Šlendorf, Rasel... lista je veoma impresivna, časna i duga.\nOd svog nastanka FEST je uvek imao glavni i nekoliko pratećih programa, koji su svojim kvalitetom često prevazilazili naziv "prateći". "Prateće" su bile i mnogobrojne publikacije, izložbe, simpozijumi koji su se održavali tokom festivala. Ipak, centralno dešavanje i današnjeg festivala jeste glavni revijalni program, a odmah uz njega, već nekoliko poslednjih godina, takmičarski program "Evropa van Evrope".


ČUDO NA FRUŠKOJ GORI! Obnovljen manastir iz kojeg je potekla svetosavska himna očekuje 10.000 hodočasnika! - Informer\nNarcisa Božić | 21. 02. 2020.\nPosle kompletne restauracije koja je trajala više od dve decenije, fruškogorski biser manastir Kuveždin, jedini u Srbiji posvećen Svetom Savi, zasijao je u punoj lepoti, spreman da najesen na velikoj manifestaciji primi 10.000 vernika!\n- Manastir Kuveždin nalazi se na jugozapadnim obroncima Fruške gore, severno od sela Divoš. Od nekadašnjeg manastirskog kompleksa sačinjenog od crkve, tri krila konaka, koridora sa zapadne strane i ekonomskih zgrada, nakon rušenja i miniranja u Drugom svetskom ratu, sačuvani su jedino crkva i delovi nekada monumentalnih manastirskih konaka. Sudeći prema predanju, Kuveždin i Šišatovac osnovao je srpski vojvoda i poslednji srpski despot Stevan Štiljanović 1520.godine - navodi Ljubiša Šulaja, direktor Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Sremskoj Mitrovici.\nAKO KRENE DA STAVI OVU LIMENKU NA ĆIVOT SVETOG VASILIJA OSTROŠKOG...Priča protojereja Gojka Perovića sa Ostroga OSTAVILA JE MNOGE BEZ TEKSTA\nŠOKANTNO OTKRIĆE na Svetoj Gori KRIJE JEDNU VELIKU MISTERIJU\nObnova Kuveždina, odakle je i ponikla svetosavska himna, počela je još 1997. godine i odvijala se u nekoliko faza, zavisno od prispeća sredstava.\nKompletnu projektnu dokumentaciju za obnovu konaka i enterijera crkve uradio je mitrovački Zavod za zaštitu spomenika kulture u saradnji sa Republičkim zavodom, dok su sredstva stizala preko resornih ministarstava i lokalne samuprave.\nKompletno restauriran pozlaćeni ikonostas u manastiru\n- Crkva je u potpunosti rekonstruisana, stavljena nova fasada i kompletno obnovljen enterijer sa zidnim slikarstvom prema sačuvanim 20 ikona baroknog slikara Pavla Simića. Posebno smo ponosni na nadaleko čuveni ikonostas u pozlaćenom duborezu, rad Georgija Devića, remek-delo srpskog baroka i klasicizma 18.veka, koji smo prema sačuvanim fotografijama kompletno rekonstruisali!-ističe Šulaja.\n(VIDEO) DEVOJKU OBUZELI DEMONI, A ONDA SU JE ODVELI U MANASTIR! Desilo se čudo o kome SVI PRIČAJU! Neverovatna priča sa Ostroga\nZbog sedamnaest manastira jedinstvene lepote, koji se kao gorostasi izdižu iznad njenih pejzaža i vladaju okolinom, Fruška gora zasluženo nosi epitet Svetog srpskog Atosa.\nVećina fruškogorskih manastira podignuta je u 16.veku, da bi teško stradali za vreme čestih upada Turaka, tako da su restauracijom u 18.i 19.veku izgubili prvobitni izgled raškog i moravskog stila, te poprimili elemente baroka i klasicizma.\nNajveća oštećenja pretrpeli su u Drugom svetskom ratu, kada su pustošeni, pljačkani, a neki i potpuno uništeni. Njihovom značaju doprinose i velikani naše kulture koji su u njima boravili i radili: Dositej Obradović u Hopovu, Lukijan Mušicki i Vuk Karadžić u Šišatovcu, Ilarion Ruvarac u Grgetegu.\nSveti Sava obnova Fruška gora Manastir Kuveždin svetosavska himna


Ibalgin® gel gel; 2.5 g/50 g\nPakovanje: tuba, 1 x 50 g\nProizvođač: ZENTIVA-AVENTIS D.O.O.\nPodnosilac zahtjeva: SANOFI-AVENTIS D.O.O.\nOvaj lek se može nabaviti bez lekarskog recepta. Međutim, neophodno je da pažljivo koristite lek Ibalgin gel, da biste sa njim postigli najbolje rezultate.\nUkoliko se Vaši simptomi pogoršaju ili Vam u roku od 3-5 dana ne bude bolje, morate se obratiti svom lekaru.\nUkoliko neko neželjeno dejstvo postane ozbiljno ili primetite neko neželjeno dejstvo koje nije navedeno u ovom uputstvu, molimo Vas da o\ntome obavestite svog lekara ili farmaceuta.\nŠta je lek Ibalgin gel i čemu je namenjen\nŠta treba da znate pre nego što uzmete lek Ibalgin gel\nKako se upotrebljava lek Ibalgin gel\nKako čuvati lek Ibalgin gel\nLek Ibalgin gel je namenjen za lokalno lečenje i reumatskih i ne-reumatskih bolnih stanja lokomotornog aparata; za lokalnu terapiju bola i upale zglobova i mišića, za olakšavanje bolova u leđima, reumatskog bola, bolnih stanja kod osteoporoze, za lečenje post-traumatskih stanja i stanja nakon sportskih povreda kao što su oticanje, kontuzije, uganuća, povrede mekih delova zglobova i kod površinskih oboljenja vena.\nAktivna supstanca leka Ibalgin gel je ibuprofen. Pripada grupi lekova koji se nazivaju nesteroidni antiinflamatorni lekovi (NSAIL). Primenjen i resorbovan preko kože dovodi do oslobađanja od bola, smanjenja otoka i upale na povređenom mestu.\nUpotreba gela je takođe pogodna kod opšte terapije tabletama koje sadrže ibuprofen.\nIbalgin gel se preporučuje za primenu kod odraslih, starijih i adolescenata preko 12 godina starosti.\nLek Ibalgin gel ne smete koristiti:\nako ste alergični (preosetljivi) na ibuprofen (aktivnu supstancu leka Ibalgin gel) ili na neku od pomoćnih supstanci leka ili ste preosetljivi na acetilsalicilnu kiselinu ili neki drugi nesteroidni antiinflamatorni lek, što se manifestovalo astmom, urtikarijom ili alergijskim rinitisom.\nGel se ne sme primeniti kod otvorenih rana, kod površinskih oboljenja kože, na mukozu, niti aplikovati u oko.\nKada uzimate lek Ibalgin gel, posebno vodite računa:\ntokom prvog i drugog trimestra trudnoće i tokom dojenja. U tim slučajevima lek se može koristi isključivo ako je propisan od strane lekara.\nPošto Ibalgin gel deluje preko kože, primenom direktno na bolno mesto, manji je rizik od komplikacija koje se nekad mogu javiti kod primene ibuprofena oralnim putem (ili sličnih lekova za ublažavanje bola iz grupe nesteroidnih antiinflamatornih lekova (NSAIL).\nIpak, u retkim slučajevima, može biti rizično ukoliko imate čir na želucu (koji se naziva peptički ili\ngastrični ulkus) ili ako ste imali problema sa bubrezima ili astmu.\nMolimo Vas obavestite svog lekara ili farmaceuta ukoliko uzimate ili ste do nedavno uzimali neki drugi lek, uključujući i lekove koji se dobijaju bez lekarskog recepta.\nNemojte istovremeno, na istom mestu, primenjivati lokalno neki drugi lek bez konsultacija sa lekarom.\nPrimena leka Ibalgin gel u periodu trudnoće i dojenja\nPosavetujte se svojim lekarom pre nego što počnete sa primenom bilo kog leka. Ovaj lek ne smeju koristiti žene u trećem trimestru trudnoće.\nTokom prvog i drugog trimestra trudnoće i za vreme dojenja lek se može koristiti samo po preporuci lekara, u kratkom vremenskom periodu i na malim površinama tela.\nUticaj leka Ibalgin gel na upravljanje motornim vozilima i rukovanje mašinama\nLek ne utiče na budnost (pažnju).\nKoristite lek Ibalgin gel kako Vam je savetovao lekar. Posavetujte se sa lekarom ili farmaceutom ukoliko niste sigurni kako se lek primenjuje.\nOdrasli i adolescenti uzrasta iznad 12 godina\nAko nije drugačije preporučeno od strane lekara, odrasli i adolescenti uzrasta iznad 12 godina treba\nda primene traku gela, dugu 4-10 cm, na obolelo mesto 3-4 puta dnevno u intervalima od 3-4 sata, nežnim utrljavanjem gela u kožu. Upotrebljena količina gela zavisi od veličine zahvaćene površine kože.\nU slučaju jakih bolova, savetuje se primena dodatne terapije u obliku ibuprofen tableta. Deca\nLek je namenjen samo odraslim osobama i adolescentima iznad 12 godina.\nPrimenjuje se doza za odrasle.\nIzbegavajte primenu leka na otvorene rane ili sluzokožu i oči. Operite Vaše ruke nakon primene gela ukoliko one nisu mesto koje treba lečiti.\nAko se tegobe ne poboljšavaju nakon nekoliko dana terapije, ili se naprotiv pogoršavaju, ili se jave neželjena dejstva na lek, konsultujteVašeg lekara o lečenju. Bez konsultacija sa lekarom, nemojte koristiti lek duže od 14 dana.\nAko ste primenili više leka Ibalgin gel nego što je trebalo\nKod slučajnog uzimanja leka kod dece, mogu se pojaviti muka i povraćanje. Povraćanje treba podržati ili ga izazvati.\nAko imate dodatnih pitanja u vezi primene leka, pitajte Vašeg lekara ili farmaceuta.\nKao i svi lekovi, ibuprofen (aktivna supstanca leka Ibalgin gel) može imati neželjena dejstva, mada se ona ne javljaju kod svih.\nKod osetljivih pacijenata prijavljena je lokalna iritacija kože u vidu upale, svraba, crvenila i kožnog osipa.\nIzuzetno, moguć je razvoj alergijske reakcije koja se ispoljava u vidu otežanog disanja kod\nNemojte koristiti lek Ibalgin gel nakon isteka roka upotrebe koji je naveden na pakovanju leka. Rok upotrebe odnosi se na poslednji dan navedenog meseca.\nŠta sadrži lek Ibalgin gel\nAktivna supstanca: ibuprofen 2,5 g, u svakih 50 g gela (5%).\nPomoćne supstance: Voda, prečišćena 21 g; Trolamin 0.75 g; Hidroksietilceluloza 0.75 g; Izopropilalkohol 7.5 g; Propilenglikol 7.5 g; Etanol 96% 10 g.\nKako izgleda lek Ibalgin gel i sadržaj pakovanja\nIzgled: bezbojan, proziran do blago zamućen gel. Pakovanje: tuba sa 50 g gela.\nNosilac dozvole: sanofi-aventis d.o.o. Španskih Boraca 3/VI,\n120 37 Prague 10\nDolni Mecholupy Republika Češka\nBroj dozvole: 515-01-5727-11-001 Datum dozvole: 17.09.2012. godina


