Obraćanje predstavnika četiri NVO: Kad bi svaki narod tražio svoju državu, izbio bi treći svjetski rat | Krupljani.BA\nObraćanje predstavnika četiri NVO: Kad bi svaki narod tražio svoju državu, izbio bi treći svjetski rat\nObjavljeno: 30. Oktobra 2020.\nPress konferencija u organizaciji Vijeća Kongresa bošnjačkih intelektualaca, Hrvatskog narodnog vijeća, Srpskog građanskog vijeća – Građanski pokret za ravnopravnost i Krug 99, povodom najava Milorada Dodika i Dragana Čovića o iniciranju ideje o razdruživanju naroda u BiH.\nAdil Kulenović, predsjednik Kruga 99, izjavio je da su pozivi na otcjepljenja u BiH i zaokruživanje nacionalnih prostora u države, pozivi na nove sukobe i ratove:- U svijetu postoji nekoliko hiljada etničkih grupa. Zamislite kada bi svaka sada tražila svoju državu, pa to bi bio treći svjetski rat, istakao je Kulenović.\nKulenović je istakao da treba težiti graditi državu koja će biti zasnovana na univerzalnim principima građanske države i jednakosti pred zakonom.\n-Floskule o etničkom razdruživanju nemaju nikakvu šansu da zažive. Patološke političke strukture su radi očuvanja vlastite moći i vlasti spremne da žrtvuju buduće živote, sudbinu svih ljudi, da narod odlazi iz BiH, a ne vraća se, da otvore novi rat, naveo je Kulenović.\nEmir Zlatar, generalni sekretar Vijeća kongresa bošnjačkih intelektualaca, kazao je da se obraćaju javnosti povodom inicijative koju je najavio Milorad Dodik, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine i predsjednik SNSD-a, koji kaže da u slučaju da se ne prihvate njegovi zahtjevi u vezi sa promjenom Ustava i Izbornog zakona, da će on sa Draganom Čovićem pozvati na samoopredjeljenje ili razduživanje naroda.\n– Dakle, ponovo besmislene, anticivilizacijske i retrogradne izjave. Niti Dodik kao predsjednik političke stranke, niti Čović, ne predstavljaju nikakve narode i ne mogu predvoditi nikakvo samoopredjeljenje naroda. Postoji druga vizija Bosne i Hercegovine, ona koja se izgradila tokom gotovo hiljagodišnjeg postojanja, a to je Bosna u kojoj svi ljudi bez obzira na vjersku i nacionalni pripadnost vole svoju zemlju i žele da je grade na bazi jednakopravnosti na cijelom teritoriju – rekao je Zlatar.\nDodao je da ove organizacije imaju zajednički stav u kojem u potpunosti odbacuju bilo kakvo samoopredjeljenje naroda te da predsjednik niti jedne od stranaka ne predstavlja bilo koji narod, već svoju stranku.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik poručio je večeras da su priče o ruskom uticaju na Republiku Srpsku besmislene i naglasio da je RS od...\nVeliki Rade Šerbedžija oprostio se od svog dugogodišnjeg prijatelja i kolege Mustafe Nadarevića koji je jučer preminuo. - Zajedno smo počeli, živjeli smo zajedno,...\nŠerbedžija o Nadareviću: Bio je poseban, jednostavan, kao Bosna kojuje nosio u sebi\nNakon današnje prepiske sa Misijom OSCE-a u BiH, Milan Tegeltija, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, ponovo se večeras oglasio na svom Twitter...\nBosna i Hercegovina34911


U srijedu izricanje konačne presude Radovanu Karadžiću – Jabuka.tv\nŽalbeno vijeće Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove (“Mehanizam”) zakazalo je izricanje presude po žalbi u predmetu Tužitelj protiv Radovana Karadžića za srijedu, 20. ožujka 2019. u Haagu.\nRadovan Karadžić se teretio po dvije točke za genocid, po pet točki za zločine protiv čovječnosti i po četiri točke za kršenja zakona i običaja ratovanja koje su počinile srpske snage tijekom oružanog sukoba u Bosni i Hercegovini od 1992. do 1995.\nPretresno vijeće III MKSJ-a je 24. ožujka 2016. proglasilo Karadžića krivim za genocid na području Srebrenice 1995. i za progon, istrebljivanje, ubojstvo, deportaciju, nehumana djela (prisilno premještanje), teroriziranje, protupravne napade na civile i uzimanje taoca.\nOslobođen je krivnje po optužbi za genocid u drugim općinama u BiH. Pretresno Vijeće je zaključilo da je Karadžić počinio te zločine putem sudjelovanja u četiri UZP-a: UZP-u s ciljem da se bh. Muslimani i bh. Hrvati trajno uklone s područja u Bosni i Hercegovini na koja su bh. Srbi polagali pravo, i to činjenjem zločina u općinama širom BiH; u UZP-u čiji je cilj bio širenje terora među civilnim stanovništvom Sarajeva provođenjem kampanje snajperskog djelovanja i granatiranja civilnog stanovništva; u UZP-u sa zajedničkim ciljem da se pripadnici UN-a uzmu za taoce kako bi se NATO prisilio da se uzdrži od zračnih napada na vojne ciljeve bh. Srba, i u UZP-u eliminiranja bh. Muslimana iz Srebrenice u srpnju 1995.\nPretresno vijeće je Karadžiću izreklo kaznu od 40 godina zatvora. Nakon izricanja presude Pretresnog vijeća, i u skladu Prelaznim odredbama Mehanizma, Mehanizam je preuzeo nadležnost u žalbenom postupku u predmetu Tužitelj protiv Radovana Karadžića.\nI Karadžić i Tužiteljstvo su se žalili na presudu Pretresnog vijeća i podnijeli najave žalbe 22. srpnja 2016., žalbene podneske 5. prosinca 2016., podneske respondenta 15. ožujka 2017., a replike na podneske respondenta 6. travnja 2017.\nŽalbeni pretres održan je 23. i 24. travnja 2018. u ogranku Mehanizma u Haagu. Prvobitna optužnica protiv Karadžića potvrđena je 25. srpnja 1995. Uhićen je u Srbiji 21. srpnja 2008., i prebačen na MKSJ 30. srpnja 2008.\nSuđenje je počelo 26. listopada 2009. i tijekom njega je Pretresno vijeće saslušalo svjedočenje 586 svjedoka u sudnici, priopćeno je iz Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove.\nhaag haaški sud Haško tužiteljstvo Konačna presuda Radovan Karadžić Ratni zločin


ssc petar kocic | Zvornik Danas | Page 5\non: 29. маја 2015 In: FOTO, GALERIJE, izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Večeras je 420 maturanata od kojih 240 SŠC „Petar Kočić“ i 180 TŠC-a, prodefilovalo glavnom gradskom ulicom od zgrade opštine Zvornik do platoa „Kasina“ gdje su svima uručeni...\tNastavite sa čitanjem\non: 05. маја 2015 In: izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – U SŠC „Petar Kočić“ danas je izvršen prijem radova koji su podrazumijevali zamjenu kompletne unutrašnje i spoljašnje stolarije, rekonstrukciju učeničkih toaleta i...\tNastavite sa čitanjem\nZVORNIK – Šezdesetak učenika i profesora SŠC „Petar Kočić“ iz Zvornika darivalo je dobrovoljno krv u medicinskom kabinetu ove ustanove. Ovo je tradicionalna akcija koju org...\tNastavite sa čitanjem\nUčenici SŠC „Petar Kočić“ dobili nagradu u kategoriji „najbolji štand“ Na Sajmu omladinskog preduzetništva održanom u Sarajevu, učenici SŠC „Petar Kočić“...\tNastavite sa čitanjem\non: 21. априла 2015 In: VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Učenici, njih 14, te tri profesora i direktor SŠC „Petar Kočić“ Biljana Pisić, posjetili su od 14. do 18. aprila Srednju školu „Srečko Kosovel“ iz Sež...\tNastavite sa čitanjem\non: 17. априла 2015 In: FOTO, GALERIJE, izbor urednika, Zvornik\nSavjeti učenika zvorničkih škola „SŠC Petar Kočić“ i „TŠC Zvornik“ danas su u Zvorniku započeli akciju „Ostavimo trag“ i pridružili se zajedničkoj akciji...\tNastavite sa čitanjem\non: 15. априла 2015 In: izbor urednika, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Milan Gaćinović, učenik IV-4 Javne ustanove SŠC „Petar Kočić“ Zvornik, plasirao se u finale trećeg međunarodnog takmičenja iz engleskog jezika HIPPO 2015. Finale...\tNastavite sa čitanjem\non: 27. марта 2015 In: izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – U organizaciji uprave, profesora i učenika Srednjoškolskog centra „Petar Kočić”, uz podršku Doma omladine Zvornik, sinoć je održan humanitarni koncert za pomoć učeniku ove šk...\tNastavite sa čitanjem\non: 17. марта 2015 In: izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Radovi koji su u SŠC „Petar Kočić“ počeli 19. februara teku u skladu sa planom, dok se proces nastave ne remeti, rekla je danas direktor ove škole Biljana Pisić. – U ok...\tNastavite sa čitanjem\non: 19. фебруара 2015 In: naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – U SŠC „Petar Kočić“ danas su počeli radovi na zamjeni spoljašnje i unutrašnje stolarije, kao i na rekonstrukciji učeničkih toaleta koji podrazumijevaju kompletnu zamjenu plo...\tNastavite sa čitanjem


Jelena u drugom kolu Bogote\n– February 20, 2013Posted in: Glavne vesti\nJelena Janković plasirala se u drugo kolo Internacional turnira u Bogoti, pobedom nad američkom teniserkom Džulijom Koin.\nTri seta je trebalo Jeleni da se ”reši” 100 mesta lošije rangirane teniserke. Na kraju, rezultat je bio 6-4 5-7 6-2 u korist srpske reprezentativke.\nIzlišno je reći da je sve moglo mnogo brže i jednostavnije. Ali, da je sve jednostavno i brzo, Jelena se ne bi zvala Jelena, već verovatno Serena.\nPrvi set počela je dobro, uzela dupli brejk uz gubitalk samo jednog poena i servirala za vođstvo od 4-0. Međutim, dešava se što i obično, dozvoljava protivnici da se vrati, ali, rešava set u svoju korist rezultatom 6-4.\nU drugom setu dolazi do brejka prednosti i servira pri rezultatu 3-2, ali se protivnica vraća do 3-4, da bi JJ nastavila klackalicu i povela sa 5-4, uz servis za meč. Umesto da završi meč mirno, dozvoljava protivnici da vrati brejk a onda i napravi novi za 5-7.\nTreći set počinje opet odlično, vodi 4-0, dolazi do šanse i za 5-0, ali nakon maratonskoog gema gubi taj gem, kao i svoj servis. Međutim na 4-2 ponovo uzima brejk i završava meč gemom na svoj servis, nakon nekoliko odbranjenih brejk i ne iskorišćenih meč lopti.\nMeč je krasila ne tako sjajna igra, uz previše pukog prebacivanja preko mreže, ali pobedi se ne gleda u zube. Bar tako kažu…\nToliko muke protiv 124e teniserke sveta koja je svaki poen slavila kao da igra finale nekog GS turnira, nije dobra vest. A opet, JJ je najbolje rezultate imala na turnirima gde je u ranim rundama spašavala živu glavu. Ipak je Koin prošle godine igrala finale Bakua i izgubila od Jovanovski, iako je mimo toga uspela da osvoji smao jedan meč u glavnom žrebu nekog WTA turnira.\nSledeća Jelenina protivnica jeste Mariana Duke Marinjo, bivša osvajačica ovog turnira. Da li će JJ iskoristiti šansu i činjenicu da je većina nosilaca već sada ispala sa turnira videćemo.\nJJ je do pre tačno godinu dana bila top 15 teniserka, kada je neočekivano ispala u Kuala Lampuru, turniru iste kategorije kao Bogota. Možda bi bilo i simbolično, da najlošiju seriju u svojoj karijeri započetu tada, prekine baš ovde. JJ nije osvojila titulu 3 godine, od trijumfa u Indian Velsu.\nNisam pametan kada je Jelena u pitanju i sve se više plašim njene skore penzije. U stvari, ako nastavi ovako da se muči, onda je to i bolje!\nJeste da Koin sa tim balonima ume da bude nezgodna, pogotovu što se radi o šljaci, gde je teško toliko ubrzati a da ona ne stigne, ali je toliko očigledno slabo samopozdanje kod Jelene.\nAjde, neka gura tako, pa možda izgura finale ili titulu..da je malo krene!\nMislim da je bolje da se povuče, počinje da mi liči na Dementijevu\nPosted February 21, 2013 at 5:31 PM\nA šta je falilo Dementijevoj?\nOd 2001 do 2010 kada se povukla bila ej konstantno top 10. izuzev pred kraj 2007e, kada je bila 11a.\nCelu deceniju biti u top 10 je odličan uspeh! Plus 2 GS finala, plus Olimpijsko zlato i srebro.\nJedino što JJ u statistici ima bolje od nje je broj Masters titula i mesto br1.\nNa žalost, JJ je ispala iz top 10 nakon 5 godina, i čak i iz top 30, što se Eleni nije nikada dogodilo.\nKamo lepe sreće da JJ karijeru završi na 9om mestu WTA liste sa 16 titula!\nPosted February 21, 2013 at 5:50 PM\nNisam mislio na ranking nego na igru pred kraj karijere, pobedjivala je, ali to jednostavno nije bilo to barem meni\nI naša Jeca bi osvojila medalju na OI da nije izgubila onako od Safine


