Džendering: Da li je Austrija dom za velike sinove ali bez kćeri?\nNaslovna VestiAustrijaDžendering: Da li je Austrija dom za velike sinove ali bez kćeri?\n12. jula 2014 u 01:56\nU Austriji se trenutno vodi velika debata o državnoj himni i njenom tekstu, a povod je izvođenje himne bez upotrebe „džendering-a“.\nU Austriji se trenutno vodi velika debata o državnoj himni i njenom tekstu. Povod za burnu reakciju u medijima, među političarima ali i građanima i „građankama“ je izvođenje himne austrijskog folk-rok pevača Andreasa Gabaliera. Da li namerno ili slučajno, on je himnu otpevao u staroj verziji i na taj način „šokirao“ austrijsku javnost. Ovim činom je izazvao brojne kritike i negativnog ali i positivnog karaktera. U čemu je zapravo problem?\nNastup austrijskog folk-rok pevača Andreasa Gabaliera na formuli 1 u Spielbergu izazvao je burnu reakciju i podiglo čitavu Austriju na noge. Razlog za ovu situaciju je što je pevač otpevao prvu strofu himne „dom si velikim sinovima“ bez reči „kćeri“ koja je dodata 2012.-te godine i to zbog ravnopravnosti među polovima. Moderna tendencija u jeziku, takozvani „džendering“.\nU leto 2011. godine, nakon dugogodišnjih diskusija, doneta je odluka da se tekst austrijske himne promeni. Partije SPÖ, ÖVP i Grüne saglasno su se odlučile za promenu koja se sastojala u tome da rečenica gde se spominju „veliki sinovi“ proširi i sa „kćerima“. Do zvanične promene došlo je u januaru 2012. godine, a novi tekst sa kćerima je postao jedina zvanična himna države Austrije.\nIako se na početku pričalo samo o uvođenju reči „kćeri“, u daljem razvoju situacije promenjena je i treća strofa – umesto „bratskih horova“ u novoj verziji su uvedeni „horovi klicanja/slavlja“ koji se kunu u vernost otadžbini Austriji.\nS obzirom na to da je odluka o promeni himne doneta u vladi, a ne na referdumu, austrijska nacija nije ostala ravnodušna. Novi tekst himne polarizovao je naciju, medije i političare. Pevač Andreas Gabalier je ustvari samo podgrejao „vruću temu“.\nRavnopravnost u jeziku („džendering“) ima svoje korene u feminističkoj lingvistici koja se razvila posle istraživanja o ženama na engleskom govornom području u drugoj polovini 19. veka. Cilj feminističke lingvistike je istraživanje različitosti korišćenja jezika kod muškaraca i žena a ovaj naučni pravac sebe smatra delom političkog i socijalnog kretanja koji kritički analizira jezik i korišćenje istog sa socijološkog i političkog aspekta.\n1987. godine u Austriji je prvi put objavljena takozvana „lingvistička preporuka za ravnopravnost između žena i muškaraca“, koja je danas deo državnog zakona o ravnopravnosti („Bundesgleichbehandlungsgesetz). Od tada su se pojavile mnoge uredbe gde je izričita jezička ravnopravnost, džendering.\nOvaj potez vidljivostii žena u jednom jeziku je glavni cilj ovog lingvističkog pravca, koji jezik smatra ogledalom društva. U njihovim očima korišćenje samo muškog pola u jeziku je diskriminacija nad ženama.\nPodrazumeva se da je džendering u ligvistici naišao na zagovornike ali i neistomišljenike. Kritike se uglavnom odnose na takozvani „splitting“ u tekstovima, što znači odvojen izgovor i pisanje oba oblika to jest ženskog i muškog roda. Tako da se ženski rod odvojeno izgovara i piše na prvom mestu, a zatim sledi muški rod.\nOvo dodavanje reči dovodi do situacije da tekstovi često budu manje razumljivi ili čak gramatički neispravni. Najveći broj sprovođenja ravnopravnosti u jeziku se mogu adekvatno sprovesti samo u pisanoj formi, dok se kod izgovora mogu pojaviti komplikacije.\nPrimer: Liebe Österreicherinnen und Österreicher – Drage Austrijanke i Austrijanci\nPrimer: Liebe ÖsterreicherInnen, Liebe Österreicher/innen (Dragi Austrijanci/ke – jedna reč za oba roda)\nTakođe pojedinci smatraju da se pisanjem ženskog i muškog oblika previše ističe različitost polova, što može dovesti do promene u značaju teksta. Na primer ako izgovorite reč „učenici“, (Schüler/innen, SchülerInnen) prisutni učenici muškog roda se mogu zbuniti jer se u izgovoru kazalo samo učenice. Da bi se rešio i taj problem izmišljen je pokret rukom (koji se češće ne koristi, nego što se koristi) i tada se može desiti da samo „učenice“ napišu domaći zadatak jer su se muški učenici izgubili u izgovoru. (Schüler)\nIstovremeno neki od stručnjaka se slažu da se istaknutim „polom“ stvara suprutno od očekivane ravnopravnosti, jer pisanjem/izgovorom oba oblika baš upravo pravimo razlike između muškaraca i žena.\nNajveći „problem“ u sprovođenju džendering-a je zapravo jezička tradicija da se muški rod koristi kao opšti i sveobuhvatan pojam za oba pola. Evo primera: reč „lekar“ (nem. Arzt) prvenstveno opisuje osobu koja se bavim zanimanjem – lekar. Da li je ta osoba muškog ili ženskog pola tek je od važnosti u nekim drugim okolnostima.\n„Bio sam kod lekara da se lečim“ ili „Bio sam kod lekarke da se lečim“, svejedno je jer je ključna informacija u ovoj rečenici da je osoba otišla jednom specijalisti da se leči, a nebitno je da li ga leči lekarka ili lekar. Naravno da svako može da naglasi da li se radi o ženskom ili muškom lekaru, međutim u svakodnevnom govoru nemačkog jezika, reč lekar važi i za žensku i za mušku osobu.\nAutor austrijske himne je zapravo „autorka“\nU ovoj čitavoj debati se mora naglasiti da je autor originalne verzije austrijske himne zapravo „autorka“ Paula Preradović. Njen tekst „Zemlja planina, zemlja reka“ je izabran na konkursu koji je raspisala austrijska vlada 1947.godine. Paula Preradović (rođena 12. oktobra 1887. u Beču) je unuka pisca Petra Preradovića.\nČinjenica da je autor himne žena, zapravo pokazuje da ljudi sa nemačkog govornog područja, koriste muški rod kao opšti pojam misleći ravnopravno i na muškarce i na žene.\nDa li je neko u vreme Paulinog života i rada razmišljao o ravnopravnost polova u jeziku ili ne? Međutim, tačno je i to da u to vreme ravnopravnost između polova u svim sferama života nije bila zahtevana u toj meri kao u današnje vreme.\nTeorija je jedno a praksa drugo\nDa je Austrija dom velikim kćerima i sinovima, o tome ne treba raspravljati. Ali kod ove jezičke promene interesatno je nju uporediti, na primer, sa srpskim jezikom. Sigurno Vam je poznato da roditelji na srpskom jeziku svoju decu oslovljavaju sa „sine“ nebitno da li je kćer ili sin?! Što znači da reč „sin“ predstavlja drugu reč za potomstvo i čedo, nevezano za pol. I niko se ne ljuti!\nSa druge strane „bratski horovi“ (u staroj austrijskoj himni) se mogu smatrati sinonimom za crkvene horove, što znači da novi izraz „ horovi klicanja/slavlja“ nema isti značaj kao u ranijoj verziji teksta. Još jedna interesatna činjenica je da je reč „otadžbina“ (Vaterland) ostala nepromenjena iako je očigledno da potiče od reči „otac“ (ženski sinonim: matična zemlja).\nAko se već insisitralo na ravnopravnost u jeziku, nameće se pitanje zašto u novoj verziji himne Austrija nije „zemlja očeva i majki“ ili „zemlja roditelja“ umesto otadžbine. Odgovor je teško dati, ali ovaj primer zapravo pokazuje da džendering u jeziku znatno zavisi od gledišta jedne osobe.\nDaleko od toga da ravnopravnost između muškaraca i žena nije poželjna, ali zapravo korišćenje iste u jeziku nije baš za tešku osudu jer postoji tradicija jezika koja se stvarala kroz vekove i koja se prenosi sa generacije na generaciju. One se jednostavno podrazumevaju i duboko su ukorenjene u jednom jeziku i ne mogu se promeniti ni zakonima ni uredbama, za tako kratko vreme. Malo je pregrubo da se korišćenje samo muškog roda u jeziku smatra diskriminacijom nad ženama. Postoje mnoge životne i poslovne situacije gde je diskriminacija stvarna ali se oko njih diže manje prašine nego oko himne.\nAli šta je bilo bilo je, promene su već sprovedene i himna ima novi tekst, a svi koji žele i dalje da diskriminišu žene ili muškarce zbog pola, oni će to i dalje učiniti bez obzira na „politički korektan tekst“ himne.\nMEĐUTIM IMA TU JOŠ NEPRAVILNOSTI!\nA gde su u tekstu stranci koji su zapravo novi Austrijanci ili oni koju su pomogli izgradnju Austrije (pa čak i napisali tekst za austrijsku himnu)!? Evo bićemo slobodni da predložimo novu izmenu teksta jer onda će ona biti politički ispravna i ravnopravna:\n“ Austrijo, ti si dom za velike kćeri i sinove i domaćeg i stranog porekla!!!“\nSve što je navedeno u našem tekstu se trebalo uzeti u obzir pre promene istorijskog kulturnog dela, to jest himne, koja svakako pripada ravnopravno svim Austrijancima. Još jednom treba naglasiti da je ravnopravnost između polova u svim sferama života više nego poželjna, ali pitanje je da li pravi početak leži baš u jeziku tj. u austrijkoj himni.\nAustrija džendering himna integracija maternji jezik nemački život u austriji\nAustrija: Generacija kojoj je Internet važniji od seksa!


PORUKA PAPE FRANJE ZA 25. SVJETSKI DAN BOLESNIKA, 2017. – BANJOLUČKA BISKUPIJA\nPrethodna: MOLBA DRVARSKOG ŽUPNIKA ZA DODJELU ZEMLJIŠTA ZA IZGRADNJU KATOLIČKE CRKVE\nSljedeća: PROSLAVLJENO STEPINČEVO U BANJOJ LUCI


‘Mini-Šengen’ promijenio ime u ‘Open Balkan’, Kosovo protiv inicijative – Radio Gora\n‘Mini-Šengen’ promijenio ime u ‘Open Balkan’, Kosovo protiv inicijative\nInicijativa za regionalnu saradnju “Mini-Šengen” kojom su obuhvaćene Albanija, Sjeverna Makedonija i Srbija sada ima novo ime – “Open Balkan”, saopšteno je na sastanku predsjednika Srbije Aleksandra Vučića te premijera Albanije i Sjeverne Makedonije, Edija Rame i Zorana Zaeva, kao i privrednika triju zemalja u Skoplju 29. jula.\nNa kraju Foruma za regionalnu ekonomsku saradnju potpisana su i tri memoranduma o saradnji – Memorandum o razumjevanju o saradnji na olakšanju uvoza, izvoza i kretanja robe na Zapadnom Balkanu, Memorandum o razumjevanju o saradnji u vezi sa slobodnim pristupom tržištu rada na Zapadnom Balkanu i Sporazum o saradnji u zaštiti od katastrofa na Zapadnom Balkanu.\nNa sastanku u Skoplju dogovoreno je i da od 1. januara 2023. budu ukinute granične kontrole između Srbije, Sjeverne Makedonije i Albanije, rekao je Vučić.\nVučić, Rama i Zaev su 10. oktobra 2019. začeli inicijativu koja je neformalno bila nazvana “Mali-Šengen”, a podržali su je Evropska unija i Sjedinjene Države.\n“Sama ideja je historijska i odavno je bilo vrijeme da pobegnemo iz odnosa kolonija u kome smo pitali druge šta da radimo. Vrijeme je da uzmemo stvari u svoje ruke i određujemo svoju budućnost”, poručio je Vučić.\nPredsjednik Srbije je ukazao da bi to značilo za građane tri zemlje da mogu da putuju od Beograda do Tirane bez zaustavljanja.\n‘Mali Šengen’: Promovisanje poželjne budućnosti Balkana\n“Kad se uvežemo u sistemu, znamo i ko su ljudi iz organizovanog kriminala i sve tri zemlje reaguju zajednički. Time vežemo sve naše kapacitete, postajemo jači i svi znamo da će svako da čuva svoju nezavisnost, suverenost, ali da budemo zajedno jači”, rekao je Vučić.\nRanije 29. jula je dodao da bi saradnja mogla da dovede do popusta za građane iz tri zemlje na vozne karte i putarine, “ako to dopuste iz EU”, ali i dopusta za usluge.\nZaev i Rama pozvali su druge zemlje u regionu da se pridruže inicijativi “Open Balkan”, prijašnjeg naziva “Mini-Šengen”, kao priliku za jačanje saradnje, ekonomije i slobode kretanja.\nSastanku trojice čelnika regije nije prisustvovao premijer Kosova Aljbin Kurti (Albin), koji se protivi inicijativi “Mini-Šengen”, jer bi, prema njegovim ocjenama, region trebao da se vrati na dnevni red EU integracija, a ne inicijative koje su, prema riječima kosovskog premijera, štetne za Albance.\n“Ovde smo za budućnost. Pitanja iz prošlosti rešavaju se mnogo lakše ako su oči uprte u budućnost. Pogledom iz prošlosti nema pitanja prošlosti kao rešenja za budućnost. “Sve ove zemlje trebale bi biti deo ovog procesa”, izjavio je albanski premijer Rama.\n“Ne razumem šta Crna Gora misli. Razmišlja kako rešiti problem radne snage, ostajući zatvorena za ovu inicijativu što predstavlja ozbiljan problem za sve zemlje, za Crnu Goru, a o čemu razmišlja Bosna i Hercegovina? Jer znam o čemu razmišlja Kosovo i u ovom trenutku sam apsolutno na suprotnoj strani, jer za mene bi sve ove zemlje trebale biti dio ovog procesa i trebale bi dati sve od sebe u ovom procesu, za svoj narod, za njihova društva i za sve zajedno”, dodao je Rama.\n“Još jednom pozivamo i ohrabrujemo druge kolege da nam se pridruže radi dobrobiti naših naroda. Svi smo mi Balkan, svi smo evropski Balkan”, rekao je Zaev, dodajući da su ekonomska saradnja i sloboda kretanja ljudi i roba jedina šansa za budućnost regiona.\n“Želim vas uvijeriti da je naša politička volja – predsjednika Vučića, premijera Rame i mene – izraz našeg maksimalnog opredeljenja, da osiguramo sve uslove koji zavise od vlada naše tri zemlje, za efikasnu i efektivnu regionalnu saradnju. Ovo je snažna volja i odlučnost za dobrobit naših naroda, za povezivanje i razvoj naših ekonomija”, rekao je Zaev.