Prioritet su proizvodnja i rješavanje problema radnika "Vitezita" | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nPrioritet su proizvodnja i rješavanje problema radnika “Vitezita”\n08. mar. 2016. 19:45 Objavljeno u PRIVREDA\nVITEZ, Odlukom Vlade Federacije BiH da odobri pokretanje postupka finansijske konsolidacije, fabrike eksploziva “Vitezit” spašena je od stečaja.\nPostupak financijske konsolidacije obuhvaća izmirenje dugovanja ove fabrike nastalih do 30. rujna 2013. godine u ukupnom iznosu od 13.491.704,16 KM, a Puljić je naglasio da je sve rezultat poduzetih aktivnosti s ciljem unapređenja poslovanja, dodavši da će prioritet biti rješavanje problema radnika.\n“Isplatio sam plate od januara do novembra prošle godine i u pripremi je plata za decembar. Mojim preuzimanjem direktorske dužnosti, osjetilo se što znači kada dođe čovjek koji se počne ponašati domaćinski. Smatram da se ranije uprave nisu ponašale tako”, kazao je Puljić novinarima.\nIstaknuo je kako je dolaskom u “Vitezit” zatekao ogromna dugovanja, prvestveno prema radnicima koji su zbog toga ranije i protestovali.\n“Postigao sam sporazum sa radnicima da sva njihova potraživanja budu tretirana udjelom u preduzeću. Dakle, svi radnici će udjelom biti upisani u vlasništvo, shodno svojim potraživanjima”, kazao je Puljić, podsjećajući kako je i u pripremi zakon o izmirivanju neuplaćenih doprinosa radnika u Federaciji BiH.\nIstaknuo je kako se radi i na rješavanju statusa radnika “Vitezita” koji su tokom rata ostali bez posla, tako da je već manja skupina vraćena na posao, a skladno sa očekivanom napretku poslovanja, očekuje se dolazak dodatnog broja nekadašnjih radnika, dok će za ostale biti pronađen način za odlazak u penziju.\nGovoreći o planovima u vezi proizovodnje, Puljić je naglasio kako su ostvareni kontakti za izvoz.\n” Čekamo da dobijemo CE oznaku kako bismo što prije počeli s prvim izvozom, a to očekujem u narednih 60 dana “, rekao je on.\nPuljić je istaknuo kako u fabrici”Vitezit” trenutno ima 220 radnika, među kojima je i određen broj novozaposlenih mladih koji će naslijediti radnike koji odlaze u penziju. Fena\nKljučne riječi: fabrika eksploziva, plata, radnici, stecaj, vitezit\nIsplata februarske plate radnicima Željeznica\nRadnici Incelove energane ponovo traže isplatu otpremnina\nV. Britanija: Radnici traže da se poveća minimalna cijene rada\nGoša u stečaj – radnici u očaj\nProsječna plata u julu u Hrvatskoj 722 evra\nCrna Gora: Protesti zbog niske cijene malina\nŠarović: Stvoriti bolje okvire za uvoz električnih automobila\nHidroelektrana na Drinjači u probnom radu


Modul Žene i društvo • CRVENA\n24 ‒ 27. maj 2021.\nPandemijska kriza u kojoj živimo proteklih godinu i po dana rezultirala je mnogobrojnim negativnim posljedicama koje su posebno pogodile žene. Postojeće nejednakosti postale su još veće i vidljivije. Okolnosti kreirane pandemijom višestruko su uvećale obim poslova, obaveza i odgovornosti, ali su i kao nikada prije razotrkrile ključnu ulogu koju žene imaju u održavanju ekonomije i društva uopće. Države su, u mnogo slučajeva, iskoristile situaciju kako bi produbile represiju čime je višestruko otežano bilo kakvo društveno političko organiziranje i djelovanje. Feministički pokret, ionako razjedinjen, nalazi se u prelomnom trenutku koji je potrebno osvijestiti kao priliku za ostvarivanje novih savezništva, povezivanja i osuvremenjavnje politika solidarnosti koje nose ogroman politički potencijal. Pitanje je kako danas iskustvo borbe sa represivnim mehanizmima patrijarhata nagomilavano tokom njegove viševjekovne istorije upotrijebiti u transformaciji svakodnevnice u svijetu poslije pandemije. Udruživanje, organizacija drugačijih odnosa i zajednica nužni su u borbi protiv kapitalizma i patrijarhata kao njegovog sastavnog dijela.\nTokom četiri dana modula, predavanja će osvijetliti različite izazove s kojima smo se prisiljeni nositi u trenutku u kojem živimo te analizirati zabrinjavajuće političke procese i trendove koji prijete da dovedu u pitanje sva dosadašnja postignuća ženskog pokreta i feminističke borbe. Žensko oslobođenje opet je ostavljeno za neku hipotetičku budućnost, podređeno rješavanju krize i drugih “važnijih” pitanja.\n← Modul Rad i odmor, 05-09. april 2021. Online\nPonedeljak 24.05. 2021\nIstorija, sećanje, sanjarenje: Žene (u odnosu) sa prošlošću – Svetlana Slapšak\nUtorak 25.05. 2021\nRad, dug i država. Feministički osvrt – Tijana Okić\nJe li problem u muškarcima ili ipak u nečemu drugom? Kapitalizam i orodnjene forme nasilja – Maja Solar\nCrnogorska svakodnevnica i obrazovanje u doba nove (ne)normalnosti – Paula Petričević\nISTORIJA, SEĆANJE, SANJARENJE: ŽENE (U ODNOSU) SA PROŠLOŠĆU, SVETLANA SLAPŠAK\nU predavanju bih se dotakla shema zvanične istorije u slučajevima kada je ženski deo događajne istorije u suprotnosti sa istinama zvanične. Te sukobe u izvesnoj meri rešavaju mikroistorija i istorijska antropologija. Svet Drugih, žena, nužno je interdisciplinarno usmeren: istorija hrane, kućnih poslova, ukusa, mirisa, odnosa sa životinjama i biljkama, drugačije genealogije. Posebno bih se zadržala na odnosu vune i tela. Žensko sećanje sa dokumentima, kao što su dnevnici, zapisnici, sveske sa receptima, zbirke isečaka je istovremeno enciklopedija (kružno obrazovanje) strategija, mnogih uslovljenih i usavršenih zahvaljujuću patrijarhatu i njegovoj represiji. Sanjarenje je kategorija dosada neobuhvaćena poljem antropologije, u kojem pokušavam da organizujem osnove, tipologiju i kulturne i društvene posledice.\nSvetlana Slapšak (rođena 1948. u Beogradu) diplomirala je, magistrirala i doktorirala na Odjelu za antičke studije na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Beogradu. Preselila se u Ljubljanu 1991., državljanstvo Slovenije dobila 1993., poslije mnogih napada i kleveta u slovenskim medijima. Godine 1996. izbačena je iz Udruge književnika Srbije, zbog negativnih kritika djela Dobrice Ćosića. Slapšak je predavala na mnogim jugoslavenskim, evropskim i američkim univerzitetima. Glavna je urednica časopisa ProFemina u Beogradu od 1994. godine, direktorica Instituta za balkanske i sredozemne studije i kulturu u Ljubljani (2009.), te predstavnica Slovenije u Regionalnom savjetu Koalicije za REKOM (REKOM mreže pomirenja). Dobitnica je nagrada Miloš Crnjanski za knjigu eseja Hronospore; American PEN Freedom of Expression Award; Helsinki Watch Award; Helen Award, Montreal; nagrade Mirko Kovač za knjigu eseja Leteći pilav; nagrade Zlatni suncokret za roman Ravnoteža; nagrade ženske sekcije slovenačkog PEN-a MIRA. Objavila je preko 100 knjiga i zbornika, preko 500 studija (lingvistika, antičke studije, komparativna književnost, balkanologija, studije roda), preko 3000 eseja, tri romana, dvije drame. Od penzionisanja bavi se pisanjem studija, eseja, priča, drama, romana, putopisa, libreta, dramaturgijom, prevođenjem i pisanjem knjiga iz humanistike.\nRAD, DUG i DRŽAVA. FEMINISTIČKI OSVRT, TIJANA OKIĆ\nOd 1970ih godina XX stoljeća pratimo ispreplitanje ciklusa političkih i ekonomskih kriza i recesija. Ekonomska kriza se još od 1970-ih u akutnoj formi pojavljuje i pokazuje i kao kriza onoga što se naziva „državom blagostanja“. U tom kontekstu moramo posmatrati krizu izazvanu pandemijom virusa COVID-19 koja se nakalemila na krizu iz 2008-2012 te ionako slab ekonomski oporavak. Ono što trenutnu recesiju razlikuje od prethodnih je da pogađa prije svega one sektore u kojima su mahom zaposlene žene (tercijarni sektor, trgovinu, itd) zbog čega je nazvana „she-scession“. Dodamo li ovome i krizu u određenim sektorima brige i obrazovanja u kojima su predominantno zaposlene žene, slika postaje još kompleksnija. Statistički podaci govore da su i prije izbijanja pandemije žene radile manje plaćene, nesigurne poslove, više su radile na određeno radno vrijeme i bez ugovora, što su sve, unutar kapitalističkih radnih i robnih odnosa, de facto negativni poticaji ženama da rade „part-time“ kako bi se, ukoliko to bude potrebno, mogle posvetiti brizi i njezi djece, roditelja, proširene obitelji, itd. U predavanju ćemo govoriti upravo o ovim negativnim poticajima koji unutar kapitalističkog sustava imaju za cilj regulaciju ne samo na tržištu, nego i u privatnoj sferi kao sferi reprodukcije i života i rada, a ključnu ulogu u posredovanju i održavanju takvih odnosa ima država. Imajući u vidu ekonomsku i zdravstvenu krizu, pokušat ćemo postaviti neka važna pitanja o odnosu rada, duga i države u odnosu na to šta bi danas, u kontekstu „she-cession“ trebao biti fokus feminističkih analiza i propitivanja. Uzmemo li u obzir da se žene mnogo teže i sporije vraćaju na tržište rada, trenutna recesija prijeti da će borbu radničkog i ženskog pokreta vratiti unatrag skoro jedno stoljeće. Pitanje novih feminističkih strategija i borbi stoga ne može biti mišljeno izvan logike države, koju je danas potrebno misliti kao otpor korporativizmu, nasuprot pretvaranju države u korporaciju, što je bila historijska odlika fašizma.\nTijana Okić studirala je filozofiju i sociologiju na Univerzitima u Sarajevu Tübingenu i Scuola Normale Superiore di Pisa, gdje je na klasi humanističkih znanosti doktorirala odbranivši tezu pod naslovom „Politika autonomije kod Kanta i Foucaulta.“ Područja njenog znanstvenog interesa su: politička filozofija, klasična njemačka filozofija, marksizam, pitanje i problemi kritike u klasičnoj njemačkoj filozofiji, marksizmu i kritičkoj teoriji, historija filozofije, filozofija historiografije, upotreba analogija u historiji i filozofiji, teorije rasizma od ranog modernog perioda do danas, historijski revizionizam i feministička filozofija i politička teorija. Sa Andrejom Dugandžić je 2016. uredila zbornik „Izgubljena revolucija: AFŽ između mita i zaborava“. Pisala i objavljivala o filozfskim, feminističkim i historijskim temama. Dugogodišnja je aktivistica Komiteta za otpis duga zemljama Trećeg svijeta (CADTM), internacionalistkinja i militantkinja balkanske ljevice. Trenutno nezaposlena.\nJE LI PROBLEM U MUŠKARCIMA ILI IPAK U NEČEMU DRUGOM? KAPITALIZAM I ORODNJENE FORME NASILJA, MAJA SOLAR\nAko analiziramo rodno uvjetovano nasilje, onda je jedno od pitanja i iz koje feminističke struje se ono adresira. Kako feminizam nije homogeno polje, nastojaću da pokažem koje bi bile ključne odlike u pristupu orodnjenom nasilju iz perspektive teorije socijalne reprodukcije, te u kojim tačkama takva vizura odmiče od radikalno-feminističkog i još nekih pristupa koji pretpostavljaju koncept roda/pola kao klase. Marksistički feminizam, a osobito teorija socijalne reprodukcije, otvara polje analize orodnjenih oblika nasilja koji se ne odnose samo na osobe koje društvo prepoznaje kao „žene‟, već i na trans, queer, rodno varijantne i druge osobe, a rodno uvjetovano nasilje je čvrsto uvezano i sa drugim formama nasilja, discipliniranja, eksploatiranja i opresiranja koje proizvodi kapitalizam. Utoliko je orodnjeno nasilje strukturno isprepleteno sa klasom, rasom, tjelesnom sposobnošću i drugim kriterijumima na osnovu kojih kapitalizam producira i perpetuira nasilje. Teorija socijalne reprodukcije mi se čini kao analitički najplodniji i najsveobuhvatniji okvir objašnjenja rodno uslovljenog nasilja, a kako to nije samo stvar teorijske analize već ima i političke učinke, i kao plauzibilni orijentir za mobilizaciju, strateški okvir delovanja, moguće i nemoguće saveznike_ce, istinsku transformaciju i emancipaciju.\nMaja Solar (1980, Zagreb) je doktorirala filozofiju. Bavi se društvenom i političkom teorijom, piše poeziju i prozu. Članica je levo orijentisanog teorijskog i političkog kolektiva „Gerusija“ i saradnica „Foruma Roma Srbije‟. Deo je uredništva časopisa za teorijske prakse „Stvar” i medijskog portala „Slobodni Filozofski‟. Objavila je tri zbirke poezije (Makulalalalatura, 2008, za koju je dobila Brankovu nagradu 2009, Jellemzõ, hogy nem természetes – Naravno da nije prirodno – 2015. i Bez začina 2017). Autorka je preko trideset naučnih radova iz društvene teorije. Oblasti interesovanja: marksizam i marksistički feminizam, teorije rada, teorije vlasništva, teorije luksuza, istorija socijalizma, orodnjeni oblici nasilja, odnos klase i identiteta, itd. Od 2015. do 2020. godine prevodila je za srpsko izdanje novina Le monde diplomatique. Od 2019. godine, zajedno sa Žakom Lučićem, uređuje i vodi poetski podcast Puna usta poezije.\nCRNOGORSKA SVAKODNEVNICA I OBRAZOVANJE U DOBA NOVE (NE)NORMALNOSTI, PAULA PETRIČEVIĆ\nCrnogorsko je društvo posljednjih godinu dana potreseno i prestrojeno dvijema velikim promjenama – onom globalnom pandemijskom, i onom lokalnom – prvom promjenom vlasti od uspostavljanja parlamentarizma prije trideset godina. Ove su se promjene snažno prolomile i prelomile i kroz politike svakodnevnice čiji je obrazovanje neraskidivi dio. Intenzivirana nacionalna polarizacija, otvorena mizoginija u javnom prostoru, selektivna i politizovana primjena mjera za suzbijanje pandemije, sa jedne i prelazak na skraćenu i online nastavu bez adekvatnog restrukturiranja nastavnih programa, prilagođavanja kriterijuma i načina ocjenjivanja ili podrške učenicima, osobito onima iz marginalizovanih i vulnerabilnih grupa, samo su usložili i dodatno opteretili ”staru normalnost” koja se ionako sa teškoćama podnosila. U predavanju ću nastojati da pokažem kako su oba režima – mjere za suzbijanje pandemije i prelazak na izmijenjen način nastave dodatno produbili postojeće probleme crnogorskog društva i pokazale nespremnost i nesnađenost i stare i nove vlasti u formulisanju odgovora na krizu u kojoj se društvo nalazi.\nPaula Petričević je feministička i mirovna aktivistkinja iz Kotora. Diplomirala filozofiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Magistarka je političkih nauka i doktorantkinja na Fakultetu političkih nauka istog univerziteta. Radila kao programska direktorka Centra za građansko obrazovanje iz Podgorice i kao predavačica na Ženskim studijama u organizaciji Anime – Centra za žensko i mirovno obrazovanje iz Kotora. Kolumnistkinja „Vijesti“ (2010/17). Predaje filozofiju u JU Gimnazija Kotor i radi kao ombudsmanka dnevnog lista „Vijesti“ (2015/21) i nedjeljnika „Monitor“ (2014/21).


