Da li dokaze o stradanju Srba poseduju i strane obaveštajne službe - 13.09.2021, Sputnik Srbija\nKoliko je Priština, otvaranjem arhiva OVK, ozbiljna u nameri da razobliči svoju i ulogu pokrovitelja u stvaranju tzv. nezavisnog Kosova i da li bi kao izvor... 13.09.2021, Sputnik Srbija\nNajavu otvaranja arhiva OVK, koja je kosovsku javnu scenu pretvorila u poprište na kojem se poslednjih nekoliko dana žučno razmenjuju uvrede, optužbe i nemušta opravdanja, Aljbin Kurti je objasnio potrebom da se razjasne sudbine nestalih. Istina, on ne misli da tragovi do nestalih vode preko dokumentacije OVK, već, kako je objasnio, preko arhiva u Beogradu.„Imamo arhive naše države o OVK i vrlo smo transparentni, ali moramo razjasniti sudbinu nestalih. Zato moramo otvoriti arhive u Beogradu, jer ubistva i prikrivanje masakra, a zatim i ekshumacije nisu izvršili srpski građani, već država Srbija na organizovan način i to se nalazi u srpskim arhivima“, rekao je Kurti.Korak ka otkrivanju istine o nestalim SrbimaKurtijevo priznanje da arhivi OVK ipak postoje, daleko je važnije od pokušaja da odluku o njihovom otvaranju prištinskoj javnosti opravda iznuđivanjem recipročnog poteza od Beograda. Sada kada je i defakto potvrđeno postojanje dokumenata o zločinima počinjenim nad Srbima, nameće se pitanje gde se nalaze fondovi, ko ih čuva te da li je Priština zaista voljna da ih ustupi ili je ovo još samo jedno namigivanje u procesu dijaloga kojem se ne nazire kraj.Prof. dr Duško Čelić nema dilemu oko toga da li takva dokumentacija postoji. U razgovoru za Sputnjik on kaže da dosadašnja saznanja pokazuju da je OVK bila paravojna formacija organizovana prema vojnim načelima, da je imala komandnu i organizacionu strukturu te da se znalo ko je komandovao jedinicama, odnosno zonama odgovornosti tzv. Vojske Kosova. Sve to, po njemu, ukazuje na to da postoji nekakva dokumentacija, nazovimo je, kaže, i arhivom Oslobodilačke vojske Kosova.Ukoliko bi Srbija dobila uvid u arhiv OVK, bio bi to korak ka otkrivanju istine o nestanku Srba sa Kosova i Metohije. Dva su kanala, ukazuje Čelić, koja vode do istine, prvi je arhiv do kojih ne veruje da ćemo doći i drugi su suđenja u Hagu, gde eventualno može da ispliva neki detalj vezan za nestanke, kidnapovanja i druge ratne zločine.Šta znaju obaveštajne službeTragom činjenice da je najpodrobnije podatke o zločinu u Starom Gracku, kada je ubijeno 14 žetelaca, u svojim izveštajima ponudila britanska služba, Živojin Rakočević ukazuje i na treći, sigurni izvor arhivske građe — zapadne obaveštajne službe, na prvom mestu američka, koja je OVK stavila na listu terorističkih organizacija.Kada je reč o jedinstvenom arhivu OVK, Rakočević izražava sumnju u njegovo postojanje, ali veruje, kaže, da postoje dokumenta ili zbirke dokumenta u vlasništvu najmoćnijih ljudi Kosova. On podseća da su odmah posle sukoba tri najmoćnije političke partije, Rugovina, Tačijeva i Haradinajeva, imale neke oblike organizovanih tajnih službi i da bi u njima trebalo tražiti delove tog arhiva.„S obzirom da su u tom periodu, a i kasnije, svi oni radili jedni protiv drugih, došlo je do neke vrste ravnoteže moći i u toj oblasti i nikome u ovom trenutku ne bi bilo u interesu da isporuči ili ’otvori‘ svoj arhiv. Sadašnja Kurtijeva vlast u najvećoj meri nema pristup tim dokumentima, sem ako neko od ovih struktura nije upravo Kurtiju isporučio ta dokumenta“, smatra Rakočević.U spremnost Prištine da se suoči sa zločinima koje su počinili članovi OVK, Čelić ne veruje. On je pre spreman da poveruje da iza svega stoji pokušaj da se skrene pažnja sa suđenja u kojima je nedvosmisleno ukazano da je Oslobodilačka vojska Kosova učestvovala u sistematskom proganjanju i ratnim zločinima nad Srbima na KiM.„Sumnjam, zaista sumnjam da će Priština dostaviti bilo šta što ima veze sa arhivom tzv. Oslobodilačke vojske Kosova. Pre bih rekao da je priča iz Prištine pokrenuta da bi se došlo do nekakve dokumentacije i arhivske građe iz vojnih arhiva u Srbiji, što se uklapa u opštu konstrukciju Prištine da su vojne i policijske snage Srbije odgovorne za nestanke i kidnapovanja. Verujem da je reč o dokumentima tehničke prirode koji ne sadrže ništa što bi moglo Prištini da bude interesantno.“Kako je stvarana mreža OVKNa pitanje da li bi otvaranje arhiva OVK moglo da promeni sliku rata na Kosovu i konačno obelodani istinu o stradanju Srba, Danica Marinković, sudija u penziji, koja je saslušavala braću Mazreku, kaže da zločin ne zastareva i da istina o zločinima vršenim nad Srbima prevazilazi svu dokumentaciju. Ona je kao sudija Okružnog suda u Prištini bila svedok kako je stvarana mreža OVK.„Najpre su to bili napadi na policiju, civile, ubistva, bačene bombe, eksplozivne naprave, pokušaj atentata na rektora. Tada je već mogla da se markira OVK mreža ili počeci njenog stvaranja. Ilegalni MUP, u čijoj istrazi je učestvovala, bio je preteča OVK, neprijateljsko udruženje koje je imalo za cilj stvaranje posebne države i pripajanje Albaniji.“Usledili su, podseća, teroristički napadi koji su kulminirali slučajem Klečka, stravičnim zločinom počinjenim u julu 1998. godine.Braća Mazreku su prilikom ispitivanja, po rečima Danice Marinković, priznala da su silovala i ubila devojčicu čije ime su saznali nakon što je majka gledajući sve počela da doziva dete. Logori za Srbe koje su u istrazi otkrila braća Mazreku nikada nisu locirani. Usledio je, objašnjava Danica Marinković, Račak, a zatim i bombardovanje. Svedočenje da su u Klečki streljani civili, ostalo je da visi u vazduhu.U arhivu OVK, pretpostavlja Marinković, mogli bi se naći i predmeti Okružnog suda koje su 12. juna 1999. naoružani pripadnici OVK uzeli iz pisarnice. Cilj je, kaže, bio brisanje tragova zločina. Otuda otvaranje arhiva OVK nije samo pitanje potvrde obima stradanja Srba na Kosovu i Metohiji, već i jedini način da se rasvetle sudbine na hiljade nestalih i otetih.\nTeško je poverovati da će zapadne obaveštajne službe otvoriti svoje arhive kako bi pokatzale i dokazale zločine OVK nad Srbima, a razlog je taj što su te iste slube u ime svojih država bile moderatori i arhitekte te iste OVK i tkz. nezavisnog Kosova!