AMERIKA JE UZ VAS: Ovu poruku potpredsednik Pens uputio je Baltiku, Gruziji i JEDNOJ ZEMLJI NA BALKANU! - Informer\nTanjug | 30.07.2017. | 22:32\nAMERIKA JE UZ VAS: Ovu poruku potpredsednik Pens uputio je Baltiku, Gruziji i JEDNOJ ZEMLJI NA BALKANU!\nPotpredsednik SAD Majk Pens stigao je večeras u posetu estonskoj prestonici Talinu, kojom započinje četvorodnevnu evropsku turneju tokom koje će obići Baltik, Gruziju i Crnu Goru i izjavio da ovim zemljama nosi "veoma jednostavnu poruku" predsednika SAD Donalda Trampa da Amerika stoji uz svoje saveznike u istočnoj Evropi, prenosi AP\n- To je poruka da (Trampov predizborni slogan) ''Amerika na prvom mestu'' ne znači ''Amerika sama za sebe''. Naša poruka baltičkim državama '' i moja poruka kada budem posetio Gruziju i Crnu Goru - biće ista: našim saveznicima ovde u istočnoj Evropi (poručujemo) mi smo sa vama - rekao je Pens za "Foks njuz" uoči početka turneje.\nOn se večeras sastao sa premijerom Estonije Jurijem Ratasom, koji je nakon tog susreta izjavio da je pokrenuo pitanje mogućeg razmeštanja američkih raketa zemlja-vazduh "Patriot" u toj baltičkoj zemlji.\nAP navodi da je i Litvanija izrazila želju da postavi te rakete na svojoj teritoriji.\nSAD turneja potpredsednik Majk Pens\nTRAMP KREĆE NA TURNEJU: Iduće nedelje prvi put izvan zemlje kao predsednik!\nIZAZVAO NEREDE U ATINI, PA DOŠAO U BERLIN: Barak Obama u oproštajnoj poseti Nemačkoj\nKERI UVERAVA KAIRO Sporazum sa Iranom doprineće bezbednosti\n31.07.2017. | 06:12\nCuvaj te se amera - belosvetskih hostaplera, postacete koleteralna steta.


LogBook_Serbistan | Rute krijumčara vode pored Subotice\n“Ranije nije bilo toliko organizovanih grupa, jer je ilegalcima bilo dovoljno da pređu državnu granicu i u Mađarskoj zatraže azil. Međutim, od prvog avgusta 2013. godine, Mađarska je drastično pooštrila proceduru dobijanja azila, pa je mađarska policija najveći broj onih koji nelegalno pređu granicu vraćala nama. Iz tog razloga i mi smo napravili bazu podataka i one za koje se ispostavi da su u više navrata pokušavali da pređu u Evropsku uniju smo deportovali u zemlje iz kojih su došli u Srbiju” priča izvor iz Granične policije.\n” Do tada im nisu ni trebali vodiči. Dovoljno je bilo da autoputem dođu do blizine granice i na određenim mestima je pređu ilegalno i zatraže azil. Međutim, sada je situacija potpuno drugačija. Članovi organizovanih grupa već u kampovima sa azilantima iz evroazijskih zemlja u Grčkoj stupaju u kontakt sa onima koji žele da se dokopaju zapadne Evrope. Potom sledi tranzit preko Makedonije, koja se u velikoj meri i ne trudi da ih zaustavi, i dolazak na sever Srbije. Tada se povezuju sa kolegama iz Mađarske, koji ih čekaju kod određenog graničnog kamena, bukvalno pretovaraju azilante u drugo vozilo, koje ih uglavnom vozi direktno u Austriju, Nemačku ili neku od drugih zapadnih zemalja “dodaje izvor iz Pogranične policije.\n(Izvor: Subotica.com )\nAzilanti pomažu u poplavamaOd rata do poplava


MIKROSOLARI 2019.Potpuno Neovisni: Solar Shop\nMIKROSOLARI - budite potpuno neovisni\nMIKROSOLARI-želite li potpunu energetsku neovisnost ?!\nUložite novac u hibridnu solarnu elektranu bez kompliciranog državnog postupka i opskrbite se vlastitom električnom energijom,. Povrat investicije osiguran u 5 do 6 godina


Nezaposlene majke lako do posla od kuće, ali ne i do dugoročnog rešenja - Fondacija 021 | neprofitna organizacija\nPočetna » Vesti » Nezaposlene majke lako do posla od kuće, ali ne i do dugoročnog rešenja\nČasovi engleskog preko Skajpa, kataloška prodaja, programiranje i veb dizajn, kozmetičke usluge, šivenje, pravljenje torti, samo su neki od poslova kojima zvanično nezaposlene majke radeći od kuće, doprinose porodičnom budžetu.\nIako na prvi pogled deluje kao odlično rešenje, jer ne plaćaju zakup prostorija, nemaju nadređene da im stoje nad glavom, svoje radno vreme same organizuju, posao ima i loših strana, jer sav rizik potencijalnog neuspeha snose same, dok im često deca svojom igrom ometaju rad.\nIvana Pavlović je frilenserka koja radi od kuće. Odlično znanje engleskog jezika omogućilo joj je da piše tekstove za različite sajtove klienata iz svih delova sveta. Zadovoljna je ukupnom zaradom, ali nema nijedno pravo iz radnog odnosa jer zvanično nigde nije prijavljena.\n“Poput većine frilensera koji rade preko interneta, novac primamo preko Paypall – a ili na devizni račun. Zvanično nismo prijavljeni, već smo strancima za njihove uslove jeftina, a za naše solidno plaćena radna snaga. Nemamo pravo na godišnji odmor, bolovanje, praznike. Posao diktiram sama, što je dobro, ali ako se, na primer, razbolim toliko da ne mogu da radim, neću primiti ništa jer ne postoji fiksni deo”, objašnjava Ivana. Ona dodaje da pojedini ljudi misle da po ceo dan samo sedi ispred kompjutera i “nešto piskara”, i da ima vremena za sve, kao da ne radi.\n“Rad od kuće zahteva posvećenost, kao i posao u kancelariji. Nije lako ako vam se, dok imate važan poslovni sastanak preko Skajpa, dete obrati sa zahtevom da hoće nošu. Kreiram svoje radno vreme, ali moram ispoštovati rokove, s tim što mi posao od kuće omogućava da ne plaćam ženu koja će mi čuvati decu dok sam u kancelariji, s obzirom da nismo dobili vrtić”, kaže ova majka.\nOd kuće zarađuje i Irena M, koja šminka i radi manikir. Pred praznike i mature ima najviše posla. “Praktično radim na crno. Da bih registrovala salon, potreban mi je novac i naravno plaćanje poreza, koji bi mi oduzeo svu zaradu”, kaže Irena. Ona dodaje da bi bilo dobro kada bi barem imala prostor u kome bi mogla da radi, a da je niko ne ometa.\nRešenje za Ivanin i Irenin, ali i problem mnogih drugih majki nudi “Mama biznis klub”, koji je zapravo ideja nekoliko članica Udruženja “Mame Novosađanke”. Svetlana Bogićević iz tog udruženja kaže da bi projekat rešio nedostatak opremljenog poslovnog prostora za rad, sastanke, prezentacije, seminare, edukacije, zatim problem čuvanja dece, dok majke rade ili imaju sastanak.\n“Klub majkama obezbeđuje poslovno okruženje i u isto vreme čuvanje njihove dece u istom prostoru. Pruža im se mogućnost da predstave svoje proizvode i usluge kroz prezentacije, ali i da prenesu svoje znanje na druge. Korisnice kluba imaće priliku da prisustvuju različitim seminarima, predavanjima i radionicama, kojim bi unapredile svoje znanje i poslovne sposobnosti. Osim konkretne pomoći majkama, projekat je značajan i za umrežavanje preduzetnica i međusobnu podršku”, kaže Bogićević.\nIpak, da bi se zamišljeno lako ostvarilo, potrebno je glasati do 5. decembra, s obzirom da će projekat sa najviše glasova dobiti 500.000 dinara za realizaciju. “Ako ne pobedimo – mada su velike šanse da hoćemo, svakako ćemo otpočeti sa Mama biznis klubom. Uz pobedu na konkursu, ono što u startu možemo da ponudimo, može biti kvalitetnije, a nama posao olakšan i ubrzan”, dodaje Bogićević.\nTekst je realizovan u okviru projekta “Creating a New Public View on Women” Fondacije 021, koji je podržan od strane Evropske unije.\nAutor: Milena Dragović\nTags: diskriminacija, Fondacija 021, karijera, mediji, obrazovanje, podrška, položaj žena, prekvalifikacija, razvoj, rodna ravnopravnost, umrežavanje, Vojvodina, žene\nPrevious PostVIDEO: Popust za žene je skretanje pažnje na neravnopravnost\nNext PostZbog nedostatka mesta u vrtićima, majke biraju između posla i kuće


ANTIVAKSERIMA SE OVO NEĆE SVIDJETI Fejsbuk i Jutjub uvode NOVO PRAVILO - Srpskainfo\nTvrdnje koje su u suprotnosti sa lokalnim zdravstvenim autoritetima, poput NHS u Velikoj Britaniji ili Svjetske zdravstvene organizacije, biće uklonjene.\nTo uključuje tvrdnje da će vakcina ubiti ljude ili prouzrokovati neplodnost, kao i teorije zavjere da će mikročipovi biti ugrađeni u ljude koji prime vakcinu, prenosi b92.\nVeliki broj teoretičara zavjere\nObe teorije zavjere propagirane su nedavno. Prema anketama, polovina gledalaca “Foks Njuz” vjeruje da Bil Gejts želi da koristi vakcinu protiv korona virusa za ugrađivanje mikročipova Amerikancima zarad globalnog nadzora.\nIZMIRIVANJE DUGA FRANCUSKOJ “Fejsbuk” plaća 104 miliona evra poreza\nU Londonu su se demonstranti protiv “lokdauna” i vakcinacije okupili na Trafalgar skveru, tvrdeći da je korona virus podvala i kako bi mjere vlade trebalo da se prekinu.\nJutjub već djeluje protiv pogrešnih informacija\nJutjub već uklanja određene pogrešne informacije o korona virusu. To uključuje tvrdnje da virus ne postoji, sadržaj koji obeshrabruje ljude da traže medicinsku pomoć ili sadržaj koji osporava lokalne zdravstvene savjete. Sadržaj koji se “približi” kršenju smjernica kompanije očigledno je manji od jednog procenta sadržaja koji se gleda u Sjedinjenim Državama.\nIpak, kompanija smanjuje preporuke ovog graničnog sadržaja od januara 2019. godine.\nJutjub nije jedini tehnološki gigant koji se bori da obuzda dezinformacije o korona virusu. Kompanije za socijalne medije uklonile su samo dva odsto prijavljenih postova koji šire dezinformacije o vakcinama, pokazuju studije.\nFejsbuk je rekao da će zabraniti oglase na svojoj platformi koji obeshrabruju vakcinacije, sa izuzetkom oglasa o vladinim politikama vakcina. Tviter je takođe dodao nove oznake i poruke upozorenja kako bi “pružili dodatni kontekst i informacije” tvitovima sa “spornim ili obmanjujućim informacijama” o koronavirusu. Međutim, dezinformacije na Fejsbuku i dalje su gore nego što su bile tokom predsjedničkih izbora u SAD 2016. i porasle su 2020. godine.\nDigitalna Srpska FejsbukjutjubKorona virusTeorije zavjerevakcina\nKON PORUČUJE "Postoje stroge zakonske norme za vakcinu"


VELIKI PREOKRET: Melanija doživela ono čemu se niko nije nadao, potpuna promena prve dame Amerike | WebTribune\nHome ŽIVOT VELIKI PREOKRET: Melanija doživela ono čemu se niko nije nadao, potpuna promena prve dame Amerike\nPosted date: август 25, 2017 In: ŽIVOT\nOna više nije samo trofejna, mlađa i operisana supruga – prisutnost Melanije Tramp u medijima je sve češća, a dok njenom suprugu Donaldu i pastorki Ivanki popularnost opako pada, Slovenka postaje sve popularnija te njen suptilan uticaj sve više izlazi na površinu.\nTako je Melanija u poslednjih nekoliko nedelja iz omražene postala simpatična, voljena prva dama, a to je nešto čemu se niko nije nadao.\nNajviše jer su je svi doživljavali kao sponzorušu koja je svoju mladost i lepotu prodala za novac i slavu, a tradicionalna američka javnost zamerala joj je i činjenicu da je tek brakom dobila zelenu kartu, odnosno da nije rođena Amerikanka.\nMeđu svim Trampovima, ljudi su najmanja očekivanja imali od Melanije. Ona je pritom dolivala ulje na vatru – izbegavajući pojavljivanja, odlaganjem preseljenja u Belu kuću i opštim utiskom nezainteresovanosti za predsedništvo.\nU prvih pet meseci Donaldove vladavine živela je u Njujorku, a tada su bila aktuelna govorkanja da je u braku isključivo iz koristi, da je ne treba žaliti iako je očigledno da je Donald ne doživljava – budući da ga “vara”.\nOsim toga, prema javnim anketama i internet komentarima bilo je očigledno da ljudima ide na živce što za prvu damu imaju osobu s velikim brojem golišavih fotografija, gotovo ruskim naglaskom engleskog… Ali, čini se da je strpljiva Melanija uspela to sve da preokrene u vlastitu korist.\nČini se da je Slovenka stekla samopouzdanje koje joj je do nedavno nedostajalo, pa se sve češće sama pojavljuje u medijima, kao što su to činile i prve dame pre nje, a i sve češće učestvuje u humanitarnim akcijama, borbi za prava dece i sličnim angažmanima.\nMediji su prestali da je kritikuju, a postalo je očigledno da njen uticaj raste.\nDonald definitivno nije džentlmen\nPoznato je da njen suprug nije od onih koji se lepo ponašaju prema ženama – tokom godina 16 žena ga je optužilo za seksualno napastovanje, brojni su primeri njegovog šovinističkog stava i izjava u javnosti, a bilo je očigledno i da se na isti način ponaša prema Melaniji – uporedno s pričama kako ju je ucenjivao da smrša nakon porođaja ili će je ostaviti, hodajući ispred nje kao da ga nije briga gde je, ili pak hladno se odnoseći prema njoj čak i pred medijima.\nMelanija je u tome svemu bila tiha, po strani, a tek na postavljena pitanja suptilno branila supruga.\nJoš jedna stvar koja Slovenki ide u prilog je činjenica da je postala modna ikona – uprkos činjenici da niko nije želeo da je “obuče” za inauguraciju, a danas svi žele da kreiraju za nju.\nIstiče se specifičnim, prefinjenim i elegantnim individualnim modnim stilom, što Amerikance čini ponosnima.