AKTIVISTI CRVENOG KRSTA OBELEŽILI SVETSKI DAN BORBE PROTIV SIDE – Zrenjanin\nAKTIVISTI CRVENOG KRSTA OBELEŽILI SVETSKI DAN BORBE PROTIV SIDE\nZa prevenciju je važna dobra informisanost\nMladi volonteri Crvenog krsta su uoči 1. decembra – Svetskog dana borbe protiv AIDS-a (side) – organizovali edukativne akcije kako bi informisali sugrađane o infekciji HIV virusom i prevenciji zaraze.\nU saradnji sa Zavodom za javno zdravlje održali su predavanje „HIV/AIDS i ostale polno prenosive infekcije”, najpre u četvrtak, 28. novembra, mladima iz Doma učenika „Angelina Kojić Gina”, a potom i narednog dana đacima OŠ „Đura Jakšić”.\nAktivisti Crvenog krsta su tom prilikom, između ostalog, objasnili da je virus HIV otkriven polovinom osamdesetih godina prošlog veka, da se prenosi seksualnim kontaktom, putem krvi, zatim sa majke na dete, da postoje razlike između HIV infekcije i side, a pokazali su i kako se pravilno koristi prezervativ, koji je zaštita od infekcije ovim virusom. Učenici OŠ „Đura Jakšić”, mahom sedmaci, na momente su se kikotali i vrpoljili tokom predavanja.\n← ČLANOVI ORGANIZACIJE „SVETOSAVLJE” POSETILI SVETU GORU I PRAVOSLAVNE SVETINJE (3)


Koncert i novi spot grupe Negative - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Koncert i novi spot grupe Negative\nAh Neša 20. maj 2012. Koncerti Postavite komentar\nNeposredno pred koncert koji će, pod pokroviteljstvom „Bavarije“, održati 26. maja od 21.00 u Bašti Studentskog kulturnog centra (Kralja Milana 48), grupa Negative snimila je novi spot za numeru „Iznenadi me“.\nKao predgrupe nastupiće sastavi Flip Out i Fandango. Ulaznice za koncert prodaju se po ceni od 800 dinara na blagajni\nSKC-a, u Felix Shopu u Sremskoj i preko Card Servisa.\nFlip Out je hip-hop/r’n’r bend, sa čvrstim zvukom i emotivnim pričama. Njihove pesme govore o ljubavi i mržnji, o razumevanju i konfuziji, u stilu karakterističnom za novobeogradske blokove. Fandango je nastao u maju 2010. godine kao rok cover bend koji čine isključivo devojke. Vremenom, okreću se autorskoj muzici i njihove pesme nailaze na dobar odjek.\nPovodom novog singla članovi Negativa izjavili su:\n– Napravili smo dnevni i noćni party sa fanovima sa FB stranice. U dvorištu jedne kuće u Beogradu snimili smo sjajnu atmosferu i druženje ljudi koji su se okupili oko jedne stvari koju veoma vole a to je Negative. Dok je trajalo sjajno druženje uz roštilj i sviranje oko nas se kretala ekipa koja snima… Sve ostalo može da se vidi na spotu.\nRežiju i montažu spota potpisuje Vladimir Komnenić, direktor fotografije i kamerman je Vladimir Milošević. (danubeogradu.rs)\nTagovidub koncerti muzika obrati pažnju rock skc\nPrethodni Obnovljena česma kralja Aleksandra na Košutnjaku\nSledeći Predstava „Postojanje“ biće igrana 29. maja


UNESCO sjedište, Foto: Unesco.org\n25.12.2014. 16:20h Ažurirano: 25.12.2014. 16:20h\nGeneralni direktorijat UNESCO u Parizu odobrio je projekat Nacionalne biblioteke Crne Gore „Đurđe Crnojević“ - Informaciona i medijska pismenost - strategija i obuka.\n„Tim Nacionalne biblioteke osmislio je ovaj međuresorni projekat u kojem će učestvovati stručnjaci i predstavnici ministarstva kulture, prosvjete, informacionog društva i telekomunikacija, kao i bibliotekari iz odabranih javnih i školskih biblioteka“, kaže se u saopštenju.\nKako se navodi, Projekat je odobren na osnovu konkursa Program participacije 2014-2015.\n„Sljedeće godine će se paralelno raditi na izradi predloga Strategije širenja informacione i medijske pismenosti mrežom biblioteka i na neposrednom obrazovanju bibliotekara kroz radionice i edukacije edukatora“, kazali su iz Biblioteke.\nPlanirane aktivnosti proistekle su iz inicijative koju je Nacionalna biblioteka, uz podršku Crnogorske nacionalne komisije za UNESCO, pokrenula u martu.\nKako je pojašnjeno, Inicijativa je konstruktivna reakcija na savremene svjetske trendove u bibliotečko-informacionoj djelatnosti i preporuke organizacije UNESCO, kao i na aktuelne potrebe građana i korisnika biblioteka za savladavanjem i djelotvornim korišćenjem narastajućeg broja različitih izvora informacija.\nbiblioteka Đurđe CrnojevićUNESCOUnesko\n05.08. 12:57 h\t474\t63735\n05.08. 14:11 h\t996\t54845\n05.08. 15:12 h\t254\t46284\n05.08. 07:00 h\t871\t45020\n05.08. 17:59 h\t39\t33617\n05.08. 14:11 h\t211\t996