Izgubih dah i ogladnih, potroših pola baterije i grđe neta, garantovano sam i izgubio koji kilogram dok ne nađoh temu...ko sada, 'vakav, da piše o tamo nekom filmu...\nKako bilo, mlako mi je, u celini, ovo. Donekle je zapravo zaćuđujuće efektan film, zbilja mi je neko vreme bilo stalo do porodice čiju mukicu pratimo...tu je i poneka vrlo dobra scena, uz to me i uvek obraduje Scott Glenn, ovde kratkominutan 😔, tek, eto, vremenom mi se da li istrošila empatija, da li me je umorila sva ta bežanija od kraja sveta, te sam finale dočekao ne odveć zainteresovan za ičiju sudbu kletu, izbavljenje, kadrove uništenja, oazu za preživele... Do mene je, verovatno. Mora me ovakva tema udariti u stomak, no eto, nije.\nGLedao ga jednom, pa posle nekog vremena jos jednom....I to je to. Necu ga gledati sigurno po desetak puta kao na primer filmove Day After Tomorrow, Deep Impact ili Armageddon. To sve govori o filmu.\nIma tu jedna stvar, u filmu je dete dijabeticar a otisli su na Grenland, pa iako su se ''sapasili'' pa dete nema insulin. Eto o tome nisu razmisljali


Nezavisnost: 2021. je 70 radnika izgubilo život u Srbiji zbog nebezbednih uslova\nBiznis Autor:Beta28. apr. 202216:25 > 16:26\nIzvor: Unsplash/Jack Sloop\nSindikat Nezavisnost je u Pančevu obeležio Svetski dan bezbednosti i zdravlja na radu sa ciljem da nadležnim državnim organima, poslodavcima ali i celokupnoj javnosti skrene pažnju da je samo prošle godine 70 zaposlenih u Srbiji izgubilo živote zbog nebezbednih uslova rada.\nAktivisti Nezavisnosti delili su radnicima i gradjanima letke sa porukama o značaju zaštite zaposlenih.\nPredsednica Nezavisnosti Čedanka Andrić izjavila je za portal Nezavisnost.org da je cilj manifestacije da se skrene pažnja nadležnim državnim organima, poslodavcima ali i celokupnoj javnosti „na strašne podatke da je prošle godine u Srbiji 70 naših koleginica i kolega izgubilo živote od posledica teških povreda na radu ili na samom radnom mestu“.\nAndrić smatra da su se fatalne posledice za te radnike mogle izbeći „da su primenjene mere za bezbedan rad“.\n"Skrećemo pažnju da poslodavci moraju da primenjuju mere za bezbedan i zdrav rada, da to nema alternativu i da država mora još oštrije da kažnjava one koji te mere ne primenjuju", naglasila je Čedanka Andrić.\nMeđunarodna organizacija rada (MOR) je povodom 28. aprila – Svetskog dana bezbednosti i zdravlja na radu ukazala na potrebu i mogućnosti efikasne saradnje izmedju poslodavaca, radnika i vlada kako bi se na najbolji način sprovele mera bezbednosti i zdravlja na radu (BZR) koje mogu da spasu milione života širom sveta.\nOdgovori na pandemiju COVID-19 pokazali su važnost efikasne saradnje izmedju socijalnih partnera u prevenciji nesreća na radu i profesionalnih bolesti, saopšteno je danas u Ženevi, kako je preneo portal Nezavisnost.org.\nUčenje iz onoga što je postignuto u rešavanju složene situacije pandemije moglo bi da pomogne u sprečavanju miliona smrtnih slučajeva usled nesreća na radu i profesionalnih bolesti, navodi se u izveštaju MOR, koji pokazuje kako je socijalni dijalog doprineo brzoj i efikasnoj primeni mera tokom krize izazvane globalnom pandemijom.\nVlade koje su tokom pandemije u socijalnom dijalogu dale primat aktivnom učešću organizacija poslodavaca i radnika u upravljanju BZR bile su u mogućnosti da razviju i sprovode hitne zakone, politike i intervencije. U mnogim zemljama to je rezultiralo usvajanjem novih zakonskih rešenja u različitim oblastima – od mera za sprečavanje i rešavanje slučajeva COVID-19 na radnom mestu do prelaska na rad na daljinu.\n"Lekcije naučene iz ove krize o važnosti socijalnog dijaloga u jačanju bezbednosti i zdravlja na nacionalnom nivou i nivou radnog mesta treba primeniti i u drugim kontekstima. To bi pomoglo da se smanji neprihvatljiv nivo smrtnih slučajeva i profesionalnih bolesti koji se javljaju svake godine", izjavio je generalni direktor MOR-a Gaj Rajder.\nSkoro 30.000 ljudi moglo bi da izgubi život na poslu u zemljama Evropske unije u tokom ove decenije ukoliko se radna mesta ne učine bezbednijim, upozoreno je danas iz Evropske konfederacije sindikata (EKS) povodom Svetskog dana bezbednosti i zdravlja na radu, preneo je portal Nezavisnost.org.\nPrema podacima Eurostata, broj smrtnih nesreća na radnom mestu polako je opadao tokom poslednje decenije, ali je napredak bio nestabilan sa ponovnim porastom smrtnih slučajeva u 2019. godini.\nAko se trend nastavi, još nešto više od 27.000 smrtnih slučajeva na radnom mestu treba očekivati izmedju 2020. i 2029, pokazala je analiza Evropskog sindikalnog instituta.\nNe očekuje se da će smrtni slučajevi na radnom mestu uopšte pasti u Španiji, u Francuskoj će biti još gore, a slične posledice se očekuju i u Italiji, Nemačkoj, Rumuniji i drugim zemljama EU.\n"Niko ne treba da napušta kuću zabrinut da li će se vratiti da vidi porodicu posle posla. Ali to je svakodnevna realnost za mnoge radnike, često zbog neodgovornih poslodavaca koji pokušavaju da povećaju profit i političara koji napadaju zdravorazumska bezbednosna pravila i inspekcije iz ideoloških razloga", izjavio je zamenik generalnog sekretara EKS Klaes-Mikael Stal.\nDodao je da hiljade ljudi i dalje svake godine gubi život u brutalnim nesrećama na gradilištima, u fabrikama i na drugim radnim mestima, koje je moguće izbeći. Takođe, milioni ljudi su umrli zato što su svakodnevno na poslu bili izloženi supstancama koje izazivaju maligna smrtonosna oboljenja.\nSvetski dan bezbednosti i zdravlja na radu obeležava se svake godine od 28. aprila 2003. godine, kada je MOR kao specijalizovana agencija Ujedinjenih nacija za svet rada pokrenula inicijativu da se promoviše bezbedan i zdrav rad sa ciljem podizanja svesti o njegovom značaju.\nKoliki je značaj obeležavanja ovog datuma pokazuje statistika MOR-a po kojoj je godišnji broj žrtava na radnom mestu širom sveta veći od dva miliona, dok još stotine miliona zaposlenih pati od teških povreda i bolesti na radu.\npre 59 min 0\nPoziv za izbeglice za kupovinu seoskih kuća\nSrpski radnici o uslovima u Linglongu: Na gradilištu smo bez opreme, vode, alata\nPenzioneri traže sastanak sa Vučićem zbog osiromašenja i poskupljenja hrane


eKapija | URKO iz Pačira kupio i radio i televiziju u Bačkoj Topoli\nIzvor: Dnevnik | Ponedeljak, 19.10.2015.| 10:21\nURKO iz Pačira kupio i radio i televiziju u Bačkoj Topoli\nJavno informativno preduzeće "Bačka Topola" dobilo je vlasnika u drugom krugu privatizacije. Komisija za sprovođenje postupka javnog prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem, prihvatila je jedinu pristiglu ponudu Udruženje za regionalnu komunikaciju URKO iz Pačira, mesta u opštini Bačka Topola, koje je bačkotopolsku informativnu kuću ponudilo 31.165 evra.\nU prvom krugu privatizacije nije bilo ponuda za bačkotopolsku opštinsku medijsku kuću. Udruženje za regionalnu komuinikaciju "URKO" iz Pačira je prakitčno zaokružilo iznos početne cene za svega 45 evro centi više od početne cene u drugom krugu koja je iznosila 66 odsto procenjene vrednosti kapitala.\nJIP "Bačka Topola" ima radio stanicu "Radija regije" u etru i na internetu, kao i program opštinske kablovske "Express Channel". U JIP "Bačka Topola" je 12 stalno zaposlenih i nekoliko spoljnih saradnika. Radio program se emituje 24 sata na srpskom i mađarskom jeziku, s tim što nedeljno ima i polučasovne emisije na rusinskom, slovačkom i nemačkom.\nInače, Udruženje "URKO" je registrovani emiter "TV Pačir", koja svoj program emituje na području Pačira putem kablovskog distributivnog sistema preduzeća "SAT-Trakt" iz Bačke Topole.\nUdruženje iz Pačira je prihvaćenom ponudom kupilo sto posto kapitala JIP "Bačka Topola", procenjenog na 47.219,16 evra. Agencija za privatizaciju će sa proglašenim kupcem zaključiti ugovor o prodaji kapitala, nakon u skladu sa Zakonom o privatizaciji i Uredbom o uslovima, postupku i načinu prodaje kapitala i imovine metodom javnog prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem, zatraži mišljenje od Ministarstva finansija o nepostojanju smetnji za zaključenje ugovora.\nUdruženje za regionalnu komunikaciju URKO


Ko je ovdje lud, a ko koga obmanjuje: U Kantonu Sarajevo danas više zaraženih nego u cijeloj FBiH! Kako?! | DEPO Portal\nKo je ovdje lud, a ko koga obmanjuje: U Kantonu Sarajevo danas više zaraženih nego u cijeloj FBiH! Kako?!\nUkoliko je uočljiv broj u razlici novozaraženih, vrlo je moguće da imamo i nestinite podatke o stvarnom broju umrlih od Covid 19\nNesrazmjer u broju novozaraženih koronavirusom u podacima koje objavljuje Federalni zavod za javno zdravstvo i pojedinačno kantonalni zavodi pokazao se do sada više puta, a danas je ta razlika više nego očigledna. Jasno je da je neko u sistemu dostavljanja podataka zakazao, pa je i današnji izvještaj za broj novozaraženih u FBiH u protekla 24 sata vrlo zbunjujući, da ne kažemo neistinit, piše Patria.\nIz Zavoda za javno zdravstvo FBiH saopćili su da je u protekla 24 sata testirano 769 uzoraka, od kojih je 189 pozitivnih. Novi slučajevi registrirani su u šest kantona (USK, SBK, HNK, ZHK, ZDK, KS).\nNo, ako pogledamo izvještaj koji je danas stigao iz Zavoda za javno zdravstvo KS jasno je da nešto sa zbirnim podacima nije uredu.\nU KS u protekla 24 sata testirano je 837 uzoraka, od kojih je 274 novozaraženih. To znači da je u KS više zaraženih za protekla 24 sata nego što je Federalni zavod objavio za cijelu FBiH (189) u u šta je navodno uračunat i Kanton Sarajevo.\nU danima kada se BiH suočava sa evidentnim porastom novozaraženih i kada je otkriveno nekoliko sojeva koronavirusom, a još uvijek nemamo vakcinu protiv Covida 19, ovakvi nesrazmjerni podaci samo dodatno unose nemir među stanovništvo.\nSedmična incidenca u KS izuzetno je visoka i na 100.000 stanovnika u proteklih sedam dana iznosi 522. Prosječan dnevni broj novozaraženih je 314.\nUkoliko je uočljiv broj u razlici novozaraženih, vrlo je moguće da imamo i nestinite podatke o stvarnom broju umrlih od Covid 19, piše Patria.\nJedan od dodatnih problema je i objava podataka za Kanton Sarajevo. Zavod za javno zdravstvo KS objavljuje retroaktivnoj podatke za dan prije, dok naprimjer iz KCUS-a i po tri pita dnevno prave presjek tetsiranih uzoraka. Više puta se desilo da se ni ti podaci ne podudaraju.\n#podaci #zaraženi #Covid-19 #KORONA VIRUS #uzorci #nesrazmjer #broj #kanton sarajevo #Federacija BiH #sistem


EXPO-RUSSIA SERBIA 2022 | TIK RF\nObaveštavamo vas da su, zbog poznatih okolnosti, odloženi Šesti međunarodni privredni sajam „EXPO-RUSSIA SERBIA 2022“ i Šesti Beogradski poslovni forum koji su trebali da se održe od 16-18. marta 2022. godine u Beogradu, u kongresnom centru hotela „Metropol Palace“.\nO svim promenama izlagači će biti odmah obavešteni. Svi zaključeni ugovori i dogovori se smatraju važećim.\nIzražavamo uverenje da će međunarodna industrijska izložba „EKSPO-RUSIJA SRBIJA 2022“ u svakom slučaju biti uspešno održana u srpskoj prestonici ove godine i da će poslužiti za dalje jačanje pozicija ruskih izvozno orijentisanih proizvođača i promovisanje konkurentnih proizvoda na svetska tržišta.\nPet prethodnih sajmova su imali veliki uspeh i okupili su predstvanike zvaničnih krugova i poslovnog sveta iz Rusije, Srbije i drugih balkanski zemalja. Nakon tih sajmova je sklopljen veliki broj međunarodnih ugovora.\nNa sajmu 2022. će učestvovati velika, srednja i mala preduzeća, a takođe će biti predstavljene regionalne ekspozicije republika, pokrajina i oblasti Ruske Federacije, kompanija iz Srbije i drugih zemalja Jugoistočne Evrope.\nSajam i forum će se održati uz podršku granskih ministarstvata Rusije i Srbije, Privredne komore Srbije, Ambasade Rusije u Srbiji, Ambasade Srbije u Rusiji, Trgovinskog predstavništva Rusije u Srbiji i Trgovinsko-industrijske komore Ruske Federacije. Cilj ovih aktivnosti je dalje proširenje srpsko-ruski privrednih veza u kontekstu Sporazuma o slobodnoj trgovini između dveju zemalja, kao i podrška u jačanju trgovinskih odnosa između kompanija iz Republike Srbije i Rusije, kao i susednih balkanskih zemalja. Sajam je uvršten u Protokol XIX sednice Međuvladinog srpsko-ruskog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju, održane 6. i 7. oktobra ove godine na Zlatiboru.\nNa Sajmu u Beogradu će se predstaviti firme iz različitih grana industrije, kao što su: građevinarstvo, energetika, tehnologije za uštedu energije, industrija nafte i gasa, mašinogradnja, metalurgija, vazdušni i železnički saobraćaj, turizam, poljoprivredno-industrijski kompleks, prehrambena industrija, rudarstvo, visokotehnološke i inovativne grane, bankarstvo, telekomunikacije, medicina, farmacija, obrazovanje, roba široke potrošnje itd.\nPoslovni program sajma i foruma uključuje tematske okrugle stolove organizovane zajedno s ministarstvima Srbije, niz sastanaka i diskusija na kojima će se razmotriti praktični instrumenti za razvoj ekonomske saradnje, berza kontakata itd. Sa detaljnim poslovnom programom se možete upoznati na ovom linku.\nZa informacije o učešću molimo da se obratite direktno AD „Zarubezh-Expo“ na telefon +7 (495) 721 32 36 ili mejl info@zarubezhexpo.ru.\nViše informacija o manifestaciji možete pročitati na ovom linku.