Dodavanje deljenog poštanskog sandučeta u Outlook na vebu - Outlook\nDodavanje deljenog poštanskog sandučeta u Outlook na vebu\nDeljeno poštansko sanduče olakšava za grupu osoba za nadgledanje i slanje e-pošte iz javne e-adresu, kao što je info@contoso.com. Kada osobe u grupi odgovori na poruke poslate u Deljeno poštansko sanduče, odgovor se pojavljuje iz deljene adresu, ne od pojedinačnih osobe. Takođe možete da koristite Deljeno poštansko sanduče kao deljene tima kalendara.\nSavet: Pre nego što možete da koristite Deljeno poštansko sanduče, Office 365 administrator za vašu organizaciju mora da ga kreirate i možete dodati kao član. Za više informacija, zatražite od administratora da biste videli Kreiranje deljenog poštanskog sandučeta, koji opisuje šta je administrator mora da uradi.\nDodajte deljeno poštansko sanduče tako da se prikazuje ispod primarnog poštanskog sandučeta\nOvaj metod koristite ako želite da bi se nadgledao e-pošte iz primarnog poštanskog sandučeta i Deljeno poštansko sanduče u isto vreme. Kada dovršite ovaj zadatak, Deljeno poštansko sanduče i njegove fascikle se prikazuju u levom oknu za navigaciju svaki put kada otvorite Outlook na vebu.\nKliknite desnim tasterom miša na ime primarnog poštanskog sandučeta u levom oknu za navigaciju (na primer, Jovana Popov), a zatim odaberite stavku Dodaj deljenu fasciklu.\nPrimanje obaveštenja o novim porukama u Deljeno poštansko sanduče\nDa biste primili obaveštenja o novim porukama u prijemno poštansko sanduče Deljeno poštansko sanduče, morate da Otvaranje deljenog poštanskog sandučeta u zasebnom prozoru pregledača.\nOvaj metod koristite ako želite da pregledate i upravljate e-poštu za Deljeno poštansko sanduče u posebnom prozoru pregledača. Ovaj metod takođe omogućava da primate obaveštenja o nove stavke u prijemnom poštanskom sandučetu deljenog poštanskog sandučeta.\nOtkucajte e-adresu drugog poštanskog sandučeta koje želite da otvorite, a zatim kliknite na dugme Otvori. Druge Outlook na vebu sesije se otvara u zasebnom prozoru, što omogućava pristup drugog poštanskog sandučeta.\nSavet: Ako pogrešno e-adresu poštanskog sandučeta, rezultat je „podudaranje nije pronađeno”. Pokušajte da ponovo otkucate e-adresu.\nNa vrhu poruke, odaberite stavku > Prikaži od.\nPrvi put koristite Deljeno poštansko sanduče, potrebno je da dodate adresu sa opcijama koje su dostupne u iz padajuće liste:\nKliknite desnim tasterom miša sa adrese i odaberite stavku Ukloni.\nOtkucajte deljene adresu. Sledeći put odgovarate iz deljenog poštanskog sandučeta, njena adresa će se pojaviti kao opciju iz padajuće liste.\nKada prvi put odgovaranja na poruke poslate u Deljeno poštansko sanduče, potrebno je da dodate deljene adresu u okvir padajuće liste iz . Evo kako da to uradite:\nOtkucajte deljene adresu i pošaljite poruku. Sledeći put odgovarate iz deljenog poštanskog sandučeta, njena adresa će se pojaviti kao opciju iz padajuće liste.\nKliknite desnim tasterom miša Ostali kalendari, a zatim kliknite na dugme Otvori kalendar.\nU iz direktorijuma, pretražite deljeni kalendar koji želite da otvorite. Izaberite Deljeno poštansko sanduče koju želite da otvorite, a zatim kliknite na dugme Otvori.\nDa biste pristupili deljenim poštanskim sandučetom na mobilnom uređaju, otvorite pregledač, prijavite se u Office 365i zatim idite na Outlook na vebu. Iz Outlook na vebu, možete da pristupite deljenim poštanskim sandučetom.\nSamo Office 365 administrator ima dozvole da biste podesili mogućnost šalji automatske odgovore iz deljenog poštanskog sandučeta. Uputstva za zatražite od administratora da biste videli Kreiranje deljenog poštanskog sandučeta.


PROLEĆE NA POSLEDNJEM JEZERU - Filmovi - SPRING ON THE LAST LAKE\nSrbija / Serbia, 2020 | 82’\nUloge: Tihomir Stanić, Nebojša Milovanović, Olga Odanović, Nataša Tapušković, Marija Vicković, Aleksandar Đurica, Jelena Ćuruvija, Dragan Petrović, Jovan Jovanović, Boris Komnenić, Branislav Trifunović\nTihomir Stanić, Nebojša Milovanović, Olga Odanović, Nataša Tapušković, Marija Vicković, Aleksandar Đurica, Jelena Ćuruvija, Dragan Petrović, Jovan Jovanović, Boris Komnenić, Branislav Trifunović\n2020 Proleće na poslednjem jezeru / The Spring on the Last Lake\n2016 Ono malo časti / The Little Honor\nFilip Čolović je diplomirani reditelj, rođen 1978. u Beogradu. Iako je uglavnom poznat po svojim dokumentarnim filmovima za koje je nagrađivan u Srbiji i u inostranstvu, režirao je brojne igrane serijale za Školski program RTS-a. Predstavljao je Beograd na dokumentarnim EBU (Evropska radiodifuzna unija) projektima. Reditelj je TV filmova Albatros (TV drama, 2011) i Ono malo časti (2016). Piše poeziju i prozu.


Trikovi protiv sede kose koje obožavaju žene širom sveta | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nTrikovi protiv sede kose koje obožavaju žene širom sveta\nSeda kosa je izbor. Možete da negujete sedu kosu i da uživate u njenoj lepti, u potpunosti prihvatajući starenje. Mnoge žene to ne žele i to je isto sasvim u redu. Važno je da znate da se seda kosa može sprečiti i da svoju prirodnu boju možete da održavate mnogo duže, uz korišćenje određenih preparata. Postoje suplementi, prirodna ulja i namirnice koje mogu da pomognu u borbi protiv sede kose. Znamo da ima mnogo proizvoda koji garantuju da će vaša kosa da odoli sedama, ali morate da pazite da oni u sebi ne sadrže previše hemikalija, jer mogu da osuše kosu i učine da bude beživotna.\nU narednim redovima, saznajte trikove protiv sede kose koje obožavaju žene širom sveta.\nNE PROPUSTITE: 3 POPULARNE FRIZURE KOJE ĆETE OBOŽAVATI OVOG LETA\nVolimo kari u jelima, ali da li ste znali da može da spreči kosu da prerano osedi? Kari ima u sebi antioksidanata i gvožđa, kao i drugih korisnih vitamina i minerala. Studije su otkrile da nedostatak gvožđa može dovesti do preranog posvetljivanja kose, pa je ovo zdrav i siguran način da se uspori proces ranog sedenja.\nKari možete da pomešate sa kokosovim uljem, pa da napravite masku za kosu, koju možete da držite oko sat vremena, pa je isperite mlakom vodom i šamponom.\nKada primetite da vam kosa sedi, potrebno je da uzimate više vitamina. Istraživanja pokazuju da nizak nivo vitamina B12, B7 (biotina), B9 (folne kiseline) i D3 vitamina može da uzrokuju brže starenje i sedenje kose. Kada unosite dovoljno ovih vitamina, vaša kosa će biti lepa, zdrava i zadržaće boju duže.\nSlatki krompir, šargarepa, crvena paprika i pečurke samo su neke od namirnica koje mogu pomoći u sprečavanju preranog sedenja kose. To je zato što imaju visok nivo enzima zvanog katalaza, za šta se pokazalo da štiti vaš pigment. Veoma je važno kako se hranite, pa stručnjaci savetuju raznovrsnu, izbalansiranu ishranu, koja je puna povrća, voća, žitarica i dobrih masti.\nAntioksidansi su važni kada je u pitanju nega kose jer vas štite od slobodnih radikala od sunčeve svetlosti i zagađenja. Zbog toga pijenje zelenog čaja može pomoći vašem telu da se bori sa znacima starenja. U sebi ima mnogo hranljivih materija, antioksidanata i fitohemikalija. Savetuje se i da koristite proizvode za kosu koji u sebi sadrže zeleni čaj i da popijete bar jednu šolju čaja u toku dana.\nBademi su prepuni vitamina E i A, oba nutrijenta su važna za očuvanje zdrave, lepe i mlade kose. Redovno masiranje malih količina ovog ulja u vlažnu kosu nakon kupanja može pomoći u zaštiti kose od starenja štiteći je od oksidanata i slobodnih radikala. Ovo će pomoći da vaša kosa bude jaka i zaštićena od oštećenja, uključujući prerano sedenje.\nJedan od omiljenih trikova jeste upotreba crne kafe. Kafa može na neko vreme da potamni kosu, pa ako su se sede pojavile, ovo je trik koji ćete obožavati. Sa socem od kafe treba da pomešate standardni regenerator koji koristite, i da izmasirate teme sa ovom smesom. Neka smesa odstoji bar sat vremena, a može i duže! Ispreite mlakom vodom. Efekat tamnije kose biće postojan nedelju dana.\nNE PROPUSTITE: KAKO DA KOSA BRŽE RASTE I DA OSTANE ZDRAVA, SJAJNA I BLISTAVA?\nKako se vi borite sa sedom kosom?


SEEbiz.eu / Botovi i trolovi su u Srbiji zagadili komunikaciju na društvenim mrežama\nbotovi trolovi Tatjana Vehovec Vladan Joler\nBotovi i trolovi su u Srbiji zagadili komunikaciju na društvenim mrežama\nDatum objave: 06.12.2018. - 21:39:53\nNOVI SAD - Uloga "botova" i "trolova" na društvenim mrežama u Srbiji nije da nametnu ideologiju vlasti, već da "zgade i zagade" taj prostor, koji bi trebalo da služi za zdravu polemiku i razmenu mišljenja i stavova, ocenjeno je večeras na tribini "Trolovanje na srpski način" u Novom Sadu.\n"Svako ko je ispoljavao kritičko mišljenje na društvenim mrežama, bio je najstrašnije napadan. Rezultat toga je da se veliki broj ljudi povlači sa društvenih mreža, jer im se sve to gadi ili se jednostavno uplaše tolikih napada. Ta armija užasnih anonimnih kreatura, tih lutkica koje igraju kako im se kaže, dovela je do toga da sada imamo mnogo manji procenat ljudi koji su na Tviteru spremni da kritikuju", kazala je Tatjana Vehovec.\nPo njenim rečima, iz "mejnstrm medija" se na društvene mreže prelio govor mržnje, a politička korektnost je nestala, zbog čega je komunikacijski prostor postao zagadjen.\nJoler je kao "suludu" ocenio ideju da privatna kompanija poput Fejsbuka (Facebook) treba da se bavi procenjivanjem šta je istina, a šta laž u objavama na toj društvenoj mreži.\n"Nalazimo se u nekoj vrsti izgubljenosti, jer nismo sigurni šta je rešenje", rekao je Joler.\nTribinu "Trolovanje na srpski način" u Radio kafeu organizovala je Fondacija 021, uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji i Ambasade Velike Britanije.


source.ba | Marinirana piletina sa halumi sirom i cherry paradajzom\nUkoliko još niste pripremili ručak donosimo vam odličan recept za mariniranu piletinu koju ćete sigurno često pripremati u vašoj kuhinji.\nhalumi sir (sir od mješavine kozijeg i ovčijeg mlijeka)\n2 komada pilećeg filea\nU kesu sa zatvaračem stavite sir, so, biber, masilnovo ulje, paradajz i na kraju piletinu. Kroz kesu dobro izmiješajte i ostavite nekoliko sati da odstoji. Istresite na tepsiju koju ste obložili folijom, na piletinu stavite bosiljak i sir i pecite deset minuta na 175 stepeni.


MySQL - baze podataka za početnike | Academy387 Sarajevo\nKurs pohađalo: (54)\nPočetak: 30.05.2022. | Trajanje: 4 sedmice (24 h)\nKurs je namijenjen početnicima sa željom da nauče i savladaju vještine potrebne za upravljanje relacionim bazama podataka.\nKurs je planiran i osmišljen tako da polaznicima omogući da steknu konkretno početno znanje koje će moći korisno primijeniti u gotovo svim oblastima. Ovo znanje zauzima značajno mjesto u polju IT-a, i potrebno je, kako programerima i web developerima, tako i database-managerima i -arhitektima. Na kursu će se koristiti MySQL - „The world's most popular open source database“.\nKurs je predviđen i namijenjen za početnike, zbog toga predznanje nije obavezno. Sve što je potrebno učesnicima kursa je volja i pozitivan stav da će njihova očekivanja biti ispunjena. Cilj kursa je da polaznike upozna sa:\ni vještinama nužno potrebnim za interakciju sa bazom podataka.\nNakon završene edukacije polaznici će imati potrebno znanje da:\nvrše CRUD operacije,\nda upravljaju bazom sa procedurama i transakcijama,\nda modeliraju sopstvenu bazu podataka,\ni da vrše administraciju MySQL baza podataka.\n- notes / sveska, olovka ili sl.\nKurs se odvija ponedjeljkom, srijedom i petkom u terminima od 19:30 h do 21:30 h.\nCijena kursa je 329 KM, a za studente 289 KM.