Samci vode srećniji i ispunjeniji život?\nDrama u Strazburu se nastavlja: Policija helikopterima traga za napadačem (video)\nTramp pobesneo i otkrio kada će narod ustati: Blokiraću vlast! (video)\nČim polete ruski bombarderi, Amerika se zabrine za – standard ruskih građana (video)\nPucnjava u Strazburu: Napadač opkoljen, četiri osobe ubijene (foto, video)\nNema boljeg kolača od OVOG\nČasne sestre krale novac iz škole iz neverovatnog razloga\nM. D. 13. novembra 2017. 17:12\nIako nas nezaustavljiva sila modernog doba tera da budemo deo sumanuto brzog načina života, postoje oni pojedinci koji nad svim ostalim vrednostima cene trenutke koje provode sami sa sobom. To su oni ljudi koji sa neverovatnom lakoćom ne rade “ništa”, a iako nepošteno nose titulu samotnjaka, to je daleko od istine.\nPortal “Novi Početak” donose šest razloga zbog čega su takvi pojedinici obično natprosečni i vode kvalitetniji život od onih koji trče za ekspres vozom modernog doba.\nLjudi koji provode vreme sami sa sobom, imaju više samopouzdanja i sigurni su u sebe jer pri donošenju svojih odluka ne dozvoljavaju drugima da utiču na njih.\n2. Produktivniji su\nLjudi koji uvažavaju svoje vreme nasamo su produktivniji u završavanju stvari. Ovo je zato što se pravovremeno udalje od tuđih drama i ne uznemiravaju se stvarima koje im nisu bitne.\n4. Pročiste svoj um od stresa\nTokom vremena osame, ljudi nauče načine da blokiraju spoljašnju buku i lako se uprkos spoljašnjim okolnostima, i dalje osećaju smireno. Pronašli su način da pročiste svoj um jer svakodnevno slušaju svoje sopstvene misli.\n5. Uspešnije rešavaju probleme\nLjudi koji uživaju sami uče da brinu o sebi i s vremenom postaju potpuno nezavisni. U vremenu koje provedu sami, postanu svjesni činjenice kako se u životu ponekad možete osloniti jedino na sebe.\nVeljko pre 1 godine\n„reklo bi se da su samci sebičniji i srećni kad su sebični“- svakom svoja sreća za potpuniju uzajamnu (ne)sreću


ERP specijalista | Batagon E.E.C. | Beograd | Poslovi Infostud\nMi smo Batagon E.E.C. Beograd i poslujemo u oblasti finansijskih usluga.\nUkoliko ste zainteresovani i smatrate da ispunjavate gore navedene uslove, a želite da budete deo uspešnog i ambicioznog tima koji raste i razvija se, pošaljite nam svoju radnu biografiju najkasnije do 27.09.2019. godine. Kontaktiraćemo samo one kandidate koji uđu u uži izbor.\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: ERP specijalista\nUpoznaj poslodavca Batagon E.E.C.\nSRBIJA, Beograd, Batajnički drum 12\nMatični broj: 21340952


Ugostitelji hoće dozvole za rad- Rok 11. maj | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna BiH Ugostitelji hoće dozvole za rad- Rok 11. maj\nUgostitelji hoće dozvole za rad- Rok 11. maj\nUgostitelji u Republici Srpskoj traže od Vlade Srpske da im odobri rad tačno 11. maja, jer će u suprotnom odjaviti sve radnike. To znači da bi u Banjaluci bez posla moglo ostati oko 10 hiljada ljudi, a u Srpskoj oko 60 hiljada.\n“Ukoliko nam ne dopuste da počnemo s radom tačno 11. maja, svi ćemo, to je neki dogovor, poslati ljude na Zavod. Ako se njima isplati da isplaćuju 600 – 700 radnika narednih 6 mjeseci, nek izvole.” – poručuje Željko Tatić, predsjednik Udruženja radnika ugostiteljstva i turizma RS\nDario Šarić, koji je vlasnik jednog ugostiteljskog objekta u Banjaluci, kaže da pokušava da spasi 4 radnika, ali da će ga država natjerati da ih otpusti i pošalje njima na teret.\n“Mi plaćamo poreze i doprinose, zapošljavamo ljude, mi punimo budžet. I sada nema adekvatne pomoći od države.”, kaže Dario Šarić, ugostitelj iz Banjaluke.\nIz Udruženja radnika ugostiteljstva i turizma Republike Srpske potvrđuju da su svoje zahtjeve uputili Ministarstvu trgovine i turizma, te tražili i hitan sastanak sa Radovanom Viškovićem.\nPreduzetnici žele i tačan datum isplate pomoći za radnike za mjesec april, koja je obećana iz Vlade Srpske.\nUgostitelji su u znak protesta u Banjaluci na svojim lokalima istakli i natpise sa pitanjima koji se odnose na početak rada i pomoć države. Podržao ih je i narodni poslanik Draško Stanivuković.\n“Sramotno je da država čeka uplate u Fond solidarnosti. Znači da nemaju novca i da i u ovoj krizi radnici pomažu jedni druge, a ne država.” kaže Draško Stanivuković.\nIz Ministarstva trgovine i turizma RS su poručili da će se iz sredstava Fonda solidarnosti za obnovu Republike Srpske obezbijediti isplata poreza i doprinosa za isplaćenu martovsku platu, kao isplata najniže plate, poreza i doprinosa za mjesec april.\nVlada Republike Srpske će, uzimajući u obzir i prijedloge mjera koje budu upućene od strane predstavnika ugostitelja Republike Srpske, definisati i druge mjere koje će na najbolji način doprinijeti oporavku ove privredne grane, poručeno je iz resornog Ministarstva.\nIpak, u odgovoru BN televiziji nisu naveli nijedan datum, već da će se sve buduće odluke donositi u skladu sa odlukama Republičkog štaba za vanredne situacije.


