Obrazovanje Archives - Page 16 of 18 - RTV Centar Srem\nU Sremu prvi film o vršnjačkom nasilju: Premijera “45 minuta” 19. novembra\nDruštvoKulturaMladi i decaObrazovanjePećinciSremStara Pazova 11/07/2016 0\nUdruženje mladih aktivista Pećinci (UMAP) u produkciji sa Radio – televizijom Stara Pazova započela je snimanje prvog edukativnog filma na temu prevencije vršnjačkog nasilja pod nazivom „45 minuta“ u okviru omladinskog volonterskog projekta „Mladi u akciji protiv različitih oblika nasilja – Ne snimaj nasilje, snimi film protiv nasilja“. Svečana... Read more\nInđija: Učlanjenje u biblioteku “Dr Đorđe Natošević” 200 dinara\nDruštvoInđijaKulturaObrazovanje 10/24/2016 0\nDanas je počela akcija jeftinijeg učlanjenja u Narodnu biblioteku “Dr Đorđe Natošević” u Inđiji. Akcija se sprovodi povodom Međunarodnog sajma knjiga u Beogradu i trajaće do petka. Cena članske karte iznosi 200 dinara. Tokom ove sedmice članovi neće biti u mogućnosti da iznajme knjige već samo da produže već... Read more\nDruštvoInđijaKulturaObrazovanje 10/17/2016 0\nNepravedno zapostavljen u našem školskom sistemu decenijama unazad, svetski priznat naučnik Milutin Milanković konačno je dobio manifestaciju edukativnog karaktera koja doprinosi afirmaciji njegovog rada. „Dani Milutina Milankovića“ su održani u Starom Slankamenu – mestu koje je u naučnoj javnosti prepoznato kao lokacija gde su istraživanja lesnog profila Čot pružila... Read more\nDruštvoInđijaKulturaObrazovanje 10/12/2016 0\nU čast jednog od najvećih srpskih matematičara, astronoma, klimatologa, geofizičara, građevinskih inženjera, doktora tehničkih nauka i popularizatora nauke, u Starom Slankamenu će se 14.10.2016. godine održati Dani Milutina Milankovića. O naučnom radu svetski priznatog naučnika govoriće mr Slavko Maksimović, predsednik Udruženja „Milutin Milanković“, prof. dr Dušan Nikolić, rektor... Read more


Oglas za radno mjesto: Skladištar - Kaldera - Company d.o.o. - BoljiPosao.com\nKaldera - Company d.o.o.\nKaldera company d.o.o., Kobatovci bb, Laktaši objavljuje: KONKURS za prijem u radni odnos:\nIII ili IV – stepen stručne spreme – elektro ili mašinske struke,\nsa radnim iskustvom u traženom stepenu obrazovanja i opisu poslova,\npoznavanje rada na računaru: MS Office,\nSvi kandidati koji ispunjavaju opšte i posebne uslove podliježu javnom testiranju, koje podrazumijeva razgovor/intervju sa članovima Konkursne komisije.O vremenu i mjestu javnog testiranja svi kandidati biće obaviješteni pisanim putem.\nPrijave se mogu dostavljati lično ili putem pošte na adresu:Kaldera company d.o.o. Laktaši\niili putem opcije “Brza prijava”.


''Valjak'' bez ručne, težak poraz Partizana od francuskih rekovalescenata - Sportska centrala\n28 okt 2020. 22:22\nPartizan – Burg 76:89\n(19:22, 21:35, 18:17, 18:15)\nBeogradski Partizan izgubio je veoma važan meč u Evrokupu od francuskog Burga 76:89, u 5. kolu ovog takmičenja i sada ima dve pobede i tri poraza, posle prve polovine nadmetanja u grupi A.\nDa sve bude gore, bodove je odneo tim koji nije trenirao poslednje dve sedmice zbog toga što je nekolicina prvotimaca bila pozitivna na koronavirus, pa su propustili dva prethodna kola u Evrokupu, odnosno utakmice sa Uniksom i Venecijom. Ovo je Burgu bio treći meč i drugi trijumf, pošto su na startu ubedljivo slavili u Turskoj protiv Baščešehira.\nPartizan je prespavao prvo poluvreme utakmice sa Burgom. Neverovatnom indolentnošću, te lošim dodavanjima u napadu, prosto su nudli pobedu Francuzima, što su ovi obilato koristili i napunuli koš domaću u prvih 20 minuta, postigavši čak 57 poena.\nMa početku je Burg služio šut, pogodili su nekoliko teških šuteva i došli do dvocifreme prednosti u 5. minutu, bilo je 16:6 Tada je za kratko proigrao Partizan, serijom 7:0 uhvatio je priključak. Markus Pejdž je upao sa klupe i ubacio dve trojke, onu drugu sa zvukom sirene i crnobeli su imali samo tri poena minusa posle deset minuta. U drugom delu prve četvrtine dominirao je Alen Omić koji je ubacio 10 koševa, najviše u oba tima. Dobrog saradnika imao je u Pikoku sa šest poena i nekoliko skokova.\nI početak druge deonice pripao je gostima. Sada se razgoropadio Pelos, koji je očas posla postao dvocifren. Partizan je ređao greške u napadu i jedino ga je ofanzivni skok još držao u igri. Dugo je Burg održavao osam poena razlike, a onda je pobegao na +14, zahvaljujući Pelosu koji je na niskom postu mučio Veličkovića, Jankovića i Tomasa. Taman su Gordić i Mekintajer ubacili po trojku, tamnoputi peljmejker domaćina je izgubio dve lopte posle loših dodavanja, mada je i Brajan Angola u tim trenucima bio izgubljen u prostoru i vremenu. Usledila je nesportska lična Mekintajera i laki poeni odličnog Anđušića za maksimalnih 16 razlike za Burg. Imali su gosti i svih 19 poena prednosti, ali je Gordić polaganjem na isteku poluvremena smanjio na 40:57.\nPelos je igrao jednu četvrtinu i postigao 16 poena, dvicifren je bio i Danilo Anđušić sa 10, dok je Partizan predvodio Nemanja Gordić sa 7 koševa. Treba reći da su Francuzi dali 35 koševa u drugom periodu, a Partizan je izgubio 12 lopti za poluvreme, posle kojih su, uglavnom, sledili laki poeni.\nSa nešto većom energijom ušli su domaći u drugo poluvreme, ali igra i dalje nije bila tečna, samo je odbrana, koliko toliko, bila bolja. Ni taj kratki, nazovi, bljesak, nije dugo trajao. U 24. minutu Burg je vodio 20 razlike, 44:64! Partizan je u napadu bio pogubljen, a u odbrani se sve radilo na o’ruk, što je Anđušić kažnjavao dalekometnim hicima. Dve brze trojke Pejdža i Mekintajera, te penali Gordića, spustili su prednost gostiju na 13 poena prednosti, ali su oni odgovorili sa 5:0, opet zahvaljujući Danilu Anđušiću. Pokušao je Šćepanović da igra sa četiti niska igrača, da bi agresivnošću u odbrani naterao goste na greške, ali su oni igrali strpljivo i čekali prekršaje rivala. Ako je za utehu, Partizan je dobio treću četvrtinu, ali samo sa poenom razlike, što je značilo da u poslednji period ulaze sa minusom od 16 koševa.\nPredstojala je borba za što podnošljiviji poraz, u slučaju da se stvori neki krug na kraju takmičenja u grupi, pa da odluči koš razlika. Odbrana je bila nešto čvršća, ali crno-beli nisu uspevali nikako da spuste razliku na jednocifrenu i tako produže nadu da se može dogoditi čudo u finišu meča. No, čuda se ne dešavaju svaki dan, a pogotovo ako im ne “pomognete“ da se dese. Burg je u poslednja tri minuta uspeo da poveća razliku, slavio je sa 13 koševa razilke, i pošto je slavio i u Istanbulu i u Beogradu, svoje šanse za prolaz u Top 16 učini sasvim realnim.\nNajefikasniji na meču bio je fantastični Pelos koji je uz 28 poena imao i 6 skokova. Njemu je uz rame bio Danilo Anđušić sa 23 poena, dok je dvocifren bio i Alen Omić sa 10 koševa. Napomenimo da su gosti doputovali i bez prvog trenera, pa je na klupi bio pomoćnik Savović.\nU ekipi Partizana četvrorica košarkaša imala su dvocifren učinak. Gordić je ubacio 15, Pejdž 14, Erik Mika 12, a Kodi Miler Mekintajer 10 poena. U sledeem kolu crno-beli dočekuju španski Huventud.


Od 67€ po osobi !!\nIzaberi destinacijuAustrija - Bad KleinkirchheimAustrija - KreischbergBosna i Hercegovina - JahorinaFrancuska - Les OrresFrancuska - Serre ChevalierItalija - ArabbaItalija - Alta BadiaItalija - Kronplatz Plan de CoronesItalija - CivettaItalija - Passo San PellegrinoItalija - Drei Zinnen DolomitiItalija - LivignoSrbija - Kopaonik\nJahorina vas poziva na Skifunov jedini BalkanSKI OPENING!\nJahorina se probudila prošle zime i postala pravi hit skijaške sezone . Trenutno se smatra jednom od najboljih skijaških destinacija! Ima 48km odlično pripremljenih staza, noćno skijanje, modernu infrastrukturu (novu gondolu, nove staze, nekoliko staza za noćno skijanje ...), odličnu lokalnu hranu i vrhunsku zabavu... Pored svega toga održali su dobre cene čak i na ski stazi!\nUprkos brzom razvoju infrastrukture i brojnim događajima sa zvučnim imenima, Jahorina je ostala pristupačno skijalište, jer su cene ovde i dalje znatno niže nego u drugim evropskim skijalištima.\nTo je daleko najpovoljniji ski opening u celoj našoj ponudi!\nDecembra 9.12. pridružite se 4-dnevnoj Balkanskoj zabavi detaljan program BalkanSKI OPENING biće objavljen u oktobru!\n✔ 3-dnevni skipas za 48km staza\n✔ 3x najam studija za 4 osobe\n✔ Posteljina i završno čiščenje\n✔ NAJBOLJA CENA: već od 67€ /po osobi!\n*Važi u terminu 2.12. - 5.12.2021\n✔ Popusti na smeštaj do 20%!\n✔ BESPLATNA škola skijanja za decu i odrasle za sve rezervacije do 25.10.2021!\n*Važi u terminu 9.-12.12.2021\n* u slučaju epidemije / bolesti / karantina refundira se novac!