Kako da zaspite za manje od 1 minut - VIDEO | WebTribune\nHome ŽIVOT Kako da zaspite za manje od 1 minut – VIDEO\nPosted date: април 23, 2015 In: ŽIVOT\nOva jednostavna vežba vam može pomoći da na bolji način mirno spavate i u stresnim situacijama.\nOrganizator je Harvard profesor dr.Andrew Weil. Tehnika disanja poznata kao 4-7-8, menja fiziologiju vašeg tela i poboljšava stanje uma.\nOvaj joga metod može biti najlakši i najjeftiniji način da se postigne duboka relaksacija usred popunjenog životnog rasporeda, koja će omogućiti da brže utonete u san.\n4-7-8 Vežba disanja – kako je izvesti\nRadite vežbe u poziciji koja je udobna za vas: Sedenje, stajanje, ležeći. Ako sedite, držite leđa uspravno.\nStavite vrh jezika iza gornjih prednjih zuba i držite ga tamo za vreme trajanja vežbe.\nDišite u potpunosti kroz usta, da vam zvuk bude kao da duva vetar (vhoosh zvuk).\nUdahnite kroz nos tiho na tački 4.\nZadržite dah i brojte do 7.\nIzdahnite kroz usta, dok ispuštate vhoosh zvuk, brojte do 8.\nOvo je jedan ciklus.\nPonovite ciklus 4 puta. Možda zaspite pre nego što završite poslednje ponavljanje.\nNapomena: Izdah je dva puta duži od udisanja. To je važno da održavate odnos 4-7-8 dok vežbate. Podesite brojanje tokom disanja.\nMožda ćete morati da počnete sa brojanjem brže, a potom napredovati ka sporijem ritmu dok se ne naviknete na rutinu. Brzina nije važna, pravilan odnos je taj koji donosi pozitivne efekte.\nDr. Weil predlaže da koristite ovu tehniku i kada se osećate stresno, tako da se možete nositi bolje sa svojim emocijama i dobiti bolje uravnoteženu reakciju. On savetuje da ponavljate vežbu najmanje dva puta dnevno, najbolje ujutru i uveče.\nUvek radite 4 ponavljanja na vreme. Posle mesec dana, seansu možete povećati i na 8 ponavljanja. Vremenom, kada se upoznate sa rutinom disanja,biće lakše da tehniku koristite i u svakodnevnim situacijama.\nPostoje i drugi prirodni postupci koji vam mogu pomoći da zaspite: možete konzumirati ovu prirodnu supstancu ili možete jesti ove namirnice za bolji san.\nKada se osećamo anksiozni ili pod stresom, više adrenalina biva pušteno u krvotok. Srce pumpa brže i disanje postaje pliće i brže. Možda ćete čak zadržaiti dah na neprirodan način.\nKada primenite 4-7-8 tehniku, vi produžite udisanje, tako da uzimate više kiseonika. Kada zadržite dah, kiseonik počinje da putuje po telu, a onda polako oslobađate ugljen-dioksid tako što izdišete na kontrolisan način.\nOsetićete da rad srca usporava, a možda čak doživeti i blagu pospanost jer tehnika funkcioniše na sličan način kao sedativ. Aktivira se parasimpatetički deo mozga, pa se više osećate opušteno i mirno.\nKada se koristi tehnika 4-7-8?\nKada pokušavate da zaspite.\nAko se probudite u toku noći.\nKada se naljutite.\nKada se osetite uznemireno ili uplašeno.\nSvaki put kada osetite potrebu da se opustite.\nOvde je video koji objašnjava kako da koristite 4-7-8 tehniku disanja:


HAOS NA ULICAMA BEOGRADA: NJEGOVI KRICI ODZVANJALI SU ULICOM, DRVO MU JE SMRSKALO AUTOMOBIL, OVO JE OSTALO OD NJEGA! (FOTO) | Happy BSC portal\nHAOS NA ULICAMA BEOGRADA: NJEGOVI KRICI ODZVANJALI SU ULICOM, DRVO MU JE SMRSKALO AUTOMOBIL, OVO JE OSTALO OD NJEGA! (FOTO)\nU Beogradu se dogodila strašna oluja! Građani koji su se zatekli na ulicama nisu imali izbora, već su bili prinuđeni da svoje automobile zaustave i sačekaju kraj oluje! Međutim, tada je nastala prava drama! Čovek koji se nalazio u automobilu umalo je strada kada je snaža oluja oborila drvo koje je palo preko njegovog automobila!\nU toku velike oluje niko nije mogao da mu pomogne jer su munje sevale na sve strane, dok je čovek potpuno izbezumljen zapomagao i dozivao pomoć! Nakon što se nevreme malo stišalo svi su mu priskočili u pomoć kako bi ga izvukli iz skoro smrvljenog automobila!


Britanski soj hara Srbijom - koje vakcine su jače od njega\nBritanski soj hara Srbijom – koje vakcine su jače od njega\nZdravlje Autor:Nevena Dimitrijević11. mar. 202115:28 > 16:01\nBritanski soj koronavirusa ušao je i u našu populaciju, pa je moguće da je to delimčno razlog sve većeg broja zaraženih u poslednje vreme. Srećom, vakcine protiv korone, po svemu sudeći, deluju i na njega.\nDanska studija nedavno je otkrila da su ljudi inficirani visokozaraznim britanskim sojem za 64 odsto pod većim rizikom da budu hospitalizovani. To je još jedna potvrda u nizu koja kaže da je novi soj pronađen u Britaniji znatno opasniji od starih sojeva korone.\nIpak, sudeći prema podacima koji nam pristižu, vakcine protiv korone dostupne u Srbiji efikasne su i protiv tog novog britanskog soja.\nVakcina Fajzer/Biontek zadržava u velikom delu svoju efikasnost i protiv glavnih mutacija koronavirusa koji izaziva kovid 19, engleskog i južnoafričkog soja, objavile su krajem januara te dve kompanije u saopštenju.\nTestovi nisu pokazali potrebu za novom vakcinom u borbi protiv novih sojeva, navele su te dve kompanije.\nIz kompanija Fajzer/Biontek su dodali da će nastaviti da prate nove sojeve i da su spremni da reaguju ukoliko se te mutacije pokažu otporne na vakcinu.\nVakcina protiv koronavirusa koju su zajednički razvili AstraZeneka i Univerzitet Oksford efikasna je i protiv novog, zaraznijeg britanskog soja virusa. Stručnjaci sa Oksforda su u studiji objavljenoj početkom februara naveli da je njihova vakcina 74,6 odsto efikasna protiv novog soja virusa koji je prvi put otkriven u Britaniji i poznat kao B.1.1.7, dok je protiv originalnog soja korone ova vakcina efikasna 84.\nRuske vakcine protiv koronavirusa efikasne su i protiv novih sojeva, rekao je početkom marta predsednik Rusije Vladimir Putin.\n„Prema izveštajima koje sam dobio, naše vakcine deluju i protiv tih sojeva, koji su izazvali veliki strah u Evropi, i ne samo u Evropi“, rekao je Putin na sastanku sa Veronikom Skvorcovom, šefom ruske Federalne medicinsko-biološke agencije.\nPutin je tako naglasio da su testovi pokazali da su ruske vakcine efikasne protiv ovih sojeva, među kojima je i britanski, preneo je TASS.\nPrva odobrena kineska vakcina protiv kovida 19 efikasna je protiv novih sojeva koronavirusa, saopštila je farmaceutska grupa CNBG.\n„Sadašnja mutacija virusa nije učinila vakcinu neefikasnom“, rekao je predsednik CNBG Jang Šijaoming za državnu televiziju.\nMrtva vakcina koju je razvila kompanija Sinofarm širokog je spektra i može unakrsno da neutrališe različite sojeve koronavirusa, uključujući i onaj koji je prvi put prijavljen u Velikoj Britaniji, dodao je Šijaoming.\nOva otkrića bude nadu da vodeće vakcine protiv korone nude bar neku vrstu zaštite protiv mutacija virusa koje se šire svetom, naročito jer naučnici upozoravaju da mutacije inače slabe delotvornost vakcina.\nRaspoložive vakcine jesu dizajnirane protiv ranijih verzija koronavirusa, ali kako se vidi, naučnici veruju da deluju i protiv novih sojeva korone, između ostalog i britanskog.\nbritanski sojnovi sojvakcina protiv korone


Zatvoreni sa partnerom? Ugledajte se na starije parove - Penzin\nŠirom sveta ogroman broj parova odjednom zajedno provodi svaki sat dana i noći. Mnogi stariji parovi ovako žive čak i bez pandemije. Vredi saslušati njihova iskustva jer mnoga psihološka istraživanja pokazuju da brakovi starijih ljudi spadaju među najsrećnije.\nPregled istraživanja otkriva obrazac bračne sreće u obliku latiničnog slova “U” koji se obrazuje tokom života. Kod mladih bračnih parova mnogo pozitivnih aspekata isprepletano je sa mnogo sukoba. Sa druge strane, stariji parovi uživaju u najvišem stepenu bliskosti uz veoma malo sukoba. Sredovečni parovi koji odgajaju decu nalaze se na najnižem stepenu krivulje bračne sreće. Kod njih često dolazi do slabljenja uživanja u međusobnom društvu uz porast sukoba.\nPostoje neke bitne sličnosti između života u penziji i izolacije koju zahteva socijalno distanciranje. Vaš društveni krug se smanjio. Bez poslovnih veza i prijatelja sa kojima se nalazite na večeri ili u teretani, partner postaje važniji nego ikad.\nVeć tri decenije radim kao terapeut sa parovima svih životnih dobi. Sada uočavam izazove koje doživljavaju parovi u toku pandemije, svojevrsnog uveličavajućeg stakla koje može izvući na svetlost dana i najbolje, ali ponekad i najgore u vezama.\nStariji, penzionisani parovi prevashodno se fokusiraju na međusobno pružanje podrške.\n“Mogu li da se pouzdam u tebe onda kada mi bude potrebna pomoć, kada se budem uplašio/uplašila od smrti, ili kada mi ne bude bilo dobro? Da li sam spreman/spremna da ja budem taj izvor utehe i oslonca kada ti budeš trebao/trebala mene?”\nBez obzira na starost ili na fazu u kojoj se par nalazi, sadašnja pandemija otkrila je potrebu za mnogo većom međusobnom zavisnošću.\n“Mogu li da računam na tebe da ćeš zaštiti sebe i nas kada budeš išao/išla u prodavnicu? Ako se plašim zbog svog ili zdravlja svojih roditelja, mogu li da ti kažem? Ako me pomaganje našoj deci sa učenjem matematike (predmeta sa kojim sam se i tokom svog školovanja mučio/mučila) dovede do ludila, mogu li da te zamolim da ti preuzmeš taj zadatak? Ljubazno i bez prevrtanja očiju?”\nSada je savršeno vreme da razvijete umeće traženja pomoći i, da zauzvrat, prihvatite ranjivost svog partnera. Sada možete da vežbate za godine koje će doći. U budućnosti ćete morati međusobnu zavisnost – sposobnost da računate na partnera i da on/ona računa na vas u trenucima kada je oslonac potreban i kada se čovek oseća krhko – osećate kao sasvim prirodnu.\nManje se i ljubaznije svađajte\nMoj kolega, psihijatar Bob Valdinger, proučava sukobe među parovima osamdesetogodišnjacima. Rekao mi je da često ima problema da ih navede da započnu svađu. Nakon što su decenijama vodili iste rasprave, ovim starijim parovima je prilično dosadila mogućnost da ih ponovo pokreću. Već znaju šta će drugi reći. “Moramo li onda ponovo to da radimo?”\nKada se stariji parovi ipak posvađaju, oni su uglavnom bolji u rešavanju sukoba od mlađih. Veća je verovatnoća da će oni u svađu ubacivati i izraze naklonosti, a manje su skloni izražavanju gađenja, ratobornosti i kukanja. Budući da je njima njihova veza najvažnija, veća je verovatnoća da će oprostiti partneru ili dopustiti da naneta nepravda prođe bez svađe.\nDakle, probajte da odmah na početku prepoznate svađu i da kažete partneru:\n“Možemo li da pričamo o nečemu zanimljivijem? Verovatno već znamo kako će se ova priča razvijati.”\nIli, ako je važno stvari isterati na čistac, pokušajte da zapamtite da možete reći i nešto ljubazno, da možete se nasmešite ili dodirnete partnera, a da to ne znači da se predajete. Takođe je dobra ideja da se suzdržite od bilo kakvih prezrivih ili ružnih komentara.\nNaučnici koji izučavaju parove preporučuju da se tokom svađe držite “čarobne proporcije” od pet prema jedan. Trudite se da kažete pet pozitivnih stvari za svaki zajedljiv ili negativan komentar. Ovaj odnos, koji može delovati neobično, zasnovan je na činjenici da negativne interakcije imaju veću težinu od pozitivnih.\nPredlog Penzina: Ako želite da saznate šta stariji savetuju za sreću u braku, obavezno pročitajte i tekstove:\nUsredsredite se na sadašnjost\nIstraživanja sugerišu da se stariji parovi usredsređuju na sadašnjost. Oni su više u stanju da prihvate vezu onakva kakva jeste umesto da gledaju u budućnost kada će se ona promeniti.\nIako možda ne razgovaraju o sopstvenoj smrtnosti, stavovi starijih parova su oblikovani kraćim vremenom pred njima. Oni obično posvećuju više pažnje pozitivnim iskustvima, žele da bolje shvate svoja osećanja i fokusiraju se na manju grupu bliskih prijatelja i porodicu.\nPokušajte da se usredsredite na ono što je dobro u vašoj vezi. Čemu se divite i na čemu ste zahvalni? Ako se budete fokusirali na podršku koju vam pruža partner, istraživanja pokazuju da ćete se i vi i partner bolje osećati u vezi.\nUsredsređivanje na osećaje neće biti teško tokom pandemije koja izaziva snažne navale besa, straha, zabrinutosti, tuge, ljubavi i zahvalnosti.\nŠta možete naučiti o svom partneru što niste znali ranije, a što se tiče njegove ili njene snage, načinima na koje se bori i pukotinama koje se javljaju u njegovoj/njenoj borbi?\nPostoji engleska izreka nastala, verovatno, 60-ih godina XX veka: “U dobru i u zlu, ali ne i za ručak.” Žene-domaćice teško su se privikavale na to da njihovi muževi budu u kući sve vreme. Kažu da je, tokom pandemije, ova izreka proširena: “U dobru i u zlu, ali ne i za doručak i za ručak i za večeru”.\nIz pandemije bi, međutim, neki od parova mogli da izađu sa novim veštinama. Nema potrebe da se čeka penzija da bi se ostvarila čvršća veza.\nEn Fišel za The Conversation\nEn Fišel je vanredna profesorka psihologije na Medicinskom fakultetu Harvard univerziteta\nTags:bračni odnosibrakizolacijaljubavljubavni životstari bračni parovi