\nMa ne, nemaju...uopšte...\novk, nestali, logori za srbe, srbija – društvo, analize i mišljenja, srbija – politika, kosovo i metohija\n22:53 13.09.2021 (Osveženo: 12:14 14.09.2021)\nNajavu otvaranja arhiva OVK, koja je kosovsku javnu scenu pretvorila u poprište na kojem se poslednjih nekoliko dana žučno razmenjuju uvrede, optužbe i nemušta opravdanja, Aljbin Kurti je objasnio potrebom da se razjasne sudbine nestalih. Istina, on ne misli da tragovi do nestalih vode preko dokumentacije OVK, već, kako je objasnio, preko arhiva u Beogradu.\n„Imamo arhive naše države o OVK i vrlo smo transparentni, ali moramo razjasniti sudbinu nestalih. Zato moramo otvoriti arhive u Beogradu, jer ubistva i prikrivanje masakra, a zatim i ekshumacije nisu izvršili srpski građani, već država Srbija na organizovan način i to se nalazi u srpskim arhivima“, rekao je Kurti.\nKurtijevo priznanje da arhivi OVK ipak postoje, daleko je važnije od pokušaja da odluku o njihovom otvaranju prištinskoj javnosti opravda iznuđivanjem recipročnog poteza od Beograda. Sada kada je i defakto potvrđeno postojanje dokumenata o zločinima počinjenim nad Srbima, nameće se pitanje gde se nalaze fondovi, ko ih čuva te da li je Priština zaista voljna da ih ustupi ili je ovo još samo jedno namigivanje u procesu dijaloga kojem se ne nazire kraj.\nProf. dr Duško Čelić nema dilemu oko toga da li takva dokumentacija postoji. U razgovoru za Sputnjik on kaže da dosadašnja saznanja pokazuju da je OVK bila paravojna formacija organizovana prema vojnim načelima, da je imala komandnu i organizacionu strukturu te da se znalo ko je komandovao jedinicama, odnosno zonama odgovornosti tzv. Vojske Kosova. Sve to, po njemu, ukazuje na to da postoji nekakva dokumentacija, nazovimo je, kaže, i arhivom Oslobodilačke vojske Kosova.\n„U nekim predmetima su već izvođeni dokazi, u smislu pisanih dokaza i beležaka čuvara logora, kao recimo u slučaju Drenice. I jedan broj komandanata tzv. Vojske Kosova je priznao da su vodili evidencije o operacijama koje su izvodili, pogubljenjima i zločinima. Uveren sam da arhivi postoji, ali sam isto tako uveren da Beograd ne može da dođe do njih. Ovo je priča za pregovaračkim stolom.“\nUkoliko bi Srbija dobila uvid u arhiv OVK, bio bi to korak ka otkrivanju istine o nestanku Srba sa Kosova i Metohije. Dva su kanala, ukazuje Čelić, koja vode do istine, prvi je arhiv do kojih ne veruje da ćemo doći i drugi su suđenja u Hagu, gde eventualno može da ispliva neki detalj vezan za nestanke, kidnapovanja i druge ratne zločine.\nTragom činjenice da je najpodrobnije podatke o zločinu u Starom Gracku, kada je ubijeno 14 žetelaca, u svojim izveštajima ponudila britanska služba, Živojin Rakočević ukazuje i na treći, sigurni izvor arhivske građe — zapadne obaveštajne službe, na prvom mestu američka, koja je OVK stavila na listu terorističkih organizacija.\n„Podrazumeva se da su za tu odluku imali dokaze, dokumente, procenu stanja i kapaciteta organizacije koju su stavili na listu. Kfor i njegova obaveštajna služba, potom i pojedinačne obaveštajne službe zemalja koje su u Kforu učestvovale, uključujući i ličnu arhivu pojedinaca, poseduju veliki broj dokumenata, procena, izveštaja, video-zapisa ili presretnutih dokumenata. Iz istrage o zločinu u Starom Gracku se može videti da je sa strane britanske službe slučaj odrađen profesionalno i do detalja. Politika je tu istinu uništila, uprkos svim dokazima i činjenicama, slučaj je ostao nerešen.“\nKada je reč o jedinstvenom arhivu OVK, Rakočević izražava sumnju u njegovo postojanje, ali veruje, kaže, da postoje dokumenta ili zbirke dokumenta u vlasništvu najmoćnijih ljudi Kosova. On podseća da su odmah posle sukoba tri najmoćnije političke partije, Rugovina, Tačijeva i Haradinajeva, imale neke oblike organizovanih tajnih službi i da bi u njima trebalo tražiti delove tog arhiva.\n„S obzirom da su u tom periodu, a i kasnije, svi oni radili jedni protiv drugih, došlo je do neke vrste ravnoteže moći i u toj oblasti i nikome u ovom trenutku ne bi bilo u interesu da isporuči ili ’otvori‘ svoj arhiv. Sadašnja Kurtijeva vlast u najvećoj meri nema pristup tim dokumentima, sem ako neko od ovih struktura nije upravo Kurtiju isporučio ta dokumenta“, smatra Rakočević.\n„Sumnjam, zaista sumnjam da će Priština dostaviti bilo šta što ima veze sa arhivom tzv. Oslobodilačke vojske Kosova. Pre bih rekao da je priča iz Prištine pokrenuta da bi se došlo do nekakve dokumentacije i arhivske građe iz vojnih arhiva u Srbiji, što se uklapa u opštu konstrukciju Prištine da su vojne i policijske snage Srbije odgovorne za nestanke i kidnapovanja. Verujem da je reč o dokumentima tehničke prirode koji ne sadrže ništa što bi moglo Prištini da bude interesantno.“\nNa pitanje da li bi otvaranje arhiva OVK moglo da promeni sliku rata na Kosovu i konačno obelodani istinu o stradanju Srba, Danica Marinković, sudija u penziji, koja je saslušavala braću Mazreku, kaže da zločin ne zastareva i da istina o zločinima vršenim nad Srbima prevazilazi svu dokumentaciju. Ona je kao sudija Okružnog suda u Prištini bila svedok kako je stvarana mreža OVK.\n„Najpre su to bili napadi na policiju, civile, ubistva, bačene bombe, eksplozivne naprave, pokušaj atentata na rektora. Tada je već mogla da se markira OVK mreža ili počeci njenog stvaranja. Ilegalni MUP, u čijoj istrazi je učestvovala, bio je preteča OVK, neprijateljsko udruženje koje je imalo za cilj stvaranje posebne države i pripajanje Albaniji.“\nUsledili su, podseća, teroristički napadi koji su kulminirali slučajem Klečka, stravičnim zločinom počinjenim u julu 1998. godine.\n„Prethodno su teroristi izvršili napad na Orahovac, tako što su ušli iz nekoliko pravaca u centar, ubijali i otimali ljude. Te civile su prebacili u Mališevo, tu se nalazio štab OVK, gde je jedan od komandanata bio i Fatmir Ljimaj. Tu su razdvajali žene i decu od muškaraca. Braća Mazreku, kada su kod mene davali iskaz, rekli su da je u podrumima bilo zatvora u kojima su mučeni Srbi muškarci. Odatle su ih autobusima i kamionima prebacivali u Klečku. Tamo smo pronašli improvizovani logor ukopan u brdu sa vratima na ulazima i šipkom od železa, a unutra sprave za mučenje, obuću, odeću, dečje stvari. To su bila oteta lica iz Orahovca. Tu sam u krečani videla šaku deteta koja se još uvek dimila.