Odštampaj stranicu - DMB 450- saveti i iskustva\nE, ovako treba... => Brodski motori => Temu započeo: marko07 12, 08, 2020, 15:00:26 posle podne\nNaslov: DMB 450- saveti i iskustva\nPoruka od: marko07 12, 08, 2020, 15:00:26 posle podne\nNaslov: Odg: DMB 450- saveti i iskustva\nPoruka od: Bakara 12, 08, 2020, 16:18:41 posle podne\nPoruka od: broker975fx 12, 08, 2020, 17:53:08 posle podne\nPoruka od: marko07 12, 08, 2020, 19:32:12 posle podne\nPoruka od: marko07 15, 08, 2020, 09:40:19 pre podne\nPoruka od: Bakara 15, 08, 2020, 13:39:45 posle podne\nPoruka od: broker975fx 15, 08, 2020, 17:41:28 posle podne\nPoruka od: marko07 15, 08, 2020, 19:07:44 posle podne\nPoruka od: zankiki 16, 08, 2020, 09:03:32 pre podne\nPoruka od: vepar 16, 08, 2020, 10:18:02 pre podne\nSamo da ukazem na jos jedan aspekt predfiltera, bajpasa izmedju usisa vode i ostalih dodataka. Sve su to potencijalna kriticna mesta. Mesta na kojima moze da se vuce fals vazduh, mesta gde moze da spadne crevo, mesta koja jednom recju smanjuju pouzdanost sistema. Da se razumemo i ja imam predfilter i smatram da nije losa stvar, ali nije sve bas tako crno belo... sajkaca\nPoruka od: Terca 24, 08, 2020, 10:50:49 pre podne\nImpeler možeš da kupiš bilo gde, teško da Jonson baš i proizvodi same impelere sajkaca a moraš da kupiš da imaš bar jedan u rezervi, to je potrošna roba. Ono što moraš prethodno da uradiš je da otvoriš svoje pumpe da pogledaš tačno koja je osovina u njima, postoje dve varijante, 9,5mm i 12mm i onda kupuješ impelere sa takvom čauricom...\nMoguće je i da je neko postavio diodni rastavljač za banke akumulatora, da odvoji startni od servisnih akumulatora, onda bude krajni napon na akumulatorima reda 13,8, manji za pad napona na diodi... onda ok, to je uračunato a može i da se ispravi, doterivanjem reglerske sprege u samom alternatoru... ali da ne davim sada time ovde kad nije tema.\nPoruka od: broker975fx 24, 08, 2020, 11:21:59 pre podne\nPoruka od: marko07 25, 08, 2020, 12:33:09 posle podne\nHvala za objasnjenje za senzore temperature, uzeo sam od Pante 2 komada pa cu zameniti oba- satovi vec postoje i instalacije i sami satovi su ok to sam proverio sa elektricarem- sutra idem na brod pa cu staviti oba nova senzora i videti kako se ponasa.\nPoruka od: Terca 25, 08, 2020, 13:18:40 posle podne\nA kad budeš pravio novu stvar (a sa DMB-m ha ha ha) ili makar radio značajnu rekonstrukciju, onda postaviš kurate pasme u brod, kupiš ove oslonce i pevaš: https://www.vetus.com/en/engines-and-around-the-engines/flexible-engine-mountings/vetus-hydraulic-engine-mounting.html\nPoruka od: marko07 25, 08, 2020, 13:35:27 posle podne\nPoruka od: Drivee 28, 08, 2020, 08:12:58 pre podne\nha ha hahaha stri stri clap clap\nPoruka od: George 19, 11, 2020, 21:06:21 posle podne\nPoruka od: Terca 20, 11, 2020, 09:43:45 pre podne\nNIsam do kraja zadovoljan tvojim rešenjem usisa vazduha, mada to može da zavisi od samog motorskog prostora. Po gabaritima bih rekao da je kod tebe u pitanju samo hauba iznad motora i to je mali prostor, sa malom zapreminom vazduha i on se mora grejati. Bez obzira na to što dovodiš svež vazduh u sam cilindar, mora se viditi računa i o ventilaciji samog prostora i temperaturi u njemu jer npr. na tom motoru se ulje hladi i vazduhom preko tankog aluminijumskog poklopca kartera (na samom dnu). Ja sam isprobavao takvo rešenje pre x godina, sa crevom i filterom vazduha za astru, i buka je ok, ali sam merio da mi je temperatura i ulja i samog vazuga kod motora viša (ne pitaj me zašto sam sve to radio, uglavnom kada se mnogo sati vozaš godišnje na 10 tak km/h, nekako moraš i trošiti vreme inače alkohol ubi).\nKada se usis ostavi tamo gde je nacrtan, motor mora da potroši preko pola kubika vazduha na minut na 3k obrtaja, tako kažu podaci iz Lombardinija, koji je zapravo napravio taj motor... i to je već lepa ventilacija (vazduh naravno ulazi jer nema vakuuma unutra jh , a to opet znači da i nema vrelog vazduha.\nPoruka od: George 20, 11, 2020, 12:09:53 posle podne\nPoruka od: Bakara 20, 11, 2020, 12:32:23 posle podne\nPoruka od: Terca 20, 11, 2020, 13:21:33 posle podne\nPoruka od: Terca 20, 11, 2020, 13:26:23 posle podne\nPoruka od: George 20, 11, 2020, 18:04:56 posle podne\nPoruka od: Bakara 20, 11, 2020, 19:01:21 posle podne\nSuper, srećno sa radovima thumbup\nRaspitaj se odmah gde da kupiš filter vazduha, jer je meni bilo začuđujuće da 6 ili 7 radnji koje sam zvao, nisu imali. Jedan mi je rekao: "šta se čudiš, jel ti znaš da se Fića ne proizvodi od 1985.?" sajkaca\nPoruka od: mesechar 21, 11, 2020, 13:25:13 posle podne\nPoruka od: Terca 24, 11, 2020, 09:58:38 pre podne\nPoruka od: zankiki 24, 11, 2020, 11:01:37 pre podne\nSunce ti poljubim, urednije nego u apoteci thumbup\nPoruka od: Bakara 24, 11, 2020, 12:08:57 posle podne\nE sad si nam dao domaći zadatak za motorni prostor... clap ok\nPoruka od: marko07 24, 11, 2020, 20:00:30 posle podne\nPoruka od: Kabe 24, 11, 2020, 23:18:21 posle podne\nPoruka od: calypso2 25, 11, 2020, 09:02:56 pre podne\nZaista nisam video ovako lep i uredna motor-kao da je reklama ili eksponat eek 114 114 114 114 114\nKapa dole 114\nPoruka od: budens72 27, 11, 2020, 07:17:18 pre podne\nMa hajte molim vas, dva sata ga je lickao za slikanje kgk kgk kgk\nPoruka od: Terca 27, 11, 2020, 09:42:04 pre podne\nPoruka od: broker975fx 27, 11, 2020, 20:51:18 posle podne\nPoruka od: zankiki 28, 11, 2020, 12:11:39 posle podne\nNe osete se, doduše meni je motor ispod patosa, pa ni nemam priliku često da ih mirišem, ali ne bih rekao da desmr jh\nPoruka od: vepar 28, 11, 2020, 13:05:45 posle podne\nPoruka od: Terca 28, 11, 2020, 20:47:26 posle podne\nPoruka od: Bakara 28, 11, 2020, 20:52:58 posle podne\nMa ne smrdi to na plasticnim camcima.... sajkaca\nPoruka od: Dora 28, 11, 2020, 21:11:23 posle podne\nPlastični čamci ili brodići izbacuju cveće na auspuh kad rade hahaha\nPoruka od: calypso2 29, 11, 2020, 06:57:57 pre podne\nI da nam slika svoje plovilo, da vidimo ima li ukusa ha 114\nPoruka od: George 03, 12, 2020, 20:34:16 posle podne\nPoruka od: marko07 05, 01, 2021, 23:08:45 posle podne\nPoruka od: zankiki 06, 01, 2021, 05:41:14 pre podne\nPoruka od: Terca 06, 01, 2021, 10:08:04 pre podne\nPoruka od: marko07 06, 01, 2021, 10:19:25 pre podne\nPoruka od: George 06, 01, 2021, 17:16:39 posle podne\nPitanje za Tercu: Kada smo već kod filtera, interesuje me kakav bi filter trebalo imati na usisiu (na bunaru)? Ja imam aluminijumsku čašicu veličine pesnice sa providnim poklopcem od 10mm debelog plexija, koji je na čašicu pričvršćen sa 4 šrafa. U čašici se nalazi filter (ja ga pravio) od pocink lima u obliku valjka, promera oko 40mm, u koji sam skroz okolo izbušio bezbroj rupa od 4mm. E sad nisam siguran koliko je ovo dobro rešenje, jer kada sam kupio brod, znate već u kakvom stanju, zatekao sam samo fosilne ostatke od nekadašnjeg filtera, pa nisam mogao da skapiram kakav je filter bio ranije. Činjenica je da kroz ovaj sadašnji filter sitna prljavština ladno prolazi bez da oštećuje impeler, pa mi se čini da bi ona momentalno začepila neki filter koji bi bio na izlazu iz pumpe. Iako, ako reče da već postoji neki Johnsonov fabriči filter za izlaz, možda i nisam u pravu...\nPoruka od: marko07 06, 01, 2021, 17:32:18 posle podne\nPridruzujem se pitanju...\nIsta stvar, bunar je malo veci ali filter je istog tipa- plasticna cev izbusena na 100 mesta sa dosta krupnim otvorima...\nPoruka od: mesechar 06, 01, 2021, 17:47:41 posle podne\nkad smo kod protoka. Nas drugar sa marine imao je dalmatinku kojoj je neko okacio na crevo protoka jedan izvod fi6 i tu dodao tj nakacio obican presostat od ves masine ,na izvode presostata je povezao pistalicu. kad se motor upali impeler napravi potisak vode i presostat reaguje na mali pritisak u crevcetu i iskljuci pistalicu. ako iz bilo kog razloga impeler ne stvara potisak presostatska membrana aktivira radne kontakte i pokrene pistalicu. prost a veoma pozdan senzor. kosta petsotinak dinara a moze se skinuti sa svake masine . presostat je deo koji meri nivo vode u masini i zaustavlja prepunjavanje.\nPoruka od: George 06, 01, 2021, 18:46:31 posle podne\nCitat: marko07 06, 01, 2021, 17:32:18 posle podne\nA koliko su krupni ti otvori? Koji fi?\nPoruka od: marko07 06, 01, 2021, 20:20:19 posle podne\nNe znam nisam merio ali jedno 3-4-5mm recimo.\nSad je konzerviran i pun antifriza, videćemo na proleće :-)\nPoruka od: Terca 08, 01, 2021, 07:39:35 pre podne\nCitat: George 06, 01, 2021, 17:16:39 posle podne\nFlter je možda i pogrešna reč, bolji izbor bi bio sito, rešeto... i po pravilu prva i najgrublja stvar koja bi trebalo da postoji na brodu je usisna korpa, koja ima proreze gabartita par milimetara..., recimo https://www.boltano.hr/usisna-kosara.aspx\nSledeće sito si u principu dobro opisao, izuzev što je u praksi finije a čini mi se da pušta više vode nego bilo šta što može da se dobije bušenjem rupa, ma kolike te rupe bile. NIje me mrzelo juče da se prošetam i da slikam, evo kako kućište izgleda, ovo je brozzano pa cinkovano, a može biti od plastike i veće zavisi od samog motora uz koji ide i da li se ugrađuje isod, blizu ili iznad vodene linije...\nEvo i slike sita u njemu, u pitanju je mrežica koja se dobije prosecanjem i razvlačenjem, a dimenzije otvora su reda 2mm.\nPoruka od: Terca 08, 01, 2021, 08:04:52 pre podne\nIza pumpe sam postavio vodovodno sito, i da , ono je još finije, otvori su 0,8mm, kada sam ga stavio brinuo sam se zbog toga i bio u potrazi za mrežicom većih otvora kojim bih ga zamenio (još uvek sam u potrazi samo smanjenim intenzitetom).\nU praksi se pokazalo, npr. 2020 godine, za preko 300 moto sati sam ga otvarao i ispirao 2 puta, oba puta u jesen kada smo plovili kanalom na otvaranje bezdanske prevodnice.\nPrvi put je bio začepljen nekim vlatima kao ljudska kosa nakon što smo probijali čep kod prevodnice Novi Sad i digla mi se temperatura na 40C, a drugi put i nije trebalo, više sam bio oprezan ... a evo i slike kakvi su tada bili uslovi, to se ipak retko dešava.\nI da, oba puta sam morao i veliki "filter" da čistim, što mi je nezgodniji posao jer je ovaj mali visoko postavljen pa ga otvorim i vratim ključem 19 a da mi se ne razliva voda iz motora u kaljužu, svega par kapi i sve traje 20 sekundi.\nPoruka od: George 08, 01, 2021, 14:46:59 posle podne\nA gde ima ova mrežica da se nabavi?\nPoruka od: Drivee 11, 01, 2021, 12:58:01 posle podne\nBilo koja prodavnica koja je bavi tuningom. Oni to zovu, mrezica za branik. Ili googlaj, ALU mrezica.\nU NS, gumatik.\nPoruka od: Bakara 11, 01, 2021, 13:40:06 posle podne\nNisam siguran da ide aluminijum tu... obicno su te mrezice od mesinga, ali cekamo Tercin konacan odgovor 6589\nPoruka od: broker975fx 11, 01, 2021, 13:59:23 posle podne\nPa ako mislis na gavlansku struju koja bi mogla da pravi tu problem verovatno bi najbolje bilo da filter bude plasticni. Kod mene je sve napravljeno od inoxa, koliko se secam i usisi su od inoxa, verovatno je meseng bolje resenje ali sta da se radi.\nPoruka od: George 11, 01, 2021, 14:55:12 posle podne\nSvojevremeno, još kada sam bio u fazi eksperimentisanja što se filtera tiče, moj prvi pokušaj je bio plastični komarnik sa nešto većim rupicama (reda veličine 1-1.5 mm), ali se to pokazalo kao loša ideja, jer mi se neprestano začepljavalo. Od tada koristim ovaj pravljeni od lima sa rupicama od 4mm, koji u principu radi posao, ali kada Tisom krajem leta naiđe sočivica, e tu počinje seks čak i sa ovim filterom. Začepi se na svakih 2-3 moto sata.Ne znam dali vi tamo na Dunavu imate i u kojoj meri sočivicu, ali nama ovde na Tisi baš predstavlja problem. Razmišljao sam i da te rupe na filteru povećem na 6mm, pa da sočivica eventualno pređe preko impelera. To je ujedno i razlog što me interesuju rešenja na drugim brodovima. Evo i dve slike mog filtera...\nPoruka od: George 11, 01, 2021, 14:56:54 posle podne\nPoruka od: calypso2 11, 01, 2021, 16:18:25 posle podne\ninox pletenu zicu (mrezu) uzmi i napravi bolje\nUkucaj na Google upravo to i kupi, ima dosta u ponudi i biras sam raster\nPoruka od: marko07 11, 01, 2021, 16:46:03 posle podne\n@George cini mi se da je filter kod mene, u bunaru, slicnog promera rupa ali nazalost nisam bas stigao daleko od marine od kada ga imam pa ne znam kako se ponasa ali obzirom da ga je stari vlasnik koristio tako a bio je picajzla verujem da je radio posao.\nInace ja na camcu imam 2 usisa za vodu- jedan je na bocnoj strani a drugi je bas u samom koritu pa mi rekose da kad naleti tako nesto samo zatvorim taj visi i uzivam..\nPoruka od: Terca 12, 01, 2021, 09:08:38 pre podne\nPoruka od: George 12, 01, 2021, 15:10:23 posle podne\nPoruka od: zankiki 13, 01, 2021, 08:07:03 pre podne\nPoruka od: Terca 13, 01, 2021, 10:47:46 pre podne\nŠto se tiče ispiranja, to uglavnom ne radi niko, osim kad se radi generalna ha ha mada kod mene ima slučajeva da su ljudi mehanički izbacivali kamenac iz starih kubota i to ne malu količinu. Pretpostavljam da je režim 300 sati ili jednom godišnje dobrano promašen za rečnu vodu ali sam ja naravno na 1000 sati jednog kišnog dana morao da uradim i tu proveru borbene gotovosti, ne baš onako kako piše u uputstvu, nego prilagođenim postupkom. Treća slika pokazuje šta je poteklo iz motora, penilo je i bilo nekog grdila... ali ne sad bogznakoliko.\nPoruka od: broker975fx 13, 01, 2021, 10:58:42 pre podne\nPoruka od: Terca 13, 01, 2021, 11:16:47 pre podne\nPoruka od: zankiki 13, 01, 2021, 11:21:44 pre podne\nTuga je što i ako si prosuo u kanalizaciju opet je završilo direkt u Dunavu... Pošto prečišćavanja nema no125\nPoruka od: George 13, 01, 2021, 20:07:55 posle podne\nTerca, Zankiki hvala na detaljnim odgovorima... 114