Stanojeviæ: Ne tražim opravdanje nego strpljenje - B92\nTrener Partizana Aleksandar Stanojeviæ rekao je da je predstojeæa prvenstvena utakmica sa Radnièkim veliki ispit za njegovu ekipu.\nPTIzvor: B92, Beta nedelja, 25.10.2020. | 14:56\n"Spremamo se za teško gostovanje, veliki ispit za nas da vidimo gde smo. Ekipa izgleda dobro, zadovoljan sam. Protiv Baèke (u sredu) smo odigrali bolje nego prethodnu protiv njih (u prvenstvu). Malo vremena još treba, ali biæe to dobro", rekao je Stanojeviæ na konferenciji za novinare.\nFudbaleri Partizana igraju u ponedeljak od 17 èasova u Nišu protiv Radnièkog, utakmicu 12. kola Super lige Srbije.\n"Nadam se pobedi, idemo na pobedu mi smo Partizan, na taj naèin se ponašamo, to nam je želja", istakao je trener crno-belih.\nGovoreæi o Radnièkom, Stanojeviæ je rekao da je to ekipa sa mnogo iskusnih igraèa i jedna od konkurenata za plasman u Evropu.\n"Uz nas, Crvenu zvezdu i Vojvodinu imaju sigurno najbolju ekipu. Èeka nas teška utakmica na Èairu", ocenio je Stanojeviæ.\nUpitan o povredama svojih igraèa, Stanojeviæ je rekao da je to posledica toga što oni nisu konstantno igrali, izuzev Sejdube Sume, koji se oporavlja od povrede oka.\n"Sve je to normalno, polako se spremamo da probamo da pravimo rezultat i igru. Teško je u ovom trenutku, malo strpljenja je potrebno. Ne tražim opravdanje, samo tražim strpljenje. Nikada nisam niti prièao niti kukao nešto, sve je to sastavni deo fudbala. Jedino što tražim je strpljenje, koje je bitno, a mi smo strpljivi i igraèi, verujemo da æe to biti bolje. U Kupu protiv Baèke je bilo bolje nego u prvenstvu protiv Baèke", naveo je Stanojeviæ.\nTrener Radnièkog Milan ðurièiæ donedavno je bio pomoæni trener u Partizanu, kada je kod crno-belih trener bio Savo Miloševiæ.\nUpitan da li ðurièiæ zbog toga ima prednost jer poznaje tim Partizana, Stanojeviæ je rekao da je to iskusan trener, ali da njegov boravak u Humskoj ne vidi kao veliku prednost, jer je mnogo igraèa promenjeno od tada.\nTrener crno-belih dodao je i da klub ne traži novog štopera posle odlaska Uroša Vitasa, pošto na raspolaganju ima èetvoricu, kao i da æe Igor Vujaèiæ dobiti šansu, a da se Svetozar Markoviæ pokazao kao odlièno pojaèanje.\nTakoðe, naveo je da je zadovoljan u kakvom je stanju Žan Kristof Bajbek i pozvao je na strpljenje i u njegovom sluèaju.\n"Nije u ritmu i neæe biti u narednom periodu. Treba da budemo strpljivi da ga saèekamo, nije bio u takmièarskom ritmu šest, sedam meseci", dodao je Stanojeviæ.\nOn je rekao da æe utakmicu sigurno propustiti Suma, koji æe najverovatnije biti odsutan mesec dana, a da æe Lazar Markoviæ možda igrati, a ako ne sutra, onda u narednoj utakmici. Takoðe, za tim æe konkurisati i Filip Holander.\nGovoreæi o golmanima, Stanojeviæ je rekao da æe protiv Radnièkog, kao i u svim težim utakmicama, braniti Vladimir Stojkoviæ, ali da su i ostala dva golmana Aleksandar Popoviæ i Nemanja Stevanoviæ pokazali da na njih može da se raèuna i da æe ih rotirati.\nUpitan o mladom Lazaru Pavloviæu, Stanojeviæ je rekao da se igraè ne može izboriti za mesto u timu posle jedne utakmice i da mora da bude konstantan, da nauèi da igra na više pozicija, ali da je prezadovoljan kako on radi i da je siguran da je on buduænost Partizana.\nIz Partizana su ponovo poželeli brz oporavak bivšem igraèu Nikoli Ninkoviæu posle saobraæajne nesreæe koju je doživeo u petak.


Aloemiracle -O Kompaniji FLP Forever Living Products\nPrava Aloe Vera i kako je pronaĆi\nFilozofija Aloemiracle vebsajta je da postoje četiri stuba zdravog života: zdravo telo, zdrav duh, zdrava porodica i zdrave finansije. Kao temelj za sva četiri stuba može poslužiti stabilna i uspešna FLP kompanija, koja uz vrhunske proizvode svakome nudi i izvanrednu poslovnu priliku.\nPrava Aloe Vera, je samo ona koja u boci konzumnog proizvoda sadrži čisti, pravilno stabilizovani Aloe Vera gel u prirodnom obliku i sastavu, koji po kvalitetu i delotvornosti ne odstupa od svežeg gela.\nVeć 27 godina vrhunski kvalitet Aloja vera prizvoda obezbeđuje kompanija Forever Living Products (FLP). Kvaliet FLP proizvoda garantuju: Pravilan prirodni postupak stabilizacije gela, najsavremenija tehnologija prerade i rigorozna kontrola svake faze - od uzgoja biljke na sopstvenim planatažama, preko stabilizacije, prerade, transporta i distribucije do krajnjeg potrošača. Zbog toga se proizvodi FLP-a ne mogu nabaviti u "health storu".\nFLP ima sopstvene plantaže Aloje vere i najsavremeniji tehnološki postupak prerade. Mehanički odstranjuje koru lista u kojoj se nalaze nepoželjne supstance. Koristi iskljucivo unutarnji sadrzaj lista (gel) u kome je skladište svih hranljivih i lekovitih materija. Postrojenja za stabilizaciju su u neposrednoj blizini plantaža. Prirodna stabilizacija se vrši hladnim postupkom i prirodnim ekstraktima, za čega najveću zaslugu ima Bill Coats. Osnova svih FLP proizvoda je čisti, prirodni Aloja vera gel.\nProizvodi FLP-a su vrhuskog kvaliteta, pod najstrožom kontrolom u svim fazama proizvodnje, od uzgoja biljke do potrošača. Svi FLP proizvodi s pravom nose pečat kvalieta IASC (Međunarodnog Naučnog Saveta za Aloju). Tako dobijeni Aloja vera gel, zadržava sve prirodne hranljive lekovite osobine, kao i konzistenciju, ukus, miris i boju svežeg gela.


Ca' Del Lupo Montelupo Albese, hotel Италија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Ca' Del Lupo: Datum dolaska :\nCa' Del Lupo - Opis\nU hotelu Ca'Nastavak\nDel Lupo pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Montelupo Albese: Restoran, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Hotel ima 29 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Suite. Cene najjeftinijih soba u hotelu Ca' Del Lupo kreću se od 7 605 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici Via Ballerina 15, pozicija mu je jugozapad za grad Montelupo Albese, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nCa' Del Lupo tip(ovi):\nCa' Del Lupo sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Montelupo Albese)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Montelupo Albese)\nStil hotela Agriturismo 'd Rainè je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Montelupo Albese, a nalazi se u ulici Via Brantegna 7, na samo 10 2,3 km -\nNa 14 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Borgata Parafada 5 sa pozicijom severozapad za grad Serralunga d'Alba, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajet\nStil hotela Cascina Meriame je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Serralunga d'Alba, a nalazi se u ulici Località Meriame 1, na samo 18\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad La Morra. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Klimatizovano. Na 10 minuta kol\nStil hotela Arco Dei Nobili je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Besplatan parking. Arco Dei Nobili ima 7 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tip\nProverite cene i raspoloživost za Ca' Del Lupo: Datum dolaska :


Zanimljivosti dana : Utvrđen identitet Džeka Trboseka posle 150 godina?!\nJedna od najvećih misterija u istoriji Engleske, je identitet Džeka Trboseka, konačno je potvrđen zahvaljujući dnevniku koji je otkriven početkom devedesetih godina prošlog veka.?!...\nIako je njegova autentičnost dovedena u pitanje pošto je Majk Baret, koji je pronašao dnevnik 1992. godine, preminuo pre nego što je objasnio poreklo dnevnika.\nIpak, preispituje se novi osumnjičeni, pošto su istraživači otkrili nove dokaze piše portal rs.Sputniknews.com\nKako tvrdi Brus Robinson, glavni istraživač na tom projektu, zloglasni serijski ubica nije niko drugi do Džejms Mejbrik, trgovac pamukom iz Liverpula koji je živeo krajem 19. veka. Otkrivši grozne detalje o ubistvu svih šest žrtava — pet u londonskom Ist Endu i jednoj u Mančesteru — navodni "Trbosek" potpisao je svoje priznanje:\n"Dao sam svoje ime koje svi znaju, da istorija govori šta ljubav može da učini rođenom džentlmenu. S poštovanjem, Džek Trbosek."\nIspostavilo se da su dnevnik otkrili električari ispod drvenog poda Mejbrikove vile 1992. godine. Na kraju je završio kod Bareta, koji je, kako navodi "Mental Flos", čuvao dnevnik od 9.000 reči bojeći se pravnih posledica.\n"Kada se dnevnik prvi put pojavio, Majke Baret nije želeo da objasni odakle dnevnik kod njega", rekao je Robert Smit, koji je 1993. godine objavio originalni dnevnik.\n"Posle potresne istrage, pre svega Brusa Robinsona, imamo trag koji nas vodi direktno u Mejbrikov dom", rekao je Smit za „Telegraf“.\nPored osumnjičenih, među kojima su bili H.H. Holms i član kraljevske porodice, Smit planira da objavi nove dokaze u novoj knjizi "Dvadeset pet godina dnevnika Džeka Trboseka — istinske činjenice" koja će biti objavljena 4. septembra.\nŠest džinovskih fosilnih ostataka dinosaurusa koji su dobili ime Patagotitan majorum…


Hapšenje zbog zloupotrebe "m:go" aplikacije | Crna hronika\nHapšenje zbog zloupotrebe "m:go" aplikacije | MONDOBA\n15. April, 01:35\nHapšenje zbog zloupotrebe "m:go" aplikacije 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n09.04.2021. / 10:02 10:12\nAutor Željko Svitlica 09.04.2021. / 10:02 10:12\nPolicija Republike Srpske uhapsila je četiri osobe zbog kompjuterskih prevara i pranja novca. Osumnjičeni su da su zloupotrijebili aplikaciju.\nInspektori Odjeljenja za visoko-tehnološki kriminalitet MUP-a Republike Srpske lišili su slobode četiri lica na podruju Srpske u operativnoj akciji "Skripta" zbog kompjuterskih prevara i pranja novca, izjavila je Srni načelnik Odjeljenja za odnose sa javnošću MUP-a Mirna Miljanović.\n"Lica lišena slobode sumnjiče se da su neovlašteno pristupali i zloupotrijebili M-telovu aplikaciju m:go i na taj način pričinili materijalu štetu od nekoliko stotina hiljada maraka", rekla je Miljanovićeva.


Ruski trgovac oružjem Viktor But izručen SAD-u - tportal\nRuski trgovac oružjem Viktor But izručen SAD-u\nZadnja izmjena 17.11.2010 09:48\nObjavljeno 17.11.2010 u 08:04\nOsumnjičeni ruski trgovac oružjem Viktor But (43) posebnim je čarter zrakoplovom iz Tajlanda prevezen u New York, gdje će se suočiti s američkim optužbama za urotu za prodaju oružja terorističkim organizacijama, objavilo je američko ministarstvo pravosuđa\nTajlandska vlada u utorak je potvrdila odluku suda u Bangkoku i nakon dvije godine pravnih bitaka odobrila Butovo izručenje Sjedinjenim Državama.\nBut, bivši sovjetski vojni pilot, poznat po nadimku 'trgovac smrti', optužen je za prodaju oružja koje se koristi u sukobima u Africi, na Bliskom istoku i u Južnoj Americi. U SAD-u ga očekuje suđenje pod optužbom za urotu za prodaju oružja terorističkoj organizaciji koja je njime ubijala i Amerikance. Kolumbijski FARC je na američkom popisu terorističkih organizacija.\n'Viktor But je optužen u Sjedinjenim Državama, ali njegovo navodno trgovanje oružjem i podupiranje oružanih sukoba izazivali su zabrinutost diljem svijeta. Njegovo izručenje pobjeda je vladavine prava', priopćio je američki ministar pravosuđa Eric Holder. 'But će se sada pojaviti na saveznom sudu na Manhattanu i odgovoriti na optužbe', dodao je.\nTajlandska policija i agenti DEA-e, američke službe za suzbijanje trgovine narkoticima, uhitili su Buta u Bangkoku u ožujku 2008, u sklopu operacije u kojoj su se američki agenti predstavljali kao članovi FARC-a. But je navodno sudjelovao u sporazumu po kojem je trebao osigurati ruske protuzračne projektile i drugo oružje kolumbijskim gerilcima.\nBut je cijelo vrijeme tvrdio da je nevin, da je običan 'poslovni čovjek', a Amerikanci ga optužuju da je godinama uspijevao zaobilaziti međunarodne sankcije o prodaji oružja. Film 'Gospodar rata' iz 2005. godine, u kojemu glumi Nicolas Cage, inspiriran je Butovom biografijom.\nRusija je osudila izručenje navodnog krijumčara oružja Viktora Buta SAD-u, priopćivši da je tajlandska vlada podlegla političkim pritiscima izvana. 'To nezakonito izručenje posljedica je američkog političkog pritiska bez presedana', priopćilo je rusko ministarstvo vanjskih poslova, dodajući da je žalosno što su tajlandske vlasti popustile političkim pritiscima iz inozemstva i provele nezakonitu odluku. 'S pravnog stajališta, ta se odluka ne može objasniti i opravdati', navodi se u priopćenju i dodaje da će 'Rusija zaštititi prava svojeg državljanina Viktora Buta'.\nIzručenje navodnog ruskog trgovca oružjem Viktora Buta iz Tajlanda u Sjedinjene Države ne bi trebalo utjecati na ukupne američko-ruske odnose, ocijenio je u utorak glasnogovornik State Departmenta.\nGlasnogovornik Philip Crowley rekao je novinarima u utorak da ne vjeruje da će to izručenje imati učinka na ukupne odnose SAD-a i Rusije, koje je okarakterizirao kao 'široke i duboke', vođene nacionalnim interesima dviju zemalja.\n'Izručenje je potpuno u skladu s našim bilateralnim sporazumima s Tajlandom i međunarodnim pravom', dodao je Crowley.