Haos na Haitiju posle zemljotresa: Neki građani kažu da im niko nije pomogao\nSvet Autor:Index.hr21. avg. 202116:10\nFoto: AP Photo/Delot Jean\nPreživeli stanovnici razornog zemljotresa koji je pogodio Haiti su opljačkali humanitarni konvoj u vreme dok ta siromašna karipska država pokušava izbeći ponavljanje loših odgovora na prošle prirodne katastrofe, prenosi Hina.\nNakon zemljotresa Haitijem protutnjala i tropska oluja\nČudo na Haitiju: Tri dana posle zemljotresa u ruševinama nađeno 16 živih osoba\nTeška situacija na Haitiju: Posle potresa zemlju pogodio tropski ciklon Grejs\nPljačkanje humanitarnih zaliha i haos pri davanju pomoći naglasili su očaj koji vlada Haitijem nakon prošlonedeljnog snažnog potresa koji je odneo više od 2 hiljada života i uništio više od 130 hiljada domova.\nPotres jačine 7.2 stepena u nekoliko je sekundi desetinama hiljada Haićana odnio sve što su posedovali, stvorivši nestašice hrane i čiste vode.\nHumanitarni konvoji počeli su da dele pomoć, no u nedovoljnoj količini i sa logističkim pogreškama.\nHaotične scene zabeležene su u petak u Les Kajesu, jednom od potresom najpogođenijih gradova, pri deljenju vreća pirinča, prenosi agencija Frans pres.\nSve manje zaliha\nPljačkaši su uspeli da uđu u jedan od dva kamiona pre no što su snage bezbednosne intervenisale, a preostala roba nasumce je podeljena iz lokalne policijske stanice.\nVelik deo Haićana stoga zavisi od milosti svojih suseda i porodice koji i sami nemaju velike zalihe.\n„Imam prijatelja koji je stigao iz prestolnice Port-o-Prensa kako bi mi doneo vodu i hranu, a ja sam to podelio sa svojim susedima. Dao mi je i odeće“, rekao je Marsel Frankois, otac dva deteta koji je nakon potresa tri sata bio zatočen pod ruševinama.\nIz svoje uništene kuće, koja se nalazi na putu koja spaja Les Kajes sa aerodromom, Frankois sad ima mesto u prvom redu za praćenje humanitarnih operacija.\n„Vidim puno pripadnika vlasti da prolaze, procesije zvaničnika sa njihovim sirenama i velikim autima nevladinih organizacija. Prolaze i humanitarni kamioni, no ništa za mene“, rekao je 30-godišnjak.\nNiko nije došao da pomogne\nHaiti, jedna od najsiromašnijih država na svetu, i pre razornog potresa bio je u haotičnoj situaciji – zemlja je imala velike brojeve slučajeva kovida-19, a politička kriza kulminirala je prošli mesec ubistvom predsednika Žovenala Moiza.\nBivša francuska kolonija, naseljena afričkim robovima zbog rada na plantažama šećerne trske i kafe, još uvek se oporavljala i od zemljotresa 2010. godine koji je pogodio prestolnicu i ubio više od 200 hiljada ljudi.\nTada je bez doma ostalo više od 1.5 miliona Haićana, a preživeli su godinama živeli u šatorima, boreći se i sa smrtonosnom epidemijom kolere, usprkos milijardama dolara inostranih donacija.\nKao i nakon te tragedije, zvaničnici su ponovno pokušali optimistično da obećaju da će „izgraditi sve ponovno i bolje“.\n„Svedočili smo neverovatnom trenutku jedinstva u odgovoru na potres, pa verujemo da se ovo može pretvoriti u priliku za obnovu prema boljem“, rekla je zamenica glavnog sekretara Ujedinjenih naroda Amina Mohammed u petak, nakon poseta Haitiju.\nHaićani, poučeni iskustvom, ne veruju obećanjima. Iako su humanitarni radnici upozoravali da se ne ponove greške koje su otežale odgovor na zemjotres 2010., na potresom pogođenom području već su se pojavili gradovi šatora.\n„Živimo očajan život“, rekao je Vilford Rosevelt na stadionu punom šatora.\n„Zemlja je mokra zbog kiše. Na tome ljudi spavaju. Niko od vlasti nije nam pomogao.“\nevakuacijagrađaniHaitihumanitarna pomoćmaterijalna štetapomopomoćpotresruševinezemljotres


Kuda idu protesti u BiH: Politički ili građanski trijumf – Magazin Plus\nHome/Kuda idu protesti u BiH: Politički ili građanski trijumf\nProvala nezadovoljstva najobičnijih ljudi u Bosni i Hercegovini posljednjih mjesec dana mnoge je iznenadila, a posebno političare. Ovdašnja javnost vjeruje kako su im građani poslali ozbiljnu poruku da iz svijeta u kojem žive moraju zaviriti u realnost u kojoj preživljava 90% građana.\nNo već sada iz pojedinih gradova dolaze informacije da su plenumi građana podijeljeni, te da se za mandatara predlažu politički podobni kandidati, pa se s pravom postavlja pitanje koliko su političari čuli zahtjeve puka.\n„Ustali su ljudi, ustali su građani. I to je zasad jedini. veliki dobitak cijele ove priče. I to je prvi pokušaj otvaranja stvarnih, ljudskih, demokratskih vrata u BiH – da se izađe na neku ljudsku ravan i da se na njoj razgovara o stvarnim, prizemnim, osnovnim, egzistencijalnim problemima i ljudskim potrebama”, ocjenjuje sociolog Esad Bajtal.\n„Po svim reakcijama i svemu onome što se dešavalo u protekle dvije, tri sedmice, reakcije političara barem meni govore da oni ili nisu shvatili poruku, ili da i dalje pokušavaju na tu poruku da odgovore na uobičajen način. Znači, imamo s jedne strane srpske i hrvatske nacionalne lidere koji pokušavaju kompletnu ovu priču da prebace na kolo etničkih sukoba, tenzija. S druge strane imamo bošnjačke stranke i političare koji uporno pokušavaju da prebace odgovornost jedni drugim, da pokšavaju sa nekim novim rokadama u vlasti da odgovore na ove poruke. Mislim da to nije pravi način – jer jedan od zaključaka koji se nameće iz prvih dana nasilja koje smo vidjeli za vrijeme socijalnih dešavanja jeste upravo to da su građani jasno pokazali da su njima, više-manje, sve političke stranke jednake”, kaže Latal.\n„Najviše što se može dogoditi jeste da plenumi u nekakvom obliku opstanu kao kontrolori provođenja opravdanih zahtjeva građana u BiH. Ništa preko toga u ovom trenutku realno nije ni moguće, jer građani nemaju snagu za nešto više, niti, kao što recimo u Grčkoj postoji, blok lijevih stranaka koje bi zastupale njihove interese pred parlamentom itd.. U izbornoj godini u kojoj mi jesmo dogodilo se zapravo nešto revolucionarno, ma koliko se o tome malo govori. Mislim da nakon ovih događanja više niko neće tako rado trčati u vlast samo radi privilegija, odnosno da će svako ko se prihvati te odgovornosti znati da postoji makar i teorijska mogućnost korektiva njegovog ponašanja. Stranke koje su dosad osvajale vlast će ponovo osvojiti vlast u BiH – to ocijeniti ne treba nikakva velika pamet. Mi, naime, nemamo nekih drugih velikih stranaka osim ovih. Doći će do preraspodjele snaga, ali čini mi se, i to prvi put, do ulaska u vlast s određenom vrstom straha od građana. To možda nekome nije veliko, ali je za BiH nakon 20 godina epohalno.\nIzvršena uplata BIZ stipendija


Marantz obnavlja stereo ponudu – Hi-Files\nBojan Jović· 16/08/2013\nNakon nekoliko uspešnih godina na tržištu, integrisano pojačalo PM6004 i CD plejer CD6004 se povlače, a njihove pozicije zauzimaju novi modeli PM6005 i CD6005. Promene na spoljašnjosti gotovo da ne postoje, a novi uređaji zadržali su dizajn i postavku prednjeg panela koje ljubitelji dobrog zvuka poznaju od ranije. Takođe, u unutrašnjosti su zadržana rešenja po kojima je Marantz poznat, poput Current Feedback i HDAM SA3/SA2 tehnologija, Shottky dioda i magnetno oklopljenih torusnih transformatora. Izlazna snaga je nepromenjena i iznosi 45 vati po kanalu na osam oma, a PM6005 je opremljen vema kvalitetnim terminalima za dva para zvučnika, gramofonskim pretpojačalom MM tipa i 6,35-milimetarskim izlazom za slušalice. Najveća promena primetna je na garnituri audio-priključaka jer novi model žrtvuje jedan analogni ulaz i izlaz u korist digitalnih ulaza (koaksijalni i optički). Za D/A konverziju upotrebljeno je kolo Cirrus Logic CS4398, koje je smešteno u dodatno izolovano kućište i podrzava 192/24 signal na oba ulaza. Istim tipom konvertera opremljen je i novi CD6005, koji omogućava reprodukciju sa CD i SACD nosača i preko USB porta na prednjem panelu. Podržani su AAC, MP3, WMA i nekompresovani WAV fajlovi, a tu je i izlaz za slušalice sa kontrolom glasnoće. Preporučene cene na britanskom tržištu iznose 380 funti za integrisano pojačalo PM6005 i 350 funti za CD plejer CD6005.\n192/24AACCD6005Cirrus Logic CS4398Current FeedbackHDAMMarantzMP3PM6005SACDShottkyUSBWAVWMA\nPrevious ArticleEISA nagrade 2013-2014\nNext ArticleDevialet u One Hi-Fi salonima


HRT: Wolfsburg zabio pet komada, Brekalo asistent\nFoto: REUTERS/Leon Kuegeler/Ilustracija\nWolfsburg je trećom uzastopnom pobjedom došao na peto mjesto sa 17 bodova, koliko ima i četvrtoplasirani RB Leipzig.\nVodeći Bayern ima 19, a Borussia Dortmund i Bayer Leverkusen po 18 bodova.\nWerder je sa 11 bodova na 10. mjestu, a ovo je momčadi iz Bremena bila šesta uzastopna utakmica bez pobjede.


Viđenje koje društveni aktivizam podvodi, sa jedne strane, pod dužnost, a sa druge pod privilegiju, počiva na korelaciji njenih osnovnih determinanti: društveno – političke zajednice i građanina.\nSvesni smo da društveni procesi nisu determinisani, kao i da kvalitet i sam opstanak ovakve ravnoteže u društvu zavisi od odnosa snaga u njemu. Borbeni i odlučni, spremni smo da stanemo na istorijski tas koji će garantovati prevagu naših, kako urođenih, tako i društvenom borbom omogućenih prava i obaveza.\nZnamo da udruživanje mladih ljudi po pravilu sa sobom nosi grupisanje ideja i energije, i da je adresat korisnosti društveno-politička zajednica u celini, kao opšte dobro, i zato verujemo da se stubovi na kojima ona počiva kontinuirano moraju čuvati i unapređivati.\nTi stubovi se ogledaju u :\n– vladavini prava\n– kulturi dijaloga\n– političkoj toleranciji\n– unapređenju demokratije\n– kreiranju javnih politika\n– međunarodnoj saradnji.\nU našem javnom delovanju insistiraćemo na ovim vrednostima, kao i na konstantnoj aktivizaciji svih građana, prevashodno mladih ljudi.\nSamo takvo delovanje je garant konkurentne i kvalitetne zajednice, a to je ne samo naš ideal, već praktična potreba celog društva.


ROBOVSKI RAD: Ovi radnici mogu da provedu samo 6 minuta dnevno u toaletu : Nadlanu.com\nObjavljeno 16. jul 2014. / 20:37:29\nKažnjavanje radnika koji preterano koriste WC je, međutim, novijeg datuma - a možda nije slučajno ni to što je počelo nakon napetih pregovora o radnim ugovorima, tokom kojih su radnici zahtevali plaćeno bolovanje i zdravstveno osiguranje.\nVlasnik kompanije “Votersejver” Stiven Kersten se u razgovoru za “Čikago tribjun” požalio da kompanija radnicima, po sadašnjem ugovoru, tokom radnog dana garantuje tri pauze - jutarnju od 10 minuta, podnevnu za ručak, od 30 minuta, i popodnevnu od 15 minuta, i da je samo u maju zbog neplaniranih odlazaka u WC izgubljeno 120 ranih sati.