KOSTT potpisao sporazume o priključenju na mrežu HE Lepenci i vetroparka Koznica\nOperator prenosnog sistema Kosova* KOSTT potpisao je sporazume o priključenju na mrežu hidroelektrane (HE) Lepenci, snage 10 MW, i vetroparka Koznica, snage 34,5 MW, sa predstavnicima ovih proizvođača električne energije.\nSporazumi su u skladu sa ciljevima Energetske strategije za period 2017-2026. koji se odnose na sigurnost snabdevanja električnom energijom i korišćenje obnovljivih izvora energije (OIE), navodi se u saopštenju KOSTT.\nHE Lepenci se, kako je istakao KOSTT, trenutno gradi u opštini Hani Elezit, a početak proizvodnje električne energije se očekuje do 2020. godine.\nPosle obavljene analize, KOSTT je potpisao i sporazum o povezivanju vetroparka Koznica na mrežu. Elektrana će biti izgrađena u opštini Artana, a početak proizvodnje planiran je za 2022. godinu, naveo je KOSTT.\nSporazume o priključenju na mrežu potpisao je direktor KOSTT Ilir Shala.\nTagovi: hidroelektrana, KOSTT, vetropark\nPočetna » Vesti » OIE » KOSTT potpisao sporazume o priključenju na mrežu HE Lepenci i vetroparka Koznica


Evo gde nije potrebna dozvola za odlazak na pčelinjak - Domaćinska kuća\nEvo gde nije potrebna dozvola za odlazak na pčelinjak\nDeutsches Bienen Jornal, 4/20. Preveo: Aleksandar Bikar)\nKuća » Agro vesti » Evo gde nije potrebna dozvola za odlazak na pčelinjak\nIlustracija: Pčelinjak Tatjane Mrdak iz Sivca, foto: Tatjana Mrdak\nOd ponedeljkа 23. marta 2020. godine u celoj Sаveznoj Republici Nemаčkoj (SRN) vаži zаbrаnа kretаnjа i ostvarivanja kontаkаtа kаko bi se zаustаvilo širenje koronа virusа. Pri tome ovа zаbrаnа se ne odnosi nа zаbrаnu izlаskа ljudi iz kuće, kаko su odlučile pojedine sаvezne držаve. Pčelаri koji žele ili morаju dа zbrinu svoje pčele mogu to dа rаde i dаlje bez zаbrаnа. TRENUTNO zа njih zаbrаnа ne vаži.\nVeliku zаbunu i zаbrinutost kod mnogih pčelаrа kаo i kod pojedinih pčelаrskih instituta, аli i u Nemаčkom savezu pčelara (Deutsche Imkerbund Bienen – DIB) unаzаd nekoliko dаnа izаzivаlа je mogućnost uvođenjа dozvolа zа odlаzаk nа pčelinjаk (ukoliko se ne nаlаzi nа posedu uz kuću), kаo i obezbeđenje dozvole zа vožnju do lokаcije pčelinjаkа. Nа internetu je bilo rаznih špekulаcijа o tome kаko će pčelаrimа biti izuzetno teško brinuti o pčelаmа. No to ipаk nije slučаj.\nPčelari i dаlje slobodno mogu do svojih pčelа\nPčelаri nа celoj teritoriji SRN slobodno mogu dа brinu o svojim pčelаmа i pored zаbrаne izlаženjа iz stаnа koje su uvele Bаvаrskа, Sаrskа oblаst i Sаksonijа. U celoj zemlji vаže objаvljenа ogrаničenjа po pitаnju kontаkаtа među ljudimа (veće grupe), аli nemа zаbrаne zа pčelаre i poljoprivrednike. DIB je izneo objаšnjenje dа „zа pčelаrstvo i poljoprivredu nisu potrebne ili plаnirаne posebne dozvole bilo koje vrste, jer su ove аktivnosti sistemski relevаntne“. Sаmo su velike grupe ljudi kritične zа dаlje širenje virusа. A to se morа izbegаvаti аko je moguće.\nU nedаvnom informаtivnom pismu Institut zа pčelаrstvo LAVES u Celeu piše: „Kod većine pčelаrа pčele su obično kod kuće ili nа nekoj udаljenosti od nаseljа“. Nа svim pčelinjаcimа se može održаvаti potrebnа udаljenost od drugih ljudi. Uprаvo zаto pčele – ne trebа dа podležu nekoj zаbrаni ni policijskom času.\nBitno je zа sve nаs dа vodimo rаčunа o situаciji, jer sаveznа i držаvne vlаde u slučаju potrebe mogu odlučivаti o dаljim ogrаničenjimа.\nNemа ogrаničenjа ni kod selidbe pčela\nČinjenicа dа zа sаdа nemа ogrаničenjа odnosi se i nа premeštаnje pčelinjih zаjednicа nа drugo mesto, odnosno selidbu.\nPremа poruci Federаlnog ministаrstvа poljoprivrede (BMEL): „Trenutno nemа ogrаničenjа po pitаnju zdrаvljа životinjа zbog pojаve SARS CoV-2 zа kretаnje životinjа i životinjskih proizvodа preko grаnicа zemаljа u okviru SRN“.\nI dаlje je vаžno dа svi vode rаčunа o situаciji, jer Sаvezne držаve i Sаveznа vlаdа mogu odlučivаti o dаljim ogrаničenjimа. Nemački savez pčelara upozorаvа i nа činjenicu dа se pčelаr u slučаju bolesti morа dogovoriti s drugim pčelаrom – odnosno аko se sаm rаzboli ili morа ići u kućni kаrаntin. Pčele se morаju zbrinjаvаti – o njimа se i dаlje morа voditi brigа.\nDIB je prikupio sve trenutno vаžeće informаcije nа svojoj veb strаnici i nа osnovu dobijenih podаtаkа pružа informаcije o relevаntnim dešаvаnjimа zа pčelаre.\nMEd, pčelari, Pčelarstvo, zabrana kretanja\nPrevPrethodnaElektronsko podnošenje zahteva\nSledećaNedimović: Nova isporuka natrijum hipohloritaNext\nMlada pravnica je i uspešna pčelarka\nKako se suzbija ova bolest kod pčela\nOd čega zavisi naredna pčelarska sezona\nJesenja sadnja crnog luka\nTri proizvoda koja konkurišu za EU oznaku kvaliteta\nNedimović: Država neće ostaviti nijednog građanina bez pomoći