Protest sportista u Kosovskoj Mitrovici | N1 Srbija\nProtest sportista u Kosovskoj Mitrovici, igrao se fudbal "tri na tri"\n15.12.2018. |17.00 >17.07 |\nNezadovostvo zbog povećanja taksi na srpsku robu iskazali su sportisti i sportski radnici iz severnog dela Kosova, koji su, ispred sedišta Euleksa i Evropske unije u severnoj Кosovskoj Mitrovici, ukazali na još jednu zabranu kojoj su izložene sve sportske ekipe koje iz centralne Srbije dolaze na Кosovo.\n"Pored toga što su našoj deci oduzeta prava na hleb i mleko, ovim merama su oduzeta i prava za bavljenje sportom kao i zabrana sportskim ekipama iz naše Srbije da igraju utakmice na prostoru Кosova", rekao je prvi čovek Fudbalskog kluba Sočanica Nebojša Jovanović.\nU znak protesta fudbaleri Trepče iz Кosovske Mitrovice i Mokre Gore iz Zubinog Potoka odigrali su prijateljsku utakmicu "tri na tri" na ulici.\n"Svoj glas protiv nerazumnih mera kosovskih vlasti podiže 12 sportskih saveza, na stotine selekcija i na hiljade sportista. Neki u Prištini ne žele, samo zato što smo Srbi, da nam dozvole da se družimo, da se takmičimo u svojim gradovima", rekao je direktor Ustanove za sport, omladinu i specijalizovane usluge Petar Trajković.\n"Pre 20 godina su nas izbacili iz klubova, iz fiskulturnih sala, sportskih terena i stadiona, a ovog puta izgleda žele da nas izbace i sa Кosova", naveo je Trajković.\nTehnički direktor FК "Trepča" Vladan Radovanović je rekao da je očigledna namera Prištine da srpske klubove primora da učestvuju u kosovskom sistemu takmičenja što se, kako je rekao, neće desiti.\nprotest Kosovska Mitrovica sport Kosovo takse\nA završena utakmica 5:0...\nPitajte Vucica zasto je tako. On pregovara vec 6 godina\nBravo sportisti za gest.Uz vas smo.


Vlast : Maks Veber : 978-86-6391-000-3 : Knjizara.com: Knjige\nMaks Veber (autor)\nOlga Kostrešević (prevod)\nNa koji način Veber argumentuje i ilustruje navedene oblike vlasti i moći čitaoci će moći podrobnije da se obaveste u novomsrpskom izdanju njegovih za života neobjavljenih rukupisa koji su svojevremeno štampani pod ne baš intrigantnim nazivom Privreda i društvo. Valja imati u vidu da je reč o nedovršenim rukopisima, tako da brojna ponavljanja istih ili sličnih teza, smeštena u već različite pojmovne kontekste, u pojedinim trenucima predstavljaju teško premostivu prepreku za savremenog čitaoca sviklog na sažeta izlaganja i gotove zaključke.\nVeberov „klasični stil”, sa dosta propedevtike i sa brojnim eksursima i istorijskim primerima, njegova izvesna pravnička naklonost paragrafima u organizaciji teksta, uz podrazumevajuće traženo filozofsko i istoriografsko znanje onih koji prolaze kroz datu lektiru, uslovljava postojanje izvesne čitalačke kondicije kod zainteresovanih korisnika ove knjige. Zauzvrat, iako pisani pre tačno ili nešto više od stotinu godina, tekstovi iz ove knjige odišu svežinom i aktuelnošću...istorijski događaji koji su se u međuvremenu odigrali ni na koji način nisu doveli u pitanje Veberova tumačenja političkog delovanja u birokratizovanim društvima moderne. Štaviše, razlog tome jeste činjenica da je moderna, kao ni jedna druga epoha u ljudskoj istoriji, toliko sveobuhvatna i sveprožimajuća sila u svakodnevnom životu ljudi diljem planete, nezavisno čak i od njihove konkretne kulturno-istorijske (etičke, religiozne, duhovne) podloge.\nProf. dr Vladimir N. Cvetković\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Vlast\n2014; Broširani povez; latinica; 21 cm; 274 str.; 978-86-6391-000-3;\nIzdavač: Mediterran Publishing; 2014; Broširani povez; latinica; 21 cm; 274 str.; 978-86-6391-000-3;\nMaks Veber (nem. Maximilian Carl Emil Weber; 1864 – 1920) bio je nemački pravnik, istoričar, političar, sociolog i ekonomista, koji je imao dubok uticaj na socijalnu teoriju i ostatke sociologije. Njegova najveća dela bave se racionalizacijom, birokratizacijom u vreme ekspanzije kapitalizma. Smatra se utemeljivačem teorije birokratske organizacije, koja predstavlja preteču savremenih teorija društvene organizacije.\nPodela vlasti i nezavisno sudstvo\nInstitucionalni modeli i demokratizacija postjugoslovenskih država\nGrad - nelegitimna vlast - tipologija gradova\nSociologija religije I-III\nSabrani spisi o sociologiji religije, l tom