“\nBraća Mazreku su prilikom ispitivanja, po rečima Danice Marinković, priznala da su silovala i ubila devojčicu čije ime su saznali nakon što je majka gledajući sve počela da doziva dete. Logori za Srbe koje su u istrazi otkrila braća Mazreku nikada nisu locirani. Usledio je, objašnjava Danica Marinković, Račak, a zatim i bombardovanje. Svedočenje da su u Klečki streljani civili, ostalo je da visi u vazduhu.\nU arhivu OVK, pretpostavlja Marinković, mogli bi se naći i predmeti Okružnog suda koje su 12. juna 1999. naoružani pripadnici OVK uzeli iz pisarnice. Cilj je, kaže, bio brisanje tragova zločina.\nOtuda otvaranje arhiva OVK nije samo pitanje potvrde obima stradanja Srba na Kosovu i Metohiji, već i jedini način da se rasvetle sudbine na hiljade nestalih i otetih.\n14 Septembar, 08:345\n14 Septembar, 00:434


Novi iPhone će se otključavati prepoznavanjem lica!? - Otkup mobilnih telefona Beograd\nNovi iPhone će se otključavati prepoznavanjem lica!?\nPrema poslednjim glasinama koje je objavio Ming-či Kuo, analitičar kompanije KGI Securities, Apple će na novim modelima naročitu pažnju posvetiti sigurnosti, odnosno sigurnijem načinu otključavanja telefona, kupovini putem App Storea i slično.\nKorisnici iPhonea i iPada umesto klasične šifre za otključavanje uređaja već nekoliko godina mogu da koristite senzor otisaka prstiju, ali bi novi modeli telefona trebalo da imaju ekran koji se prostire od ivice do ivice, kompanija razvija potpuno novi senzor koji će se koristiti direktno na ekranu, a ne kao do sada, na Home dugmetu.\nKuo ipak navodi da nije siguran da li će Apple dovršiti razvoj ove tehnologije do predstavljanja novih modela iPhonea ove godine, ali napominje da vlasnicima uređaja s logom jabuke u budućnosti možda više neće biti potreban senzor za otiske prstiju jer bi kompanija na budućim modelima mogla da koristi tehnologiju prepoznavanja lica.\nUmesto ukucavanja lozinki ili pritiska prsta po Home dugmetu, odnosno ekranu, telefon bi se tako automatski otključao kada bi prepoznao lice vlasnika.\nIako mogućnost prepoznavanja lica nije nova opcija, Engadget navodi da se od Appleove tehnologije očekuje velika brzina reakcije, prilagodljivost različitim uslovima (npr. da brzo i bez problema prepozna lice u mraku) i bezbednost – da telefon ne bi mogao da se otključa korišćenjem npr. fotografije korisnika.\nIako je reč samo o glasinama, treba napomenuti kako je Ming-či Kuo jedan od najpouzdanijih analitičara kada je u pitanju Apple i da su se njegova predviđanja vezana za proizvode ove kompanije do sada često pokazala tačnim.\nOtkup mobilnih telefona A blok https://t.co/RMCBSa4jTq https://t.co/LlIjGeE4Dq41 days ago\nOtkup mobilnih telefona Novi Beograd https://t.co/LEqb64YABE https://t.co/tXY63tjDE948 days ago


Prirodna rešenja za napete nerve - Vendoksin Kapi - Zodeks Čaj - Alternativa Medica\nPrirodna rešenja za napete nerve\nAko ste nervozni ne posežite odmah za tabletama, pokušajte da rešenje za napete nerve pronađete u nekoj od ovih namirnica.\nČaj od kamilice i zeleni čaj\nČaj od kamilice smiruje nerve i ublažava osećaj teskobe. On podiže nivo glicina, aminokiseline koja opušta nerve. Slično delovanje ima i zeleni čaj.\nOna je bogata magnezijumom i triptofanom koji smiruju nervni sistem. Odlično ublažava stres i osećaj teskobe, jer podiže nivo serotonina, hormona sreće. Najbolji izbor je čokolada s visokim procentom kakaoa.\nStres slabi imunitet i zato su telu potrebne namirnice kao što je beli luk. On obiluje alicinom, prirodnim jedinjenjem koje sprečava nakupljanje masti u krvnim sudovima i čisti toksine iz tela. Beli luk neutrališe oksidativni stres, jača imunitet i smanjuje rizik od kancerogenih procesa.\nSadrži ugljene hidrate koji podižu nivo serotonina, hormona sreće. Time popravlja raspoloženje i ublažava štetne posledice stresa. Takođe, bogata je beta glukanom koji jača imunitet.\nOsim što su afrodizijak, školjke obiluju cinkom, a manjak ovog minerala povezuje se s depresijom i teskobom.\nOni su bogati omega-3 masnim kiselinama koje podižu raspoloženje i poboljšavaju kognitivne funkcije mozga. Ovi sastojci smanjuju osećaj anksioznosti, ublažavaju simptome stresa i snižavaju povišeni krvni pritisak.\nNizak nivo cinka u organizmu povezuje se s osećajem teskobe i depresijom, a nadoknadiće ga indijski orah. U porciji od 100 grama ima 5,78 miligrama cinka, a preporučena dnevna količina iznosi 7 mg za žene i 9,5 mg za muškarce.\nSadrže antiokisadant antocijan koji povećava prokrvljenost mozga i kognitivne funkcije. Osim toga, borovnice obiluju vitaminom C koji ublažava posledice stresa. Ljudi koji pre stresnih situacija uzimaju vitamin C, imaju niži nivo kortizola u organizmu i niži pritisak nego oni koji ga ne koriste.\nSlično kao i špargle, avokado obiluje vitaminom B koji deluje umirujuće, a sadrži i kalijum koji snižava krvni pritisak. Odličan je dodatak ishrani u stresnim situacijama i zato što je bogat glutationom, antioksidansom zaduženim za sprečavanje apsorpcije masti koje izazivaju oksidativni stres.\nStres podiže nivo kortizola koji jača želju za hranom i samim tim javlja se rizik od gojenja. Žene u stresnim situacijama imaju pojačanu želju za ugljenim hidratima i slatkišima. Što se više jede prerađene hrane, to je i raspoloženje gore. Šećer brzo diže energiju, ali je brzo i spušta. Zdrava alternativa su špargle jer obiluju vitaminom B koji deluje umirujuće.\n9. oktobra 2019. /0 Comments/by admin\nhttps://amedica.rs/wp-content/uploads/2019/10/Prirodna-rešenja-za-napete-nerve.jpg 628 1200 admin https://amedica.rs/wp-content/uploads/2019/08/logo.png admin2019-10-09 09:06:172019-10-08 09:35:52Prirodna rešenja za napete nerve\nNajčešći pokretači mrzovolje kod žena Smanjite stres