Vučić: Ne razumem šta Zapad planira da uradi po pitanju Kosova\n24.07.2020. 17:46 24.07.2020.\nVerujem da je kompromis moguć samo ako obe strane budu malo nezadovoljne u zaključku pregovora. Ali plašim se da će Srbiji biti ponuđeno najnepovoljnije rešenje\nKada sam govorio o demarkaciji između Srba i Albanaca, mislim da je to bio veoma racionalan pristup, izjavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n“Međutim čitav svet je skočio na mene, jer nisu razumeli koliko je hrabrosti potrebno da se tako nešto izgovori”, dodao je Vučić.\nOn je to rekao u intervjuu za portal “Pavlović tudej” (Pavlovic Today) sa sedištem u Vašingtonu komentarišući nedavnu izjavu Džona Boltona da je postojala ideja o podeli Kosova i dodao da je tražio tu jednu stvar jer previše Srba pati. Predsednik Srbije govorio je i o sastancima u Beloj kući sa Robertom O’Brajanom, Žerardom Kušnerom i Ričardom Grenelom.\n“Po prvi put, razgovarali smo o svemu što se dešava Srbima i Srbiji u jednoj nebirokratskoj atmosferi o stvarima o kojima obično samo pišete izveštaje i niko vas ne sluša”, naglasio je Vučić. On je objasnio kakav bi bio idealan predsednik Srbije sa stanovišta Evrope.\n“Možete razgovarati sa evropskim zvaničnicima koliko god hoćete, ali oni vas ne čuju. Oni imaju svoj plan i za njih, idealan predsednik Srbije bio bi onaj ko će prihvatiti sve njihove zahteve pod pritiskom i ucenama”, kaže Vučić.\nKako srpski predsednik održava tok i stabilnost zemlje, unutrašnju ravnotežu i fokus, dok prolazi kroz razne vrste oluje i turbulencija u istorijskim trenucima donošenja odluka?\n— “Ja sam politički veteran, dovoljno iskusan da verujem da sam se navikao na sve to. Ali ono što me iznenadilo svaki put, čak i kad sam pomislio da sam sve to prošao, sve video, koliko brzo neki ljudi kojima sam toliko pomogao mogu postati nelojalni”, otkrio je Vučić\nOno što iznenađuje je da ovo već peti put da prolazim kroz ovo i na šta se još ne mogu naviknuti ideja da je išta od toga normalno. Ne mogu se naviknuti na činjenicu da je lojalnost izgleda gotovo nepostojeća i da je zahvalnost kratkotrajna između ljudi i političkih partnera“, objasnio je predsednik Vučić.\nProlazeći burnim političkim putem, predsednik Srbije otkrio je da i on može videti da ga mnogi podržavaju kao što je pokazano na nedavnim parlamentarnim izborima na kojima je Vučić bio pobednik. Vučićeva Srpska napredna stranka (SNS) osvojila je 190 od 250 mesta u srpskom parlamentu.\n“Ono što ne smete dozvoliti da budete u iskušenju je da reagujete emocionalno. Dakle, strogo profesionalno, morate nastaviti sa napretkom, jer je to u interesu nacije. Usredsređujete se na ključne teme. Usredsređeni ste na politiku, ekonomiju i pokazujete ljudima da radite, da ćete se i dalje boriti za zemlju, i to je jedini način da izvučete zemlju iz krize. Sve drugo dovelo bi samo do dubljih problema. Kao što ste videli, uspeli smo da se izvučemo iz krize stvorene s neredima za dva ili tri dana.\nDanašnji problem je koronavirus, ali drago mi je što prvi put u Novom Pazaru i Sjenici nemamo nikakve nove smrtne slučajeve povezane sa COVID-19. Ovi besmisleni neredi uzrokovali su da se veliki broj ljudi zarazio. Siguran sam da ćemo uspeti da prevaziđemo epidemije u Beogradu i Novom Sadu, koji su upravo zbog tih nereda postali dva nova žarišta koronavirusa.\nA kad pobedimo protiv virusa, verujem da ćemo nastaviti sa pozitivnim ekonomskim kretanjima. “Ne kažem da će sve biti kao da teče med i mleko, ali verujem da možemo bolje da krenemo nego sve ostale evropske zemlje, što bi za Srbiju bio izuzetan uspeh”, otkrio je predsednik Vučić.\nŠta se dogodilo tokom razgovora o Kosovu u Briselu?\n— Ranije ove godine, u januaru, Trampova administracija na čelu sa ambasadorom Grenelom, specijalnim izaslanikom predsednika Trampa za Kosovo, postavila je posredovanje trajnog rešenja između Srba i Albanaca na vrh svoje agende u spoljnoj politici. Oni su postigli dogovor o obnavljanju komercijalnih letova između Beograda i Prištine, prvi put nakon više od dve decenije. Mnogi politički akteri i spoljnopolitički stručnjaci smatraju ovo pozitivnim korakom ka smanjenju tenzija između Srba i Albanaca.\nPoduzimajući dalji, ambiciozni korak ka spajanju dveju strana, Grenel je pozvao na kosovski mirovni samit 27. juna u Beloj kući, koji je otkazan zbog optužnice kosovskog predsednika Hašima Tačija za ratne zločine, “uključujući ubistvo i prisilno nestajanje osoba, progon i mučenje”.\nZatim je EU istupila i pozvala na sastanak, nakon što je bila neaktivna na kosovskoj situaciji poslednje dve godine. Cilj sastanka EU u Briselu između predsednika Srbije Vučića i kosovskog premijera Avdulaha Hotija bio je da oživi dijalog Beograda i Prištine i normalizuje odnose između dve strane.\nŠta je glavni problem u razgovorima u Briselu o rešavanju kosovske situacije?\n— Dozvolite mi da to definišem u jednoj rečenici. Jedino celokupno rešenje koje Albanci vide je potpuno srpsko priznanje nezavisnosti Kosova. Ono što mi pokušavamo je da promenimo atmosferu u odnosima Srba i Albanaca na Kosovu i Metohiji. Želimo da imamo bolje odnose između dve najveće populacije na zapadnom Balkanu. Želimo da olakšamo slobodnu trgovinu, kretanje robe, usluga i kapitala, ali kada pričamo o tome, Albanci kažu: ‘da, sigurno, sve to želimo, ali želimo da sve to prođe kroz Republiku Kosovo’.\nI to je suština. Postaje jasno da se ne radi o slobodnoj trgovini; ne radi se o ekonomiji; za njih je sve stvar statusa. Sve vreme je to. To je suštinski problem: kroz svaki pojedinačni razgovor, Albanci se uvlače u status Kosova.\nTo je problem za nas, ali dozvolite mi da budem vrlo pragmatičan i da jednostavno odgovorim na vaše pitanje. Kada pregovaramo sa Albancima, bilo da je to kroz Evropsku uniju ili preko Amerikanaca, Albanci traže način da postignu nezavisnost Kosova.\nSviđale su mi se ideje koje je predložila Trampova administracija, predlozi Grenela za ekonomiju i ono što smo potpisali. Nažalost, čini se da Albanci ne žure sa primenom ovog sporazuma. Ni dogovora o letovima, ni o drugim stvarima, otkrio je predsednik Vučić.\n— Izgleda da neki Albanci ne razumeju važnost ekonomije i vide svoj jedini interes u ponižavanju Srbije. Nadaju se da će neko u Vašingtonu ili Briselu primorati srpsku ruku da potpiše priznanje nezavisnosti Kosova. Oni bukvalno ne rade ništa drugo.\nU Briselu, kada su Albanci rekli: predajte sve vojne i policijske arhive u vezi sa nestalim osobama, rekao sam, “nema problema, pokazaćemo vam srpske arhive o svemu što se tiče nestalih i raseljenih. Ali mi tražimo od vas da učinite isto i za vašu takozvanu OVK da nam prosledite vaše dosijee. Žozef Borel, visoki predstavnik Evropske unije, bio je zadovoljan ovim predlogom, Miroslav Lajčak takođe, ali Albanci ga nisu prihvatili.\nRekao sam Albancima, „molim vas da nam kažete gde god verujete da može biti albanskih grobova i radićemo zajedno sa vama i evropskim predstavnicima da to proverimo. Ali to isto tražimo i od vas u vezi sa srpskim žrtvama. Idemo u Lapušnik; hajde da se javimo u Dojane, Košare, Radonjićko jezero itd. Očekujemo da kad vam pokažemo mesta gde verujemo da ima srpskih žrtava, da svi zajedno krenemo i izvršimo neophodne provere tela.\nNeki bi rekli da je izvanredno što smo ponudili puni reciprocitet ljudima koji nisu suverena država. Ali kad sam uputio svoj recipročni zahtev Albancima, svi su se ponašali kao da sam ih zamolio da odlete raketnim brodom na Mars i Veneru. Oni su negirali da Oslobodilačka vojska Kosova (OVK) poseduje arhive i odgovorili defanzivno, “zašto bi to uradila OVK?” Oni insistiraju na tome da je OVK branila slobodu… Ono što želim reći je da su se pretvorili u žrtvu i to je sve u šta veruju.\nNaš pristup, rekao bih, prilično je racionalan i pragmatičan, dok je njihova strategija da misle da smo svi dužni da ispunimo sve zahteve koji imaju, sve njihove želje. A ako to ne učinimo, onda smo „sledbenici Miloševićevog genocidnog režima. To je nešto što sam čuo više od hiljadu puta na svakom mestu“, rekao je Vučić.\nSastanak koji smo imali u Beloj kući sa Robertom O’Brajanom, Džaredom Kušnerom i Ričardom Grenelom, bio je odličan. Mogao sam da čujem mnogo stvari od njih, ali ovi ljudi, koji su najmoćniji na svetu, slušali su me sat i po. Prvi put sam razgovarao o svemu što se zapravo događa Srbima i Srbiji u nebirokratskoj atmosferi gde obično pišete izveštaje i službene dopise i ništa drugo. Veoma sam srećan što je takav razgovor bio moguć.\n“Veoma mi je žao”, dodao je on, zbog pandemije koronavirusa u Americi. Toliko pozitivnih stvari koje je Tramp postigao sada će mu biti teže razviti zbog epidemije. Ipak, ne sumnjam da li je Amerika bila nešto otvorenija za saslušanje Srbije. A to je nešto što, bez obzira šta se desilo, nikad neću zaboraviti. Danas, na primer, imam potpuno drugačije ideje o Kosovu od Angele Merkel, ali uvek ću se setiti kako nam je pomogla u 2015. i šire u ključnim i važnim pitanjima. Želim da se razlikujem od onih za koje je zahvalnost kratkotrajna.\n„Uvek ću se setiti da su ljudi iz Bele kuće želeli da čuju stavove Srbije, bez obzira da li je ona u skladu sa onim što misle. To je u srži mog stava i odnosa prema Trampovoj administraciji.Kad je Bajden dolazio na sastanke, uvek je bio dobro pripremljen, ali ima svoju politiku koje se striktno drži. Ta politika u prošlosti nije donela mnogo sreće Srbiji“, rekao je Vučić.\nIgra sa nultom sumom nikada nije igraonica za vođenje bilo kojeg uspešnog poslovanja. U situaciji kada jedna strana dobije sve, a druga završi sa ništa ili znatno manje, legitimno pitanje koje se pojavi je jedno od političkih uzajamnosti u bilo kojem mirovnom rešenju. Razumno je reći da nikakav trajni mir nije moguć na osnovu takve igre.\n„Rekao sam to bezbroj puta, ali na nešto drugačiji način. Rekli ste da u poslovnim dogovorima obe strane moraju biti zadovoljne. Verujem da je kompromis moguć samo ako obe strane budu malo nezadovoljne u zaključku pregovora.\nMeđutim, bojim se da je ono što se planira ponuditi Srbiji najnepovoljnije rešenje. Ono što nude Srbiji u zamenu za priznanje Kosova, čini se da je mnogo značajnije od onog što je realno.\nDakle, za nas je situacija nesumnjivo teška. Veoma teško. Zato sam rekao da sam zahvalan ljudima iz Bele kuće koji su želeli da čuju naša stanovišta i razumeju snagu osećaja u Srbiji. Nisu svi voljni da slušaju. Možete razgovarati s nekim ljudima u Evropi koliko god želite, ali verovali ili ne, oni vas zaista nikada ne čuju. Oni imaju svoj dnevni red, a za njih bi odličan predsednik Srbije bio taj koji će prihvatiti sve njihove zahteve, pritiske i ucene.\nVerujem da moramo da verujemo u sebe i da nastavimo da radimo na poboljšanju našeg stava po pitanju Kosova i Metohije, što nije lako. Neću se ustručavati da vam kažem da smo posle 12 godina proglašenja nezavisnosti Albanaca i njihovog priznanja od strane zapadnih zemalja, uprkos svemu tome, nekako uspeli da istrajemo. Verujem da ćemo napornim radom, stalnim naporom, većom energijom i sjajnim duhom uspeti da izdržimo te pritiske“, objasnio je Vučić.\nKosovski mirovni pregovori traju već više od decenije. Zbunjujuće pitanje je zašto se bivši diplomati koji su služili na Balkanu, i oni iz EU, iznenada i snažno suprotstavljaju intenzivnijem pristupu Amerikanaca prema rešavanju kosovskog problema?\nŠta je razlog za napad na Ričarda Grenela?\n— Iznenadio me intenzitet napada na Grenela. Mislio sam da je to neka vrsta polu-lažne, proizvedene priče u bekstejdžu. Bio sam zaista iznenađen veličinom tog napada, a mnogo toga što je organizovano u poslednjih nekoliko nedelja jeste namera i želja EU da kažu: „mi imamo kontrolu, Balkan je na evropskom kontinentu, a ne Amerika. “Uvek sam verovao da će Amerika i EU na kraju raditi zajedno, ali u to više nisam siguran, da budem potpuno iskren. Polovina ovih sastanaka ne bi se dogodila da ih Grenel nije inicirao. Dakle, to nije bila reakcija EU na Vučića i Hotija, već njihov odgovor na aktivnost američke administracije.\nIstorija pokazuje nesposobnost EU da olakša dugoročno rešenje za Kosovo. Stoga se postavlja pitanje: zbog čega bilo ko veruje da će EU nakon rezultata da nigde ne stigne uspeti da smisli prihvatljivo rešenje koje bi bilo bolje od Grenelovog i Trampovog? Zapisnik EU o tom pitanju je tužan propust.\nAmbasador Grenel imao je pozitivne ideje o ekonomiji. Mogao je da uđe u detalje našeg problema za dan ili dva, i to vrlo brzo. Kod nas, Srba, njegov odgovor je probudio osećaj nade da možemo da razgovaramo o običnim i normalnim stvarima.\nProbudio je nadu da će ljudi iz Beograda moći da uđu u bilo koji deo Kosova i Metohije, odnosno, Albanci da se presele kroz centralnu Srbiju i putuju gde god žele na „zapad“. Probudila je nadu u stvaranje drugačije, mnogo pozitivnije atmosfere. Kada stvorite drugačiju atmosferu, mnogo je lakše voditi razgovor o bilo čemu drugom. Ne možete doći do rešenja preko noći, jer nikada nećete stvoriti dobru atmosferu kroz takav pristup, pogotovo ne pritiskom na samo jednu stranu. Grenel je to vrlo dobro razumeo, objasnio je Vučić.\n“Zaista moramo razgovarati s EU, a dogovor mora biti pod okriljem EU, jer to je odluka Skupštine Ujedinjenih nacija. I zato smo podržali taj dijalog. Bez iluzije, razgovori u Briselu nisu posledica naše želje za razgovorom, već njihove želje da isključimo Amerikance. Ne želim da ulazim u te velike igre sada. Premali smo da bi se mešali u složene odnose između EU i Sjedinjenih Država. Pustite ih da rade svoj posao, a mi ćemo svoje. Nikada nikoga nećemo odbiti ili ućutkati. Razgovaraćemo sa svima i imaćemo razumnu raspravu“, Vučić je potvrdio.\nOd rata, samo 1,9 odsto Srba moglo se vratiti svojim kućama na Kosovu i Metohiji. Ova teška činjenica stavlja Albance na test da li su sposobni da prihvate bilo šta drugo osim homogenog, albanskog, Kosova. Da li zaista poseduju multikulturalnu toleranciju nakon što su proglasili nezavisnost od Srbije?\n— Tačno, samo 1,9 odsto Srba vratilo se kućama i ne zaboravimo da samo 16.000 Srba sa Kosova i Metohije interno raseljeni. Deo srpskog stanovništva preselio se u Severnu Mitrovicu. Neki su se preselili u Gračanicu, Štrpce itd. Srbi se ne mogu vratiti u većinu oblasti na Kosovu i Metohiji zbog nemoguće socijalne i političke klime koja ih čeka. Zatim, u ovoj napetoj, prožimajućoj atmosferi, Albanci kažu: „počinili ste zločine, ovde niste dobrodošli“, a zatim, nasilje ponovo počinje od Albanaca kamenovanjem Srba i paljenjem kuća, pa sve do svega ostalog. To isto rade u Đakovici. Mi u Đakovici ne možemo da posetimo groblja, a kamoli da otvorimo grobove na Radonjićkom jezeru.\nSuština je da je neko Albancima dao pravo da to rade. Albanci stalno i uporno glume žrtvu. Oni će nastaviti da igraju žrtvu, a istovremeno neće odgovarati za dela koja su počinili nad Srbima. Sve vreme razmišljaju o tome da imaju pravo da nas krive za sve to, steknu punu nezavisnost i jednoga dana će nam „oprostiti“ za to što su zauzeli našu teritoriju i proterali naš narod. Najgore od svega je što postoji velika grupa ljudi u Evropi i Americi koja se slaže sa stavom Albanije. Bojim se da se ne moram složiti s njima, dodao je Vučić.\nDa li Srbija želi dobar odnos sa SAD i na koji način se, ako uopšte, ovaj odnos poboljšao otkako je Donald Tramp postao predsednik?\n— To ću demonstrirati na primeru Trampa. Ljudi širom sveta, uključujući i neke Srbe, mislili su da Srbi mrze Amerikance. Trampov dolazak pokazao je da Srbi nikada nisu mrzili Amerikance. U Americi su tražili samo nekoga ko ne bi bio apsolutno protiv njih. Ništa više.\n“Srbi uglavnom saosećaju sa Trampom upravo zato što razumeju da on nije naročito protiv njih. To ima smisla. Srbi nikada nisu mrzili Amerikance. Tražili su najmanji razlog da pokažu poštovanje prema Amerikancima i njihovo osećanje prema njima. Oni su tu priliku pronašli kod Trampa, koji nije dao antisrpske izjave ili je učinio bilo šta protiv naše države. Tramp zaista ništa nije učinio protiv naše zemlje. U trenutku kada će 90 odsto ljudi u svetu pohvaliti samo Bajdena – a ja imam dobar odnos sa Bajdenom – reći ću da sam u to siguran: ne bi bilo gore za Srbiju ako Tramp pobedi na ponovnim izborima“, rekao je.\nZnam koliko je to trenutno teško”, ocenio je predsednik Vučić, “imajući u vidu da je Tramp razvio ekonomske cifre koje su najjače u američkoj istoriji, da bi im koronavirus sve ovo odneo blizu predsedničkih izbora. Ali moraš biti iskren prema sebi, prema javnosti i reći: “Tramp nam nije naneo nikakvu štetu.” Hajde da merimo i to. Mislim da je to fer pristup. Mislim da je to pošten pristup i to ljudi poštuju na kraju krajeva”, potvrdio je.\nKakve su šanse da Tramp uskoro poseti Srbiju?\n— “Ne mogu to sigurno znati. Tramp je lider najveće sile na svetu. Važno mi je što održavam dobar kontakt sa svim njegovim ljudima. Voleo bih da Tramp poseti Srbiju. To je moja želja, moja velika nada. Sada to otvoreno kažem. Želeo bih da poboljšam srpsko-američki odnos, jer je to od vitalnog interesa za Srbiju. Takođe mislim da izgradnja našeg odnosa dalje ne bi bila u suprotnosti sa američkim interesima i od velikog je značaja za našu zemlju“, rekao je Vučić.\nNedavno je Džon Bolton rekao da je postojala ideja oko razmene zemlje između Srba i Albanaca na Kosovu i Metohiji. Postoji li mogućnost za podelu Kosova ili je to potpuno van stola?\n— Kada sam govorio o razgraničenju između Srba i Albanaca, mislim da je to bio vrlo racionalan pristup. Podsetiću vas na ono što sam tada govorio da će se od Srbije uvek tražiti da daje ogromne ustupke. Tada mi je ceo svet skočio na glavu. Ljudi nisu razumeli koliko je hrabrosti potrebno da se to kaže. Danas razumem zašto su to uradili. Želeli su da Srbija zauvek ne dobije ništa. Tražio sam ovo samo zato što je toliko Srba patilo. rekao sam: “Balkan, balkanskim narodima, hajde da razgovaramo, dogovorimo se. Ali, niko nikada nije hteo da nam dozvoli da razgovaramo i napravimo dogovor”, otkrio je Vučić.\nZašto to nije prepoznato ranije u SAD, administracijama i među svetskim silama, uopšte da Srbija mora dobiti nešto, ustupak, kao rezultat potencijalne dugoročne rezolucije i trajnog mira?\n— Zato što su nemački interesi uvek bili važniji za Nemce, a engleski interesi za Engleze, a američki interesi za Amerikance, a za Ruse njihovi ruski interesi. Za svakog lidera interesi njihove zemlje bili su mnogo važniji od interesa Srba i Albanaca. A kad sam predložio Albancima, „da se složimo, hajde da sednemo, što se svi složimo da prihvatamo“, najžešći napadi na mene stigli su iz celog sveta.\nOdjednom i preko noći su me označili kao “diktatora” ili “autokratu”. Bukvalno preko noći, niste mogli verovati. Samo zato što sam se usudio pokušati da poremetim njihov obrazac donošenja odluka o svakom pitanju gde su prethodno držali Srbiju čvrsto na uzici. Ovaj obrazac je sličan „lutkarskom pozorištu malih naroda“ kojim se upravljaju već decenijama, pri čemu im svi moraju laskati. Razbijanje tog obrasca bila je moja jedina greška.\nPonosan sam što sam ‘kriv’ za ovu grešku. To će ući u istoriju. Bio sam jedini koji se suprotstavio svim unapred smišljenim planovima mnogih zapadnih zemalja. Ponudio sam nešto što bi bilo kompromisno rešenje, a niko to nije želeo. Iako danas više ne pričamo o tome, voleo bih da vidim kako oni pronalaze rešenje. Samo čekam da vidim kako misle da mogu doći do rešenja i odlučiti šta treba da Srbiji predlože da bi Srbija mogla da prihvati. Nisam još čuo. Niko mi nije rekao. Ne razumem šta planiraju da urade“, primetio je Vučić.\nU naredne četiri godine Srbija može da završi pregovore o pristupanju EU i takođe može postati neuporedivo razvijenija nego što je to danas slučaj. Srbija može postati zemlja sa najrazvijenijom putnom i železničkom infrastrukturom u ovom delu Evrope.\nDo 2025. godine možemo dostići prosečne plate od 900 evra, što bi sprečilo značajan broj srpskog stanovništva da se iseljava. Verujem da možemo da budemo jaka i uspešna Srbija koja se ne plaši uspeha i znam da možemo da budemo uspešni u svojoj privredi koliko i u košarci, vaterpolu, odbojci, tenisu i mnogim drugim sportovima”, položio je Vučić svoju viziju Srbije na svetskoj sceni.\nSTAV BELE KUĆE\nNedavno je Džo Bajden kritikovao Grenela i Trampovu administraciju da “nisu uspeli shvatiti da je Trampova administracija pogrešno rešila situaciju ne sarađujući s EU”. Ako postane predsednik Sjedinjenih Država, Bajden je obećao da će se založiti za mirovni sporazum o Kosovu.\nKao odgovor, predsednik Vučić dao je kratak uvid u demokratskog predsedničkog kandidata Džoa Bajdena u kontekstu kosovske situacije.\n“Mislim da Bajden razume situaciju na Kosovu i Metohiji. On to vrlo dobro zna. Verujem da postoji još jedan razlog, a to je da Bajden, koga dobro poznajem i sa kojim sam se sastao tri ili četiri puta, ima svoj dnevni red. Učestvovao je u svemu što se desilo na Kosovu i to je njihova politička zaostavština. On želi da se njehova politika u potpunosti i sprovede na isti način kao što je to ranije bilo sa Medlin Olbrajt i svima drugima.\nZato je bilo važno postići posebne promene u stavu Bele kuće, pre svega, imati još jedan otvoren pristup prema Kosovu i Metohiji. Tu je Tramp preko svojih predstavnika pokazao otvoreniji pristup i pokazao, ako ništa drugo, da je zainteresovan da čuje ono što mi moramo da kažemo. Ne mogu reći da se Grenel složio sa svim našim predlozima, ali bar smo bili u stanju da predstavimo svoje ideje i planove, a ne da smo primorani da razgovaramo samo na način koji ispunjava samo američki interes. Zato sam zahvalan predsedniku Trampu i njegovom narodu”, otkrio je Vučić.\nIzvor B92, 23. jul 2020.\nPreporučujemozapadAleksandar Vučićdijalog Beograda i PrištineKosovo i Metohijarešenje za KosovoSAD