Sonja Biserko . "Percepcija srpske elite dejtonske Bosne." Spirit of Bosnia Svezak 06 Br. 4 (2011): Oktobar -- http://www.spiritofbosnia.org/bs/volume-6-no-4-2011-october/perceptions-of-serbia%e2%80%99s-elite-in-relation-to-the-dayton-agreement/\nBosna i Hercegovina je središna tačka srpskog nacionalnog projekta, ne samo devedesetih, već tokom čitavog XX veka. Aspiracije Srbije prema BiH su i sada, nakon ratova devedesetih ostale nepromenjene, što podrazumeva pripajanje Republike Srpske (RS) – u fazama. Deo srpske elite čvrsto stoji na stanovištu da „ne postoji krupniji, teži zadatak za srpski narod u celini, danas, od očuvanja Republike Srpske na principima Dejtonskog sporazuma”. U tom pogledu politika rukovodstva RS, posebno Milorada Dodika smatra se “izvanrednom, upornom, doslednom i veštom”, jer je ta politika istovremeno “postala pitanje odbrane istine”.\nRat u Bosni srpski stratezi tretiraju isključivo kao borbu srpskog naroda za oslobođenje, pa je velika energija skoncentrisana na fabrikovanje slučajeva koji su u funkciji relativizacije odgovornosti za rat. Dobrica Ćosić, akademik, uz brojne druge, svakako je jedan od najaktivnijih u promovisanju takvog pristupa. Zato on u svakoj prilici ističe: “Borba za istinu u prošlosti, borba za istinu u bosanskom ratu, otpor markalizaciji i srebrenizaciji bosanskog rata i saznanja istine o njemu koju su sakrile velike sile i ti islamski faktori. Mislim da je RS poslednja odbrana srpske istine, srpske demokratije i srpskog prava na opstanak”.\nMilorad Dodik, očigledno ne formuliše svoju politiku bez podrške Beograda; kako Ćosić ističe, “nema jačeg političara, jače i pouzdanije ličnosti koja služi u odbrani RS od Dodika. Ja bih rekao, on održava i obeležava naše nacionalno dostojanstvo. On je čovek koji je u aktivnoj borbi sa nazadnim antidemokratskim snagama, snagama koje vode ponovo u sukob i ruše mir. On tu borbu vodi izvanredno, vešto, principijelno i treba mu i građanski i intelektualno i politički u svakom pogledu pomoći i podržati ga”.\nRatni ciljevi u Bosni i Hercegovini\nNakon što ju je međunarodna zajednica 6. aprila 1992. godine priznala, Bosnu i Hercegovinu je bila izložena najstravičnijoj politici istrebljenja muslimanskog stanovništva. Srbi su u veoma kratkom roku, za samo nekoliko meseci, faktički od aprila do avgusta (1992), zauzeli 70 odsto teritorije BiH. O tome svedoče brojni sudski procesi vođeni pred Haškim tribunalom, za Foču, Prijedor, Sarajevo… Mnogi zločini još nisu ni istraženi, posebno onih koji su se desili duž Drine. U tom početnom naletu srpske vojske i Sarajevo se, za samo nekoliko dana našlo u potpunoj opsadi. Opkoljavanje Sarajeva počelo je mnogo ranije, još tokom 1991. godine. Vojska se ušančila na pozicije oko Srajaeva već u jesen 1991, što takođe svedoči u prilog tome da je vojna agresija na Bosnu bila prethodno dugo pripremana. Srpsko stanovništvo je bilo pripremano i naoružavano. Radovan Karadžić je već u oktobru 1991, pripremajući plebiscit srpskog naroda u BiH rekao: “Vlast morate uzeti energično i potpuno” i, “ja vam kažem, kakva god Bosna bude, u srpskim krajevima i srpskom selu, nijedan muslimanski temelj se neće zakopati (….) Prvi temelji, koji se zakopaju leteće u vazduh. Svijet će nas razumjeti kad kažemo da ne damo da se remeti demografska slika, prirodnim ili vještačkim putem. Nema šanse, naše teritorije su naše, nek budemo gladni, ali bićemo na njima, jer se ovde vodi bitka za život i smrt, bitka za životni prostor”. On tada najavljuje teškoće sa međunarodnom zajednicom i kaže: “Biće stranih posmatrača, sve će biti motreno, biće zluradi, osim nekih, koje ćemo mi nabaviti iz Engleske i koji će biti objektivni. Svi ostali će biti zluradi”. U svom govoru Karadžić najavljuje karakter nove srpske države koji će biti isključivo etnički, jer, “mi nemamo više nikakve potrebe za zastarjelim oblikom države, za zajedništvom, koje će da nas košta svakih 20 godina, po milion žrtava, i svakih 20 godina rekonstrukcija države uz naše žrtve. Nema govora. Neka je ono što je naše, naše”.\nDa su vršene opsežne pripreme za agresiju svedoči i brzina kojom su teritorije zauzete, te preciznost u gađanju objekata od istorijske i kulturološke vrednosti. Namerno i planski je rušeno kulturno i istorijsko nasleđe Bosne, što je između ostralog, imalo za cilj i rušenje multikulturalnosti BiH. Sarajevo je imalo posebno mesto u napadu na BiH. Karadžić ističe da “… nama Sarajevo integriše istočnu Hercegovinu i Romaniju. Romanija ima svoju čaršiju u Sarajevu. Srpsko Sarajevo je od neprocenjive važnosti”, pa zatim naglašava: “Sarajevo nikako napustiti ne možemo jer bi tada tek Muslimani imali dobru državu, a nas bi osušili i sve bi nam ove tri pokrajine: istočnu Hercegovinu, staru Hercegovinu i Romaniju – tu ne bi ništa ostalo ako mi ne budemo imali svoje Sarajevo”. Odluka da se Sarajevo opkoli svakako je računala I sa odvraćanjem pažnje medjunarodne zajednice (od progona stanovništva I zločina činjenih u drugim delovima Bosne).\nDo proleća 1992, očekivanja Beograda su bila da će BiH ostati u nekoj vrsti zajednice sa Srbijom. Smatralo se da je situacija u BiH posebno teška i delikatna, jer je reč o tri konstitutivna naroda, od kojih nijedan nema apsolutnu većinu i da stoga nijedan od njih ne može doneti odluku na šetu drugih. Takav stav je Beograd plasirao u svet, najavljujući time i rat, u slučaju osamostaljivanja Bosne. “Izdvajanje BiH iz Jugoslavije”, kako kaže Borisav Jović, “je veoma opasno i to ne treba podsticati”. On smatra da je “najoptimalnije rešenje da se Srbija, Crna Gora i BiH konstituišu kao nova demokratska Jugoslavija i da očuvaju njen kontinmuitet”. Odluku Evropske zajednice o priznavanju nezavisnosti i suverenosti Bosne i Hercegovine, Beograd je tumačio, kao odlučujuću grešku koja je dovela do eskalacije sukoba. To su, kako je isticao Jović, osnovni uzroci sukoba i stradanja u BiH, kako muslimasnkog, tako isto i srpskog i hrvatskog naroda. Aktiviranje RAM projekta u Bosni počelo je preko generala Uzelca koji je bio zadužen za operacionalizaciju plana.\nRatni ciljevi u Bosni i Hercegovini se veoma precizno artikulisani na sednicama parlamenta RS već u maju 1992. godine. Robert Donia, američki istoričar je u svom ekspertskom izveštaju za Haški tribunal locirao šest ciljeva bosanskih Srba. Prvi cilj je razdvajanje od druge dve zajednice, zatim probijanje koridora između Semberije (na istoku) i Krajine (na zapadu); treći cilj je bio uspostavljanje koridora u dolini Drine, kako bi se Drina eliminisala kao granice između Srbije i Bosne i Hercegovine; četvri cilj je uspostavljanje granice na reci Uni i reci Neretvi; peti je bio podela Sarajeva na srpski i mulsimanski deo, a šesti cilj je bio izlaz Republike Srpske na more.\nNevoljno prihvatanje Dejtonskog sporazuma\nSrpska elita je prihvatila Djtonski sporazum pod pritiskom realnosti i činjenice da bi u suprotnom Republika Srpska bila potpuno poražena. Međunarodna zajednica je zaustavila hrvatsko-muslimansku ofanzivu koja je pretila da padom Banjaluke, Prijedora i praktično, Republike Srpske dođe do novog egzodusa Srba, sada iz BiH. Kako je tim povodom svojevremeno istakao Vuk Drašković, lider SPO, “da rat nije prekinut zalaganjem velikih sila cela Republika Srpska bi pala za nekoliko sedmica”. Slobodan Milošević je u komunikaciji sa svetom tada pretio da će, ukoliko se to dogodi te Srbe poslati na Kosovo, što bi generisalo novi sukob za koji međunarodna zajednica nije bila spremna. Odluka međunarodnih pregovarača da prihvate etničku podelu Bosne, odnosno rezultate rata je tako, od samog početka u ustavno rešenje BiH unela elemente koji nisu mogli garantovati funkcionalnu državu. Bez obzira na Aneks 7 (povratak izbeglica), čijom bi primenom bar donekle bila rekonstruisana predratna demografska slika BiH, zbog odsustva suštinske politike povratka, Dejtonski sporazum nije mogao obezbediti konsolidaciju bosanske države.\nPri kraju rata u Bosni došlo je do razmimoilaženja između Beograda i Pala u vezi sa mirovnim ponudama Oven-Stoltenberg, pa je čak došlo i do toga da je Beograd zaveo sankcije i zatvorio granice prema RS 1994. U samo predvečerje Dejtona, Milošević je morao obezbediti podršku relevantnih faktora u RS, Srbiji i Crnoj Gori, kako bi predstavljao sve Srbe na predstojećim pregoovorima. Poziciju glavnog pregovarača sa srpske strane obezbedio je Sporazumom 30. avgusta 1995, koga su potpisali svi, u to vreme relevantni srpski lideri.\nSrpska elita, međutim, nije prihvatila Dejtonski sporazum, jer je smatrala da je Milošević podlegao pritiscima i da su Srbi izgubili etničke teritorije u Bosanskoj krajini. Sinod Srpske pravoslavne crkve (SPC) je bio najglasniji protiv Dejtonskog sporazuma, pa je u apelu međunarodnoj zajednici tvrdio da potpis patrijarha smatra nevažećim. Čak je i antiratna opozicija u Srbiji negodovala zbog Sporazuma, što u suštini pokazuje da su svi bili na istom konceptu i da su svi strahovali da će Milošević pod određenim pritiscima postepeno odustajati od srpskih ciljeva. Vojislav Koštunica, predsednik DSS je izrazio sumnju u to da će Dejtonski sporazum takav kakav jeste voditi u dalje ratove i nestabilnostii. Po njemu, “predsednik Srbije je iz svoje dejtonske sobe poručio bosanskim Srbima da im ćestita Republiku Srpsku i želi mir i saradnju sa muslimansko-hrvatskom Federacijom. Dakle, ne saradnju sa SRJ, što znači da ih je još jednom otpisao ovom čestitikom potvrdio da će živeti u drugoj državi”. Kako dalje ističe, “ako je RS ozvaničena u Ženevi onda je je u Dejtonu ozvaničena granica RS i SRJ. Zato je ovo trenutak da se razmišlja o učvršćivanju veza RS sa SRJ i to ih treba jačati na svim planovima”.\nVojislav Šešelj je rekao da tzv. mirovni sporazum potpisan u Dejtonu predstavlja ozvaničenje srpskog poraza, te da će “srpski narod rezultate ovako histerične antisrpske politike Miloševića i međunarodne zajednice nikada neće moći da prihvati kao konačne, a neka buduća demokratska i nacionalno opredeljena vlast će sigurno umeti da ostavri težnje našeg naroda da uživa u ujedinjenoj i jakoj srpskoj državi”.\nSlobodan Milošević je pak, Dejtonski sporazum tretirao kao svoju novu šansu da se Srbiji i regionu predstavi kao mirovnjak. On tada izjavljuje: “ja sam siguran da ovaj trenutak, ovaj istorijski dan, rekao bih, treba da označi prekretnicu ka miru, razumevanju i saradnji u regionu Balkana. Vreme je da se svi narodi u regionu okrenu ka ekonomskom oporavku, razvoju, izgradnji i međusobnoj saradnji”.\nIzbeglice instrument stvaranja etničkih država\nNegativan odnos prema Dejtonskom sporazumu brzo se promenio, jer se stalo na stanoviste da je to bio maksimum u datim međunarodnim okolnostima, te da se treba držati Dejtonskog sporazuma dok se ne promeni međunarodni kontekst koji bi omogućio odvajanje RS od BiH. U formulisanju te strategije “čekanja” važnu ulogu je imao okrugli sto “Srpski narod u novoj geopolitičkoj stvarnosti” (1997), kada su jasno definisani ciljevi i taktika: ujedinjenje i oslobođenje kao trajni strateški nacionalni cilj. Polazište je bilo – da reka Drina “ostaje da spaja srpski narod”.\nStrategija je definisana pre svega, u stavu o sprečavanju povratka Bošnjaka i Hrvata u RS. Pitanje izbeglica imalo je značajnu ulogu u rešavanju “srpskog nacionalnog pitanja”. Od samog početka rata ”stvarane su” izbeglice koje su dokazivale da “zajednički život nije moguć”, s time što su istovremeno proterivani svi nesrbi sa teritorija koje su proglašene srpskim etničkim teritorijama. I opozicija i Miloševićev režim bili su saglasni u sprečavanju povratka izbeglica, jer su one poslužile konsolidaciji etničkog srpskog prostora, a to su RS i deo Hrvatske (od koga su kasnije odustali), što bi zadovoljilo težnju srpskih nacionalista (barem jedne od linija) za “pomeranje” države na severozapad. U tom bi slučaju Kosovo moglo biti podeljeno sa Albanicma po modelu podele teritorija u Hrvatskoj i BiH: dakle, velikim “premeštanjem stanovništva”.\nEgzodus Srba iz Hrvatske, a zatim i iz Sarajeva, bili su indikativni u pogledu namere da se ti Srbi nasele na teritorije koje su smatrane delom nove srpske države, znači, u Republici Srpskoj. Izbeglice najbolje ilustruju da je ratni cilj srpskog režima bio osvajanje teritorija, a ne isključivo “ujedinjavanje svih Srba”. To je uostalom, Dobrica Ćosić rekao na samom početku rata, tvrdnjom da su ”Srbi raspadom Jugoslavije primorani da pronadju državno-političku formu rešenja svog nacionalnog pitanja. Ja je vidim u federaciji srpskih zemalja. U tu federaciju treba da udju ne ‘svi Srbi’, nego srpske etničke oblasti”.\nNa pomenutom skupu na Fruškoj gori (1997), posebna pažnja u oblikovanju strategija prema Republici Srpskoj posvećena je povratku izbeglica. Ističe se tom prilikom da je:\n(…) Najveća opsanost za opstanak i prosperitet Republike Srpske jeste Aneks 7 Dejtonskog sporazuma, tj. Sporazum o izbeglicama i raseljenim licima (…) Sa stanovišta srpskih nacionalnih interesa taj sporazum je mač sa dvije oštrice. Njegovim sprovođenjem se gubi koheziona moć RS, a jača uloga onih snaga koje RS “utapaju” u jedinstvenu državu BiH, i, što je još teže, interese srpskog naroda potčinjavaju interesima muslimana.\n(…) Sa stanovišta srpskih interesa, RS je jedina svetla tačka u procesu razbijanja SFRJ. No, u narednom periodu treba očekivati sve veći pritisak i ucjene tzv. međunarodne zajednice, tj. moćnika novog svetskog poretka, na RS radi provođenja odredaba Aneksa 7. Jedan od načina da se parira ostvarenju muslimanskih ciljeva, a osnovni cilj je slamanje RS, i to putem povratka muslimana na njenu teritoriju i biološkom dinamikom, jeste povratak srpskih izbeglica u RS i unapredjenje mera populacione politike.\n(…) Optimizam u pogledu opstojanosti i ukupnog napretka, posebno socioekonomskog. Zasniva se na konstelaciji da je RS, i srpski narod u njoj, u ovom trenutku, i u dogledno vreme, potreban Evropi radi očuvanja vlastitih intersa. Prije svega, zbog uloge RS u sprečavanju prodora islamskog fundamentalizma u srce Ebvrope (…) Takođe RS se nameće nekadašnja uloga Vojne krajine. Kad prestanu razlozi za njeno postojanje naši neprijatelji, Hrvati i katoličanstvo, ako budu u prilici uništiće RS i granicu katoličanstva pomjeriti na istok.\n(…) Veoma su značajni i uloga SPC i stimulativne mere populacione politike, kao nezamjenjivi činioci postajonosti RS.\nPovratak Bošnjaka u RS shvaćen je kao najveća pretnja etničkoj konsolidaciji RS, što je imalo odraza i na odnos RS prema procesu povratka. Korišćene su sve mere i zastrašivanja, kako bi se Bošnjaci sprečili da u većem broju ostvare povratak u RS. Istovremeno su preduzete i “radikalne programske i kadrovske promene u organizmu školstva, od osnovnog do visokog”, kako bi se odbranio “integritet i očuvanje svesti Srba” i sprečilo njihove utapanje ili “asimilacija” u bosnaksu državu. Dakle, kulturi i obrazovanju je dat isti značaj kao i vojsci i policiji.\nUz ostale, povratak izbeglica bio je glavni instrument, kako je predviđeno Dejtonskim sporazumom, da se ublaže ratne posledice i etnička podela. Međutim, međunarodna zajednica nije tom procesu posvetila adekvatnu pažnju na terenu, mada je 1997. godina bila proglašena godinom povratka u BiH. Povratak je ostvaren po nacionalno-entitetskom ”ključu” i dodatno je konsolidovao etničku podelu u Bosni.\nNapori međunarodne zajednice da se relativizuje etnička podela Bosne samo su donekle uspeli posredstvom, pre svega administrativnih mera i objedinjavanja nekih državnih funkcija. Tako je uspostavljena jedinstvena armija BiH, omogućeno je slobodno kretanje na celoj teritoriji BiH, i niz drugih konkretnih pitanja. RS je uporno odbijala ili pružala otpor ukidanju državnih ingerencija RS. Beograd je uvek otvoreno podržavao tu politiku. Volfgang Petrič, visoki međunarodni predstavnik u BiH, je za samo goidnu dana uspeo da promeni situaciju u entitetima i u tom smilsu, ohtabrujuća je bila Njujorška deklaracija iz novembra 1999. godine, koju je potpisalo Predsedništvo BiH. Doneta je i odluka o Brčkom kao distriktu, koga je srpska strana smatrala strateškom tačkom, jer se RS tu preseca na dva dela. Vlada SRJ (Srbije) je protestvovala, tvrdeći da je to “još jedan u nizu nelegalnih akata” Volfganga Petriča i još “jedan pokušaj nametanja stranih političkih i strategijskih ciljeva u BiH, suprotnih legitimnim interesima RS i srpskog naroda”. Socijalistička partija Republike Srpske u to se vreme energično založila za donošenje trajnog rešenja da sve izbeglice ostanu u RS. Izborni štab Opštinskog odbora ove stranke u Zvorniku tvrdio je da ”ukoliko se ne zadrže Srbi izbegli iz Federacije BiH, kojih ima oko 400.000, i ne obezbedi im se trajni smeštaj i perspektiva u zapošljavanju, nema ništa od opstanka RS”.\nUvođenje jedinstvenog pasoša za celu BiH izazvalo je burne reakcije u RS, posebno SDS, koja je pozvala sve državne organe RS i srpske predstavnike u zajedničkim organima BiH da zauzmu jedinstven stav o toj odluci, jer se njome ukidaju entiteti na kojima počiva BiH, ali i Dejtonski sporazum. Socijalistička partija RS je takođe, izjavila da se nametanjem “takvih zakonskih rešenja razaraju zajedničke institucije BiH i uvodi majorizacija i hegemonizacija jednog od tri naroda u BiH”. Stranke u Republici Srpskoj su takođe oštro osudile predlog Harisa Silajdžića da se uspostave četri ekonomska regiona u BiH, jer je to navodno, u funkciji unitarizacije BiH. U Brčkom su 18. oktobra 2000. godine održane demonstracije srednješkolaca srpske nacionalnosti, koji su uzvikivali; ”Ovo je Srbija” i “Brčko je srpsko”.\nDemokratske promene u Srbiji i u RS\nNi posle demokratskih promena u Srbiji (2000) nije došlo do promene politike, naprotiv sve je jasnije bilo opredeljenje da se očuva RS. Pobedom Vojislava Koštunice nacionalistički blok po prvi put dobija demokratski legitimitet i podršku međunarodne zajednice. Amalgam komunista i nacionalista se porazom Miloševića raspao, te je ostao samo nacionalizam, koji se razlio i poprimio, između ostalog, jak antikomunistički naboj i bio je kišobran za legitimisanje ideologije koju su zastupali Nikolaj Velimirivić, Milan Nedić, Draža Mihajlović i Dimitrije Ljotić. Miloševićevo teritorijalno nasleđe je bila polazna tačka u ostvarivanju geostrateških ciljeva.\nVojislav Koštunica je veoma brzo pokazao šta je njegov prioritet u regionu. Samo nekoliko dana nakon što je zauzeo mesto predsednika SRJ izjavio je da “nije normalno da srpski gradovi budu u inostranstvu”, te da globalisti misle da “Drina nije reka već okean”. Prilikom priznanja Bosne i Hercegovine od strane SRJ (zbog pritiska međunarodne zajednice) Vojislav Koštunica je istakao da će SRJ insistirati na doslednom sprovodjenju Dejtonskog sporazuma. Upozorio je da će sve “što bude vodilo gušenju entiteta naići na našu argumentovanu i pravno utemeljenu kritiku”, te da pet godina nakon Dejtona postoji potreba da “narodi sami odlučuju o svojoj sudbini”. Njegove izjave na samom početku mandata ukazuju na orijentaciju Beograda na podelu BiH.\nKosovo u funkciji podele Bosne\nSrpska nacionalna ideologija se nakon 2000, hranila nerešenim statusom Kosova. Srpska ratna avantrura je počela sa idejom da se amputira Kosovo (zbog nemogućnosti da se kontroliše demografski bum Albanaca), a srpska država pomeri na severozapad. Taj, u suštini, licemeran odnos prema Kosovu kao neotuđivom delu Srbije, u funkciji je polaganja prava na RS. Budućnost Bosne stavljena je, kada je reč o Srbiji, u kontekst rešavanja pitanja statusa Kosova koje je postalo predmetom trgovine. Kada je krajem 2007. godine postalo jasno da će se status Kosova rešiti za nekoliko meseci Beograd i Banjaluka sinhronizovano su počele kampanju otvaranja pitanja samoopredeljenja Republike Srpske u novonastaloj situaciji. Dakle, ideja kompenzacije Kosova za Republiku Srpsku aktuelizovala se u 2007. godini. Vojislav Koštunica je u svojoj predizbornoj kampanji 2007. godine isticao: “Ako bismo se odrekli Kosova onda bi se odrekli i prava da branimo i štitimo Republiku Srpsku kao deo, samostalan deo, Bosne i Hercegovine”. Između ostalog, istakao je da je Republika Srpska sa Srbijom zajednički duhovni i kulturni proctor, bez obzira na “zvanične i nezvanične stavove”.\nMeđunarodni sud pravde je 26. februara 2007. godine doneo presudu u sporu po tužbi Bosne i Hercegovine protiv Srbije i Crne Gore za kršenje Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida. Ovaj višegodišnji spor, kao i sama presuda, imali su veliki odjek u javnosti Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore.\nSud je presudom potvrdio da je u Srebrenici u julu 1995. godine počinjen genocid nad bosanskim Muslimanima, što se podudara sa presudama Haškog tribunala za ratne zločine. Prema presudi Međunarodnog suda pravde, Srbija nije proglašena krivom za izvršenje, podstrekivanje ili saučesništvo u genocidu, međutim, proglašena je krivom za nesprečavanje genocida. Srbija je, takođe, proglašena krivom za to što Međunarodnom tribunalu za bivšu Jugoslaviju nije izručila Ratka Mladića, koji je optužen za genocid i saučesništvo u genocidu.\nPresudu Međunarodnog suda u Hagu zvanični Beograda je dočekao sa “olakšanjem”. Bez obzira na to što je presudom potvrđen genocid u Srebrenici, kao i odgovornost Srbije za njegovo nesprečavanje, politička klasa Srbije osporava i takvu presudu koja je očigledno svojevrsni politički kompromis međunarodnih aktera. Tako ambivalentna formulacija u presudi, ne samo da je izazvala nezadovoljstvo Bošnjaka, već će biti i povod za buduća sporenja oko karaktera rata i uloge Srbije u njemu.\nPresuda Međunarodnog suda dovela je i do pogoršanja odnosa u BiH, dovodeći, sasvim opravdano, u pitanje legitimnost postojanja Republike Srpske, što je izazvalo oštre reakcije političara RS.\nTokom 2007. godine pokrenuta je inicijativa za izdvajanje Srebrenice iz teritorijalnog sastava Republike Srpske. Naime, Skupština opštine Srebrenica usvojila je rezoluciju kojom se traži izdvajanje te opštine iz ingerencija Republike Srpske. Srpski odbornici napustili su sednicu pre glasanja o usvajanju dokumenta, uz obrazloženje da nemaju mandat za narušavanje ustavno-pravnog poretka Republike Srpske i kršenje Dejtonskog sporazuma. Dve istine o prošlosti, potpuno različita tumačenja presude Suda pravde u Hagu i duboka neslaganja oko budućnosti tog grada, pretvorili su vanrednu sednicu opštinske skupštine u višesatnu raspravu. Tada još uvek aktuelni visoki predstavnik u BiH Kristijan Švarc-Šiling rekao je da odluka o izdvajanju Srebrenice iz RS nije u skladu sa Dejtonskim sporazumom.\nNezavisnost Kosova: novi momentum za Bosnu\nProglašenje nezavisnosti Kosova radikalizovalo je ponašanje Milorada Dodika i otvorilo pitanje statusa RS. Iako Bosna# nije priznala Kosovo, što su inače, učinile sve ostale susedne zemlje, odnosi izmedju Sarajeva i Beogradu su u stalnoj napetosti. Dodik je, naime, u jednom trenutku izašao sa zahtevom da se i RS dozvoli referendum o samoopredeljenju. Rezolucija Skupštine RS iz februara 2008. godine, u kojoj se prvi put eksplicitno navodi mogućnost referenduma, najavila je početak nove ozbiljne krize u BiH, ali i u regionu. Iza Dodikove radikalizacije krije se dugogodišnja strategija Beograda, jer ga podržavaju političari, mediji i akademske elite. Dodikova pozicija učvršćena je i ekonomskim povezivanjem Srbije sa RS.# Reakcije na stav političara RS bile su oštre, kako među drugim političarima u BiH, tako i u međunarodnoj zajednici. Dodiku je jasno stavljeno do znanja da samoopredeljenje RS, nije opcija o kojoj se može razgovarati.\nDestabilizacija BiH ponovo je privukla pažnju SAD i EU. Bosna je neočekivano staviljena na listu prioriteta nove američke administracije, mada ne među prvima. Brojni eksperti su početkom 2009. godine u svojim izveštajima počeli da ukazuju na neodrživost situacije u Bosni i mogućnost obnavljanja sukoba.\nSamo u SAD je doneta rezolucija “o duhu razmišljanja u Kongresu”, u Predstavničkom domu; objavljeno je niz članaka i komentara u vodećim američkim medijima; bošnjačka dijaspora u SAD pojačala je aktivnosti u Kongresu i Stejt departmentu, a došlo je i do niza poseta bošnjačkih političara SAD. Sve to je prethodilo dolasku nove administracije. U Kongresu je odžan i hearing 2. aprila 2009. godine, kojom je prilikom skrenuta pažnja da je Milorad Dodik „iskoristio činjenicu da je međunarodna zajednica zanemarila Bosnu i nedostatke Dejtonskog sporazuma da bi što više osmaostalio RS“. Isto tako je skrenuta pažnja na to da je Dodik „eksploatisao strah Evrope od muslimanskog terorizma, kako bi izbegao bilo kakav napor na konstitucionalnoj reformi BiH”. Istaknuto je takođe, da je neophodna nova američka inicijativa radi stabilizacije celog regiona, posebno Bosne, Kosova i Srbije. Prednost je data Bosni, s time da američka administracija treba da završi dejtonski proces tako što će pokrenuti novi plan reintegracije BiH, ali ne na etničkom principu. Podvučeno je da etnička teritorijalizacija deluje protiv jedinstva kompleksnih društava.\nTako je Danijel Server, direktor Balkanskog programa Amričkog instituta za mir, za Dnevni avaz izjavio: „Ako promene Ustava Bosne i Hercegovine ne budu ozbiljno pokrenute, međunarodna zajednica mora razmotriti održavanje novog Dejtona. Jedina tema tog skupa treba biti upravo ovo pitanje. Nikakve podjele, otcjepljenja i slične gluposti“. Morton Abramovic i Server, u zajedničkom članku predlažu obnovu i evropskog posredovanja i američke inicijativnosti na provođenju ustavnih reformi. Za početak, EU i Sjedinjene Države Amerike treba jasno da kažu da trenutna ustavna situacija u BiH nije prihvatljiva i da se mora mijenjati. Ukoliko to ne dadne rezultata, treba sazvati novu Dejtonsku konferenciju, sa originalnim učesnicima, Hrvatskom, Srbijom, Bosnom i Hercegovinom i njena dva entiteta, kao i sa EU, Britanijom, Francuskom, Njemačkom i Rusijom. Nakon konsultacija sa svim učesnicima Sjedinjene Države i EU bi trebale pripremiti nacrt novog ustava koji bi udovoljavao evropskim standardima.\nTokom 2008. godine, u Bosni i Hercegovini su se odigrala tri događaja koja za ovu zemlju imaju istorijski značaj. Prvi u nizu je hapšenje Radovana Karadžića u Beogradu u julu. Iako se odigralo na teritoriji Srbije, njegovo hapšenje je posebno važan događaj za BiH iz najmanje dva razloga. Najpre, Karadžiću se trenutno sudi u Hagu za ratne zločine i genocid i to ne samo u Srebrenici nego i u još 11 opština u Bosni. Osim toga, u Hagu se sudi i generalu Momčilu Perišiću, koji je, prema optužnici, kao načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije, osnovao takozvani kadrovski centar, koji je bio zadužen za finansijsku i logističku pomoć Vojsci Republike Srpske i upotpunjavanje njihove komande visokim oficirima. Time je, stoji u optužnici, Perišić od sredine 1993, do kraja 1995. godine doprinosio počinjenju zločina u opsadi Sarajeva, raketiranju Zagreba i padu Srebrenice. Oba suđenja (Karadžiću i Perišiću) imaju važnu ulogu u rasvetljavanju uloge Beograda u planiranju i sprovođenju genocida u Bosni.\nDrugi događaj jeste potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU i BiH. Sporazum je potpisan 16. juna 2008. godine u Luksembergu, a paralelno sa SSP, potpisan je i Privremeni trgovinski sporazum, čime je − kako se navodi u zaključcima šefova država i vlada EU − “učinjen važan korak BiH na putu ka EU”. Potpisivanje ovog sporazuma omogućeno je nakon reforme nekih segmenata zajedničke države: “reforme”# policije, javne uprave i javnog RTV servisa.\nPokušaj da se nađe rešenje unutar Bosne kao što je prudski sporazum između vodećih političkih stranaka (Milorada Dodika, Sulejmana Tihića i Dragana Čovića) nije naišao na punu podršku bosanske javnosti. U suštini, pravi sadržaj prudskog sporazuma nikad i nije obelodanjen, a iz izjava trojice lidera moglo se zaključiti da je, između ostalog, bilo govora i o stvaranju trećeg entiteta sa sedištem u Mostaru, te podeli državne imovine čiji bi nosiociu bili entiteti. Taj pokušaj je propao, mada je imao podršku međunarodne zajednice. Visoki predstavnik, Valentin Inzko je takođe, potvrdio da „… podržavam sve što ova tri naroda dobrovoljno učine, kao što je prudski proces. Bilo bi dobro da se druge stranke pridruže. Nije to jedini uslov za zatvaranje OHR-a ili za transformaciju OHR-a, međutim bio bi znak zrelosti.“\nEvropski parlament je doneo rezoluciju o BiH kojom se traži stvaranje funkcionalne države i institucija, kako bi se ubrzao proces integracije u EU. Očigledno je da je i neuspeh ovih pregovora takođe uticao da se problem Bosne ponovo internacionalizuje.\nMeđunarodna zajednica dopustila je Dodiku da nastavi sa procesom slabljenja zajedničke države, što BiH dodatno udaljava od evropske perspektive. Jedina ispravna srednjoročna strategija za BiH je primena Bonskih ovlašćenja u dužem periodu, ali i redefinisanje položaja RS u BiH. Dugoročno, biće neophodna ozbiljna revizija Dejtonskog sporazuma, koji predstavlja kamen spoticanja za proces zaokruživanja zajedničke države.\nRedefinisanje odnosa u okviru BiH ostaje prvi preduslov za razvoj zemlje. Mogućnost uspostavljanja kvalitetnih odnosa između Srbije i BiH ostvariva je jedino ukoliko Beograd odstupi od destabilizirajuće prakse prema BiH, i ukoliko se zvanični Beograd, makar formalno izvini na odgovarajući način žrtvama i porodicama žrtava rata u BiH. Drugim rečima, odnose Srbije i BiH nemoguće je kvalitativno popraviti, ukoliko srpski politički vrh ne pokaže iskreno kajanje za zločine počinjene devedesetih godina XX veka. Politika agresije i etničkog čišćenja koja je za posledicu imala ubistvo više od 100.000 ljudi, desetine hiljada silovanja, i raseljavanje više od 2 miliona ljudi, u Srbiji nikad nije – makar i formalno – osuđena adekvatnim delovanjem parlamenta Republike Srbije, predsednika Republike ili vlade. A o konkretnoj materijalnoj kompezaciji nikada nije bilo ni reči.\nBeograd i susedi\nNajveći je problem odnos Srbije prema susedima i njena želje da zadrži patronat nad njima. Ni nakon dve decenije od raspada SFRJ aktuelni politički lideri još ne razumeju kontekst evropske regionalne saradnje i, u tom smislu šta znači „evropska perspektiva“.\nJedan od ključnih pravaca delovanja Beograda prema regionu vezan je za popis stanovništva koji treba da se sprovede u celom regionu tokom 2011. Tim povodom Ministarstvo za dijasporu donelo je Strategiju očuvanja i jačanja odnosa matične države i dijaspore i matične države i Srba u regionu# na koju u regionu gledaju kao na mali Memorandum. Na strategiji je rađeno pune tri godine, a u izradi tog dokumenta su učestvovale brojne institucije i pojedinci. Ministar za dijsporu je istakao da “nikada više naši ljudi u svetu ne smeju biti tretirani kao politički protivnici, a Srbi u regionu nikada više ne smeju biti zloupotrebljavani u dnevnopolitičke svrhe. Svi moramo da se zamislimo nad činjenicom da 40 odsto naših ljudi živi van granica naše zemlje, da izvučemo pouke iz prošlosti i da više nikada ne dozvolimo da u Srbiji preovlada politika koja podstiče ljude da iz nje odlaze”.\nIstiče se da je nаmerа Republike Srbije dа pomogne dijаspori i Srbimа u regionu, dа se, s jedne strаne integrišu u lokаlne sredine, а sа druge, sаčuvаju od аsimilаcije, i po tom pitаnju očekuje tesnu sаrаdnju sа Srpskom prаvoslаvom crkvom. Činjenica da su Srbi raspadom SFRJ od konstitutivnog naroda postali manjina u novonastalim državama, želi se prevazići upravo ovom strategijom kojom se traži(lo) da Srbi u Hrvatskoj i Crnoj Gori dobiju status konstitutivnog naroda. Zbog reakcija u Crnoj Gori i Hrvatskoj odustalo se od traženja tog statusa. Tvrdi se da u susednim zemljama srpskoj zаjednici nisu omogućenа, u pojednim segmentimа, međunаrdnim stаndаrdimа zаgаrаntovаnа mаnjinskа аli i osnovnа ljudskа prаvа, kаo što su prаvа nа nepokretnosti, nа nаstаvu nа mаternjem jeziku, slobodu kretаnjа, zаpošljаvаnje i drugo.\nKada je reč o Republici Srpskoj Strategija ističe da bi Republikа Srpskа trebаlo dа predstаvljа nаjvаžniju oblаst interesа i jedаn od držаvnih i nаcionаlnih spoljnopolitičkih prioritetа Republike Srbije… Dalje se ističe dа nаdležnа ministаrstvа treba da omoguće dа svi grаđаni Republike Srpske koji to žele dobiju i srpsko držаvljаnstvo. Republika Srpska bi trebalo da predstavlja najvažniju oblast interesa i jedan od državnih i nacionalnih spoljnopolitičkih prioriteta Republike Srbije. (…) Uz zalaganje za dosledno sprovođenje Dejtonskog sporazuma, neophodno je pomoći i podstaći napredak Republike Srpske i njenih institucija. Ministarstvo spoljnih poslova trebalo bi da na svaki način diplomatski podrži napore za opstanak Republike Srpske i u zaštitu uzme njena prava pred EU, SAD, SE, OEBS i UN. Neophodno je da nadležna ministarstva omoguće da svi građani Republike Srpske koji to žele dobiju i srpsko državljanstvo.\nIstiče se da Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja treba da podstiče ulaganja u oblastima Republike Srpske, posebno u zonama sa malim priraštajem (Hercegovina, Podrinje, Manjača) i zonama od velikog strateškog značaja (Brčko, Posavina, dolina Une).\nMinistarstvo prosvete trebalo bi da nastavi sa procesom objedinjavanja dvaju prosvetnih sistema. Ministarstvo kulture treba da posveti dužnu pažnju unapređenju kulture srpskog naroda u Republici Srpskoj i njenom povezivanju sa matičnom državom.\nStrategija se bavi i položajem srpskog naroda u Federaciji Bosne i Hercegovine, polazeći od toga da su Srbi konstitutivni narod u tom entitetu, ali i da je njihov položaj nepovoljniji od položaja Bošnjaka i Hrvata u Republici Srpskoj. Strategija se zalaže da nadležna ministarstva Republike Srbije u sklopu redovnih aktivnosti pomognu povratak i ekonomski opstanak srpskog naroda u Bosni i Hercegovini. Zato Republika Srbija daje podršku: restituciji oduzete imovine građanima srpske nacionalnosti, srpskim udruženjima i institucijama (banke, štedionice, kulturno-prosvetna društva), kao i Srpskoj pravoslavnoj crkvi; obnovi sakralnog nasleđa srpskog naroda; razvoju prosvetne oblasti i Srpske pravoslavne crkve (bogoslovije, gimnazije, osnovne škole, obdaništa, itd).\nRepublika Srpska se sve više potvrđuje i ozvaničuje kao ratni plen od koga Srbija neće odustati. O tome je nedavno na međunarodnoj konferenciji u Sarajevu govorio i Goran Svilanović, koji je citirao jednog srbijanskog političara koji je na pitanje, šta je rezultat podržavanja Miloševićevog projekta i nacionalne politike, odgovorio da su to srpska Vojvodina i Republika Srpska: „U odbrani tih rezultata srpsko javno mnjenje je mnogo jedinstvenije nego što vam se čini, bez obzira šta govorio Goran Svilanović ili bilo ko drugi ko dođe u Sarajevo. Iskren odgovor na pitanje da li su to rezultati koje će i ova i neka sledeća vlada Srbije nastojati da sačuva, odgovor je – da. Drugo, još neprijatnije: moj je utisak da je važno da se kaže u Sarajevu da je ustavni patriotizam među građanima, ne političarima, RS gotovo jednak nuli u odnosu na državu BiH“.\nUloga Beograda u normalizaciji odnosa unutar Bosne\nNormalizacija odnosa unutar Bosne i Hercegovine na duže staze neće biti moguća ukoliko Beograd ne odustane od svojih imperijalističkih pretenzija u regionu. Drugim rečima, razmena Kosova za Republiku Srpsku nije moguća, i zato je važno da Beograd konačno pošalje jasnu poruku građanima Republike Srpske da je Bosna i Hercegovina njihova zemlja, a ne Srbija.\nRešavanje problema BiH zavisi i od konstruktive uloge Srbije. Uticaj koji Srbija ima na političare u Bosni može biti od presudnog značaja za razvoj događaja. Posebno, ako Srbija želi da ubrza svoj put u Evropsku uniju, biće veoma važno kako se ponaša u odnosu na Bosnu.\nStalno insistiranje Beograda na statusu quo i insitiranje na nepromenjivosti Dejtonskog sporazuma, kao na floskuli da Beograd pristaje na sve „o čemu se tri naroda dogovore“ više govori o nemoći Evrope nego o snazi Srbije. Srbija se podigla na podršci i pomoći EU i SAD, a njena politička i ucenjivačka snaga posledica je nemoći Zapada da razreši neka suštinska pitanja koja nisu lokalnog karaktera.\nHapšenje Ratka Mladića moglo bi poslužiti za nove inicijative međunarodne zajednice u Bosni. Istovremeno, kandidatura Srbije i početak pregovora za članstvo u EU, svakako bi smanjilo podršku Srbije RS. To bi impliciralo i okretanje RS Sarajevu kao svom centru.\nDakle, pitanje Bosne je i dalje otvoreno zbog nedostatka političke volje da se tom pitanju priđe i sa moralne tačke gledišta. Bosna je bila i ostala moralno pitanje Evrope. Krajnje je vreme da međunarodna zajednica zauzme stav u odnosu na zločin koji se desio nad Bosnom i bošnjačkim narodom. Nemoralno je da se Srebrenica nalazi u srpskom entitetu i da se ubice i progonitelji slobodno šetaju ulicama tog grada. Kada nestanu Žene Srebrenice taj grad će ostati ne samo grad mrtvih, već i mrtav grad. Srebrenica je simbol zločina i neosteljivosti sveta, pre svega Evrope.\nDeklaracija Evropskog parlamenta je zato važan dokument koji se vraća Srebrenici kao pokušaj da se taj zločin ne zaboravi. Najzad, Evropa taj zločin tretira kao svoju moralnu odgovornost. Nation-building Bosne mora se staviti na nove osnove u kojima je građanin središna tačka. Bosanskim Srbima treba pomoći da se oslobode isključive odgovornosti za genocid koji im Beograd podmeće, jer to trajno postavlja zid između njih i Bošnjaka. I najzad, pomirenje u Bosni moguće je samo na istini, a ne na izjednačavanju sve tri strane.\nU sklapanju balkanskog mozaika, Bosna je poslednja. Takođe i prostor na kome je napravljena i najveća greška. Bilo bi korisno da i Evropa prizna neke svoje zablude i greške. To će pomoći regionu da se i sam odgovornije postavi prema nedavnoj prošlosti.\nPrva zvanična poseta Borisa Tadića Sarajevu odnosno Bosni i Hercegovini (početkom jula), mogla bi označiti početak nove politike Beograda prema Bosni.