"Bezobziran je klevetnik" - Kina uzvraća na Pompeove primjedbe oko Južne Amerike -- Gospodari lutaka -- Sott.net\n"Bezobziran je klevetnik" - Kina uzvraća na Pompeove primjedbe oko Južne Amerike\nPon, 15 Tra 2019 12:58 UTC\nKomentar: SAD uvijek optužuje druge za ono što same čine.\n"Američki državni sekretar Pompeo, koji je govorio o kinesko-latinoameričkim odnosima, bezobziran je klevetnik, namerno izaziva, neodgovoran je i nerazuman. Jako se protivimo tome", rekao je Lu.\n"Dugo vremena, Sjedinjene Američke Države su smatrale Latinsku Ameriku svojim dvorištem i pritiskale, pretile ili čak rušile političke režime", rekao je Lu i dodao da će zemlje u regionu uskoro shvatiti ko je njihov "pravi prijatelj".\nKomentar: More laži oko Venezuele podsjeća na uvod za invaziju na Irak.


Na sjeveru Iraka neutralizirana dvojica terorista | TRT Hrvatski\nNa sjeveru Iraka neutralizirana dvojica terorista\nU operaciji su neutralizirana dvojica pripadnika terorističke organizacije PKK/KCK.\nKako saznajemo iz sigurnosnih izvora, Obavještajna služba Turske je 29. studenog realizirala antiterorističku operaciju u regiji Gara, na sjeveru Iraka.\nTagovi: #antiterorističke akcije , #turska , #neutralizacija terorista , #sjever iraka , #borba protiv terorizma


NBA: Jokić tripl-dablom ugasio nade Klipersa za plej-of | Novosti.RS\nNBA: Jokić tripl-dablom ugasio nade Klipersa za plej-of\n07. 04. 2018. u 23:55\nJokić na meču sa Klipersima Foto: Tanjug/AP Photo/Mićael Owen Baker\nNikola odigrao još jednu odličnu partiju i približio Nagetse doigravanju, dok tim iz Los Anđelesa više nema ni teorijsku šansu\nPre meča sa Denverom su Los Anđeles Klipersi imali male teorijske šanse za plej-of. Nikola Jokić je te nade ugasio devetim ovosezonskim tripl-dabl učinkom – 23 poena, 11 skokova i 11 asistencija.\nUpravo je srpski igrač, uz Vila Bartona (31, 9-5 za tri) imao najveće zasluge za ubedljiv trijumf svog tima – 134:115.\nGosti su u „Stejlps centru“ već sredinom prve deonice stekli dvocifreno vođstvo (23:13), a da nije bilo raspoloženog Lua Vilijamsa (24, 5as) meč bi mnogo ranije bio rešen. Ovako su Nagetsi u par navrata u trećoj deonici morali da odbijaju nalet rivala, a kada su stekli velikih „+19“ ( 93:74) dileme više nije bilo.\nPROČITAJTE JOŠ: NBA: Bogdanović brži od sirene za pobedu Sakramenta, važan trijumf Minesote\nBoban Marjanović je na parketu proveo devet minuta i uz devet poena imao i osam uhvaćenih lopti.\nDenver sada ima imperativ pobede u sledećem kolu protiv Portlanda, neohpodno je da dobiju taj meč kako bi imali bolji skor u svojoj Diviziji pred meč poslednjeg kola sa Minesotom koji bi mogao direktno da odluči o poslednjem učesniku plej-ofa.\nNikola Jokic notches his 9th triple-double of the season with 21 PTS, 10 REB, 10 AST and time still remaining in the 3rd quarter!#MileHighBasketball pic.twitter.com/8nt9YpYseB— NBA (@NBA) April 7, 2018\nBig 1st half for Nikola Jokic (15 PTS, 7 REB, 4 AST) at Staples Center! #MileHighBasketball pic.twitter.com/0jYhYR8zNe— NBA (@NBA) April 7, 2018\nODBOJKA ZATVOREN SPORT: Igor Kolaković zalaže se da FIVB promenili prvilo druge lopte\nNEKADAŠNjI selektor odbojkaša Srbije i Irana, danas trener poljskog Alurona, Igor Kolaković zalaže se da FIVB promeni pravilo druge lopte. Slavni stručnjak je na svojoj Fejsbuk stranici objasnio zašto se zalaže sa promene, jer želi da odbojka bude jasna svima.\nCovek je ladno medju 5 u nba!\n16:22 NOVI DEKAN 11. FEBRUARA: Pri kraju kriza na Filološkom fakultetu u Beogradu\n16:22 POŠTUJTE SATNICU: Apel Piroćancima zainteresovanim za vakcinaciju\n16:22 ODBOJKA ZATVOREN SPORT: Igor Kolaković zalaže se da FIVB promenili prvilo druge lopte\n16:20 DIPLOMA ZA TRI GODINE: Novi nastavni program za brucoše na Građevinskom fakultetu


Kampari | Bonapeti.rs\nKampari (Campari) je svetski poznati gorak italijanski liker, čija je istorija započela tokom davne 1860. godine. Aperitiv se proizvodi mešanjem aromatičnih biljaka i gorkog bilja, voća, vode i alkohola.\nOriginalan recept za proizvodnju Kamparija se čuva u dubokoj tajnosti, ali je ipak do širokog auditorijuma stigla informacija za to kako se dobija prijatna crvena boja napitka - od posebnog insekta cochineal, koji se uglavno koristi za proizvodnju bezopasne crvene boje.\nZna se i koji je jedan od ostalih sastojaka Kamparija - kora od posebnog drveta koje raste na Bahamima. Iako široki auditorijum zna koji su osnovni sastojci likera, tačna proporcija među njima je prava misterija.\nIstorija italijanskog likera Kampari počinje u 19 veku u Italiji, a za oca ovog napitka smatra s italijan Gaspare Kampari. Interesantna je činjenica da je ona radio kao majstor likera u Torinu u baru Bas, istom baru gde je radio drugi svetski poznati italijan, čije se ime pretvorilo u emblem - Alesandro Martini.\nTokom 1860. godine otac Kamparija napušta bar, da bi osnovao sopstveni kafić u gradu Navara koji nosi ime Kafe za prijatelje. Upravo tu Gaspare počinje da radi na razradi sopstvenih recepata.\nTrud mu je krunisan uspehom i tako se rodila nova zvezda na sceni - liker Kampari, koji ima gorak ukus, a u sastav mu ulazi oko 60 različitih sastojaka. Tokom 1860. godine Kampari završava recept i premešta se u Milano gde otvara drugi lokal.\nU to vreme kafe je izuzetno popularan i pretvorio se u mesto susreta važnih ličnosti kao što su političari i biznismeni. Čest gost lokala bio je sam kralj Vitorio Emanuele (lokal se naziva Galleria Vittorio Emanuele). Sve to pomoglo je ne samo poularnosti kafea već i brzo rastućoj slavi gorkog napitka sa lepom crvenom bojom.\nRazvoj biznisa Kampari nastavlja, a sin iz njegovog drugog braka David Kampari iskazao je jaku podršku porodičnom biznisu zahvaljujući svojoj inovativnosti. Upravo on počinje da uvodi marketinške metode u rad očeve kompanije. Tako je došao red i na prvu reklamu za liker Kampari u najprodavanijim italijanskim novinama - Koriere de la Sera. Godinama kasnije izlazi i prvi kalendar Kamparija.\nInače do kraja 19 veka Gaspare Kampari nije prestao da eksperimentiše i stvara i druge napitke, ali apsolutni lider je ostala njegova prva tvorevina.\nBurna istorija likera se nastavlja. Tokom 1904. godine porodična kompanija otvara i svoju prvu fabriku sa velikih razmera u mestu Sesto San Džovani. Istovremeno u italiji se otvara mnogo lokala gde se sreću prijatelji, a konzumacija aperitiva raste munjevito.\nDavid vidi povoljnu situaciju i uvodi novu politiku raklamiranja Kamparija u samim lokalima. Tokom 1920. godine sasvim očekivano sin preuzima rukovodstvo nad kompanijom, koja se okreće samo ka proizvodnji Kamparija i prestaje da se bavim drugim pićem.\nVreme je da kompanija napusti predele Italije i da počne da kupi zasluženu međunarodnu slavu. Sledeće dve države hde počinje proizvodnja koktela su Švajcarska i Francuska.\nDeset godina kasnije - tokom 1930. godine, Kampari stiče ogroman uspeh sa najpopularnijim koktelom, koji je marka napravila - Negroni.\nPostepeno Kampari je zavladao i drugim državama, a danas kompanija ima svoju proizvodnju i predstavništva u više od 190 država. Moderna kompanija se fokusirala ne samo na najpoznatiji liker, već i na niz drugih likera, vino i bezalkoholne napitke.\nTradicionalisti piju svoj Kampari tako što ga pomešaju sa dve trećine gazirane vode i jednom gorkog likera. Led je apsolutno obavezan za ovo piće, a kolut narandže potpuno završava koktel.\nDrugi način za serviranje Kamparija je tako što se umesto kisele vode koristi sok od citrusa - najbolje od pomorandže. Izbegavajte da ga kombinujete sa previše gorkim sokovima, kao što je sok od grejpfruta.\nIpak sam Kampari ima dosta gorak i specifičan ukus i uopšte nije pogodno da se kombinuje sa nečim isto toliko gorkim. Ukus soka od pomorandže potpuno ide uz Kampari.\nČak i da se ne prate odgovarajući recepti za pripremu koktela sa Kamparijem, važno je da se zna da liker ide dobro uz kiselu vodu, vermut, šampanjac, sok od pomorandže i grenadin.\nU većini slučajeva Kampari se pije kao aperitiv i ne servira se sa hranom, ali svako može da ga konzumira prema svom ukusu - kako samostalno tako i serviran sa malo orašastog voća, maslina ili drugog proizvoda po želji.\nKokteli sa Kamparijem\nNesumljivo najpoznatiji koktel sa kamparijem je Negroni.\nNeophodni sastojci: 30 ml džina, 30 ml kamparija, 30 ml vermuta (crvenog), 1 pomorandža i nekoliko kocki leda.\nNačin pripreme: Pripremite čašu i napunite je kockama leda, dodajte ostale sastojke, garnirajte s kolutima pomorandže i servirajte odmah.\nDrugi mnogo lak koktel je Kampari soda, za čiju pripremu je potrebno 150 ml sode, 60 ml Kamparija, led i pomorandža.\nNačin pripreme: U odgovarajuću čašu stavite led i naijte Kampari. Iscedite pomorandžu i nalijte sodu. Ukrasite kriškama pomorandže i poslužite.\nSledeći poznati koktel sa Kamparijem je Amerikano. Neophodni sastojci su 30 ml Kamparija, 30 ml sode i 30 ml vermuta, kao i kriška pomorandže.\nNačin pripreme: napunite ledom šejker, dodajte Kampari i vermut, izmućkajte i sipajte u visoku\nčašu koja je puna leda. Dolijte kiselu vodu, ukrasite kriškama pomorandže.