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - SLS 10. kolo: Crvena zvezda - Mladost (L) u subotu\nSreda, 12.12.2018 18:32\n28.09.2018 mojacrvenazvezda.net 425\nUbitačan ritam naših fudbalera nastavlja se i za vikend, odnosno u subotu 29. septembra. Nakon Napolija, Partizana i Napretka, a svega četiri dana pre gostovanja na „Parku Prinčeva“, na stadion „Rajko Mitić“ stiže lučanska Mladost.\nMladost iz Lučana je klub koji svakako pripada gornjem domu srpskog fudbala. Stabilnost ovog kluba povezana je sa iskusnim trenerom Nenadom Milovanovićem koji ekipu predvodi od 2014. godine i time je ubedljivo trener sa najdužim kontinuiranim stažom u jednom klubu, a u sezoni 2016/17 Mladost je prvi put u svojoj istoriji izašla na međunarodnu scenu i učestvovala u kvalifikacijama Lige Evrope.\nIako je međusobni skor ubedljivo na strani našeg kluba, Lučanci su često umeli da po prilično namuče naše fudbalere kako bi stigli do planiranih bodova. U 22 prvenstvena meča crveno-beli su slavili 16 puta, četiri meča su okonačana remijem, a Mladost je slavila dva puta. Treba napomenuti da je od poslednje pobede Lučanaca prošlo više od dve decenije (slavili su u Lučanima 11. maja `96. 3:2 i 5. aprila `97. 1:0), ali su često znali da nam pomute planove kao što se to dogodilo 1. decembra 2016. kada je na našem stadionu bilo neočekivanih 2:2.\nU aktuelnom šampionatu Mladost nakon devet odigranih kola deli sa Čukaričkim pozicije 4. i 5. sa 18 osvojenih bodova. Interesantno je da izuzev duela 3. kola kada su u Beogradu sa Partizanom odigrali 0:0, nije bilo susreta u kojem nisu postigli barem jedan pogodak, a najubedljiviji su bili protiv vranjanskog Dinama kojeg su u Surdulici savladali rezultatom 3:1.\nIzvesno je da će trener Milojević zbog velikog broja utakmica u kratkom vremenskom roku, ali i nekolicine manje ili više povređenih igrača i ovoga puta izvršiti određene promene u sastavu. Zbog toga se i ne može sa sigurnošću utvrditi startnih 11 igrača Crvene zvezde. Moguće je da će ovoga puta na gol stati Zoran Popović. Par centralnih bekova Činiće Babić i Degenek, a na bekovske pozicije bi mogli Gobeljić i Hajdin. Vezni red ne bi trebao da pretrpi promene u odnosu na gostovanje u Kruševcu, s`tim da bi Dejan Meleg mogao da dobije nešto više minuta na terenu. Za poziciju desnog krila konkurišu Kafu i Milić. mada ne bi bilo iznenađenje da priliku dobije i Srnić, a na drugom kraju terena Simić i Jevtović. U napadu bi nakon izostanka sa meča u Kruševcu trebao da ѕaigra Boaći.\nSubota 29. septembar 2018. g. – 20:30 časova\nProjektovani sastav: Z. Popović, M. Gobeljić, M. Degenek, S. Babić, S. Hajdin, B. Jovičić, D. Jovančić, L. Ebisilio (D. Meleg), Dž. Kafu, V. Simić (M. Jevtović), R. Boaći.\nSuperliga Srbije Muškarci Superliga Srbije Crvena zvezda Mladost Srbija Grad Beograd Savski venac


Kotizacija za obuku, za sva tri dana, iznosi 29.380,00 dinara. Svakom polazniku obezbeđena je literatura, ručak i osveženje u prijatnom ambijentu. Dve kotizacije iznose 49.970,00 dinara, a u slučaju prijave grupe polaznika iz iste firme ili organizacije odobravamo dodatni popust.


Radio Tivat | Davidović: NIšta od podsezone\n22 сеп Davidović: NIšta od podsezone\nPosted at 07:20h in Turizam\tby\tDragan Popadic\nLjetnja bi, kako kaže, trebala da bude znatno bolja nego ova upravo zbog toga što su svi akteri na domaćem i emitivnim tržištima upoznati sa svim što prati epidemija i standardima zaštite koji treba da se primijene.\n“Postojale su tendencije iz evropskih emitivnih tržišta i iz regiona da u periodu postsezone turisti u većem broju dođu, ali sa epidemiološkom situacijom koja je aktuelna druge države uvode ograničavajuće mjere za putovanja prema nama i to značajno ograničava mogućnost da u septembru i oktobru nadoknadimo u značajnijoj mjeri gubitke koje imamo”, kazao je Davidović.\nNaglašava da je ova godina vrlo naporna za sve aktere turističke privrede jer je epidemija urušila sva očekivanja i što se tiče i prihoda, posjeta i noćenja u odnosu na realna očekivanja.\n“Očekivanja su bila rekordna za ovu godinu kroz najave hotelijera, turoperatera i turističkih agencija. Godina je krenula dobro. Zabilježili smo rast u prva dva mjeseca i pored loših rezultata u zimskim centrima zbog nedostatka snijega, međutim dolaskom pandemije sve se promijenilo”, kazao je Davidović.\nNavodi da je ovo problem na koji ne može da utiče niko osim discipline svih u poštovanju mjera.\n“Moramo se pridržavati mjera i preporuka Instituta za javno zdravlje, ali se nadamo da će epidemiološka situacija da se smiri kroz disciplinovan odnos svih aktera i građana i da ćemo narednu sezonu dočekati tako što ćemo da je pokrenemo što prije za šta postoje usvojene mjere. Na prvom mjestu implementacija epidemioloških mjera ostaje prioritet zbog pitanja javnog zdravlja u našoj zemlji”, tvrdi Davidović.\nNaredne godine se očekuje normalizacija\nOčekivali su, kako ističe, snažnu postezonu, po nekim najavama i projekcijama sa početka ljeta, kada se očekivalo smirivanje epidemije u Ijetnjim mjesecima, postojala su očekivanja da može biti i snažnija nego prošle godine imajući u vidu da zbog epidemije veliki broj turista je odložio svoje odmore u špicu sezone.\n“Međutim, sa epidemiološkom situacijom se desilo to što se desilo i u ovom trenutku treba da radimo za narednu sezonu. Naredne godine se očekuje normalizacija, ali je teško projektovati bilo što imajući u vidu ishod projekcija kretanja pandemije koje su postojale u pripremi ove sezone na globalnom nivou. Ne samo mi nego i teško šta mogu projektovati i međunarodne organizacije koje su u pandemji više puta korigovale svoje projekcije. Pokazalo se da je epidemija pošla u neku drugu stranu i ozbiljno ograničila turistički promet. Već neko vrijeme je jasno koji su to standardi zaštite i da ih se svi moraju pridržavati”, kazao je Davidović napominjući da se većina hotelijera u tome ove godine dobro snašla kao i jedan broj ugostitelja.\nSegment turističkih agencija, prevoznika i drugih manjih povezanih djelatnosti je takođe u ozbiljno teškoj situaciji u najvećoj mjeri zbog nedostatka turista koji su dolazili u Crnu Goru, ali u jednom broju i zbog domaćih potrošača koji zbog ograničenja uslovljenih epidemijom ne mogu putovati u inostranstvo.\n“Ono na čemu sada radimo je implementacija trećeg seta mjera. Jedan broj javnih poziva definisanih trećim setom biće administrativno spremni ili su već pripremljeni”, kazao je Davidović.\nU narednom periodu se takođe priprema unapređenje digitalizacije u ovom sektoru.\n“Tu moramo napraviti snažan iskorak u digitalizacij turističkog poslovanja i tržišta u Crnoj Gori. Oko 1,5 miliona je opredijeljeno za ove svrhe u narednih dvije godine za projekat e-turist. I digitalni marketing treba biti još veći fokus i mora biti unaprijeđen na svim nivoima kako bi došlo do potrebne razvojne transformacije u pristupu ovom prioritetu u nikad konkurentnijem globalnom digitalnom tržištu. Mi smo mali sistem, moramo dase krećemo kako je ovanova okolnost pokazala prema svim tržištima brže i da inoviramo strategije na tom planu. To je jedan od prioriteta kako bi ostali konkurentni na tržištu Mediterana u skladu sa visokim kvalitetom našeg turističkog proizvoda”, zaključuje Davidović.