Homoseksualnost - Strana 27\nPrikaz rezultata 391 do 405 od ukupno 450\n26.07.2010, 22:41 #391\nNe ja sam rekao svoje, ne mislim da ih treba pobiti ali mislim da ih treba lechiti\n26.07.2010, 22:49 #392\nLečiti? Od čega? Koju vrstu opasnosti po sebe ili druge ljude predstavlja neko ko je različit?\nKako bi lečio homoseksualnost? Uklanjanjem gena? Elektrošokovima? Razapinjanjem? S kojim ciljem? Pretvaranja u "ispravnu osobu"? Ko ima pravo da odluči ko je ispravan, a ko ne?\n26.07.2010, 22:59 #393\nMislim da se to moze izlechiti, ako je u genima to opet ne znachi da ima ugradjen chip u glavu koji mu ne dozvoljava da pocne da razmislja drugacije, mislim..nije tranvestit ako samo misli da mu se svidja isti pol, jednostavno moze se otvoriti neka ustanova gde bi se razgovaralo sa takvim osobama i na taj nachin ih usmeriti na pravi NORMALNI put..\nNe mislim nista loshe o njima, zao mi ih je najiskrenije..i zbogo toga mislim da im treba pomoci..\n26.07.2010, 23:01 #394\nmislim..nije tranvestit ako samo misli da mu se svidja isti pol, jednostavno moze se otvoriti neka ustanova gde bi se razgovaralo sa takvim osobama i na taj nachin ih usmeriti na pravi NORMALNI put..\nKako te nije stid da ovo pišeš?\nJa bih se sad pokrila po glavi i jecala do dugo u noć, da sam na tvom mjestu.\n26.07.2010, 23:07 #395\nNe razumem ni jednu jedinu rech u ove dve rechenice koje si napisala\nJasno sam rekao sta ja mislim o tome, ne vidim sta je tu ''stidno''\n27.07.2010, 00:48 #396\nStav SZO je da homoseksualnost nije bolest nego stav (ma šta to značilo), ali dok se ovo nije promenilo u SZO homoseksualnost je smatrana za bolest, postojala je dijagnoza. Da li je zaista bolest ili nije neću mnogo da ulazim u polemiku jer nisam ni stručan ni mnogo upućen, međutim postoje slučajevi izlečenih homoseksualaca. I to sam čitao baš na internetu pa ću pokušati da izguglam i da ostavim i ovde ne koji način je neki doca lečio homoseksualnost kod nekih likova.\nStav da treba eleminisati homoseksualce iz društva, zbog negativnih odraza po naciju (a eleminisati je jasna aluzija) je imala i NSDAP sa Hitlerom na čelu i oni su to i sprovodili. Nisu samo homoseksualci odstranjivani, sklanjani su i ljudi rađani sa mentalnim i fizičkim poremećajima kao 'škart' društva, sve sa ciljem stvaranja arijevske i savršene nacije. Nimalo humano, nema šta.\nLično me homoseksualci, niti bilo čije sexualno opredelenje ne zanimaju ama ni najmanje. Sve dok mene neka osoba ne ugrožava, baš me briga kakva mu je orijentacija - politička, religijska, seksualna,... Međutim, nervira me egzibicionizam, bilo koje vrste. Mislim, jedno je civilizovano okupljanje a drugo je ovo - 18+ sorry nemam sluha za ovakve stvari. Slažem se ja da homoseksualci treba da se bore za svoja prava kroz institucije i da ne treba da budu diskriminisani, ali da ih ja lično prihvatim kao neku normalnu pojavu nema šanse, sve i da hoću. I malo mi je pun kufer od priča o njihovoj ugroženosti, ima mnogo ugroženijih ljudi u Srbiji koji se susreću sa nekim mnogo bitnijim egzistencijalnim problemima.\nI naravno da nije rešenje u nasilju, već negovanjem porodičnih vrednosti. Ili se preseliti kod Palme u Jagodinu, jer kako on reče tamo nema pedera\n27.07.2010, 02:18 #397\nLeciti ih od homeseksualnosti kao bolesti?\nKako, na koji nacin?\nTerapijama, gde ce ih neki psihic ubedjivati da su oni ustvari onog pola,sa kojim su rodjeni, kao i da oni sami to ne znaju.\nKoliko njih svesnih sebe i svojih zelja i opredeljenja, zive sablonski, kao uzorni gradjani, bojeci se osude okoline i prezira.\nDa se razumemo ne branim homoseksualce.\nAli svima nama puna su usta neke pravde, ali kad se povede rec o nekom ko je drugaciji,ko nije istog opredeljenja kao mi,tu prestaje svaka granica sa zdravim razumom i bacaju se na stub srama.\nMusko si ili zensko, nebitno.\nPosto nema veze sa genima, jer to nisu cipovi u glavi, hajde dozvoli sebi da razmisljas da si onog drugog pola.\nNateraj sebe da ubedis da ti nisi musko, nego si zensko.\nPa nisu oni narkomani, da im se ugradi blokatar.\nNi psihicki bolesnici kojima treba terapija.\nNeka zive, onako kako misle da treba i kako se najbolje osecaju u svojoj kozi, svako ima pravo na to, koje mu je po rodjenju pripalo.\nTurk je savrseno sve rekao\nSlažem se ja da homoseksualci treba da se bore za svoja prava kroz institucije i da ne treba da budu diskriminisani, ali da ih ja lično prihvatim kao neku normalnu pojavu nema šanse, sve i da hoću. I malo mi je pun kufer od priča o njihovoj ugroženosti, ima mnogo ugroženijih ljudi u Srbiji koji se susreću sa nekim mnogo bitnijim egzistencijalnim problemima.\n27.07.2010, 02:38 #398\nShteli smo ovom "nashom" Nishkom tvrdjavom i sad na onaj izlaz ka konju chekao nas je ortak...Dok je chekao prishao mu je pripadnik gay populacije i pitao ga onako sasvim najnormalnije "DA LI HOTJE DA MU GA POPU*I ? " I nishta ovaj ga pogledao i pitao :"Da li on hotje njemu da popushi patiku?"\n27.07.2010, 10:31 #399\nMrak, tu si potpuno u pravu.\n27.07.2010, 12:52 #400\nSamo neka se oni vole ali ne na ulici niti u paradama i ostalim javnim okupljanjima,\nSa ovim delom tvog posta se slažem u potpunosti, ali to je jedini deo.\nDa. I ja sam video jednog sa poremećajem. Hodam gradom, kad ono vidim čoveka čija je koža crne boje. Pogledam unaokolo, svi beli. I on bi trebao da ide na to dobrovoljno lečenje, jer nije normalno da bude crn među nama belima, kako bi se uklopio u okolinu. Ako neće da se leče, neka ne izlaze iz kuće. Kad je mogao Majkl Džekson da se leči, mogu i oni. Niko za Majkla nije rekao da nije normalan.\nAha, gej parovi bez dece su loši i treba da ih nema, a oni sa decom su dobri i njihovo postojanje je opravdano. Mislim da je ljudska rasa davno prešla granicu razmnožavanja radi opstanka vrste. Ako neko neće decu, ne treba da ih pravi. Nećemo propasti kao vrsta.\nI meni su na Glavnoj železničkoj stanici u Beogradu ispred bioskopa Partizan (za one koji ne znaju, na repertoaru su isključivo erotski filmovi) i kod benzinske pumpe Zmaj prilazile žene i nudile seksualne usluge. To što je tvom drugaru prišao muškarac je slučajnost. Pitam se šta bi bilo da mu je prišla neka devojka i da ga je pitala isto pitanje.\nJa sam svoj stav o ovoj temi rekao ranije, pa ću ga ponoviti u kratkim crtama. Ne smetaju mi, niti mi smeta kada ih vidim kako se drže za ruke u gradu. Ponekad kad vidim kako se ponašaju neki heteroseksualni parovi u javnosti, dodje mi da im pridjem i "nalupam šamare". Brate mili, imaš kuću pa tamo radi šta hoćeš i sa kim hoćeš, baš me briga. Za to sam da homoseksualni parovi mogu na neki način da pravno regulišu svoju vezu, ali ne putem braka. Nisam za to da usvajaju decu i da paradiraju ulicama grada samo zato što su homoseksualci pa se ponose time.\n27.07.2010, 14:21 #401\nNe trebaju da se leche,nisu oni sad opasni po okolinu pa da ih treba leciti ili da shkode sami sebi. Ne treba ih ni ubiti,al ono sto treba raditi,jednostavno ignorisati i pustiti ih da rade sta oce,time ce se i oni smiriti. Posto je sada u modi da budes gej,glup,gledas farmu i imas raznorazne gripove. Bas iz tog razloga sto je u modi,moda opastaje ukoliko je podrzavas,obracas paznju na nju,a ona nestaje ako te boli puzdra . Kao sto rekoh u predhodnom postu,COVEK NE MOZE DA ODREDI STA CE GA PRIVUCI,STA CE VOLETI,A STA NECE,TO NIJE STVAR RAZUMA! Nisam za to da prave brakove,unistavaju vrednost porodice,nisam za to da prave parade,jer onda treba da postoji parada hetroseksualaca i nisam za to da usvajaju decu. Ne volim ih,ali protiv nicijeg izbora ne mogu i ne zelim da idem.\n27.07.2010, 17:05 #402\nOk, povlachim sve sto sam rekao do sad, ja volim homoseksualce chak sta vishe i ja se osecam tako kad me direktor svaog dana naguzi bez razloga..\nNecemo imati dece i nismo u nekoj ljubavi ali svaki dan cemo imati redovan odnos i to po par puta..\nA posto vidim da se ovde izvrcu moje rechenice nema potrebe vishe da pishem ni na jednu temu, ja kazem jedno vi citirate i kazete da sam rekao nesto sasvim deseto..\nMislicu sta mislim i drzim se toga samo vishe misljenja ne delim ni sa kim..odavno je trebalo da shvatim da je ovaj svet otishao u vraziju mater i sa njim sve sto je normalno..\n27.07.2010, 17:11 #403\nNe kažem da su mi homoseksualci obrazac za "normalnost", ali mi nisu normalni ni siucidalni polupubertetski likovi, plus oni koji stalno za sebe pričaju kako su glupi.\nE sad, ja bih sve to lečio. Za homoseksualce ne verujem da postoji lek, ali ove druge bih komotno batinom koja je iz raja izašla.\nMožda i nauče da koriste mozak i krenu NORMALNIM putem.\n27.07.2010, 19:18 #404\nNisam pratio temu od pocetka, al sam uleto tu gde je Mrak bio najvise u pravu, a niko se ne slaze snjim. ?\nNesto nije u redu sa mentalitetom homosexualaca. I to nesto mentalno sto nije u redu ima svoj\nuzrok, izvor, razlog. I to se moze "izleciti". Ili tacnije iskomunicirati.\nSta je uzrok homosexualnosti? Koliko znamo tacno o tome?\nNe ulazim u duge rasprave, trebalo bi ispisati celu knjigu.\nAli ukratko cu. Ljudi uglavnom postaju homici tada kada su zlostavljani, i pri tome neko\nsa strane prica "pusi ku*ac", "pede*u jedan" i slicne fore. Tu se zapakuje jedna cela trauma\ni to ostaje u podsvesti, i moze takvo nesto da prouzrokuje homosexualnost.\nA to se moze i razresiti.\nNeka deca to pokupe u ranoj mladosti.\nMislim, da kada homic bude izlecen od takvih negativnih bolno emotivnih dogadjaja,\nda on postane nakon toga bisexualac. Kako god, bice mu/njoj lakse.\nMeni homici ne smetaju. Ali mi se cini da ih neko namerno stvara i promovira, neko kao da zeli\nda homosexualnost bude rasprostranjena.\nCOVEK NE MOZE DA ODREDI STA CE GA PRIVUCI,STA CE VOLETI,A STA NECE,TO NIJE STVAR RAZUMA!\nOk. Ja mislim da moze odrediti kada je to njegova licna volja, ali ne moze kada mu je to silom\nnegde nabijeno u podsvest u nekoj vrlo teskoj i neprihvatljivoj situaciji (traumaticnoj).\n10.11.2011, 20:04 #405\nNe podrzavam nikakvo nasilje ali isto tako ne podrzavam homoseksualnost i kod zena i kod muskaraca.To je jednostavno neprirodno i nenormalno jer ako je normalno zasto onda postoje uopste dva pola?Kako je krenulo plasim se da mi heteroseksualci ne postanemo na kraju manjina.Zar nije za svakog muskarca dodir zenske ruke i zenski poljubac nesto posebno i isto tako za zenu dodir muske ruke i muski poljubac.Kako nekome moze da bude simpaticno ili nesto vise kada vidi dve zene ili dva muskarca da se ljube.E gde ide i na sta ce da lici ovaj svet...


Uslovi korišćenja - Besplatni Offrix Oglasi\nOtvaranjem naloga na sajtu www.offrix.com saglasni ste sa sledećim pravilina i odredbama :\nShodno tome, komunikacija između zaposlenima, kupcima i korisnicima Offrix.com-a treba da se vrši uz obostrano poštovanje, tj. uvrede ili uvredljivo ponašanje nije dozvoljeno.\n2. Važeći zakon\nZakoni Republike Srbije su primenljivi na platformi Offrix.com i njen sadržaj. Oglasi na Offrix.com moraju posebno da se pridržavaju važećih zakona\n3. Pokažite odgovornost\nKupac je isključivo odgovoran za sadržaj svoje reklame i srodnu prepisku.\nKupac se obavezuje da će dostaviti zadati obrazac i kvalitet\n4. Davanje podataka\nOglas mora odgovarati rubrici u koju je postavljen\nNe može biti postavljeno nekoliko puta, čak ni u različitim kategorijama,\nNe mogu da sadrže oglase za druge web lokacije koje nude iste usluge kao i Offrix.com.\nNaslov mora da odgovara sadržaju oglasa\nNe smeju biti duplirana. Svaki unos mora imati različit naslov.\nSlika mora odgovarati temi oglasa.\nPodaci za kontakt i email adrese moraju biti uneti u zadata polja.\n5. Dozvoljeni jezici i Valute\nOglasi su dozvoljeni samo na sledećim jezicima:\nEvro € (osnoavni) i Dinar RSD(opcionalno)\n6. Pogrešna kategorija\nAko je oglas postavljen u pogrešnu kategoriju, Offrix.com zadržava pravo da ga premesti u ispravnu kategoriju ili ga obriše.\n7. Oglasi sa lažnim ili pogrešnim podacima\nTekstovi i slike moraju odgovarati stvarnim svojstvima oglašenog objekta.\n8. Zabrana višestrukog umetanja\nZa određeni zahtev ili ponudu, može se objaviti samo 1 (jedan) oglas. Višestruko oglašavanje za isti zahtev ili ponudu je zabranjeno.\n9. Manipulacija rezultata pretrage\nZabranjeno je koristiti tekstove na način da se pretragom manipuliše.\nOffrix.com zadržava pravo da obriše ili izmeni sve oglase bez konsultacija sa kupcem, ukoliko reklama krši sadašnja pravila o ubacivanju i u slučaju kršenja zakona obavesti nadležne organe.\n11. Manipulacije tokom registracije\nSvaka manipulacija kao lažni telefonski broj, pogrešna adresa, lažno predstavljanje i druga dela koja narušavaju integritet sajta biće odmah kažnjena brisanjem korisnika kao i oglase koju su postavljeni od kažnjenog korisnika. Ove oglase nije moguće više povratiti. U slučaju težih situacija dužni smo da obavestimo nadležne organe za podršku.\n12. Obaveze za pravna lica\nSvako pravno lice, korporacija ili drugi subjekt koji nudi usluge ili proizvode dužni su da dostave svoju punu adresu, telefonski broj, adresu e-pošte i komercijalni registar. U slučaju da ne žele javno objaviti komercijalni registar, moraju e-mailom obavestiti administratora da potvrdi njihovo postojanje. Ako nije primljen nijedan e-mail, administrator šalje zahtev za potvrdu identiteta. Ako u roku od 48 sati ne dobijemo odgovor, račun će biti obrisan bez dodatnog upozorenja.\nKupac je odgovoran za poštovanje odredbi navedenih u odeljcima 1 i 2 gore. Ukoliko reklamiranje koje je zabranjeno na osnovu brojeva 1 i 2 nije izričito uključeno na listu zabrane, to ne znači da se takvi oglasi mogu objavljivati.\nArheološka kulturna dobra\nPodaci i nosači podataka\nPonuda podataka (filmovi, softver, knjige, muzika itd.) je zabranjena, ukoliko ponuđeni podaci nisu u originalnom nosaču podataka.\nPrazan (DVD) CD\nPrazan čvrsti disk\nOriginalni DVD / CD\nKopije filma na DVD / CD-u\nMuzičke kopije na DVD / CD-u\nKopije softvera na DVD / CD-u\nDivX, xdiv, MP3 i sl.\n4. Uređaji za dekodiranje i dešifrovanje (softver i hardver)\n5. Diplome i službena dokumenta\n6. Lekovi i druge supstance koje izazivaju zavisnost\nOglasi koji sadrže cigarete, drogu i druge supstance koje izazivaju zavisnost (kanabis, marihuana itd.) su strogo zabranjene.\n7. Erotske usluge i proizvodi\nOglasi sa erotskim sadržajem nisu dozvoljeni izvan kategorije «erotski».\n8. Finansijske usluge\nPružanje finansijskih usluga koje krše relevantne zakonske odredbe nisu dozvoljene. Oglas mora da sadrži punu adresu, broj telefona, adresu elektronske pošte, kontakt osoba i matični broj kompanije. (Korisnik je sam odgovoran za kontrolu finansijskih usluga).\nDozvoljeni su samo ako su u vlasništvu oglašivača.\n10. Opasni proizvodi\nZabranjeni su oglasi za opasne proizvode. Opasni proizvodi su proizvodi koji mogu oštetiti zdravlje ljudi ili životinja ili životnu sredinu.\nZabranjeni su oglasi za dijetu i metode za gubitak težine. Ukoliko pojedinac ili firma koja ima dozvolu za obavljanje pomenute delatnosti. Obavezno je dostaviti potvrdu putem email-a.\n12. Ukradeni ili nepostojeći proizvodi\nKorisnik je sam dužan da proceni verodostojnoj artikla koji kupuje. U slučaju da ste ošećeni, dužni ste da obavestite nadležne organe.\n13. Zdravlje i lepota\nIlustracija ili simbolički prikaz golotinje, erotske interpretacije, portreti dece nisu dozvoljeni.\n14. Profit ili zalog donacije\nOglasi sa profitom ili donacijama nisu dozvoljeni. Takođe zabranjuje reklamiranje besplatnih putovanja.\nZabranjeni su oglasi za lekove i medicinske uređaje, čak i ako ih Zdravstvena organizacija dozvoljava.\n16. Nekretnine i stanovi\nOglasi za prodaju i iznajmljivanje nekretnina i stanova dozvoljeni su samo ako kupac stvarno i na zakonit način raspolaže ponuđenim nekretninama.\n17. Ratni i vojni materijal\nRatni i vojni materijal može se ponuditi samo ako su ga nadležni organi pustili na tržište.\nPonuda hrane je zabranjena. Ukoliko ne posedujete odobrenje za prodaju od nadležnih organa.\n19. Lozovi i lutrija\nPopusti za lutrije i druge igre na sreću ili takmičenja nisu dozvoljeni.\nOglasi mogu sadržati samo zaštitne znakove na koje kupac ima pravo. Upućivanje na zaštitne znakove treće strane dozvoljeno je ako je potrebno da se predmet označi ili da se isključi bilo kakvo zavaravanje korisnika.\n21. Delovi i organi ljudskog tela\nPonuda ljudskih tela, delova tela, organa i kostiju poput kostura, pripremljenih organa, krvi, urina, sperme, jajnih ćelija, majčinog mleka itd. zabranjena je.\n22 . Motorna vozila – materijal i oprema\nPonuda materijala i dodataka za motorna vozila nije dozvoljena, ako su ovi predmeti suprotni važećem zakonodavstvu. Motorna vozila koja sadrže takva nepravilna prilagođavanja ili kombinacije istih moraju biti navedena u popisu.\n23. Politički oglasi\nZabranjeni su oglasi sa oblikovanjem mišljenja ili političkim sadržajem.\n24. Totalitarizam, rasizam, religijski i politički ekstremizam\nOglas sa biljkama je dozvoljen samo ako je u skladu sa važećim Pravilnikom o zaštiti bilja u Srbiji. Ako se vrste nalaze na CITES (Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore), prodaja je zabranjena.\n26. Lični podaci i slike\nTrgovanje podacima osoba (fizičkih ili pravnih lica) nije dozvoljeno.\nOglasi za lažni nakit ne mogu sadržavati sufikse “zlato”, “srebro” ili “platina”.\n28. Duvan i duvanski proizvodi\nProdaja duvana i dodataka (papir za cigarete, putanje cigareta …) je zabranjena ukoliko nije u skladu zakona o prometu cigareta i duvana.\n29. Telekomunikacije, telefoni i uređaji za slušanje\nPonuda radar detektora je zabranjena. Oglasi za uređaje poput špijunskih kamera, kamera u uobičajenim stvarima, tj. Upaljači, olovke, naočale, medo itd nisu dozvoljeni.\n30. Karte, ulaznice i kartice s popustom i vaučeri\nNije dozvoljeno ponuditi kartice ili vaučere na kojima je podnosilac zahteva imenovan i čiji je prenos pravno dogovoren i / ili zabranjen od strane organizatora.\nPonuda zaštićenih životinja je zabranjena. Što se tiče trgovine između privatnih i komercijalnih partnera, ponuda životinja dozvoljena je samo u skladu sa odgovarajućim zakonodavstvom.\nSatovi ne mogu sadržavati sufikse “zlato”, “srebro” ili “platina”. Umesto toga, mogu se koristiti izrazi „pozlaćen“ ili „metal“. Upotreba skraćenica koje prosečni korisnik ne razume nije dozvoljena. Cena primeraka satova pod originalnom markom nije dozvoljena.\n33. Oružje i municija\nZabranjeni su oglasi za opremu i oružje (i njihove komponente) koji su namenjeni povređivanju ljudi, kao i municiju za takve uređaje.\nZabranjeno je postavljanje reklama konkurentsku na sajt Offrix.com kao i reklame koje krše relevantne zakonske odredbe.\n35. Hartije od vrednosti i novac\nTrgovanje valutama koje su još uvek u opticaju i hartijama od vrednosti koje su još uvek uvrštene na berzi je zabranjeno.\n36. Licence i korisničke naloge\nUpotreba licenci ili korisničkih naloga usluga ili softvera nije dozvoljena.\n(Verzija 10. 03. 2022)