Talibani krenuli u „prolećnu ofanzivu“ - Sputnjik Srbija\n09:16 12.04.2019 (osveženo 09:58 12.04.2019) Preuzmite kraći link\nRadikalni pokret „Taliban“ je objavio o početku „prolećne ofanzive“ u Avganistanu, uprkos mirovnim pregovorima sa SAD, javlja AP.\nPrema podacima agencije, talibani su objavili danas poruku na pet jezika, saopštivši da borbe mogu biti nastavljene, sve dok se u Avganistanu nalaze strane sile. U saopštenju se poziva da se izbegavaju žrtve među civilima.\nAmerika je poslednjih meseci održala nekoliko rundi pregovora sa pokretom „Taliban“, nakon čega su došli do preliminarnog dogovora o načinima rešavanja višegodišnjeg konflikta u zemlji.


Potpisani ugovori za ekonomsko osnaživanje sa korisnicima u projektu „Oporavak od poplava“ - Grad Gračanica - oficijelni web sajt grada Gračanica - dobrodošli!\nPotpisani ugovori za ekonomsko osnaživanje sa korisnicima u projektu „Oporavak od poplava“\nDanas su u Kabinetu Gradonačelnika potpisani ugovori za ekonomsko osnaživanje tri korisnika u projektu „Oporavak od poplava – stambeno zbrinjavanje“ koji finansira Evropska unija u saradnji sa entitetskim vladama i partnerskim općinama.\n„Ja se zahvaljujem Evropskoj uniji i gradonačelniku Nusretu Heliću, svima koji su nam pomogli u izgradnji nove kuće i sada za plastenik, da krenemo i mi mladi sa boljim uslovima za život“, rekla je Đogić Munevera, jedna od korisnica kojoj je kroz ovaj projekat i izgrađena nova kuća.\n„Projekat Evropske unije Oporavak od poplava kojeg implementira UNDP sa partnerskim organizacijama Hilfswerkom i ASB-om je još jedan vrijedan projekat. Prilika je evo da se zahvalimo donatorima; tri porodice će se na ovaj način ekonomski osnažiti. Mislim da će ovoj omladini doprinijeti prije svega da pojača svoje prihode, da se educiraju kroz to i vjerujem prošire i dalje prozvodnju i na taj način ostanu u ovoj državi“, izjavio je Gradonačelnik.


Završena prva faza istrage nesreće aviona Piper Pa-28 - Echo Seven ∣ E7\nJan 9, 2021 sts avijacija, zrakoplovna nesreca\nMjesto nesreće zrakoplova YU-DCX / Foto: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH\nMinistarstvo komunikacija i prometa BiH je objavilo da je komisija za provođenje istrage uzroka avionske nesreće aviona PIPER PA-28, registarskih oznaka YU-DCX, koja se dogodila 10.12.2020. godine na lokalitetu planine Kozare, Bosna i Hercegovina, imenovana rješenjem ministra komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine, prema planu rada završila je prvu fazu istrage, odnosno prikupljanje činjenica o nesreći.\nPrema planu rada, komisija je prikupila sve činjenice o okolnostima nastanka nesreće u kojoj su smrtno stradale dvije osobe, a avion je od udara u zemlju i požara nakon udara potpuno uništen. Komisija nastavlja analizu prikupljenih činjenica na ekspertskom nivou.\nTežište u analizi činjenica bit će na: kvalifikacijama i osposobljenosti pilota za izvođenje leta, meteorološkoj situaciji i uvjetima izvođenja leta, komunikacijama, organizaciji letenja i aktivnostima službe traganja i spašavanja. O rezultatima u istrazi komisija će redovno izvještavati putem saopćenja. Naveli su iz Ministarstva komunikacija i prometa BiH.\nPodsjećamo, avion Piper PA-28, operatora STS Avijacija iz Srbije se 10.12.2020. godine srušio u blizini Kozare, a u zrakoplovu su se nalazile dvije osobe koje su nažalost poginule.


Kako je propala Agrobanka - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Kako je propala Agrobanka\nKako je propala Agrobanka\nIako je prvom presudom u slučaju malverzacija sa dodeljivanjem kredita u Agrobanci, na koju se čekalo više od sedam godina, desetak optuženih oglašeno krivim i osuđeno na ukupno 23 godine zatvora, šteta naneta poceriocima, državi i malim akcionarima ni približno ne može da se nadoknadi.\n18Piše: M. N. Stevanović 16. februara 2021. 14.30 Izmenjeno: 14.31\nPri tom, postupak još nije ni blizu kraja, jer i optuženi i tužilaštvo mogu da ulože žalbu a proces protiv glavnookrivljenog predsednika izvršnog odbora banke Dušana Antonića, zbog njegovog lošeg zdravstvenog stanja odvojen je i nalazi se u zastoju.\nKoliko je poslovanje te banke koštalo poreske obveznike u Srbiji ni danas ne može precizno da se utvrdi, ali prema još uvek otvorenoj računici iznos nenaplativih kredita zbog kojih je banka “pala” premašio je 300 miliona evra a u sanaciju je prema nezvaničnim podacima uliveno oko 400 miliona.\nTaj iznos nije konačan jer je neka dugovanja pokrila Poštanska štedionica na koju su na kraju preneti depoziti privrede i građana, ali i krediti, navodno dobri mada se kasnije i među njima pojavio značajan broj nenaplativih.\nTakođe, imovina banke kao i njena potraživanja još uvek nisu u potpunosti unovčeni niti poverioci i mali akcionari namireni.\nSve je počelo kad je centralna banka krajem avgusta 2011. pokrenula vanrednu kontrolu do tada uzorne Agrobanke čije su se akcije visoko kotirale i bile među najtraženijima na berzi.\nPrethodna provera, s proleća te godine, nije ukazivala na probleme, ali je nekoliko meseci kasnije Narodna banka utvrdila da su za neke od najvećih kredita sredstva obezbeđenja bila drastično precenjena.\nMeđu klijentima koji su pod povlašćnim uslovima dobijali milionske kredite bila su tada zvučna imena privrednika povezanih sa vladajućim strukturama u DS-u i SPS-u, a spekulisalo se da je veliki deo novca odlazio i na finansiranje stranaka.\nNajveći dužnik sa 55 miliona evra kredita koji nije vraćen, bila je Habit farma, Radosava Sekulića koji je tokom trajanja procesa preminuo.\nNa spisku nenaplaćenih zajmova našli su se Farmakom Miroslava Bogićevića, Zekstra Dragana Đurića, Lutra koja je pripadala bivšem čelniku Nove demokratije i ministru unutrašnjih poslova Dušanu Mihajloviću, kao i firme PKB Imes, Rudnap, Nikolas, Mediteran 92, Planum, Vino Župa, Navip, Azotara…\nSve je funkcionisalo po principu “obrnute piramide”, tako što se za vraćanje jednog kredita podigne novi, veći a kao zalog banka je prihvatala menice, nekretnine procenjene na nerealno visoke cene, buduću proizvodnju, planirani zakup.\nNovac za koji je i bankarima i dužnicima bilo jasno da neće biti otplaćen, iz banke je usmeravan na firme, odlivao se potom na račune drugih preduzeća u zemlji i inostranstvu, deo i u stranačke kase.\nAdekvatnost kapitala, odnosno sposobnost banke da se izbori sa gubicima i zaštiti depozite privrede i građana, koja po zakonu ne sme biti niža od 12 odsto, pala je na 0,76 procenta.\nU trenutku vanredne kontrole, informacija o kritičnom stanju u banci, kojoj je nedostajalo 350 miliona evra za nesmetan rad, zadržana je u tajnosti.\nPočetkom oktobra NBS je o problemu izvestila samo Ministarstvo finansija a tri meseca kasnije, pred sam kraj decembra, kako bi se zbog novogodišnjih praznika izbegla puna pažnja, u potkapitalizovanu Agrobanku uvela je prinudnu upravu.\nU tom trenutku, banka je raspolagala depozitima vrednim oko 600 miliona evra, imala više od 200.000 klijenata, uglavnom iz kategorije stanovništva.\nMeđutim, prinudna uprava nije mogla da ispravi krivu gubitaka, koji su već u prva tri meseca narasli na 320 miliona evra dok su se paralelno odlivali depoziti, u jednom periodu i po dva miliona evra za dan.\nOdliv sredstava država koja je imala 20 odsto udela, nije bila spremna da nadoknadi, kao ni ostali akcionari, pa je stečaj bio neminovan.\nOn je uveden krajem maja 2012. tako što je istovremeno osnovana Nova Agrobanka na koju su preneti depoziti i krediti koji se tada nisu smatrali spornim.\nTo je sprečilo paniku u bankarskom sektoru, ali samo za kratko jer se ubrzo pokazalo da je u novoj banci, i pored toga što je država “upumpala” dodatnih 100 miliona evra, premalo zdravog kapitala, pa je i ona krajem oktobra otišla u stečaj a depoziti i preostale obaveze prenete su na Poštansku štedionicu.\nPrva hapšenja krenula su još u avgustu 2012. a nastavljena u nekoliko narednih meseci.\nMeđu više od 30 privedenih, na početku i optuženih, nalazili su se vlasnici i rukovodioci firmi koje su uzimale sporne kredite, poslovodstvo banke, procenitelji, političari, konsultanti…\nTokom sudskog procesa, tužilaštvo je odustajalo od gonjenja pojedinih aktera, tako da se lista okrivljenih koji su u prvostepenoj presudi oglašeni krivima, svela na deset osoba ne računajući prvooptuženog Antonića čiji je postupak na čekanju.\nModel “finansiranja” kojim se izvlačio novac i prelivao u privatne džepove nije bila specijalnost samo te banke. Jednom otkrivena šema pokazala je da funkcioniše i kod drugih, pa su vrlo brzo dozvolu za rad izgubile i Univerzal banka, Privredna banka Beograd i Razvojna banka Vojvodine dok je Srpsku banku spasila država tako što je na nju usmerila sve transakcije vezane za vojnu industriju. Prema nepotvrđenim procenama poreska obveznike to je koštalo više od milijardu evra.\nagrobanka, poreski obveznici, Propadanje bankeBeograd\nBiH: Novi uslovi za isporuku vakcina, zahteva se direktno pregovaranje sa Fajzerom\nKorona virus i vakcine: Amerika odobrava Džonson i Džonson vakcinu u jednoj dozi\n16. februara 2021. u 14.54\nNisam video da li ste negde spomenuli 17 mil. evra duga oproštenog FK Crvena Zvezda? Verovatno i ekser na kovčeg za ovu banku.\n16. februara 2021. u 16.27\nA ni prepostenog Ćokija i FMP.\nMilos Pajovic kaže:\n16. februara 2021. u 17.26\nFMP je ostao duzan Privrednoj banci deset miliona evra. I nikom nista.\n17. februara 2021. u 00.33\nNe lupetaj molim te, FMP nije bio klijent PBB.\n16. februara 2021. u 18.34\nStrasno treba kod nas kao u kini za teske malvercezacije egzekucije na javnom mestu\n16. februara 2021. u 15.59\nMa hajte molim vas, nije valjda!!!\n16. februara 2021. u 16.03\nVerovatno kao i ostale banke od 2000. Po savetima savetnika Dinkića.\n16. februara 2021. u 16.42\nOvako su pljackane domace banke i zato su propale. Da li su odgovarali oni koji nikada nisu vratili kredite a koji su sluzili za licno bogacenje tzv. privrednika. Zato podrzavam dolazak stranih banaka koje a za domacim bankama ne zalim uopste, jer znam kako su poslovale i do 2000 te i posle 2000te.\n16. februara 2021. u 18.20\nTačno, dobro imamo i za leba,. no nije pomenut Perčevič, SPS je ovde najviše bio u šemi.\nBurazerska Vucic Ekonomija.\n16. februara 2021. u 17.55\nNe volim Vučića, ali ovo što si napisao ne odgovara ovom tekstu. Ovde su direktno DS i SPS, ruku pod ruku, učestvovali i unakazili ovu banku…\n16. februara 2021. u 20.25\nSvi su umesani, konkretno oprost 17 miliona evra je zasluga ove garniture, gde je sudija koji je to dozvolio istovremeno predsednik nadzornog odbora fkcz. Knjiski primer sukoba interesa i nikom nista\n16. februara 2021. u 16.58\nA, Vujic Valjevo?\nBgd dipl. ecc kaže:\n17. februara 2021. u 01.18\nPitajte i Božidara iz Nicolasa, kako to uzmeš kredit i nikada ne vratiš, firmu u stečaj oteraš pa otvoriš drugu i tako to ide…I nikom ništa…A kafana radi, nekretnine se izdaju.Dobar taj sarajevski ekonomski, svašta su tamo ovi podobni bosanci naučili…\n16. februara 2021. u 18.32\nИма тога и код других банака.Добијете кредит од 200000 еура а као залог дате стан у центру… али банка уписује хипотеку Четвртог реда.!?\n16. februara 2021. u 21.27\nPitajte Pajtica da vam objasni!\n17. februara 2021. u 00.09\n17. februara 2021. u 00.35\nPomalo površno napisan članak. Vodite računa, svaka bivša državna banka je slučaj za sebe, nemojte ih trčati u isti koš, mnogo grešite.