Pefkohori – vila Gatos Beach – TransJugTravel\nPefkohori – vila Gatos Beach\nHalkidiki je poluostrvo na severu Grčke, čija tri karakteristična poluostrva (tri prsta) Kasandra, Sitonija i Atos podsećaju na Posejdonov trozubac uronjen u Egejsko more. Obalu dugu više od 500 kilometara krase prelepe peščane plaže, duboki živopisni zalivi, male uvale sakrivene od pogleda, padine obrasle četinarima, koji se ogledaju u moru, tradicionalna ribarska sela, ali i moderni turistički centri.\nVila Gatos Beach (Pefkohori) se nalazi na samo nekoliko metara od plaže i šetališta. Raspolaže dvokrevetnim studijima sa kaučem na razvlačenje i četvorokrevetnim mezonetama sa kaučem na razvlačenje.Sve smeštajne jedinice imaju kupatilo, terasu, čajnu kuhinju (sa osnovnim posuđem, frižiderom, rešoom sa dve ringle), televizor i klimu (korišćenje klima-uređaja uračunato u cenu). Objekat poseduje lift. Gostima je na raspolaganju besplatno korišćenje interneta (agencija ne može garantovati brzinu i nije odgovorna u slučaju slabog signala ili nestanka interneta usled tehničkih problema). Vila Gatos beach nema sopstveni parking (postoji mogućnost parkiranja u neposrednoj blizini objekta).\nGRČKA – HALKIDIKI – ARANŽMANI NA BAZI 10 NOĆENJA + AUTOBUSKI PREVOZ\nGATOS BEACH (Pefkohori)\n*Cene sa zvezdicom uključuju i prevoz.\nU Vili Gatos Beach 3. odrasla osoba u 1/2+2 STD, 4. odrasla osoba u 1/3+2 MEZ i 5. odrasla osoba u 1/4+2 MEZ plaća samo prevoz. U vili Sea View osoba koja koristi pomoćni ležaj plaća samo prevoz I koristi gratis pomoćni ležaj\nprvo dete do 6 godina starosti plaća samo prevoz i koristi zajednički ležaj\nu slučaju spajanja smena cena se ne umanjuje\nU trenutku objavljivanja cenovnika, ona iznosi 0.50€ po smeštajnoj jedinici i danu i plaća se na licu mesta vlasniku objekta.\nDECA 0 – 12 GOD\nNapomena: Zbog vanredne situacije ,nastale usled virusa Covid- 19, korišćenje klima-uređaja zavisi od protokola koji propisuje Vlada Grčke u trenutku boravka na destinaciji. Takođe, može doći do toga deo ugovorenih usluga ne bude u potpunosti ispunjen usled propisanih protokola donetih zbog pandemije Covid 19.\n1. dan: Okupljanje putnika na glavnoj autobuskoj stanici BAS (u slučaju promene mesta polaska do početka sezone ili tokom sezone, putnici će biti blagovremeno obavešteni) 30 minuta pre predviđenog vremena polaska autobusa (tačno mesto i vreme polaska biće potvrđeno 2 dana pre termina putovanja). Putovanje prema Grčkoj preko Makedonije sa usputnim pauzama radi odmora i obavljanja graničnih formalnosti. Noćna vožnja.\n2. dan: Dolazak na Halkidiki u prepodnevnim satima. Smeštaj u izabrani objekat (ulaz u studije/apartmane najranije od 14:00h). Noćenje.\n– prevoz turističkim autobusom (visokopodni ili dabldeker, audio i video opremljenost, klima, wi-fi) na relaciji Beograd- Halkidiki -Beograd;\nNavedeni popusti važe samo za dete u pratnji minimum dve odrasle osobe. Dete u sobi jednom odraslom osobom, plaća punu cenu smeštaja.\n– u slučaju spajanja smena, cena se ne umanjujuje\n– doplata za jednokrevetni studio/apartman – 70% od cene smeštaja.sa\n– UPLATA DO POLASKA: 40% akontacija prilikom rezervacije, ostatak do 14 dana pre početka korišćenja aranžma\n– ODLOŽENO PLAĆANJE: 40% akontacija prilikom rezervacije,ostatak u jednakim mesečnim ratama čekovima građana do 25.12.2022., čekovi građana se deponuju odmah prilikom potpisivanja ugovora o putovanju.\n– PLATNE KARTICE banke Intesa\n– ADMINISTRATIVNA ZABRANA: 40 % akontacije prilikom rezervacije, ostatak u jednakim mesečnim ratama.\nDatumi polazaka iz Srbije prema Grčkoj u letnjoj sezoni 2022. su dan ranije u odnosu na termine naznačene u tabeli u okvirucenovnika.\nPutnik koji je kao vrstu prevoza odabrao sopstveni prevoz, dužan je da minimum dan pre polaska na put kontaktira agenciju zbog dobijanja vaučera za smeštaj u odabrani objekat. Putnici koji putuju sopstvenim prevozom dobiće i broj telefona osobe zadužene za kontakt na destinaciji – radi lakšeg pronalaženja objekta .\nPutnik je dužan da organizatora, lokalnog predstavnika organizatora ili lokalnu agenciju na koju je organizator uputio potrošača za slučaj potrebe pružanja određene pomoći, u pisanoj formi, na papiru ili na drugi odgovarajući način, obavesti o nedostacima izvršenih usluga, najkasnije u roku od mesec dana od dana utvrđivanja nedostatka. Putnik može da izjavi reklamaciju usmeno na mestu koje je određeno za prijem reklamacija, telefonom, pisanim putem, elektronskim putem, uz dostavu ugovora o prodatom aranžmanu. Organizator je dužan da potrošaču izda pisanu potvrdu ili elektronskim putem potvrdi prijem reklamacije, a najkasnije u roku od osam dana od dana prijema reklamacije, pisanim ili elektronskim putem odgovori potrošaču na izjavljenu reklamaciju. MESTO ODREĐENO ZA PRIJEM REKLAMACIJA: TRANS JUG TRAVEL d.o.o. BEOGRAD, KARAĐORĐEVA 77, mail: office@transjugtravel.rs; tel: +381 11 6649-219. Osoba ovlašćena za prijem reklamacija je Jelena Filipović Lalević\nFotografije objekata, zbog raznovrsnosti struktura su izabrane nasumično i ne znače indentični izgled svake stambene jedinice, kupatila ili kuhinje.Svi objekti u Grčkoj koriste sistem solarnih bojlera za zagrevanje vode, što podrazumeva nešto nižu temperature tople vode u odnosu na uobičajenu kao i manji pritisak tople vode u određenim periodima u toku dana.\nZa sve stranke koje koriste sopstveni prevoz, bez obzira kako i kada su uplatili kompletan aranžman, vaučer, odnosno dokument o pravu da krenu na ugovoreno putovanje, biće izdat sedam dana pre datuma početka korišćenja aranžmana.\nU slučaju nedovoljnog broja prijavljenih putnika (minimum 45) agencija zadržava pravo da predmetni aranžman realizuje u saradnji sa drugom agencijom koja ima isti, ili sličan program putovanja, uz poštovanje ispunjenosti osnovnih elemenata programa, realizujući na taj način ceo program putovanja ili samo neke elemente programa (prevoz, izlete ili drugo)\nUz sve objavljene programe važe OPŠTI USLOVI PUTOVANJA organizatora putovanja usaglašeni sa YUTA standardima i sastavni su deo objavljenog pisanog programa putovanja.Organizator poseduje Licencu OTP br. 103/2021. od 08.10.2021, uz Polisu br. 470000049561 od 08.10.2021. ugovorenu sa osiguravajućom kućom „Triglav“,a.d.o.\nCenovnik br. 3 od 14.12.2021.