Monday Bluess - Moja Srbija\nОзнака: Monday Blues\nMonday Blues #72: Pilot Blues Band Ponedeljak, 30. avgust, 20 časova, DOB – Plato Milana Mladenovića MONDAY BLUES, serijal low-noise bluz koncerata u organizaciji Doma omladine Beograda, prešao je dug put od svog premijernog predstavljanja publici u maju 2017. godine. Tokom desetina nastupa u centralnom holu i na Zidiću DOB-a, predstavili su se brojni domaći bluz izvođači. Ovog ponedeljka, u Domu omladine Beograda, nastupiće […]\nLoup-Garou u DOB-u Ponedeljak, 5. jul, u 20 časova, Dom omladine Beograd, Plato Milana Mladenovića U nastavku koncertnog serijala MONDAY BLUES, Dom omladine Beograda predstavlja alternativni bluz bend Loup-Garou. Njihov muzički stil bi se najbolje opisao rečenicom „Tom Waits se izgubio u močvarama Luizijane”. Kombinujući različite muzičke pravce poput swamp bluza, funkrocka i swinga, bend teži razvijanju sopstvene verzije bluza koji na našim prostorima još nije viđen. […]


Učimo zajedno : COGO kocke za devojčice\nIzaberi proizvođača (81)AMEKANLILYBARBIECARS (2)CLEMENTONICOGO (44)DISNEYERINFISHER PRICEFURKAN (2)GOKI (84)HOT WHEELSINTEXLEGO (25)LITTLE PETS SHOPLOL (1)MARVELMONOPOLYMONSTER HIGH (1)MY LITTLE PONY (1)NERFNINJA TURTLESPAW PATROLPEPA PIGPILSAN (5)PLAY-DOHPOWER RANGERSSHIMMER & SHINE (2)SHOPKINSSTAR WARSTHOMAS AND FRIENDSTRANSFORMERSTWISTY PETZ\n0-2.500 RSD (170)\n2.500-5.000 RSD (65)\nCOGO kocke za devojčice\nCOGO kocke frizerski salonCOGO kocke kuća iz snova\nŠifra artikla: 108893\nCOGO kocke za devojčice su savršen poklon za devojčice čija mašta i kreativnost nemaju granice! Napravite svoj grad iz mašte uz pomoć ovih setova! COGO kocke su bezbedne za vaše mališane, a i ispunjavaju sve svetske standarde kvaliteta. Pored ovoga, COGO kocke se uklapaju i sa Lego kockama.\nOpis COGO kocke za devojčice su savršen poklon za devojčice čija mašta i kreativnost nemaju granice! Napravite svoj grad iz mašte uz pomoć ovih setova! COGO kocke su bezbedne za vaše mališane, a i ispunjavaju sve svetske standarde kvaliteta. Pored ovoga, COGO kocke se uklapaju i sa Lego kockama.\nNaziv proizvoda: COGO kocke za devojčice\nDrvena slagalica morskog sveta\nKocke vozić sa brojevima


Posts 2161 to 2180 of 2984Page 109 of 150\n#2161 by akulayu » Sun Sep 04, 2016 02:00\n#2162 by true_hiker » Sun Sep 04, 2016 02:15\nhmmm... kad sam tražio kao *** signup, dobio sam klasičnu formu registracije, da se ukuca username i sve ostalo, ali nigdje da se poveže fb nalog. U svim ostalim varijantama pretrage imam samo login kao rezultat\nLast edited by incomehomejob » Tue Sep 06, 2016 02:24 » edited 1 time in total\n#2163 by akulayu » Sun Sep 04, 2016 02:30\n#2164 by BoMoni82 » Sun Sep 04, 2016 11:07\nLast edited by incomehomejob » Tue Sep 06, 2016 02:26 » edited 1 time in total\n#2165 by trboye » Sun Sep 04, 2016 14:13\nJel imamo neku alternativu za okupljanje, ako se ovakve stvari budu ponovile, neki drugi forum, nesto...?\n#2166 by pupijevi » Sun Sep 04, 2016 14:44\nJa sam davno vec pricao da pokrenemo FB stranu za nas sa ex Yu prostora tipa zatvorene grupe bas zbog ovakvih stvari!\nSada posle ovog kraha dobro razmislite o tome jer ipak se ovde radi o zaradi novca a ne kojekakve budalastine.\nInace pristupam preko mozille dok preko chroma jos uvek ne mogu da dobijem sajt i koliko vidim sve sto smo radili danas se ipak racuna i uracunato je na kontu.\nOcekujemo nove detalje oko resavanja ovog blago receno s*anja oko CS-a!\n#2167 by CicoSreckovic » Sun Sep 04, 2016 15:18\nBogme, valjalo bi neku alternativu napraviti. Njihov oficijalni facebook profil je bas stur, danas na njemu nije bilo nikakvih informacija o ovom hakovanju. Sreca pa su ljudi postovali na stranici, inace bih pomislio da je ceo sajt pao. Ne bi bilo zgoreg da se ta facebook, ili ma kakva druga stranica pokrene, bar za ovaj nas forum.\n#2168 by xakep99 » Sun Sep 04, 2016 17:48\n#2169 by uboderep » Sun Sep 04, 2016 21:36\nGej lobi preuzima clixsense\nNego kako ste objasnili devojkama/zenama sta radite na gej porno sajtu ?\n#2170 by zemomak » Sun Sep 04, 2016 23:56\n#2171 by bakeer1337 » Mon Sep 05, 2016 02:24\nzemomak wrote: Evo da se i ja javim, svi smo zivi i zdravi hehe, salu na stranu, ovo je ozbiljan udarac ovom sajtu, jos uvjek ne mogu uci preko desktop racunara, redirektuje me na google.ba, ulazim preko moba i 3g mreze, drugi nacin trenutno ne postoji...a podrzavam ideju zatvorene grupe na fejsu...\nDecki, ja sam uspio upasti preko chromea tako sto sam ga vratio na default postavke ali sa zadrzanim addonima i woala - uspio sam\n#2172 by zemomak » Mon Sep 05, 2016 02:30\n#2173 by akulayu » Mon Sep 05, 2016 03:23\n#2174 by true_hiker » Mon Sep 05, 2016 03:27\nevo oslobodih se i ja konačno ovih govana.\nTrebam li pomenuti da sam jučer stao na 5 reklama?\n#2175 by akulayu » Mon Sep 05, 2016 03:37\n#2176 by zemomak » Mon Sep 05, 2016 03:45\n#2177 by akulayu » Mon Sep 05, 2016 06:29\n#2178 by Nole76 » Mon Sep 05, 2016 06:48\nKod mene glavna strana jos uvek prebacuje na furundzije i topdzije. Mrzi me da brisem sve podatke jer ce mi trebati sat vremena da se ponovo logujem svuda. Kad budem imao vremena odradicu to. Nego ovo za FB grupu je dobra ideja. Vec smo pricali o tome nekoliko puta. Ima visestruke prednosti za razne stvari. Ako neko ima vremena i volje neka napravi grupu. Nekako cemo se dogovoriti pa ondak brisemo sve.\n#2179 by NoOneHere » Mon Sep 05, 2016 06:49\n#2180 by akulayu » Mon Sep 05, 2016 08:13\nLast edited by incomehomejob » Mon Sep 05, 2016 08:28 » edited 1 time in total\nReason: Removed not allowed content.\nAll times displayed are PST - Server Time: Dec 7, 2021 00:54:22 PST


Nagradni foto konkurs Naj jabuka - Fenomeni\nNagradni foto konkurs Naj jabuka\nAutor/ka: admin September 1, 2013\nMillennium Film, Dom omladine Beograda i firma Macola raspisali su nagradni foto konkurs povodom premijere filma “Džobs” 11. septembra u u Domu omladine.\nFilm ekranizuje život i rad jednog od najvećih genija 20. veka,Stiva Džobsa, kao i kompanije Apple koju je osnovao. Zaštitni znak i logo te komapnije je svima dobro poznat – zagrižena jabuka.\nZainteresovani za učešće na konkursu treba da pošalju fotografiju sa jabukom (pravom, sa Apple proizvoda, nacrtanom, kakvom god…) kao glavnim motivom. Potrebno je, uz fotografiju, poslati i kontakt telefon – na adresu office@domomladine.org.\nSve fotografije će biti objavljene u albumu na Facebook stranici Doma omladine Beograda.\nAutori najinteresantnijih, najoriginalnijih, najduhovitijih fotografija, koje budu imale najviše lajkova publike, osvojiće vredne nagrade.\nAutor fotografije koja bude imala najviše lajkova osvojiće iPad tablet.\nDobitnici nagrada biće proglašeni nakon premijerne projekcije filma “Džobs” u DIB-u 11. septembra.\napple fotografija jabuka konkurs Stiv Džobs\nKapi - Da li je neko nekad vidio pupak onom vidrastom dječaku\nKonkursi\tNagradni foto konkurs – Volim da vozim bicik…