Ne zaključavajte ljude zbog korone! Do sada najveća promena u stavu SZO - Sputnjik Srbija\n10:59 16 Januar 2021\nNe zaključavajte ljude zbog korone! Do sada najveća promena u stavu SZO\n11:12 12.10.2020 Preuzmite kraći link\nIzaslanik Velike Britanije pri Svetskoj zdravstvenoj organizaciji Dejvid Nabaro pozvao je svetske lidere da prestanu da „koriste karantin kao primarnu metodu kontrole“ virusa korona, tvrdeći da takve mere prouzrokuju siromaštvo.\n„Karantin ima za posledicu nešto što se ne sme zanemariti, a to je da siromašni postaju još siromašniji“, upozorio je Nabaro.\nOva izjava, kako ocenjuju mediji, predstavlja promenu prvobitnog stava SZO prema merama borbe protiv kovida-19.\n„Mi u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji ne zagovaramo karantin kao primarnu meru kontrole virusa. Pogledajte šta se dešava sa nivoom siromaštva — izgleda kao da bi do sledeće godine moglo da se udvostruči svetsko siromaštvo“, kazao je dr Nabaro za „Spektejtor“.\nOpravdanje za karantin, prema njegovim rečima, postoji jedino u slučajevima kada treba „kupiti vreme za reorganizaciju i regrupisanje resursa, kao i zaštitu zdravstvenih radnika“.\nNabaro je rekao da je sada sve više uveren da karantin treba da bude poslednja opcija.\nOn je, takođe, pozvao na novi pristup u obuzdavanju širenja virusa, apelujući na svetske lidere da sarađuju i uče jedni od drugih.\nSZO: Novi crni rekord u Evropi, za 24 sata više od 100.000 zaraženih\nŠiri se brže od požara: Alarmantni korona podaci u poslednjim satima, potezi vlada sve oštriji\nVanredno stanje u Madridu: Španska vlada uvela karantin\nkarantin, virus korona, SZO


LAMAVita - Nutrione Soy Lecithin 1200 mg / 80 kapsula\nLAMA :: LAMAVita :: Biljni preparati :: Preparati na bazi soje i pirinča :: Soy Lecithin 1200 mg / 80 kapsula\nSoy Lecithin 1200 mg / 80 kapsula\nLecitin je mešavina fosfolipida koji se normalno nalaze u organizmu. U komercijalnim preparatima lecitin predstavlja prečišćenu mešavinu polarnih i neutralnih lipida sa manjim količinama slobodnih masnih kiselina i najčešće se dobija iz soje. Lecitin je i čest aditiv u prehrambenim proizvodima u funkciji emulgatora.\nSastavne komponente lecitina (fosfatidilholin, fosfatidilinozitol, fosfatidilserin) su strukturne komponente bioloških membrana. Međutim, naziv lecitin se obično koristi kao sinonim za prečišćeni fosfatidilholin, fosfolipid koji predstavlja glavnu frakciju fosfornih jedinjenja koje se dobijaju iz suncokreta, zrna soje ili žumanca. Fosfolipidi čine 25% moždane mase, a fosfatidilholin je i sastavni deo neurotransmitera acetilholina, koji je esencijalan za pravilno i zdravo funkcionisanje mozga i donor je metil grupe za brojne procese metilacije i sinteze biološki aktivnih jedinjenja. Fosfolipidi formiraju zaštitni omotač oko ćelija i na taj način štite ćelijsku funkciju. Kada se lecitin unese u organizam, on se raspada i oslobađa se holin, koji zatim prolazi kroz ćelijsku membranu. Holin pospešuje metilaciju poput folata TMG (trimetilglicin) i SAMe (S-adenozil metionin), a oni uništavaju homocistein, veoma štetno jedinjenje za krvne sudove kao što je i holesterol. Lecitin pomaže organizmu da efikasnije preradi i iskoristi masti, a to njegovo svojstvo može da utiče na lakši metabolizam holesterola i triglicerida i smanjenje masnih depoa uz adekvatnu i redukovanu ishranu.\nLecitin se nalazi u proteinima i biljnog (u velikoj koncentraciji ga sadrži soja, žumance, ovas, pšenične klice i kikiriki) i životinjskog porekla (govedini, jagnjetini, džigerici i svinjetini). U savremeno doba može se nabaviti u obliku dodatka ishrani i može se koristiti u medicinske svrhe. S obzirom da predstavlja sastavni deo ćelijske membrane i da može u potpunosti da se metaboliše, smatra se potpuno netoksičnom supstancom. Komercijalno se koristi svuda gde su neophodni prirodni emulgatori i lubrikanti, najčešće u farmaceutskoj industriji za zaštitne omotače. U prehrambenoj industiji se koristi kao emulgator koji sprečava, na primer, razdvajanje čokolade i kakao butera unutar jednog proizvoda, kao što su čokolada ili čokoladne štanglice. Lecitin se priznaje od strane Evropske unije kao aditiv u hrani i označava se oznakom E322 (brojevi E od 300-399 označavaju antioksidante i regulatore kiselosti).\nPored mozga, i drugi vitalni organi, kao što su jetra, mišići, reproduktivni organi, sadrže značajne koncentracije fosfolipida, a najčešći među njima je, opet, lecitin. Lecitin se zato preporučuje kod mnogih stanja, kao što su ekcemi, anksioznost, hepatitis (kao podrška funkciji i detoksikaciji jetre) i kod nekih depresivnih stanja. Iako ne postoji utvrđena deficijencija lecitina, ovo je često preporučivani dodatak ishrani. Uz lecitin preporučuje se uzimanje heliranog kalcijuma, a lecitin sinergijski deluje sa ribljim uljem (Omega 3) i belim lukom. Apsorpciju lecitina pomažu vitamini B kompleksa, vitamini A i C, linolna kiselina, a odmažu: velika količina šećera, kafa, čaj, alkohol i kukuruz.\nNeke od najosnovnijih koristi od upotrebe lecitina u obliku dodatka ishrani:\n- snižava nivo štetnog holesterola tako što ga preobraća u emulziju sprečavajući njegovo zadržavanje na zidovima arterija i u žučnoj kesi\n- potpomaže pamćenje, naročito u starosti\n- detoksikuje i odmašćuje jetru\n- učestvuje u metabolizmu masti i sintezi fosfolipida\n- značajan je za ishranu ćelija centralnog nervnog sistema\n- smanjuje reumatske bolove u zglobovima\n- jača kosu i usporava njeno opadanje\n3 kapsule dnevno, najbolje popiti sa čašom vode ili soka.\nBroj doza po pakovanju: 27 | Veličina doze: 3 kapsule\nLecitin iz soje\t 3600 mg*\nProteini\t 0,85 g\nMasti\t 3,9 g\nOd toga zasićene masti\t 1,2 g\nUgljeni hidrati\t 0,3 g\nOd toga šećeri\t 0,2 g\nEnergetska vrednost\t 40 kcal\n*PDU (preporučen dnevni unos) nije utvrđen.\t `\nželatin, humektans (glicerol).\t `


Delić: Napokon ću zaigrati pod zastavom svoje domovine – BHFanaticos\nDelić: Napokon ću zaigrati pod zastavom svoje domovine\n16. Septembra 2010. 16. Januara 2017. bhfpress 782 Views\nNe plašim se Portugalaca, rekao je Amer Deliæ pred debi za tenisku reprezentaciju BiH\nVišesatni let iz SAD nije ostavio traga na Ameru Deliæu, teniseru koji oèekuje prvi nastup za reprezentaciju BiH u Dejvis kupu, Tuzlak je na aerodromu u Lisabonu bio nasmijan. Osim umora, nije osjeæao ni strah od Portugalaca, koji su veliki favoriti u duelu 3. kola II grupe Evro-afrièke zone Dejvis kupa.\n– Iako nisam 14 mjeseci igrao turnire, navika na mijenjanje dana za noæ i stalnih putovanja ostala je ista. Portugalaca se ne plašim, zašto bih, poznajem oba njihova prva reketa, dobri su igraèi, ali daleko od toga da su nepobjedivi – govorio je Deliæ, kojeg smo susreli na aerodromu, a zatim i hotelu “Atlis”, gdje je smještena naša selekcija.\nIgraè koji je prije tri godine zabilje¾io plasman na 60. poziciju svjetske ATP liste, ka¾e kako njegov nastup za dr¾avu u kojoj je roðen ne predstavlja iznenaðenje.\n– Kontakt sa direktorom Teniskog saveza BiH Zlatkom Šošom uspostavio sam još 2006. godine. ®elja je postojala i prije, i tada, i nije se promijenila. U tom periodu imao sam obaveze prema SAD, jednostavno nisam imao obraza da samo odem, ipak sam tamo stekao svoj teniski rejting.\nSada više nemam tu vrstu moralne dileme, iz SAD sam dobio potrebne dozvole, i napokon æu zaigrati pod zastavom svoje domovine – govori teniser koji je zbog operacije koljena više od godinu van terena.\nNakon 14 mjeseci igrao je kvalifikacije za US Open, a prema rijeèima Deliæa, potpuno je spreman.\n– Izgubio sam na US Openu, ali rezultat nije bio bitan, va¾no je da sam na terenu osjetio da imam snage, da mogu igrati bez ikakvih problema. Posljednjih osam mjeseci radio sam izuzetno naporno, trenirao sam i sa Mardijem Fišom (Mardy Fish), D¾ejmsom Blejkom (James Blake), D¾onom Isnerom (John).\nKoljeno se potpuno oporavilo, nadam se kako æu se brzo vratiti u formu od prije nekoliko godina – ka¾e Deliæ.\nIako prema uspjesima u karijeri zaslu¾uje epitet velike bh. teniske zvijezde, Amer je skroman i drag deèko, koji se nièim ne ¾eli isticati iznad svojih reprezentativnih kolega. Njegov dolazak u Portugal nije bio nièim uvjetovan, pa ni nastupom.\n– Trenirat æu, a selektor Daver Vraniæ na terenu æe vidjeti da li smatra da mogu pomoæi. Va¾no je da sam tu, a ako budem odreðen za nastup, mogu obeæati samo da æu dati sve od sebe da savladam bilo kojeg protivnika – govori 27-godišnji teniser.\nVoli igrati na zemlji\nIako je njegovo najjaèe oru¾je sna¾an servis, Amer ka¾e kako najviše voli igrati na zemlji.\n– Mo¾da zvuèi èudno, ali dra¾e mi je igrati na zemlji nego na brzim podlogama. Servis mi poma¾e gdje god igram, no lakše je reternirati i boriti se za poene protivnika na sporijoj podlozi kakva je zemlja. Znam da su Portugalci specijalisti za zemljanu podlogu, ali mo¾emo ih iznenaditi.\nIsner mi je prièao kako je igrao sa njihovim prvim reketom Frederikom ®ilom (Frederico Gil), upoznao me sa dobrim i lošim stranama Portugalca. Dejvis kup je jedno, a pojedinaèni turniri nešto sasvim drugo.\nNeki igraèi potpuno se drugaèije ponašaju kao dio ekipe nego sami. Znam da u BiH vlada teniska euforija, atmosfera je izvrsna, to æe nam biti najjaèi adut protiv domaæina koji je realno favorit – smatra Deliæ.\nU poslijepodnevnim satima u hotel “Altis” stigla je kompletna teniska reprezentacija, predvoðena selektorom Daverom Vraniæem i direktorom TS BiH Zlatkom Šošom.\nPored Amera Deliæa, u kombinaciji za nastup protiv Portugala su prvi reket BiH Aldin Šetkiæ, zatim Ismar Gorèiæ, Damir D¾umhur, Franjo Raspudiæ i Tomislav Brkiæ.\n← Kikanović pauzira do 7. februara 2011.\nDAVIS CUP: Aldin Šetkić izjednačio! →\nFed Cup: BiH poražena od Mađarske\n9. Februara 2017. Ajdin Komentari isključeni za Fed Cup: BiH poražena od Mađarske\nFED CUP: BiH u Prvoj grupi E-A zone!\n7. Maja 2011. bhfpress Komentari isključeni za FED CUP: BiH u Prvoj grupi E-A zone!\nDamir Džumhur poražen od Dudija Sele u prvom kolu olimpijskog teniskog turnira u Riju\n7. Avgusta 2016. Ajdin Komentari isključeni za Damir Džumhur poražen od Dudija Sele u prvom kolu olimpijskog teniskog turnira u Riju


Počela dezinfekcija centra grada | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Dezinfekcija centra grada\nPočela dezinfekcija centra grada\nNiš 17.03.2020. I. Marković Niške vesti, Južna Srbija Info\nNakon dezinfekcije glavne autobuske stanice, nastavlja se i u samom centru Niša, a sve u sklopu mera Štaba za vanredne situacije.\nDanas je JKP “Mediana” počela dezinfekciju Centralnog gradskog trga i ulica u samom centru, pišu Niške vesti-\n“Za sada se radi plava zona, odnosno centar grada. Do sutra bi trebalo da se zna tačan raspored daljeg tretiranja površina. U zavisnosti od mogućnosti nabavke sredstava za dezinfekciju, pravićemo i raspored rada za naredne dane”, kaže direktor JKP “Mediana” Dragoslav Pavlović.\nRastvorom za dezinfekciju prskaće se šetališta i sve one površine koje su najfrekventnije. Osim centra grada dezinfikovaće i prometnije saobraćajnice.\n“Radiće se glavne saobraćajnice, šetačke zone, potez prema Tvrđavi, pijaca, sve ono što je Štab predvideo da se uradi u rokovima, na vreme i onako kako treba”, rekao je gradonačelnik Niša Darko Bulatović.\nU Mediani će se, kako kažu, potrudiiti da tretiraju što više površina, ali još uvek se radi na detaljnom planu i nabavci sredstava.\n# Niš Mediana JKP dezinfekcija Niške vesti Koronavirus\nKako održati turizam i ugostiteljstvo\nJužna Srbija Info Kuršumlija Leskovac Vlada Republike Srbije Vladičin Han Skupština grada Niša saobraćajna nezgoda Niš recept Zoran Perišić Beograd DS Goran Cvetanović Koronavirus Pirot Klinički centar Niš policija fudbal Aleksandar Vučić košarka Dragana Sotirovski poplava SNS Prokuplje Dom zdravlja Radnički FK Vranje SPC ubistvo Medijana gradska opština Preševo Tržnica JP investicije Aleksinac Klinički centar Gradina Niška Banja studenti saobraćaj Darko Bulatović