ISTRAŽIVANJA TRI VELIKE AGENCIJE: VUČIĆ 53% – 56,2%, Janković 8,9% – 15,1%, Jeremić 6,9% – 9,3%! – NAJNOVIJE VESTI\nTri agencije – “Strateški marketing”, “Faktor plus” i “Demostat” – predviđaju pobedu Aleksandra Vučića u prvom krugu i mršave rezultate opozicionih kandidata\nAleksandar Vučić ubedljivo će pobediti već u prvom krugu predsedničkih izbora u nedelju, 2. aprila, sa osvojenih između 53 i 56,2 odsto glasova.\nOvo pokazuju poslednja istraživanja javnog mnenja koje su sprovele tri ugledne agencije – “Strateški marketing”, “Faktor plus” i “Demostat”. I dok “Demostat” predviđa da će Vučić dobiti uverljivih 56,2 odsto, “Faktor plus” mu daje 53,3 odsto, a “Strateški marketing” ga “meri” na 53 odsto.\nBeli i Janković u klinču\nDaleko iza Vučićevih leđa vodiće se velika borba za drugu poziciju. Dve od tri pomenute agencije tvrde da bi “vicešampion” nedeljnih izbora mogao da bude komičar Luka Maksimović, koji se predstavlja kao Ljubiša Preletačević Beli. “Strateški marketing” Belom čak prognozira 11 odsto osvojenih glasova!?!\n“Faktor plus”, pak, na drugom mestu vidi dosovskog kandidata Sašu Jankovića sa 15,1 procenat glasova.\nDrugom dosovskom NATO kandidatu Vuku Jeremiću, po rezultatima istraživanja sve tri agencije, preti izborni fijasko jer mu je trenutni rejting od mizernih 6,9 do svega 9,3 odsto glasova.\nProgramski koordinator “Demostata” novinar Zoran Panović kaže da su se u kampanji izdvojila dva ključna cilja.\n– Jedan cilj je da opozicioni kandidati osvoje više glasova od Preletačevića Belog, jer ko u nedelju bude ispod njega može odmah da se seli iz politike. Drugi cilj je isforsirao Aleksandar Vučić, a to je da nema drugog kruga… – ocenio je Panović i dodao da je istraživanje njegove agencije rešilo dve važne dileme:\n– Postavljalo se pitanje lojalnosti članstva SPS, ali sad se jasno vidi da su socijalisti u potpunosti ispoštovali zajedničkog kandidata. S druge strane, iako je stranka zvanično podržala Jankovića, stari DS je dobrim delom ipak stao uz Jeremića i to je doprinelo lošem rezultatu opozicije…\nAnalitičar Vladimir Pejić veruje da će Vučić pobediti u prvom krugu.\n– Opozicionari dobro znaju da nemaju šanse za pobedu i zato se više bore međusobno nego protiv Vučića. Oni se zapravo na ovim izborima spremaju za neke sledeće izbore… – objašnjava Pejić, ističući da je njegova agencija trpela nezapamćene pritiske opozicije i optužbe da lažira prognoze izbornih rezultata.\n– Sve ćemo videti u nedelju. Biće svima jasno da u našem istraživanju nema nikakvog nameštanja…\nDilema ko je drugi\nSociolog Vladimir Vuletić podvlači da nema razloga da se sumnja u rezultate istraživanja kada se ona kvalitetno urade.\n– Aleksandar Vučić ima stabilnu većinu od preko 50 odsto i vrlo verovatno će slaviti već u prvom krugu. Mnogo veća dilema je ko će biti najjači od opozicionara. Velike oscilacije koje izaziva Beli utiču i na procente drugih kandidata. Mnogi ljudi ne znaju koja je razlika između Jeremića i Jankovića, pa će verovatno iz tog razloga glasati za Belog – zaključuje Vuletić.


Firma koja je ispustila boju u Bjelicu neće biti kažnjena - LUČANI INFO | Najnovije vesti\nFirma koja je ispustila boju u Bjelicu neće biti kažnjena\nCrvena boja koja se juče popodne izlila iz kanalizacije, pronela Bjelicom kroz Lučane i ovom rekom dospela do ušća u Zapadnu Moravu nije ostavila ekološke posledice, rečeno je „Blicu“.\nU opštini Lučani kažu da crvenilo koje je „obojilo“ Bjelicu, a zatim i Zapadnu Moravu potiče iz jedne od firmi u industrijskoj zoni, i pozivajući se na izveštaje nadležnih inspekcija, navode da je boja koja se izlila na ekološkoj bazi i nalazi se na takozvanoj „zelenoj karti“.\nDo izlivanja boje iz jedne od firmi, koja inače poštuje sve ekološke propise, došlo je spletom poptuno slučajnih okolnosti i protiv nje neće biti podnete nikakve prijave – kaže Milivoje Dolović, predsednik opštine Lučani.\nJuče oko 14 sati Bjelica oko kilometar ispod Lučana promenila je boju, a nedugo zatim crvenilo je dospelo do ušća ove reke u Zapadnu Moravu.\nKasnije je utvrđeno da se boja izlila preko sistema kanalizacione mreže iz lučanske industrijske zone.\nNa lice mesta su izašli članovi Štaba za vanredne situacije, vodni i republički ekološki inspektor koji su utvrdili gde je došlo do curenja. Negde oko 16 sati voda se razbistrila – kaže Dolović.\nUginuće ribe, dodaje on, kao posledice po ceo biljni i životinjski svet, nisu premećeni, a isto to nam je rečeno i u Ribočuvarskoj službi „Balkan eko tima“ iz Prijepolja koje je korisnik ovih voda.\nNaši ribočuvari su pregledali Bjelicu i uzvodno i nizvodno, takođe i Zapadnu Moravu ispod ušća Bjelice, i nigde nisu primetili uginuće ribe. Danas će za svaki slučaj ponovo obići ove reke – kažu u „Balkan eko timu“.\nLučani Info / Blic\nOdbornici rebalansom usmerili sredstava za puteve i završetak sportske sale\nPosle dužeg perioda virus u Moravičkom okrugu – Inficirana osoba iz Guče


Dolaskom prvih toplih dana, svoje zimske kapute zamenjujemo laganim mantilima, debeli džemperi ustupaju mesto lepršavim haljinama, a kožne čizme zavodljivim sandalama sa kaiščićima. Vreme je za fluidne materijale, cvetne dezene i šik naočare za sunce koje će na najbolji način upotpuniti naša prolećna i letnja izdanja.\nNa početku šeste večeri Perwoll Fashion Week-a videli smo reviju autora iz Belgrade Design District-a čiji razvoj Nedelja mode snažno podržava od samog početka. Na reviji su učestvovali Aleksandra Lalić, prošlogodišnja dobitnica Elle Style Award, Milena Radović sa kolekcijom doslednom monohromatskoj igri crne i bele sa tek nekoliko pastelnih nijansi, Dejana Momčilović sa kolekcijom „This Little Light of Mine, I’m Gonna Let It Shine ”, Get Up-Jasmina Vujović sa kolekcijom „The Other Side of the Sun”, a posle duže pauze i brend „SestreS”, iza kog stoje sestre Ivana i Jelena, koje su nedavno imale vrlo zapažen nastup na Ljubljana Fashion Week-u.\nNakit u filmu pored estetske vrednosti nekad ima i onu simboličnu. Postoji toliko komada nakita iz sedme umetnosti koji bismo i sami veoma rado nosili, pa zato hajde da se prisetimo nekih od najlepših primera na tu temu.\nRiz Viterspun je karijeru profesionalne glumice započela još kao tinejdžerka davne 1991. u filmu „Čovek na mesecu“. U međuvremenu je bila zvezda filmskih hitova kao što su „Pravna plavuša“, „Hod po ivici“ i „Divljina“, a poslednjih nekoliko godina je gledamo u izuzetno popularnoj seriji „Nevine laži“ u produkciji televizije HBO. Za sve to vreme nas je impresionirala svojom glumom i šarmirala svojom pojavom, a uvek smo obraćali pažnju i na njen modni stil.\nČak i kada su bile mlade i nepoznate, popularne manekenke su plenile svojom pojavom i nije teško bilo pretpostaviti da će se pre ili kasnije proslaviti. Kao dokaz za ovu tvrdnju prilažemo kolekciju polaroida supermodela iz vremena kada su tek započinjali svoju karijeru.\nSvima nam je ponekad teško da izaberemo koju ćemo odeću nositi u toku dana. E, pa zamislite još da vaša odevna kombinacija treba da se uklopi sa modnim izborom vašeg partnera. Zvuči kao nemoguća misija, zar ne? Jedan japanski bračni par, međutim, dokazuje da je tako nešto ipak moguće.\nProlećna sezona počela je atraktivnim modnim programom pod sloganom „Spring calling”, na kojem je Modni studio Click zvanično najavio nastavak saradnje sa brendom Perwoll kroz predstojeću, 45. Beogradsku nedelju mode. Tom prilikom predstaviljena je i aktuelna kolekcija Faktory by Boško koja odiše svežinom i buntovničkim duhom.\nIako do godišnjih odmora i uživanja na egzotičnim destinacijama ima još nekoliko meseci, nove kolekcije kupaćih kostima i asesoara za plažu uveliko su pristigle u radnje i šoping centre, te je idealan trenutak da zajedno pogledamo koji će to modeli obeležiti sezonu pred nama.\nPrava lutka sa naslovne strane jeste upravo Ariana. Izgleda kao naivna devojčica iz komšiluka, koketuje kao Lolita, i trepće očima kao Bambi. Ona je zato svojim pesmama i stilom uspela da zavede mnoge mlade generacije. Kao tinejdžerka menjala je boje kose i oblačila se jeftino, a vi prosudite da li se njen modni stil danas promenio.