КОСОВО и МЕТОХИЈА - Page 82 - Stormfront\nPage 82 of 219 « First < 32 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 132 182 > Last »\n07-26-2011, 10:15 AM #811\nSiptarcine se vracaju na Brnjak, ima pucnjave\nB92 - Vesti - Pucanjava na Brnjaku, ROSU se vraæa\nOce li da se oglasi ona lutka od predsednika? Kako svi cute ko kurve pizda im materina, kad Djokovic igra Wimbldon mogu svi da se odma potrpaju u avion i tapsu mu i slikaju se a sad ih nigde nema. Gamad vasljiva\n07-26-2011, 10:15 AM #812\nJel ima neko iz njemacke ko ce dolje????\nTreba par kalasnjikova dovuci iz reublike srpske i par tromblona.\nko je samnom???\n07-26-2011, 10:26 AM #813\nПрема информацијама са форума Делија, шиптарски специјалци нису ни стигли до Јериња. Народ их је зауставио.\nТакође говори се и о пушкарању у Зубином Потоку, где има и погинулих на шиптарској страни.\nОвде може да се прочита и оно чега нема у вестима.\nПреузето са форума Делија од члана Шок\nСлике Стефана Живковића\njedinice ROSA-e i EULEX-a zaustavljene i kamenovane kod Rudara, u povratku iz Leposavica.\nblokada na putu u selo Rudare.\ndeo naroda koji su pristizali.\nblokade sa druge strane **** gde su sinoc zaustavljene snage KFOR-a, ROSA-e, EULEX-a\npesak na putu, deo blokade.\nJedinice KFOR-a i ROSA-e, kilometar pozadi, stacionirane kod groblja.\nСнимак са ртс-а\nИзвор слика и снимака : форум Делија.\n07-26-2011, 10:41 AM #814\nВијести са сајта радија КИМ\nПовлачење Шиптара са Брњака\n26.07.2011. - 13:05\nПрипадници РОСУ повукли се са Брњака\nПовратак Шиптара на Брњак уз пуцњаву на окупљене Србе\n26.07.2011 - 15:27\n07-26-2011, 10:47 AM #815\nja vec trazim let za republiku srpsku ili za BG.\n07-26-2011, 10:49 AM #816\n07-26-2011, 10:53 AM #817\nNek smatra on sta hoce i nek ovi nasi politicari pozvaju i dalje na smirenost i KFOR nek dalje izjavljuje da ce reagovati KADA BUDE BILO potrebno.\na ja ti velim, potrebno ce biti reagovati kada siptari preuzmu SVE PRELAZE pa srbi podju u KONTRANAPAD.\ntada ce svabski KFOR reagovati i jebat nam ono zadnje malo mame sto imamo.\ndosta pisanja vise, ko ide dolje i kad? jel ima organizovanih prevoza iz republike srpske ili iz BG?\ninace cu uzeti rentacar pa nek ga traze dolje bas me boli kurac!\n07-26-2011, 10:53 AM #818\nСлажем се са братом Змајером Шиптарски шпшони не би смели ништа да изведу да немају подршку САД и ЕУ, а ови наши издајници иду да се жале њима.Каква је то фарса и каква је токомедија.\nнаравно председника немамо он не сме ни да се огласи и ако се огласи следи оно што је Змајер написао да ће то рећи да треба остати миран не наседати на провокације, а да он тражи решење са Еврпоским партнерима.Војска нам је у Украјни на вежбама са НАТО.Министар полиције дебели прасац је на одмору, а онај дебилни Шуле министар одбране не сме ни да се огласи баш као и његов шеф Бота Тадић.Набили се у мишију рупу док Шиптари пуцају на Србе\nСрамота и трагедија Србија ћути под окупацијом издајника који су на власти!\n07-26-2011, 10:56 AM #819\nmore ja polako gubim vjeru u vas sve ovdje.\njel vecina vas luda ili sta je problem?\nako si vec u srbiji onda ajde dolje!\nsjedaj u auto, na bus i vozi se dolje!\nako te je vec strah onda barem slikaj i postuj na forumima sa kosova!\njebote dal su srbi tolko za nista bez neko mladica????\nod 100% ljudi koje sam zvao nekih 5-10% bi MOZDA sjelo na avion sutra samnom!\nludnica jebote. samo blabla!\n07-26-2011, 11:36 AM #820\nBrate kad su siptari proglasili 'nezavisnost', mnogo nasih ljudi je bilo dole sa svojim starim ratnim jedinicama, rasporedjeni po kucama u enklavama. Takodje, bilo je ljudi iz Obraza Stroja i drugih organizacija po gradovima. To je jedina varijanta na koju se moze racunati. Ukoliko nemas barem nekakvu logistiku ili nekakav plan il podrsku, ne znam kako mislis, odes dole i sta?\nAko neko ima neku pametnu ideju kako se moze pomoci ljudima dole, ako saznate za neki organizovan prevoz, ili da se posalje hrana, odeca, bilo sta, postavite na forum, naravno ako je za javnost. Ako bilo sta moze da se uradi, dajte da vidimo sta nam je ciniti. Ne mora da znaci da ce sada stvarno biti potrebno da se uzimaju puske u ruke, ali moramo biti u stanju da reagujemo nekako.\nIzvor: B92, Tanjug Priština -- Specijalne jedinice ROSU ponovo uz upotrebu oružja zauzele administrativni prelaz Brnjak na severu Kosova. KIM radio javlja da se sukobi vode u Zubinom Potoku.\nPripadnici specijalne jedinice- ROSU (kosovahaber.net)\nTaj radio javlja i da raspolaže informacijama da ROSU nisu zauzele prelaz Brnjak. U ovom trentutku nije jasno šta se tačno dešava na severu Kosova.\nKIM radio prenosi da je jedinica koja je napustila prelaz izgleda trebala biti zamenjena novim kontingentom specijalaca od tridesetak vozila.\nTanjug javlja da je pucnjava usledila nakon što su kosovski specijalci u povlačenju sa prelaza Brnjak naišli na lokalne Srbe koji su tokom noći držali blokade ****.\nRojters je javio da je jedan kosovski policajac ranjen, pozivajući se na očevica.\nJedna siptarska svinja roknuta\nСитуација код прелаза Брњак од јутрос је конфузна - приликом повлачења косовских специјалаца чули су се пуцњи, али поузданих информација ко је отворио ватру нема. Повређен је најмање један полицајац КПС-а, још увек нема података о евентуалним српским жртвама. Кфор упутио јединицу ка прелазу.\n16.34 - Нема података о евентуалним српским жртвама.\n16.28 - Косовски специјалац рањен у главу. У тешком стању. У болници у јужном делу Косовске Митровице формиран посебан тим за збрињавање поврењених у сукобима.