Ćelijska komunikacija - Wikipedia\nKompleksna ćelijska zajednica.\nĆelijska komunikacija je deo kompleksnog sistema komunikacije koji rukovodi osnovnim ćelijskim aktivnostima i koordiniše ćelijske akcije. Sposobnost ćelija da spoznaju i korektno odgovore na stimuluse iz njihove mikrosredine je osnova razvića, izgradnje i oporavka tkiva, imuniteta, kao i homeostaze tkiva. Greške u ćelijskoj obradi signala su odgovorne za oboljenja kao što su rak, autoimunske bolesti ili šećerna bolest. Poboljšano razumevanje ćelijske komunikacije jedan je od preuslova za razvoj efektivnih tretmana bolesti.\nTradicionalna istraživanja u biologiji imala su fokus na studiranje individualnih delova ćelijskih signalnih puteva. Sistemsko biološka istraživanja poboljšavaju razumevanje osnovnih elemenata i strukture ćelijskih komunikacionih mreža, kao i uticaja koji promene tih mreža mogu imati na prenos i protok informacija. Ove mreže su organizaciono kompleksni sistemi koji mogu posedovati brojne osobine, uključujući bistabilnost i ultra-senzitivnost. Analiza ćelijskih komunikacionih mreža zahteva kombinaciju eksperimentalnih i teorijskih pristupa koji obuhvataju razvoj i analizu simulacija i modelovanja.\n1 Komunikacija kod jednoćelijskih i multićelijskih organizama\n1.1 Tipovi signala\n2 Komunikacija biljnih ćelija\n3 Komunikacija životinjskih ćelija\nKomunikacija kod jednoćelijskih i multićelijskih organizama[uredi - уреди | uredi kôd]\nPromer komunikacije između bakterija. Salmonella enteritidis koristi acil-homoserin lakton za Kvorum očitavanje (Inter-bakterijska komunikacija)\nĆelijska komunikacija je bila najekstenzivnije istraživana u kontekstu ljudskih bolesti, i prenosa signala između ćelija jednog organizma. Međutim, ćelijska komunikacije se može takođe javiti između ćelija dva različita organizma. Kod mnogih sisara, rane embrionske ćelije komuniciraju sa ćelijama matericea. U ljudskom gastrointestinalnom traktu, bakterije izmenjuju signale jedna s drugom i sa ljudskim epitelijumom i ćelijama imunskog sistema. Kod kvasca Saccharomyces cerevisiae u toku parenja, neke ćelije šalju peptidne signale (faktore paranja feromone) u svoje okruženje. Ovi peptidi se mogu vezati za receptore na ćelijskoj površini drugih ćelija kvasca i podstaknuti ih da se pripreme za parenje.\nTipovi signala[uredi - уреди | uredi kôd]\nNotch-posredovani signal između susednih ćelija.\nĆelije komunicaraju jedna s drugom putem direktnog kontakta (jukstakrina signalizacija), preko kratkih razdaljina (parakrina signalizacija), i preko velikih razdaljina i/ili razmera (endokrina signalizacija).\nDeo ćelija-sa-ćelijom komunikacije zahteva direktan kontakt. Neke ćelije mogu da formiraju sastave koji povezuju njihovu citoplazmu sa citoplazmom susednih ćelija. U srčanom mišiću, sastavi između susednih ćelija omogućavaju propagaciju akcionog potencijala iz regiona srčanog pejsmejkera da se proširi i koordinirano uzrokuje kontrakciju srca.\nNotch signalizacioni mehanizam je primer jukstakrine signalizacije (isto poznate kao kontakt-zavisna signalizacija) u kome dve susedne ćelije moraju da ostvare fizički kontakt da bi komunicirale. Ovaj zahtev za direktnim kontaktom omogućava veoma preciznu kontrolu ćelijske diferencijacije u toku embrionskog razvoja. Kod crva Caenorhabditis elegans, dve ćelije razvijajućeg gonada imaju jednake šanse da se terminalno diferenciraju, i postanu materične prekusor ćelije, koje nastavljaju da se dele. Izbor ćelije koja će nastaviti da se deli je kontrolisan konkurencijom signala na ćelijskoj površini. Jedna ćelija se desi da proizvede više proteina na ćelijskoj površini koji aktivira Notch receptor na susednog ćeliji. To aktivira povratnu petlju, ili sistem, koji redukuje Notch izražavanje u ćeliji koja će se diferencirati, i povećava Notch na površini ćelije koja nastavlja kao stem ćelija.\nMnogi ćelijski signali se prenose molekulima koje oslobađa jedna ćelija, i koji se premeštaju da bi ostvarili kontakt sa drugom ćelijom. Endokrini signali se zovu hormoni. Hormone proizvode endokrine ćelije, i oni putuju kroz krv da bi dosegli sve delove tela. Specifičnost signalizacije može biti kontrolisana ako samo neke ćelije mogu da prepoznaju specifičan hormon. Parakrini signali su ograničeni samo na ćelije u blizini emitujuće ćelije. Neurotransmiteri predstavljaju jedan primer. Neki signalni molekuli mogu da funkcionišu kao hormoni i neurotransmiteri. Na primer, epinefrin i norepinefrin mogu da funkcionišu kao hormoni kad su oslobođeni iz adrenalne žlezde i kad su transportovani u srce putem krvi. Norepinefrin mogu takođe da proizvode neuroni, i u tom slučaju on funkcionoše kao neurotransmitor u mozgu. Estrogen može biti oslobođen iz jajnika i funkcionisati kao hormon, ili može dejstvovati lokalno putem parakrine ili autokrine signalizacije. Aktivni oblici kiseonika i azot oksida mogu isto dejstvovati kao celularni prenosioci poruka. Ovaj proces se naziva redoks signalizacija.\nKomunikacija biljnih ćelija[uredi - уреди | uredi kôd]\nĆelije biljaka komuniciraju preko plazmodezmi, specijalnih kanala, odnosno pukotina ćelijskog zida. Plazmodezme su sačinjene iz plazmodezmalne plazmine menbrane (koja je produžetak ćelijske membrane), citoplazmatičnog prstena (produžetak citoplazme) i dezmotubula (gusto zbijen fosfolipidni dvosloj prekriven vlaknima aktina i miozina koji je povezan sa endoplazmatičnim retikulumom). Plazmodezmina menbrana štiti ćeliju od gubitka tečnosti citoplazme i od patogena, i predstavlja mesto vezivanja hidrofobnih delova proteina. Iako manji molekuli mogu lako proći kroz citoplazmatični prsten, nekada se na njemu nalaze proteini koji omogućavaju kontrakciju i zatvaranje plazmodezmi. Na kraju, dezmotubuli plazmodezme obezbeđuju transport lipida i polipeptida, a uz utrošak molekula ATP mogu da povećaju prečnik plazmodezme propuštajući krupnije molekule.\nKomunikacija životinjskih ćelija[uredi - уреди | uredi kôd]\nMeđu ćelijama životinja razvili su se sistemi komunikacije putem adhezivnih molekula. Novija istraživanja su pokazala da i biljne ćelije poseduju neke adhezivne molekule za vezivanje ćelijskih zidova. Što se životinjske ćelije tiče, možemo reći da one međusobno komuniciraju na dva načina:\nostvarivanjem adhezije preko ćelijskih adhezivnih molekula membrane\nprimanjem i slanjem signala putem sekretovanih „signalnih molekula”\n↑ 2,0 2,1 Witzany, Guenther (2010). Biocommunication and Natural Genome Editing. Springer. ISBN 9789048133185.\n↑ Mohamed OA, Jonnaert M, Labelle-Dumais C, Kuroda K, Clarke HJ, Dufort D (June 2005). „Uterine Wnt/beta-catenin signaling is required for implantation”. Proc Natl Acad Sci U.S.A. 102 (24): 8579–84. DOI:10.1073/pnas.0500612102. PMC 1150820. PMID 15930138. http://www.pnas.org/cgi/pmidlookup?view=long&pmid=15930138.\n↑ Clarke MB, Sperandio V (June 2005). „Events at the host-microbial interface of the gastrointestinal tract III. Cell-to-cell signaling among microbial flora, host, and pathogens: there is a whole lot of talking going on”. Am. J. Physiol. Gastrointest. Liver Physiol. 288 (6): G1105–9. DOI:10.1152/ajpgi.00572.2004. PMID 15890712. http://ajpgi.physiology.org/cgi/pmidlookup?view=long&pmid=15890712.\n↑ Lin JC, Duell K, Konopka JB (March 2004). „A microdomain formed by the extracellular ends of the transmembrane domains promotes activation of the G protein-coupled alpha-factor receptor”. Mol Cell Biol 24 (5): 2041–51. DOI:10.1128/MCB.24.5.2041-2051.2004. PMC 350546. PMID 14966283. //www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC350546/.\n↑ Greenwald I (June 1998). „LIN-12/Notch signaling: lessons from worms and flies”. Genes Dev 12 (12): 1751–62. DOI:10.1101/gad.12.12.1751. PMID 9637676. http://www.genesdev.org/cgi/pmidlookup?view=long&pmid=9637676.\n↑ Cartford MC, Samec A, Fister M, Bickford PC (2004). „Cerebellar norepinephrine modulates learning of delay classical eyeblink conditioning: evidence for post-synaptic signaling via PKA”. Learn Mem 11 (6): 732–7. DOI:10.1101/lm.83104. PMC 534701. PMID 15537737. http://www.learnmem.org/cgi/pmidlookup?view=long&pmid=15537737.\n↑ Jesmin S, Mowa CN, Sakuma I, et al. (October 2004). „Aromatase is abundantly expressed by neonatal rat penis but downregulated in adulthood”. J Mol Endocrinol 33 (2): 343–59. DOI:10.1677/jme.1.01548. PMID 15525594. http://jme.endocrinology-journals.org/cgi/pmidlookup?view=long&pmid=15525594.\nWitzany, Guenther (2010). Biocommunication and Natural Genome Editing. Springer. ISBN 9789048133185.\nSignaling Gateway Arhivirano 2013-02-12 na Wayback Machine-u Pregled nedavnog istraživanja i baza podataka ćelijske komunikacije.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 16:02, 9 rujan-септембар 2021.


Sofija Milošević u šik izdanju koje će se kopirati ovog proleća – Ženski kutak\nSofija Milošević otkrila kako ju je Luka iznenadio za rođendan\nSofija Milošević na NEODOLJIV način čestitala rođendan Lukinom prvom sinu\nSofiju Milošević prvi put smo videli u spotu kojeg se SIGURNO sećate (FOTO)\nObjavljeno 3. marta 2021.\nAtraktivna manekenka i njen izabranik Luka Jović su sa sinom Aleksejem kratko boravili u Beogradu proteklih dana, a iako zbog fudbalerovih poslovnih obaveza u Nemačkoj nisu mogli da se zadrže duže Sofija je uspela da očara svoje sugrađane. Kako je lepotica otkrila na svom profilu na Instagramu, prilikom uživanja u svom rodnom gradu nosila je predivan komplet, sastavljen od nude pantalone s trapez-nogavicama i dugačkog blejzera u army stilu kojem je dodala pojas u istoj nijansi i tako naglasila struk.\nOva boja i te kako laska Sofijinom tenu, naročito u spoju s upečatljivom šminkom koja odiše zemljanim tonovima, a manekenka je ovakav izgled kombinovala sa salonkama s leopard printom i neodoljivom mini-tašnom s potpisom modne kuće „Luj Viton“.\n— Beograd na trenutak — napisala je manekenka u opisu ovih fotografija.\nPovezane vesti:Featured, sofija milošević


Njeguš: "Žao mi je zbog odlaska iz Spartaka" - Sportske.net\nNjeguš: "Žao mi je zbog odlaska iz Spartaka"\n04. februar 2012.\nDoskorašnji trener fudbalera Spartaka iz Subotice Zoran Njeguš rekao je danas da mu je žao zbog odlaska iz kluba, ali da je morao da podnese ostavku pošto nije zadovoljan kako je odrađen zimski prelazni rok.\nZoran Njeguš rekao je danas da mu je žao zbog odlaska iz subotičkog kluba.\n"Kada sam u junu došao u klub ambicija je bila cetvro mesto. Imali smo tim i verovali u to. Osipanje je, medjutim, počelo još letos, odlaskom Nemanje Nikolića u OFK Beograd... Zimus je otišao (Marko) Mirić u Crvenu zvezdu, a kako mi je rečeno 99 odsto će i (Slobodan) Simović u Dinamo Minsk", rekao je Njeguš agenciji Beta.\nKao glavni razlog za podnošenje on je istakao da nisu dovedene "adekvatne zamene".\n"Nismo uspeli da nadjemo adekvatne zamene za vodeće igrače koji su otišli. U tome vidim problem i mislim da Spartak sada nema tim za četvrto mesto. Jedini razlog mog dolaska je to što nismo najbolje odradili prelazni rok", kazao je 38-godišnji trener koji je u Spartak došao na početku sezone.\nNjeguš je rekao da su ga u Subotici "dobro primili" i da je "imao fenomenalnu saradnju", ali da je "profesionalizam takav...".\nBivši trener Javora i Spartaka vratiće se u španiju, gde je kao igrač nastupao za Atletiko Madrid i Sevilju.\n"Prvo ću malo da odmorim, a onda ću nastaviti trenersko usavršavanje u Evropi i posebno španiji", dodao je Njeguš.\nSpartak je prvi deo sezone u Super ligi Srbije završio na šestoj poziciji sa 25 bodova, koliko ima i Sloboda, a sa tri manje od četvrtoplasiranog Radničkog.