Do sada je, bez sumnje, najveći dobitnik kineski "Ziđin", koji je, uz strateško partnerstvo sa RTB "Bor", kupio i kanadski "Nevsun", koji je imao istražna prava nad najbogatijim svetskim resursom bakra i zlata - lokalitetom Čukaru peki, gde su, preliminarno, utvrđene rudne rezerve od 15 miliona tona crvenog i skoro 400 tona plemenitog metala.\nKanadski "Mundoro", u partnerstvu sa američkim "Friportom", koji poseduje i 59,6 odsto istražnih prava u donjem delu ležišta Čukaru peki, za koji se smatra da krije resurse od 14 miliona tona bakra i oko 300 tona zlata, aktivno učestvuje u geološkim istraživanjima okoline boljevačkog sela Savinac, gde su, na lokalitetu Tilva roš, pronašli sloj sa 30 grama zlata po toni i čak 171 gramom srebra po toni. Amerikanci, koji su u ovaj projekat uložili 40 miliona dolara, sa Kanađanima istražuju i lokalitet Bačevica, koji se takođe nalazi u ovom delu Srbije.\n"Mundoro" ima istražna prava i u okolini Borskog jezera, gde, u saradnji sa Japanskom nacionalnom kompanijom za naftu, gas i metale (JOGMEC), obavlja geološka istraživanja te oblasti na površini od 46 hektara. "Mundoro" i JOGMEC sprovode geološka istraživanja i na još tri lokaliteta u Timočkoj Krajini - Dubrava, Padina i Železnik, koja se nalaze u okviru timočkog magmatskog kompleksa, za koji geolozi smatraju da je veoma bogat rudama bakra i zlata.\nS druge strane, "Rio Tinto" je, u saradnji sa australijskom istraživačkom firmom "Rajden risorsis", započeo otkrivanje novih rudnih ležišta bakra i zlata u okolini Majdanpeka. Ugovorom o zajedničkom ulaganju, "Rio Tinto" se obavezao da će u istražna polja "Zapadni Majdanpek", "Majdanpek pojas" i "Donje Nevlje" tokom naredne tri godine investirati 31,5 miliona dolara, kako bi se i definitivno potvrdio kvalitet tih ležišta. Jer, početni rezultati ispitivanja ukazuju na to da na ovim lokalitetima i te kako treba kopati.\nO tome da je "Rio Tinto" ozbiljan partner i poželjan investitor svedoči i ugovor o zajedničkom ulaganju u geološka istraživanja nedaleko od Bora, koji je od "Nevsuna" preuzeo "Ziđin".\nTRI LOKACIJE NA CRNOM VRHU\nTri rudna lokaliteta na Crnom vrhu, kod Žagubice, sadrže čak 72 tone zlata, pokazala su istraživanja kanadske kompanije "Dandi". Ta kompanija je u istraživanje uložila više od 100 miliona dolara i utvrđeno je da u rudi na lokalitetima Bigar hil, Korkan i Kraku pešter ima približno 72 tone zlata, a nova istraživanja pokazuju povećanje klasifikacije.


SIMPOZIJUM I MONOGRAFIJA: „Parkinsonova bolest:2020, 13.11.2020 | Klinika za neurologiju\nHome Aktuelnosti SIMPOZIJUM I MONOGRAFIJA: „Parkinsonova bolest:2020, 13.11.2020\nSIMPOZIJUM I MONOGRAFIJA: „Parkinsonova bolest:2020, 13.11.2020\nPoštovane kolege, dragi prijatelјi\nVeliko nam je zadovolјstvo da Vas obavestimo da će se\n13.novembra 2020.godine u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti, održati simpozijum „Parkinsonova bolest:2020“. Organizatori simpozijuma su Klinika za neurologiju KCS, Medicinski fakultet u Beogradu, Društvo neurologa Srbije i SANU. Preliminarni program simpozijuma je naveden nastavku, simpozijum će biti akreditovan, a informacije o načinu prijavlјivanja i ostalim neophodnim detalјima biće navedene u narednom obaveštenju. Posebno nam je zadovolјstvo što će iz simpozijuma proisteći monografija pod istim nazivom.\nUz kolegijalni pozdrav,


Velvet - od 35. epizode do 37. epizode!\nVelvet – od 35. do 37. epizode!\nVelvet – od 35. epizode do 37. epizode!\n35: Nakon onoga što se dogodilo na zabavi, Ana nije otišla u svoju sobu na spavanje, a sutradan se nije pojavila na poslu.\nVest o njenom nestanku se širi. Atmosfera je zabrinuta, posebno za devojke iz Velvet-a, dok se Alberto i Emilio plaše najgoreg. Jedina koja izgleda da ima dobar dan je Kristina: ona je trudna, i konačno ima šta joj je potrebno da povrati Alberta. Međutim, posledice njenih postupaka su nanele bola mnogim ljudima, krivica počinje da je obuzima. Enrike se vraća u Velvet i postaje prepreka Patrisiji da utiče na Valentinove odluke. Kako bi ublažila efekat, ona pristaje da bude Valentinova devojka, dok spava sa Honasom kako bi kupila njegovo ćutanje. Ali, ne računa na činjenicu da službenik počinje razumeti pravila igre, kako bi ih iskoristio u svoju korist. Sa druge strane, Esteban samo što nije raskrinkan, i pokušava da ostavi svoj posao špijuna, kako bi mogao da pruži sebi novu šansu sa Blankom. Pilar ne želi da izgubi i pokuša da ubedi Lusiju, da bude njena nova saveznica. Ali, devojka je zavolela donja Blanku, i devojke iz Velvet-a, što će je odvesti do toga da otkrije istinu o svom ocu.\nRelated ItemsVelvet - 35. epizodaVelvet - 35. epizoda sa prevodomVelvet - 36. epizodaVelvet - 36. epizoda sa prevodomvelvet - 37. epizodaVelvet - 37. epizoda sa prevodomVelvet - od 35. epizode do 37. epizode!Velvet online


Saradnja Crne Gore i Albanije – primjer za region\n/ Saradnja Crne Gore i Albanije – primjer za region\nUlcinj 20 februar 2012\nSali Berisha - Igor Lukšić\nZvaničnici u Podgorici i Tirani mogu biti zadovoljni: sve pretpostavke za razmah saradnje ove dvije susjedne države su već ispunjene. Politički odnosi su odlični, ekonomski se dnevno poboljšavaju, a granica se može prelaziti biometrijskom ličnom kartom.\nIzmeđu te dvije zemlje postoji čak i zajednički granični prelaz, što je jedinstven slučaj na Balkanu. Naime, uz podršku EU je u mjestu Sukobin, kod Ulcinja, (Muriqan u Albaniji) otvoren najmoderniji granični prelaz u regionu. U zajedničkoj zgradi smještene su carine i policije dvije države, što je znatno poboljšalo efikasnost u borbi protiv organizovanog kriminala. Albanija i Crna Gora imaju i zajedničke granične patrole, a funkcioneri dvije zemlje su krajem januara ove godine potpisali sporazum o otvaranju još jednog graničnog prelaza. Crnogorski premijer Igor Lukšić kaže da prostora za poboljšanje saradnje ima još dovoljno. „Jer, integracioni procesi se zasnivaju na regionalnoj saradnji, a regionalna saradnja se zasniva na dobrosusjedskim odnosima“, ističe on i dodaje da su manjine koje žive u ovim zemljama odličan most saradnje.\nIsti je stav njegovog kolege, predsjednika vlade Albanije Salji Beriše koji navodi da dvije zemlje na najbolji način trebaju iskoristiti ogromne zajedničke resurse i ljepote Skadarskog jezera, rijeke Bojane i masiv Prokletija. Ti „balkanski Alpi“ trebali bi,\nprema zamisli crnogorskih i albanskih funkcionera, postati park mira.\nStoga je već preduzeto niz koraka kako bi se realizovale ove ideje. Najdalje se odmaklo u proglašavanju Skadarskog jezera rezervatom biosfere, što će se obaviti tokom ove godine. „Na taj način to najveće jezero na Balkanu će biti stavljeno pod zaštitom UNESKO-a i imaće planetarnu vrijednost“, kaže čelnik ekološke organizacije „Zeleni korak“ Dželal Hodžić. On tvrdi da znatnu podršku realizaciji ovih projekata i poboljšanju sardnje pruža Evropska unija preko svojih IPA-fondova.\nPosebno se to odnosi na bolju saobraćajnu povezanost. To je tim značajnije ukoliko se zna da će preko Albanije i Kosova, kada se završi izgradnja autoputa od Prizrena do granice sa Srbijom, brže stizati od Podgorice do Beograda nego što je to sada moguće! Dvije vlade su, inače, dogovorile i uspostavljanje brodske linije na Skadarskom jezeru između Virpazara i Skadra, te realizaciju niza projekata iz oblasti nautičkog, lovnog i sportsko-rekreativnog turizma.\nInteresantno je, možda, istaći da su gosti Albanije na petom mjestu po ukupnom broju dolazaka u turističkim mjestima Crne Gore, ali i da građani Crne Gore sve češće borave u Albaniji. U toj zemlji su, inače, cijene prehrambenih proizvoda znatno jeftinije nego u Crnoj Gori, pa mnogi mještani prigraničnih crnogorskih gradova idu barem jednom mjesečno u kupovinu u obližnji Skadar.\nDvije vlade su još jednom potvrdile spremnost da se međusobno ispomažu u evroatlantskim integracijama. Jer, Albanija je već članica NATO-a, dok Crna Gora to tek treba da postane. Istovremeno je Crna Gora korak i po ispred Albanije u procesu pridruživanja EU. Indikativno je svakako da u Evropskoj komisiji postoji „Direktorat za Albaniju i Crnu Goru“.\nNakon najava da će se u Albaniji, na obali Skadarskog jezera, u neposrednoj blizini granice sa Crnom Gorom, graditi atomska centrala, primjetni su uzdržanost eksperata i zvaničnika i bojazan kod ekologa. Ali, čini se da regionalna nuklearna groznica zahvata polako i Crnu Goru.\nVreme je za "Solun 2"\nPo Dr Jovanu Teokareviću, šest godina posle solunskog samita najviših predstavnika država Evropske unije i Zapadnog Balkana vreme je za "Solun 2".


RachelBlack profil | Bongacams\nPoslednje prijavljivanje: 6.8.21. 21.26.53\nKlikom na dugme, podići ćeš RachelBlack na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. RachelBlack će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nSexy ;) 4 Fotografije 4 photos\nVažni detalji o RachelBlack\nRadni sati RachelBlack\nAmaterski klipovi od RachelBlack\nRachelBlack lista želja


Apache radi rewrite i bez .htaccesa - DevProTalk\n28. 01. 2008. #1\nproblem je kod mene u lokalu, Apache 1.3.37 i PHP 4.4.4(iako cenim da nema veze sa PHPom)\nimam direktorijum /home/kalkulus/www/test koji se odaziva na http://localhost/~kalkulus/test i u njemu fajl trt.php\nza URL http://localhost/~kalkulus/test/trt Apache uredno otvori trt.php, kao da sam ga direktno trazio. isto se ponasha za bilo koji direktorijum i bilo koji fajl\nja nikakvu redirekciju nisam podeshavao i uopshte ne kontam kako je do ovoga doshlo\nevo podeshavanja za user direktorijume\nkoliko sam ja citao dokumentaciju nishta od ovoga ne bi trebalo da izaziva slicne efekte, ali mozda negde greshim\n28. 01. 2008. #2\nIzbaci ovo MultiViews, to "pomaže" Apaču da pronađe sadržaj čak iako nije propisno naveden, pa kad vidi da nema trt proba trt.php i itd.\nGeneralno je veća šteta nego korist od toga jer često stvara zabunu, kao i u tvom slučaju.\n29. 01. 2008. #3\nhvala, probacu veceras\nne bih ja ovo ni primetio da nisam krenuo da pishem neka rewrite pravila koja su se totalno cudno ponashala. a sve napisano po PSu\n29. 01. 2008. #4\nsamo da prijavim da je problem reshen\nDaj mi jedno "Thanks"!\n.htaccess - rewrite (permalink) User Regular expression i htaccess 6 16. 01. 2007. 05:08\n.htaccess - rewrite subdomena kodi Regular expression i htaccess 2 14. 01. 2007. 14:32


BABOVIĆ: Draže mi je da Partizan uzme titulu nego da Srbija uđe u EU - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Top News»BABOVIĆ: Draže mi je da Partizan uzme titulu nego da Srbija uđe u EU\n| 2015-05-12T12:08:28+01:00\t12. maja 2015. 12:08|3 Comments\n– Titula je na dohvat ruke, ali moramo da budemo maksimalno ozbiljni i izguramo priču do kraja. Verujem da se ekipa fizički oporavila od utakmice protiv Spartaka i da će na najbolji način nastaviti posao u Kruševcu. To je naša obaveza i verujem da ćemo odigrati kako navijači od nas očekuju, izjavio je MIlinković na konferenciji za medije na stadionu Partizana, prenosi Tanjug.\nOn je dodao da očekuje da se Napredak “otvori” jer im je pobeda potrebna u borbi za opstanak.\n– Još jedna teška utakmica za nas, protiv ekipe koja se grčevito bori za opstanak. Iskustvo iz prethodne utakmice poziva na oprez, mislim da Napredak više vredi nego što pokazuje tabela i sigurno će sve učiniti, ne samo jer je Partizan motiv, nego i zbog svoje pozicije.\n– Razumem interesovanje javnosti, to je normalno za Partizan, ali prvenstvo još nije gotovo. Očekuje nas i finale Kupa, nismo razgovarali o pojačanjima. To ne bi bilo fer zbog ovih momaka koji sada nose crno-beli dres. Ima vremena za te razgovore na završetku sezone.\n– Napredak je u nekim utakmicama ostao bez bodova, iako je nadigrao protivnike. Nemaju izbora, sem da idu na pobedu, verujem da će nam biti lakše nego kad nam rivali dođu u Humsku i brane se ceo meč.\n– Motivisani smo jer znamo kroz šta smo prošli da bismo je osvojili. Kruševac je crno-beli grad, očekujem da navijači dođu u velikom broiju i da zajedno proslavimo titulu.\n– Te priče su nas pratile još otkad sam se vratio u klub. Partizan najbolje osećaju njegova deca. Kako da ne idemo na titulu, kad smo Saša Ilić, Drinčić i ja fudbalski prohodali ovde. Dovoljno je da se pogledamo i da znamo da to niko ne može da nam zabrani. Verujte mi, draže mi je da Partizan uzme titulu, nego da uđemo u EU, poručio je Babović.\nUtakmica 28. kola Superlige između Napretka i Partizana igra se sutra od 18 sati u Kruševcu.\nTAGOVI: Partizan, FK Partizan, Zoran Milinković, Jelen Superliga, Stefan Babović, Napredak Kruševac\nRudy 12.05.2015. at 13:08- Odgovori\t (3)\t (3)\nJbg kad ste Vi Hrvati a ne Srbi.. I\nNenad 12.05.2015. at 13:25- Odgovori\t (2)\t (3)\nSLEPAC OBICAN, KOLIKO GOD DA VOLIM PARTIZAN, SRBIJU CU UVEK VISE VOLETI, I PRE SVEGA ZELIM REPREZENTACIJI DOBAR PLASMAN I UCESCE!! A ON SLEPAC NIKAD NISTA NIJE URADIO ZA REPREZENTACIJU,VISE PUTA JE I NAPUSTIO PARTIZAN I SAD JEDE GOVNA!\nKoja bre Evropa 12.05.2015. at 14:43- Odgovori\t (2)\t (1)\nStefane svaka cast za izjavu,a vi sto navodno volite Srbiju pa je gurate u Eu bas ste pametni.Ja bre volim ako treba i Zvezda da bude prva samo ne u EU