Radiotalasna Hirurgija Kruševac | SDC Bojanić Kačarević\n066 007 021064 643 336Kosančićeva 6, Kruševac\nPrim. Dr Petar Bojanić\nDr Radivoje Kačarević\nNASLOVNA / RADIOTALASNA HIRURGIJA\nRadiotalasna Hirurgija Kruševac je efikasna i minimalno invazivna hirurška tehnika koja poslednjih godina postaje međunarodni standard u lečenju benignih nepigmentnih (fibromi, seboroične keratoze..) i pigmentnih promena ( dermalni mladeži ), kao i virusnih ( kondilomi, molluscae, verrucae planae i verrucae vulgares ) i manjih vaskularnih promena ( cherry angioma, nevus araneus ).\nRadi se o metodi gde se visokofrekfentna struja pretvara u toplotu, koja precizno i kontrolisano seče ili koaguliše tkivo na koje se tehnika primenjuje.\nOva metoda daje odlične rezultate, kratko traje i izvodi se u lokalnoj anesteziji u obliku lokalno nanete kreme ili infiltracionoj lokalnoj anesteziji. Čitava procedura u ovom slučaju je bezbolna i ostavlja minimalne ili nikakve tragove na koži nakon intervencije. Intervencija traje nekoliko minuta i vrlo brzo dolazi do oporavka tkiva nakon intervencije.\nZAKAŽITE VAŠ PREGLED I KONSULTACIJU SA STRUČNIM LICIMA\n+381 66 007 021 +381 64 643 336\nSpecijalistička ordinacija SDC Bojanić Kačarević se bavi obavljanjem pregleda i specijalističko dijagnostičkih i terapijskih intervencija iz domena dermatovenerologije (kožnih i polnih bolesti)\nDigitalna Dermoskopija Kruševac\nRadiotalasna Hirurgija Kruševac\nEstetska Dermatologija Kruševac\n10:00 – 12:00 i 17:00 – 20:00\nKosančićeva 6, stan br.1\n+381 66 007 021, +381 64 643 336\n(Telefoni za zakazivanje)\nCopyright © 2019 Bojanić - Kačarević. All rights reserved. Web design by bokisha.NET\nInternet stranica bojanickacarevic.rs koristi kolačiće radi neprekidnog rada na sajtu, pružajući bolju funkcionalnost i korisničko iskustvo, za analizu korištenja internet stranice i u reklamne svrhe.OkUslovi Korišćenja


Privatizacija stanovanja i vojni beskućnici – Bilten\nMaja Solar / 15.06.2015. 15.06.2015.\nVojni beskućnici specifičan su problem u Republici Srbiji. Raseljavanjem iz bivših republika smješteni su u napuštene vojne objekte gdje već više od dvadeset godina u neadektvatnim životnim uvjetima čekaju rješenje svog stambenog pitanja. Uz ostale aspekte, ovaj problem također je i posljedica tržišnih reformi stambene politike.\nKada privatno vlasništvo postaje dominantni režim vlasništva u jednoj državi, nužno se događa da neki u tržišnoj igri dobijaju, a neki gube. Tako i stambena politika, kada postane podređena ovoj logici, nekima omogućava stan, a nekima ne. Iako se konverzija stambenog fonda Jugoslavije iz društvenog vlasništva u privatno vlasništvo, koja se najvećim delom odigrala početkom devedestih godina, predstavlja kao dobitnička lutrijska kombinacija u procesu tranzicije, ne treba izgubiti iz vida društvena raslojavanja koja je ona prouzrokovala.\nZapravo, od kako je pravo na stanovanje (“stanovanje principijelno mora biti omogućeno svima”) pretvoreno u stanovanje regulisano tržištem (“stanovanje kao roba je pristupačno samo nekima”), najveći deo stanovništa ima probleme sa rešavanjem stambenog pitanja. O razlici stanovanja kao prava i stanovanja kao robe pisala je Jovana Vuković na portalu Mašina. Posebno je u Srbiji ”uspešno” privatiziranje stanova tokom devedesetih godina predstavljalo adut u rukavu vlastima koje su privatizaciju uvodile na velika vrata u sve društvene odnose. No zaboravlja se da su i tada postojale društvene grupe koje su, bez obzira na karikaturalno niske cene za otkup stanova u jednom periodu, osobito 1992. i 1993. godine, u ovoj magičnoj dobitničkoj privatizaciji ostale gubitnici. U grupu gubitnika u procesu privatizacije stambenog fonda spada i grupa tzv. vojnih beskućnika.\nDanas u Vojvodini ima oko 2500, a u celoj Srbiji oko 4000 vojnih beskućnika1. Smešteni su u kasarnama, vojnim školama, klubovima, domovima, zatvorima, barakama, hostelima, vešernicama, podrumima i slično, a ono što je trebalo biti provizorni smeštaj do rešavanja stambenog pitanja postalo je životnim prostorom preko dva desetljeća i za nekoliko generacija.\nSmještaj u vojnim objektima\nDolaskom u ove objekte, čija je infrastruktura bila namenjena za sasvim druge svrhe od stambenih, vojni beskućnici su sâmi morali adaptirati prostor za život. Ulagali su u nerešene instalacije da bi prostorije, u kojima često nije bilo vode, struje i kanalizacije, prilagodili za stanovanje. I pored toga, adaptirane prostorije odražavaju niske standarde stanovanja i ne zadovoljavaju osnovne rezidencijalne tehničke parametre, a često su i na granici higijenskih uslova za život. Male kvadrature s obzirom na broj osoba, vlažne sobe, zajednički toaleti za nekoliko porodica, dotrajale fasade i sl., samo su deo pejzaža ”privremenog” smeštaja.\nKao jedno od rešenja problema vojnog beskućništva vlasti su prevashodno videle u prodaji suvišne vojne imovine i u njenoj zameni za stanove za pripadnike sistema odbrane (Vojske Srbije i Ministarstva odbrane). Tako je 2006. godine osmišljen tzv. Master plan za komercijalizaciju viška vojne imovine. Ukupna vrednost prvobitno ponuđene vojne imovine na prodaju procenjena na oko milijardu eura, uz mogućnost uvećanja ili umanjenja ove cifre prema tome da li se unose novi ili povlače stari objekti za prodaju2. Prvobitna entuzijastična procena je bila da će se ovaj plan realizovati do kraja 2007. godine i omogućiti stambeno zbrinjavanje izgradnjom 22.000 stanova.\nOd 2010. godine pristalo se i na to da cena objekata na prodaju postaje fleksibilna, odnosno umanjena ukoliko objekat ne uspeva da se proda po početnoj ceni. Međutim, od otprilike 500 ponuđenih objekata prodalo se manje od 80. Zahtevi za stambeno zbrinjavanje pripadnika sistema odbrane se umanjuju vrlo sporim tempom3, a vojni beskućnici nastavljaju da žive u adaptiranim prostorijama uz dodatnu pretnju prinudnog iseljavanja iz objekata koji se prodaju. Kako stvari stoje u tržišno orijentiranoj stambenoj politici, prednost u dobijanju stana imaju oni koji mogu da ga uzmu u zakup po tržišnim cenama (i doživotno otplaćuju ovaj dug), dok se onima koji nemaju mogućnosti da budu igrači u tržišnoj areni ne isplati davati stan pa onda neka ga i nemaju…\nOvo je recentnije određena cifra koju su naveli članovi Udruženja vojnih beskućnika (UVB) gradskog odbora Novi Sad u emisiji Panorama. Treba imati u vidu da se ova brojka umanjila zbog toga što su neki od vojnih beskućnika preminuli, kao i zbog vrlo malog procenta onih kojima je rešeno stambeno pitanje. [↩]\nSada se vrednost vojne imovine koja je višak procenjuje na oko milijardu i po eura. [↩]\nVojni beskućnici tvrde da se stanovi ne dodeljuju vojnim zaposlenicima, već im se daju u zakup po tržišnim cenama. [↩]\nNikola Vukobratović / 28.01.2019. 28.01.2019.\nVoda ispred profita\nNikola Vukobratović / 23.01.2019. 23.01.2019.\nCivilizacija na prodaju?\nMarta Baradić / 10.01.2019. 10.01.2019.