Vetropark u Tomislavgradu | O nekretninama\nVetropark u Tomislavgradu\nLeave a Comment\t/ Svetsko tržište / By Nikola Vejin / September 1, 2017 September 1, 2017 / snaga vetra, vetropark\nSnaga vetra se sve više spominje u vezi sa proizvodnjom električne energije. To je globalni trend koji pokako hvata korenje i na ovim našim prostorima. Zainteresovanih investitora ima, pa se to koristi u svim zemljama regiona. Mi smo malo pogledali šta se dešava u Bosni i Hercegovini.\nOvo su tek početci izgradnje mreže koja će se u BiH koristiti za korišćenje snage vetra. Za razliku od njih u Srbiji ima više završenih parkova sa vetrogeneratorima.\nPostoje naravno i problemi koji delimično usporavaju napredovanje radova na vetroparkovima. Oni su prisutni u svim zemljama, ali se nekako dobija utisak da su u Bosni izraženiji. To je nepoštovanje rokova iz ugovora, problemi sa lokalnim stanovništvom, dobijanje dozvola ili isporuka opreme za vetrogeneratore. Međutim i uprkos svemu tome podizanje novih polja sa vetrogeneratorima nekako napreduje.\nKo to gradi u Tomislavgradu\nKao i većina stvari u Bosni, jednostavno nije baš uvek najasnije ko je šta tražio, ko je odobri i na kraju ko pravi. Kao što smo spomenuli postoji dosta prostora da se u toj zemlji iskoristi snaga vetra.\nJedna od prvih konkretnijih vesti je bila da je 14. januara 2016 potpisan memorandum o razumevanju. Sa kineske strane su potpisnici bili predstavnici kineskih kompanija CMEC (China machinery engineering corporation) i CAIDC (China-Africa investment and development Co.), a iz Bosne kompanije „Gradina“.\nTime dokumentom je predviđeno postavljanje 35 vetrogeneratora koji bi proizvodili 112MW, a bili bi raspoređeni na 16 hektara. Ovaj plan sa Kinezima je trebao da bude završen do kraja 2017 godine.\nMeđutim u jesen 2016 godine je iz Hrvatske stigla najava da firma DIV planira da gradi vetropark u Tomislavgradu.\nMeđutim u junu ove godine se predstavnik firme CMEC žalio predsedniku federacije BiH Marinku Čavaru. Razlog za pritužbu je bilo to što vlasti federacije BiH još nisu izdali energetsku dozvolu za projekat vetropark.\nNajnovija vest o konačnoj izgradnji vetroparka u Tomislavgradu može da objasni zašto se čekalo sa izdavanjem dozvole Kineskoj kompaniji. Uprkos dokumentu o razumevanju ipak je politika umešala prste.\nNovi investitor je Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg Bosne (HZ HB). Ona planira da projekat isfinansira iz više izvoraod čega je jedan donacija vlade Nemačke. To je iznos od 1 milion eura, ali je usput Nemačka banka za razvoj odobrila kredit u iznosu od 71 milion eura.\nPark gde će se snaga vetra koristiti za proizvodnju električne energije je nazvan “Mesihovina”. On će se prostirati na 22 hektara i imaće 22 verogenereatora.\nPerspektive za povećanje proizvodnje u Bosni i Hercegovini\nPerspektive su odlične, snaga vetra se u Bosni i Hercegovini koristi tek za dobijanje 0,3% potrebne električne energije.\nJedan od prvih projekata kojim je trebalo da bude izgrađen vetropark u Bosni, preciznija lokacija Trusina kod Nevesinja je bio 2012 godine. Studiju izvodljivosti za taj projekat je naparavila firma „Eol Prvi“.\nMada je energija dobijena iz vetra jedan od obnovljivih izvora energije, nisu svi zaiteresovani da se kod njih grade vetroparkovi. Takav je slučaj u Srednjebosanskom kantonu, tamo su se udružili vlasnici privatnog zemljišta i planinari. Iz firme TLG Travnik su tada poručili da nivo buke neće biti veći od 50 decibela.\nU najavi je i vetropark Podveležje koji bi trebao da ima 15 vetroturbina. On bi trebao da se gradi kao koncesija na 30 godina.\nIz svega nabrojanog se vidi da se na izgradnji infrastrukture ipak radi, mada postoje mnogobrojne prepreke. To je sada svakako tren jer bi svaka zemlja trebala što više da se osloni na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora.\nSnaga vetra nije jedino na šta se računa kada su u pitanju obnovljivi izvori enegrije u Bosni. Tamo se u prethodnom periodu značajno veća pažnja posvetila podizanju mini hidroelektrana. Međutim one su se pokazale kao nepozdane za preciznije planiranje. Jednostavno su oscilacije u proizvodnji prevelike jer zavise od hidrološke situacije na terenu.\nProblem na koji ćemo da ukažemo je da postoji razlika u pravnoj regulativi između Republike Srpske i Federacije BiH. Takođe je i problem kako se taj zakon sprovodi na terenu i nepoštovanje rokova koji budu predviđeni u ugovorima.


Kritičarski karavan | Milica Petrović: Seme sumnje na Sterijinom pozorju\nMilica Petrović: Seme sumnje na Sterijinom pozorju\nSa razmakom od osam meseci, dogodila su se dva festivala – Bitef i Sterijino pozorje. Jedan internacionalni, drugi… lokalni, domaći? Festival nacionalne drame. Sumnjiva lica, grupica mladih kritičara u povoju, dobija šansu da piše kritike i na jednom i na drugom, a sve pod imenom „radionica“, što zapravo i jesmo (nastala maja 2017), ali taj naziv će uticati na život Lica na oba festivala, naročito na Sterijinom pozorju, utoliko što daje prostora da se kritike okarakterišu kao neiskusne (mladalački ishitrene?) pa su u opasnosti da ne budu shvaćene ozbiljno. Ipak, ostavljena pisana reč o predstavama, pa još i uživo komentarisanje sa njihovim autorskim ekipama, što je bio slučaj na Sterijinom pozorju, čini da se to shvatanje našeg posla ipak ne posmatra kao benigno.\nPublika na Bitef dolazi da gleda strane predstave, uvek očekujući nešto „bitefovski“ drugačije (ne znamo šta tačno, ali pojam Bitefa i ono što on predstavlja za publiku staje upravo u reči Bitef tako da uskoro možemo očekivati da postane rečnička odrednica), a na Sterijino pozorje, evo od prošle godine, dolazi se da se gleda nacionalna drama. To je za publiku pitomi, domaći festival, gde se gleda srpsko pozorište (osim u selekciji Krugova), a od ove godine, sve mora biti nacionalno i domaće i mora imati državljanstvo Republike Srbije. Sumnjivim licima je bilo teško da definišu nacionalnost, upravi festivala očigledno nije, te tako još ni prvu predstavu nismo pogledali, kad, eto polemike.\nKada je reč o kritici, komentarisati predstavu koja je već prošla selekciju i došla na festival, znatno se razlikuje od pisanja kritike za predstavu koja se gleda van festivalskog konteksta. Dolazimo na festival da pišemo kritiku predstava koje su odabrane i time je selekcija stavila do znanja da ćemo gledati ono najbolje od postojećeg. Mišljenje, dakle, već postoji, i iskazano je odlukom da se predstava igra na festivalu. To je mišljenje, dakle, valjda, dobro. Zadatak je utoliko teži Sumnjivom kritičaru, koji se kritikom bavi od prošle godine u ovo vreme, koga šira javnost ne poznaje i ko se još „krije“ iza svog Sumnjivog imena. Tu nije kraj – Sumnjiva radionica na oba festivala dolazi pozvana – od tog istog festivala. Sa strane posmatrano, sve je tu sumnjivo. Bitef je omogućio da pišemo kritike za zvanični sajt, pa i da se dogodi live-writing, koji se u Srbiji ne praktikuje. Na Sterijinom – kritike su se štampale u zvaničnom biltenu. Kritika predstave biće, s druge strane, nesumnjivo kritika festivala i selekcije, pa je Sumnjivi kritičar u nebranom grožđu, naročito ako kritika nije pozitivna. Nerenomiran kritičar pod okriljem festivalske uprave sa svojim sumnjivim kritičkim (ne nužno negativnim) stvavom – ne zvuči dobro.\nSterijino pozorje bilo je ove godine u većem fokusu od Bitefa, s obzirom na prošlogodišnja dešavanja i odluku žirija. Oblak Nacionalnosti sa velikim N lebdeo je nad ovogodišnjim Sterijinim pozorjem jer je u njega bila uvijena odluka o državljanstvu pisca, a samim tim i selekcija koja je usledila. Teško nam je bilo definisati nacionalnost (jer i dalje je teško u Srbiji definisati naciju) i odlučiti je li dobro ili nije što postoji uslov koji jasno i glasno nalaže da tekst drame mora poteći od nacionalnog pisca. Teško je bilo jer je pojam nacionalnog, iako na prvi pogled prilično jasan, zapravo jako maglovit kada se u obzir uzme naš region bratstva i jedinstva i sva literatura u njemu nastala, a ratovima nasilno, odjednom, rasparčana, a na Sterijinom definisana kroz državljanstvo (u pokušaju pojednostavljenja?) Na sve to, trebalo se osvrnuti i na promovisanje mladih autora, parolu ovogodišnjeg Pozorja (pored „domaćeg“, „nacionalnog“, pisac je ove godine morao, ako je moguće, biti i „mlad“) te sagledati i njihov položaj, da li im se ili ne čine medveđe usluge time što su takmaci sa „afirmisanim“ imenima i kakvu to poruku njihove predstave nose. Sumnjivi mladi kritičar komentariše sumnjivog mladog pisca i njegovu ideju – još jedna prepona za preskakanje na putu kritičarskog maratona.\nSve to je, na kraju, trebalo spakovati u određeni okvir i broj reči (čije smo granice, ruku na srce, i više nego prekoračivali), u zvaničnom Biltenu Pozorja, gde smo, ujedno, bili i jedini glas kritike kada je reč o tom izvođenju predstave. Kritiku je zatim trebalo poslati dan nakon izvođenja, pre podne, a mnoge su se misli zapravo definisale i kristalisale na radionicama i okruglim stolovima koji su se odvijali nakon što je kritika već otpremljena u štampu. Da su se kritike pisale nakon okruglih stolova i nakon radionice na kojoj smo raslojavali predstave i upoređivali utiske, nije isključeno da bi,možda, i drugačije zvučale, najpre budući da su nam se sumnje i strahovi vezani uglavnom za rediteljski koncept predstava, na Okruglim stolovima potvrđivali. Iz toga su proizilazila pitanja koja se nisu očekivala – odakle pravo jednom malom Sumnjivom licu da na velikom Okruglom stolu u pitanje dovede bilo šta vezano za predstavu. Jer, ta predstava je na festivalu s razlogom. Predstava je prošla selekciju. Predstava sigurno valja i čemu rasprava. Sumnjiva lica su, na nesreću sveopšte javnosti Pozorja, drugačije shvatila pisanje festivalske kritike. Svrha i smisao svake naše radionice bili su da postavimo pitanja i na njih pokušamo da damo odgovor, a pomoć za to potražimo u razgovoru sa autorskim ekipama predstava. Početna premisa bila je da je Okrugli sto dijalog, baš kao i naše radionice i da bi kritika trebalo da sasluša i sagleda (ili barem pokuša) sve strane i aspekte. I treba, naravno, ostati u miru sa samim festivalom pod čijim okriljem pišemo.\nSumnjiva lica su u vakuumu Sterijinog pozorja razgovarala i razmišljala. Onda kada razgovora nije bilo, pokušavali smo da ga zapodenemo, ne bi li se balon u kome Sterijino lebdi, koji spolja izgleda slobodno i poletno, a zapravo je čvrsto prikovan za zemlju, nekako raspršio. U tome je, čak i više od samih kritika koje su napisane, bila najbitnija svakodnevna radionica, koja je uobličavala misli, čime je bila jedino mesto na Pozorju na kome se, zapravo, razgovaralo. Kritika proistekla iz takvog konteksta, dolazeći od lica o kojima se vrlo malo (ili ništa) zna, neizbežno je sumnjiva, sve i da se tako ne zovemo. Verujemo, ipak, da je baš to ono je važno.\nSumnjiva lica 2018Marija Milovanović: Sterijaville


zelena-oznaka-na-slatkisima-moze-da-prevari | Vesti | Zanimljivosti\nZelena oznaka na slatkišima može da prevari 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nZelena oznaka na slatkišima može da prevari\n05.04.2013. / 09:00\nPotrošači misle da su slatkiši koji na omotu imaju zelenu oznaku sa brojem kalorija zdraviji od onih sa crvenom ili belom iako sadrže isti broj kalorija, pokazalo je istraživanje objavljeno u listu Health Comunnication.\nStudija rađena u Americi je pokazala da potrošači povezuju zelenu boju sa nečim što je zdravo.\n"Zelene oznake mogu da utiču na tumačenje informacija o nutritivnoj vrednosti nekog proizvoda. Tako se i slatkiši, koji su inače okarakterisani kao porok, kada imaju ovu oznaku smatraju zdravijim," rekao je Džonatan Šuld, rukovodilac istraživanja.\nAmerička Nacionalna asocijacija poslastičara skoro je usvojila program "Treat Right" prema kome se oznaka sa brojem kalorija mora postaviti na prednjoj strani omota proizvoda. Šuld je pozvao FDA da razmotre boju za svaku oznaku na proizvodu.\nNeki proizvođači slatkiša još uvek nisu to uradili, dok mnogi jesu. Tako je proizvođač slatkiša „Mars“ 2008. godine prvi uveo, za sve svoje proizvode, GDA sistem na prednjoj strani omota.\nOznačavanje hrane došlo je u prvi plan u Americi 2010. kada je prva dama Mišel Obama pokrenula kapmanju "Let’s Move" u borbi protiv dečje gojaznosti.\nVelika Britanija ima sistem različitih boja oznaka na prednjoj strani omota, koji uključuje broj kalorija, nivo soli i šećera. Zelene oznake ukazuju na nizak nivo, dok crvene označavaju visok nivo.\nSvet istraživanja Zdravlje porodice Zdrava ishrana Slatkiši


Olimpik iz Marselja saopštio: Četiri slučaja za četiri dana | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Olimpik iz Marselja saopštio: Četiri slučaja za četiri dana\nOlimpik iz Marselja prijavio je da su tri osobe iz kluba zaraženi koronavirusom.\nU posljednja četiri dana prijavljeno je ukupno četiri slučaja, saoštio je francuski prvoligaš.\nJoš ranije, iz predostrožnosti, otkazana je prijateljska utakmica protiv Štutgarta.\nNovi slučajevi u redovima nekadašnjeg prvaka Evrope prijete da odlože premijernu utakmicu francuske Lige 1, protiv Sent Etjena.\nTa utakmica trebalo bi da bude odigrana 21. avgusta.\nThe opening game of the 2020-21 Ligue 1 season between Marseille and Saint-Etienne has been postponed after Marseille reported three positive coronavirus tests ⛔ pic.twitter.com/5CJ96CKHTz\nPrethodni tekstZeta mirno za prvo kolo kvalifikacija!\nSljedeći tekstDžon Obi Mikel ponovo u Engleskoj, sada u Stouku\nSutjeska 18 Avgusta, 2020 At 17:21\nSamo da nije Radonjic\nAleksa 18 Avgusta, 2020 At 17:21\nMaradona 18 Avgusta, 2020 At 17:22\nNista strasno…. Procice i to\nBoki 18 Avgusta, 2020 At 18:13\nPonovo sve po starom\nBambi 19 Avgusta, 2020 At 12:08\nBole pare, al jbg\nSad nista ne treba nikog da iznenadjuje\nJelen 19 Avgusta, 2020 At 12:09\nLudilo na koje se treba navici\nRada 19 Avgusta, 2020 At 12:09\nI ovo ce proci brzo, nadam se…\nFudbal Anđela Mugoša - 21 Februara, 2021 2\nLuka Milosevic - 19 Juna, 2020 20