ZAKON O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU: Od 1. januara 2017. godine RFZO više ne izdaje i ne overava "stare" (papirnate) zdravstvene knjižice, a osiguranici kojima su one overene pre toga, zdravstvenu zaštitu mogu da ostvaruju na osnovu tih knjižica do isteka overe, odnosno uručenja zdravstvene kartice. Potvrdu za korišćenje zdravstvene zaštite izdaje nadležna ispostava RFZO za sva osigurana lica kojima je zdravstvena knjižica istekla, a zdravstvena kartica još nije izrađena. Ova potvrda će važiti do izdavanja novog dokumenta\nOd ukupno šest miliona 850 hiljada zdravstvenih osiguranika, njih šest miliona predalo je zahtev za zamenu papirnih knjižica novim karticama. Gužve su sada manje, pa građani koji to do sada nisu učinili zahtev mogu podneti narednih dana. Stare knjižice važe sve dok su overene, a nakon toga se više neće izdavati, niti overavati.\nU novoj godini nešto drugačija slika u filijalama Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, u odnosu od one pred praznike. Sada je većina građana u redu, kako bi podigli knjižice.\nU poslednja tri meseca prošle godine u red su stali i oni koji su sačekali poslednji momenat. U tom periodu predato je više od tri miliona zahteva.\n"Imali smo na žalost najveći broj zahteva poslednja tri meseca i imali smo veće gužve. Ali su svi zaposleni angažovani na zameni knjižica. Tako da smo uspevali da obradimo sve zahteve u toku dana", kaže Tatjana Lazarević, direktorke filijale RFZO u Jagodini.\nKad se sabere do sada je podneto oko šest miliona zahteva.\n"Izrađena su 3,5 miliona elektronskih kartica, a trenutno se u ZIN-u nalazi u izradi 2,5 miliona. Što se tiče tih 2,5 miliona koje se trenutno nalaze u ZIN-u, imamo obećanja do ZIN-a da će biti gotove do 31. marta", kaže Verica Lazić, v. d. direktora RFZO.\nNajviše se odlazilo u filijale Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, pa je tamo podneto i najviše zahteva.\n"Preko pošte je podneto oko 400 hiljada zahteva, preko E-uprave oko 200 hiljada, a svi ostali zahtevi su podneti preko šaltera RFZO-a. Svi osiguranici koji nisu podneli zahtev, njih 850, moći će preko E-uprave, pošta, kao i preko šaltera naših ispostava da podnesu zahtev", kaže Lazićeva.\nNove, čipovane, elektronske kartice besplatno će dobiti: socijalno ugrožene kategorije stanovništva, novorođenčad, deca sa posebnim potrebama i žrtve nasilja u porodici.\nIzvor: Vebsajt RTS, Ivana Božović, 28.01.2017.