JEDAN OD MATEJEVIH PRIJATELJA KONAČNO PROGOVORIO U POLICIJI Otkrio je gde se uputio i zašto je trčao – Prvi.info\nMeđutim, iako se veruje da je Matej pijan i dezorijentisan istrčao iz kluba, njegov otac, ali i brojni hrvatski mediji navode drugačije i kažu da upravo snimci na kojima se vidi kako Matej trči ukazuju na to da je bio potpuno svestan, odlučan i da je “znao gde je krenuo”. Nakon što je beogradska policija zvanično, nakon pregledanih na stotine sati videa sa nadzornih kamera u blizini Beton Hale, objavila snimke sa 17 lokacija i praktično potpuno rekonstruisala Periševo kretanje kobne noći nakon što je u majici kratkih rukava istrčao iz kluba “Gotik”.\nPomoću ovih snimaka utvrđeno je da se Matej te noći trčeći kretao kroz Karađorđevu ulicu, pa ispod Brankovog mosta, pa kroz Travničku i Ulicu braće Krsmanović do restorana “Savanova” na Savskoj promenadi, pa sve do platoa na reci. Sumnja se da je upravo na tom mestu Matej ušao u ledenu reku i zaplivao ponovo u pravcu kluba “Gotik”. Da se kobne noći sve tako odigralo potvrđuje snimak reke na kom se vidi “objekat na površini vode” koji ide u tom smeru, a što se poklapa sa poslednjim signalima sa mobilnog telefona Mateja Periša.\nHrvatski mediji, pak kažu da se Matej po Beogradu i oko Beton Hale “izvrsno snalazio” i da se njegova trasa kretanja te noći skoro potpuno poklapa sa rutom koju predlaže internet navigacija nakon što se unese klub Magacin (bivši “Gotik”) kao polazna tačka, a restoran “Savanova” kao odabrano odredište. Međutim, ono što “Slobodna Dalmacija” ne navodi je da je to trasa koju navigacija nudi ukoliko se krećete kolima, a ne peške.”Njegova i navigacijska ruta ne preklapaju se tek u jednom kraćem delu, nakon čega se Matej ponovno vraća na zadani put. U slučaju da je nekud nameravao stići, za pretpostaviti je da se momak u stranoj zemlji oslonio na upute koje mu je ponudila mobilna navigacija”, navodi Slobodna Dalmacija.\nHrvatski mediji sada navode sumnju da je Mateju možda ovu lokaciju poslao neko, “podelio” preko nekog od četova na mobilnom telefonu, ko ga je tamo i čekao i da je zato mladić užurbano izašao iz kluba i trčao do tamo. I Matejev otac, Nenad Periš, više puta je napomenuo da mu se čini da njegov sin “trči prema određenom cilju”.Nije trčao, kako vidim, a da ne zna gde trči – rekao je on.\nKako analiziraju hrvatski mediji, Matejeva trasa “dosta kontinuirano teče” ka finalnom odredištu. Matej, osim toga, ne uznemirava prolaznike, ne tetura se, sklanja se od vozila, spretno preskače ogradu ispred restorana na odredištu, u jednom trenutku usporava korak i na objavljenim snimcima ne deluje dezorijentisano.\nNeposredno nakon kratkog razgovora s taksistom, Matej je nastavio da se kreće Karađorđevom i moguće je, navodi “Slobodna Dalmacija” da je skrenuo u Travničku ulicu jer je shvatio da ga Karađorđeva vodi dalje od reke, a on se uputio ka promenadi i restoranu “Savanova”.\nKada je stigao do “Savanove”, restorana koji tada nije radio, Matej je usporio hod, preskočio ogradu i kretao se oko zgrade restorana i tražio izaz na Promenadu. Tu se spustio niz stepenice prema Savi, ali snimak sa nadzorne kamere se tu završava i, kako je policija objavila, ne vidi se šta se na tom platou dešava, da li je, kako se veruje, bio sam i zašto je ušao u vodu.\nMobilni telefon nestalog Mateja nedostupan je od noći njegovog nestanka. Signal s njegovog telefona registrovan je upravo na platou kod “Savanove” gde je, kako se sumnja, ušao ili pao u vodu. A poslednji signal “uhvaćen” je u blizini Velikog ratnog ostrva, što može ukazati da je Matej do tamo plivao, a da mu je mobilni bio u džepu. Po toj teoriji, to bi značilo da se mladić negde na toj lokaciji utopio. Mobilni tefoni novije generacije uglavnom su vodootporni do dubine od oko dva metra i to samo nekoliko sati, tako da je telefon mogao da odaje signal baznoj stanici samo u toj situaciji.\nVećina usluga koje se koriste na mobilnom imaju neke “bekapove” na Gugl drajvu i slično. Teoretski se do podataka može doći i bez uređaja ako se njegov broj reaktivira drugom karticom i resetuju se lozinke od mejla, tako bi se mogla napraviti rekonstrukcija kretanja. Jednostavnije rečeno: ako telefon ima uključenu lokaciju on u svakom trenutku prati gde sam – rekao je on.\nŠto se tiče poziva i SMS poruka njih beleži operater i može ih izvući, dok ove ostale preko interneta ne. Kod društvenih mreža i aplikacija za komunikaciju može se dobiti sve što je na “oblaku”, a to je moguće za Također se može od Fesbuka i zvanično dobiti pristup nalogu u ovim situacijama u koje je uključena policija.\nŠto se tiče komunikacije WhtsAp-om, može se utvrditi jedino ako ima aktiviran backup na Gugl Drajvu. Što se tiče biometrijskih informacija korisnika (broj otkucaja srca, brzina hodanja…) sve zavisi da li je koristio neku aplikaciju za praćenje istih i koju. Sve to može pomoći da se lakše rekonstruiše njegovo kretanje kobne noći.\nCilj Matejevog izlaska iz kluba poznat je sigurno i njegovim prijateljima koje su inspektori MUP-a Srbije poligrafski testirali i ispitali. U bar jednom od tih iskaza, koje je su sada preuzeli hrvatski policajci, stoji gde i zašto je Matej Periš išao. Činjenica da je izašao bez jakne, ukazuje na to da je nameravao da se vrati u klub, a ne može biti isključeno da je trčao jer ga je neko čekao.Ni jedan od njegovih šest prijatelja, s kojima je došao u Beograd i s kojima je te noći bio u klubu, za medije nije želeo da ispriča šta se dešavalo te noći i zašto je Matej izašao iz kluba. Ovo je ostavilo prostora za sumnju da upravo oni znaju istinu o tome.


ĐOKOVIĆ NAKON LAKOG TRIJUMFA: Težimo savršenstvu! - ATP, Tenis\nKIRJOS PONOVO PRAVIO ŠOU NA KONFERENCIJI: Vukli su me iz paba u 4 ujutru kako bih igrao sa Nadalom!\nTennis-ATP Serbia Open 2022-Novak Djokovic (SRB) v Miomir Kecmanovic (SRB) Beograd, 21.04.2022. foto: Starsrport/Serbia Open\nĐorđe Sredojević 27.05.2022., 19:13\nLako je izašao na kraj sa Slovencom.\nNovak Đoković je lako izašao na kraj sa slovenačkim teniserom Aljažom Bedeneom u svega tri seta i nakon nešto više od sto minuta igre. Rezultat po setovima bio je 6:3, 6:3, 6:2, a sve osim opisa meča kao rutinske pobede bez mnogo potrošnje bi bila pogrešna informacija sa ovog meča. Nakon meča, utiske je podelio najbolji teniser sveta.\n„Perfekcija je uvek subjektivna, nemoguće je igrati perfektno, ali težimo tome. Hteo sam bolja osećanja na terenu, da budem agresivan. Danas je bilo dosta dobro“, rekao je Novak posle meča, da bi se potom nadovezao\nDjokovic 🆚 Schwartzman for the 4th time at a major. 🍿 pic.twitter.com/mjgaYUV5NO\n„Odrastao sam u Srbiji, igrao sam mnogo turnira na šljaci, ovde u Parizu su tereni savršeni. Moja motivacija je uvek tu“, dodao je Novak.\nZa kraj o svojoj rutini i načinu odmaranja.\n„Obično ustajem u četiri ujutru i radim sklekove. Ne, spavam dobro osam ili devet sati. Pokušavam da to radim. Veoma je važan oporavak. Provešću sat ili dva na terenu, a onda sa porodicom, ženom, decom koja nisu ovde i koja mi nedostaju mnogo, koristiću racionalno energiju da ostanem svež“, poručio je Novak.\nNovak Đokovićrolan gaors\nPrethodna vest NEDOVIĆ POSTIGAO KOŠ ZA ANALE: Da li ste ikada videli ovako nešto!? (VIDEO)\nSledeća vest DONČIĆ POMERIO GRANICE ALI NEZADOVOLJAN: Užasno sam igrao!