Rešite manjak gvožđa\nBiljana Tasić | 01. 11. 2007 - 06:31h\nUkoliko primetite da je vaše dete bledo, malaksalo brzo se zamara i ima povećanu sklonost ka infekcijama, postoji mogućnost da pati od nedostatka gvožđa. Od te „bolesti“ pati čak 40 odsto dece u Srbiji.\n- Ovo stanje je veoma opasno jer može da odvede u anemiju - kaže za „Blic“ prof. dr Branimir Nestorović, pedijatar alergolog.\nROBINZON IZ TAJGE Svi su mislili da je vojnik…\nU šumama Kamčatke na ruskom Dalekom istoku 2015. godine pronađen je čovek koji je 11 godina živeo u šumskoj kućici i zarađivao za život branjem pečuraka i…\nMLADI, OSTAJTE NA SELU Država daje 50.000 EVRA…\nUkoliko maštate da započnete svoj biznis, a posedujete ili iznajmljujete parče zemlje, postoji mogućnost da vam država bespovratnim sredstvima pomogne u toj…\n~Dragan Simovic Anonimni korisnik\n~Dragan Simovic :\nOvo je zaista umesan clanak. Pre nekoliko godina smo na Poljoprivrednom fakultetu u Zemunu pokrenuli projekat za obogacivanje hleba i brasna gvozdjem. Slicno jodiranju soli, Amerika i druge razvijene zemlje dodaju gvozdje u brasno (ovo je cak zakonom obavezno) i anemija je skoro iskorenjena. Na zalost, pekarska industrija u Srbiji nije zainteresovana, a nasi politicari imaju "vaznije poslove". Hleb je idealan "nosac" gvozdja jer ga svi jedu svakodnevno, a ne postoje nikakvi skodljivi efekti. Cena po kilogramu brasna bila bi 1-2 pare, a ustede milionske, ali najcesci odgovor je: "... ma pusti to, koga je briga, sta mi imamo od toga...?"\n2007-11-01 19:16 | Rejting: 100%


jaja, Foto: Shutterstock.com\n23.05.2015. 16:23h Ažurirano: 23.05.2015. 16:23h\nFrancuska je u prošloj godini sa 14,8 milijardi proizvedenih konzumnih jaja u 2014. zauzela poziciju evropskog lidera.\nI to je stabilni nivo u odnosu na 2013, dok je potrošnja organskih jaja porasla 8,1 odsto, pokazuje studija istraživačke kuće CSA.\nIstraživanje otkriva da devet od 10 francuskih potrošača prilikom kupovina daje prednost domaćim jajima, smatrajući da zadovoljavaju optimalne sanitarne zahtjeve i da su prizvedena po novim evropskim normama koje vode računa o zdravlju živine, piše francuski Figaro.\nFrancuski uzgajivači kokošaka-nosilja investirali su milijardu eura počev od 2012, što je ekvivalentno godišnjim prihodima tog sektora, kako bi modernizovali svoju proizvodnju, navodi list.\nRezultat toga je proizvodnja 14,8 milijardi konzumnih jaja prošle godine, čime je Francuska dospjela na čelo najvećih evropskih proizvođača, ispred Njemačke (13,1 miijarda) i Italije (11,1 milijarda).\nPošto svaki Francuz godišnje prosječno konzumira 216 jaja, to omogućava da se višak (7,0 odsto proizvodnje) plasira na strana tržista. Prošle godine, francuski izvoz jaja dostigao je vrijednost od 40,4 miliona eura, što je dvostruko više nego 2013, navodi se u studiji.\nVelika Britanija u 2014. udvostručila je uvoz jaja iz Francuske, Njemačka je povećala 74 odsto, Belgija 9,4 odsto.\nU studiji se dalje navodi da u Francuskoj potrošnja organskih jaja (proizvedenih po posebnoj tehnologiji koja vodi računa o zdravlju živine i očuvanju okruženja), naprekidno raste, pa je u 2014. povećana 8,1 odsto u odnosu na prethodnu godinu i sada čini 11 odsto cjelokupnog tržišta.\nOvako proizvedena jaja na francuskom tržištu imaju oznaku nula ispisanu crvenom bojom na ljusci.\nSuprotno, prodaja jaja od kokošaka gajenih u zatvorenim kavezima konstantno opada, u 2014. smanjena je 3,1 odsto, a njihov tržišni udio je oko 50 odsto. Ovako industrijski proizvedena jaja koštaju do pet puta manje od organskih jaja.\nIzmeđu ove dvije kategorije proizvoda nalaze se jaja od kokošaka gajenih na otvorenom prostoru, čija je prodaja u 2014. porasla 6,3 odsto, uz tržišni udio od 29 odsto.\nU francuskoj kuhinji jaja su visokoko cijenjena, dodaje se u istraživanju. Čak 96 odsto Francuza smatra da su pored svoje hranljivosti, jaja dragocjeni izvor kulinarske inspiracije.\n27.05. 06:45 h\t20408\n27.05. 07:10 h\t7734\n27.05. 07:57 h\t7620\n26.05. 21:18 h\t7199\n27.05. 09:16 h\t6601


💐 Vilufushi (na 1991. 24 Crvene ruže | 24 Crvene ruže | DOSTAVA CVIJEĆA VILUFUSHI (NA 1991. - ONLINE CVJEĆAR VILUFUSHI (NA 1991.


27.4.2012. – Suština pasijansa™\nŠizoid 21. veka\nOvog popodneva se prisećamo jednog od najvećih albuma ozbiljne strane rock’n’rolla, jednog od najboljih debija u istoriji progresivne muzike. Grupa King Crimson je institucija za sebe, njen čelnik Robert Fripp je jedan od onih gitarista koje ne vredi porediti ni sa kim. Najava iz 1969. godine:\nVolite li King Crimson? Koji deo albuma In the Court of the Crimson King vam je najdraži? Kad sad razmislim malo bolje, među svojim drugarima bih mogao da poberem one koji svojim favoritima pokrivaju ceo album.\nAuthor GrbaPosted on 27.4.2012. 15.1.2021. Categories FonotekaTags muzika za popodne1 Comment on Šizoid 21. veka\nZaljubljen u učiteljicu\nUvek se nađe neka romantična duša među đacima. Ali ovaj se baš zatelebao.\nNa priču sam mislio.\nAuthor GrbaPosted on 27.4.2012. Categories Deca, FilmTags ljudi, priče, umetnost, youtube\nAuthor GrbaPosted on 27.4.2012. Categories Foto radoviTags jedna na dan9 Comments on Jedna na dan (26): 26. april 2012.