„Bes“ otvorio „Potragu za ljudskošću“ | Hoću u pozorište\n„Bes“ otvorio „Potragu za ljudskošću“\nSrpsko narodno pozorište Milica Amidžić\n26. jun 2019. 46. INFANT\nPod sloganom „Potraga za ljudskošću“ sinoć je u Srpskom narodnom pozorištu svečano otvoren 46. po redu Internacionalni festival alternativnog i novog teatra (INFANT). Prve večeri publici se predstavila plesna trupa Tula Limnejos iz Nemačke sa predstavom „Bes“.\nDosta ujednačeni pozorišni izraz osnovna je karakteristika ovogodišnjeg INFANT-a, tvrdi urednik festivala Simon Grabovac.\n„INFANT pokušava da i ove godine istakne raznovrsnost pozorišnog izraza zato što je to veoma bitno za nas jer pokazuje koliko je naš pozorišni život, naša pozorišna stvarnost mnogo ujednačenija i mnogo siromašnija od onoga što se događa u svetu“, rekao je Grabovac i dodao da Srbija zaostaje za svetskim trendovima kada govorimo o alternativnom, a naročito plesnom teatru.\n„Osim dve-tri trupe koje se bave plesnim teatrom mi nemamo ovaj vid pozorišnog izraza na našoj sceni. Mnogi autori koji su ključni za naš plesni teatar i koji su se za to obrazovali u inostranstvu ne rade više ovde, a mnoge trupe koje su se bavile tom vrstom pozorišta više ne postoje“, istakao je on i dodao da bi celokupna alternativna scena morala da dobije značajniju podršku kako bi opstala.\nGovoreći o ovogodišnjem sloganu, smatra da je njegova jačina u tome što služi kao podsetnik svima. „Festival nudi jednu od varijanti da se vratimo sebi i onome što je ljudskost. Mnoge stvari koje se dešavaju u svetu i kod nas pokazuju potrebu da se vratimo osnovnom elementu koji čoveka čini čovekom. INFANT ne može da reši društvene probleme, ali nudi jedno podsećanje“, zaključio je Grabovac.\n„Bes“, predstava plesne kompanije Tula Limnejos iz Berlina koja je otvorila Festival istovremeno je i potmula oda i epitaf potisnutoj agresiji – „muku savremenog društva“. Šezdesetominutni mukli protest sačinjen je od simbola koje ples u ovoj scenskoj realizaciji prenosi intenzivnije no da je u pitanju verbalna artikulacija.\nAnsambl Tula Limnejos telesnim govorom na sceni gotovo poetski prenosi atmosferu tuposti. „Bes“ nije agresivan – kako mu ime možda i ironično navodi – no sakriven, manifestovan u simboličnim scenama neljudskosti, odnosa gospodara i roba (scena sa vođenjem na povocu gotovo da je parafraza Beketa). Kroz visoko artikulisan, naglašeno suptilan plesni jezik u kombinaciji sa jezgrovitom i artificijelnom dron muzikom stvara se utisak da scena u trenucima odiše atmosferom ljudske klanice sačinjene od nanošenja fizičkog bola, lišavanja lica i identiteta, međusobnog mučenja. Robotizovani glitch glas iz svih delova sale repetitivno iščitava definiciju reči „tortura“. Pomenuti muzički aspekat je i sam podjednako integralan koliko i performans: gitara u mizanscenu, u izvođenju maestralnog Ralfa R. Olerca, dugim molskim tonovima, koji gotovo podsećaju na intro pesama američkog alternativnog rok benda „Tool“ (čija muzika tematski odgovara predstavi), u kombinaciji sa digitalizovanim šizofrenim glasovima doprinose intenzivnom doživljaju beznađa, neljudskosti i ugušenog besa koji se rađa tada kada je čovek neprijatelj – iz destruktivnog odnosa prema drugima rađa se bes prema sebi. „Pakao – to su drugi“, ukoliko bismo se pozvali na Sartrovu filozofiju, generalna je ideja koja prožima scenske događaje. No, čovek od čoveka nikada ne može pobeći. I upravo to se prikazuje u finalnoj sceni. Na kraju, beznađe nije apsolutno – bes eksplodira u nesinhronizovanom vrištanju sa ivice scene. Pojedine scene ipak dočaravaju bliskost, koja je antipod svemu destruktivnom što je prikazano. Pa ipak, estetizovano kroz ples, čovek i dalje ispušta sebe i druge, i to je ono što je tragično u potrazi za ljudskošću.\nDrugog dana festivala u 20 časova u sali Kulturnog centra Novi Sad biće odigrana predstava „SMRT FAŠIZMU! O Ribarima i Slobodi“ Reflektor teatra iz Srbije.


September 22, 2019 – Vijesti-x.com\nDžeko golom u sudijskoj nadoknadi donio veliku pobjedu Romi\nSeptember 22, 2019 September 22, 2019 J.K\nU 4. kolu italijanske Serije A, Roma je na stadionu Renato Dall’Ara pobijedila Bolognu rezultatom 1:2. Prvi dio okončan je bez golova, a Vučica je povela u 49. minuti fenomenalnim golom iz slobodnjaka Aleksandra Kolarova. Ipak, samo pet minuta kasnije dosuđen je sumnjiv jedanaesterac za domaće koji je u gol pretvorio Nicola Sansone za 1:1. I kada se činilo da će tako ostati, u trećoj minuti sudijske nadoknade Edin Džeko je na ubačaj Pellegrinija donio veliku pobjedu Rimljanima. Napoli je kao gost savladao Lecce rezultatom 1:4, a strijelci za Napolitance…\nŽestok okršaj “Delija” i policije\nU ovim trenucima igra se vječiti derbi beogradskih rivala Partizana i Crvene zvezde. Na nekadašnjem stadionu JNA, prije utakmice došlo je do žestokog obračuna između gostujućih navijača “Delija” i policije. Navijači Zvezde su napali žandarmeriju, a pripadnici snaga za održavanje reda i mira su ih potisnuli na sjevernoj tribini! Srećom, sukob je trajao kratko i sve se brzo primirilo, izvještava Blic. Autor: Avaz.ba\nHrvatsko vijeće obrane odigralo je nepobitno važnu ulogu u očuvanju teritorijalnog integriteta i obrani Bosne i Hercegovine, navode u saopćrnju iz HDZ-a. Dodaju da su osporavanje legitimne sastavnice Oružanih snaga od strane sadašnjeg člana Predsjedništva BiH, a tadašnjeg zapovjednika OS-a udar na temelje BiH, ali i suživota, povijesnih vrijednosti i identiteta Hrvata. – Istupi Šefika Džaferovića temeljeni na promoviranju zapaljive retorike i negiranju povijesnih činjenica, nadomjestak su dezorijentiranom političkom djelovanju koje se oslanja na promoviranje provokacija, radikalizma i populizma. Pokušaji degradiranja i proglašavanja HVO-a zločinačko-agresorskom vojskom u suprotnosti su s…\nSamo u BiH: Ukrao česmu iz vrtića pa izazvao poplavu\nNesvakidašnja krađa dogodila se u noći sa petka na subotu, kad je lopov iz vrtića u Zenici ukrao česmu zbog čega je došlo do plavljenja prostorija, prenosi Avaz.ba Prema zvaničnim informacijama iz zeničke policije, pored česme, ukradeni su i LCD televizor i muzička linija. – Istražitelji su obavili uviđaj te je sačinjena službena zabilješka – kažu iz policije. Autor: Avaz.ba\nEfikasnom reakcijom policije uhapšena su četvorica mladića. Oni su osumnjičeni da su nesretnog mladića šutirali i udarali rukama, a obdukcija je pokazala da mu je od udaraca pukla jetra Martin B. (17) pronađen je mrtav u parku u Novom Kneževcu (Srbija) nakon što su ga, kako se sumnja, pretukla dvojica mladića M.D. (19) i J.D. (18), kao i još dvojica maloljetnika, piše Kurir. Kako saznaje ovaj list, Martinovo tijelo pronađeno je u u ranim jutarnjim satima u parku u Novom Kneževcu 18. septembra bez vidljivih povreda. Međutim, tijelo je poslano…


Bronhoklir sirup za iskašljavanje |\nOsim što predstavlja zdravstveni problem koji treba na vreme lečiti da ne bi došlo do komplikacija, kašalj takođe može da ometa obavljanje svakodnevnih aktivnosti i miran san. Kašalj može da traje i po nekoliko nedelja i da potpuno iscrpi organizam. Danas postoje razni lekovi i prirodni preparati koji se mogu koristiti za lečenje kašlja, u zavisnosti od toga o kom tipu kašlja je reč. Bronhoklir je biljni sirup koji pomaže u iskašljavanju, a koji proizvodi Pharmanova.\nOvaj sirup olakšava sve tegobe koje su vezane za kašalj i za bronhitis i istovremeno jača imuni sistem organizma. Postoje četiri vrste Bronhoklir sirupa za iskašljavanje, a to su Bronhoklir za produktivni kašalj, za suvi kašalj, za pušački kašalj i takozvani sirup ,,Moć bršljana“.\nU nastavku možete saznati nešto više o dejstvu i načinu upotrebe ovih sirupa, od kojih svaki može da pomogne kod iskašljavanja.\nNajpopularniji i najčešće korišćeni Bronhoklir sirup jeste sirup koji olakšava iskašljavanje kod produktivnog kašlja. Ovaj sirup sadrži ekstrakte jagorčevine, meda, propolisa, timijana i ehinaceje. Ekstrakti timijana i jagorčevine su česti sastojci raznih preparata za kašalj. Oni pojačavaju sekreciju bronhijalnih žlezda, pa tako dolazi do povećane pokretljivosti sluzi u disajnim putevima.\nInače, ovi ekstrakti olakšavaju iskašljavanje. Ekstrakt timijana ima i antiseptičko dejstvo i opušta muskulaturu disajnih puteva. Zahvaljujući medu, propolisu i ehinaceji, ovaj sirup deluje i na imuni sistem i pomaže u njegovom jačanju.\nTakođe, pomaže i u lečenju upala ždrela i grla. Osim toga, propolis je efikasan i borbi protiv virusa, bakterija i gljivica i povećava proizvodnju antitela. Već nakon nekoliko dana upotrebe ovog sirupa naš organizam će postati otporniji na spoljašnje uticaje, a iskašljavanje će biti mnogo lakše. Pored sirupa za produktivni kašalj, koji je najbolji za iskašljavanje, pomenućemo i ostale vrste Bronhoklir sirupa.\nBronhoklir sirup koji olakšava iskašljavanje kod suvog i nadražajnog kašlja sastoji se od korena belog sleza i ekstrakta kamilice. Ovi sastojci se tradicionalno koriste za zdravlje disajnih puteva i za olakšavanje tegoba usled suvog kašlja.\nPostoji i treća vrsta Bronhoklir sirupa za kašalj, a to je sirup namenjen pušačima koji imaju problema sa kašljem. Ovaj sirup sadrži ekstrakte timijana, jagorčevine, meda, ehinaceje, ulja mente i eukaliptusa. Svi ovi sastojci u kombinaciji održavaju zdravlje disajnih puteva i znatno olakšavaju iskašljavanje. Osim toga, zahvaljujući vitaminima A, C i E, koji se nalaze u ovom sirupu, istovremeno se jača vaš imuni sistem i regeneriše se sluznica disajnih puteva.\nČetvrta vrsta Bronhoklir sirupa jeste ,,Moć bršljana“. Ovaj sirup je namenjen svim tipovima kašlja. Zahvaljujući svojim lekovitim sastojcima, ovaj sirup umiruje upale disajnih puteva, razbija sluz, smanjuje nadražaj na kašalj i u velikoj meri olakšava iskašljavanje.\nBronhoklir sirup je namenjen iskašljavanju kod odraslih osoba. Potrebno je 3 puta dnevno uzimati po jednu ili dve kašike ovog sirupa, a pre svake upotrebe sirup treba dobro promućkati.\nPreporučuje se da ovaj sirup uzimate najmanje nedelju dana. Ukoliko se simptomi povuku i ranije, treba nastaviti uzimanje sirupa još 2-3 dana.\nNapomene i mere opreza\nOsobe koje su osetljive na neki od sastojaka ne treba da koriste ovaj sirup. Takođe, Bronhiklir sirup ne bi trebalo da koriste osobe koje boluju od dijabetesa. Što se tiče interakcije ovog sirupa sa ostalim lekovima, nisu zabeleženi nikakvi neželjeni efekti. Trudnice i dojilje ne bi trebalo da koriste ovaj sirup. Svi Bronhoklir sirupi se nalaze u bočicama od po 200 ml, što je sasvim dovoljna količina da se izleči i najuporniji dugotrajan kašalj.\nOvi sirupi se izdaju bez recepta, a možete ih naći u gotovo svakoj apoteci. Cena za bocu od 200ml je obično oko 400-500 dinara, proverite u svojoj apoteci. Kao što je već rečeno Bronhoklir sirupi su namenjeni odraslima, a za lečenje kašlja kod dece Pharmanova je razvila još jednu liniju sirupa za kašalj pod nazivom ,,Lekovito carstvo“.