Energyobserver - SRBIJA / AUTOR VLADIMIR SPASIĆ / /OIEU SRBIJI SVE LAKŠE KORIŠĆENJE SOLARNE ENERGIJE – ŠTA TREBA DA ZNATE UKOLIKO ŽELITE DA SAMI PROIZVODITE STRUJU?\nNaš portal se ovom temom bavio i pre dve godine u tekstu Iz ličnog iskustva – Šta vas sve čeka ako u Srbiji želite da postanete prozjumer? U odnosu na situaciju tada, danas je ipak jasnije šta je to što se u Srbiji može uraditi u sektoru solarne energije, ali je i relativno bolja situacija ne zato što se država potrudila da ovu oblast uredi ili što je finansijski podržala solarne projekte, poput Rumunije, Italije, Hrvatske i ostatka EU i tako podstakla proizvodnju čiste i zelene energije u procesu demokratizacije energetike, već zato što se tržište solara samo i nezaustavljivo razvija.\nSolarni paneli smanjuju mesečne račune za električnu energiju i doprinose čistijoj i zdravijoj životnoj sredini\nDva su razloga zbog kojih se domaćinstva ili firme odlučuju da instaliraju solarne fotonaponske panele na krovovima kuća ili firmi. Prvi je ekonomski jer će im ta investicija smanjiti mesečne račune za električnu energiju, firmama dodatno obezbediti konkurentnost i efikasnost u poslovanju, a drugi je sve češće ekološki i želja i pojedinaca i biznis sektora da doprinesu čistijoj i zdravijoj životnoj sredini kroz proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.\nCena instaliranja solarnih panela u poslednjih desetak godina smanjena je oko 90%\nKorišćenje solarne energije za zagrevanje vode koristi se već više desetina godina, ali za prozvodnju električne energije postalo je zanimljivo unazad nekoliko godina, zbog pojeftinjenja solarne tehnologije. Cena instaliranja solarnih panela i prateće opreme u poslednjih desetak godina smanjena je oko 90%, pa je snaga fotonaponskih elektrana u svetu u istom periodu povećana sa 40 gigavata (GW) na 578 GW.\nSa manjim brojem sunčanih sati Nemačka ima skoro 50 GW instalisane snage u solaru, a Srbija oko 10 MW, što je čak pet hiljada puta više\nNa većem delu teritorije Srbije broj časova sunčevog zračenja znatno je veći nego u mnogim evropskim zemljama. Tako se u Nemačkoj proizvodi oko 1.000 kilovat-sati (kWh) po instalisanom kilovatu (kW) solarnih panela, a u Srbiji 1.200-1.400 kWh. Ipak i sa manjim brojem sunčanih sati Nemačka ima skoro 50 GW instalisane snage u solaru, a Srbija oko 10 MW, što je čak pet hiljada puta više!\nIako Srbija nema propise koji bi regulisali status prozjumera i podstakli njihov razvoj, stvari ipak idu napred, pa je instalirano više stotina solarnih fotonaponskih elektrana koje građanima i firmama obezbeđuju zelenu električnu energiju.\nPeriod otplate investicije za građane 6-8 godina\nO solaru u Srbiji razgovarali smo sa Miodragom Vukovićem, doktorom nauka i osnivačem i vlasnikom firme Conseko. Vuković je jedan od pionira u oblasti razvijanja projekata i primene solarne energije u Srbiji s obzirom da je u ovom poslu već 12 godina.\nGrađani i firme mogu da biraju između dve opcije: proizvodnja i potrošnja ili uz to i prodaja energije\nSvima onima koji su zainteresovani za ugradnju solarnih panela, a ima ih, kako kaže, dosta, on za početak poručuje da bi trebalo razlikovati dve osnovne situacije kod fizičkih i pravnih lica, koje određuju proceduru instaliranja i njeno trajanje. Prva je kada solarna elektrana proizvodi energiju koja se samo troši u okviru domaćinstva ili firme (ovde postoje dve opcije – sistem sa i bez baterija za skladištenje energije), i druga kada se uz to energija i prodaje tako što se višak isporučuje u mrežu Elektroprivrede Srbije (EPS).\n“U prvom slučaju imamo fotonaponski sistem sa hibridnim inverterom sa baterijama, koji nije povezan sa mrežom EPS-a. Koliko se energije proizvede toliko može i da se potroši, s tim što višak može da se sačuva u baterijama. Ako paneli ne proizvode dovoljno energije, a baterije su, prazne, onda se sistem prebacuje na mrežu EPS-a i obezbeđuje se nesmetano snabdevanje”, objašnjava Vuković, i dodaje da ovakav sistem može da obezbedi električnu energiju i u trenucima prestanka napajanja iz mreže.\nSolarni paneli su rešenje da električnu energiju dobiju i oni objekti koji nemaju priključak na mrežu EPS-a\nOva elektrana je idealno rešenje za vlasnike objekata koji nisu uopšte priključeni na mrežu EPS-a jer može da im obezbedi snabdevanje energijom.\nGrađani obično postavljaju ovakve sisteme snage 2-15 kW, jer za veće snage nema ekonomske računice zbog većih baterija koje su skupe. Kako ovakve elektrane nisu povezane sa mrežom EPS-a, prema članu 144 Zakona o planiranju i izgradnji, za njih nisu potrebne nikakve dozvole. Procedura je komplikovanija ako građani ne žele da imaju baterije zbog čega fotonaponski sistem mora da bude sinhronizovan sa mrežom EPS-a, pa su potrebne određene dozvole.\nUgradnja fotonaponskih panela za građane košta oko 700 evra po kilovatu snage\nDruga opcija za građane je kombinacija proizvodnje, potrošnje i prodaje, ali ovaj proces je solidno dug i komplikovan i tek se očekuje da država uredi i reguliše ovaj segment da bi građanima olakšala posao.\nInstalacija fotonaponskog sistema za građane košta nekoliko hiljada evra, u proseku oko 700 evra po kilovatu. Period otplate je 6-8 godina, a trošak je manji za oko 500 evra ako se ne ugrađuju baterije.\nPrivreda se opredeljuje za elektrane do 150 kW ili one veće sa više od 500 kW\nFirme obično instaliraju sisteme snage od 20 kW do 150 kW. One mogu vlasnicima da obezbede i proizvodnju i potrošnju i prodaju, s tim da je u slučaju prodaje električne energije potrebno dodatno vreme, oko godinu dana, da se prođe kroz proceduru pribavljanja dozvola. Kod privrede reč je najčešće o elektranama koje su povezane sa sistemom EPS-a odnosno sinhronizovane su na mreži.\nKada je reč o firmama, za snage veće od 160 kW potrebno je da se ispune određeni tehnički uslovi koje definiše operator distributivnog sistema (ODS) EPS Distribucija. U suštini to se odnosi na ugradnju opreme koja omogućava ODS-u da isključi ovu elektranu daljinski, u slučaju nekih nepredviđenih okolnosti. Ta oprema povećava trošak, pa je, kako ističe Vuković, investicija manje isplativa za elektrane snage 160-300 kW.\nInstalacija solarnog sistema firme košta 550-650 evra po kilovatu\nZbog toga se privreda sa većom potrošnjim energije odlučuje za elektrane snage do 160 kW ili veće od 500 kW, sve do 2 MW. Ovakvih većih elektrana ima nekoliko u Srbiji i u toku je priprema za gradnju još nekoliko, navodi on, i dodaje da i Conseko radi na jednom takvom projektu. Reč je o industrijskim objektima sa krovovima površine od 3.000 kvadrata i više.\nInstalacija solarnog sistema firme košta oko 650 evra po kilovatu za elektrane snage veće od 30 kW, a 550 evra za snagu veću od 100 kW.\nFirmama se investicija u solarne elektrane od 30 kW do 150 kW isplati za 6-7 godina, a za elektrane snage veće od 500 kW period otplate je pet godina, navodi Vuković.\nUgradnja po modelu “ključ u ruke”\nU zavisnosti od toga šta je krajnji cilj izgradnje solarne elektrane zavisi i procedura razvijanja projekta, odnosno trajanje samog poduhvata.\nAko fizička ili pravna lica žele samo da proizvode i troše električnu energiju koju su proizveli, kao i da imaju baterije za skladištenje energije, onda je procedura jednostavna i ceo projekat se veoma brzo realizuje.\nNa osnovu sagledavanja karakteristika domaćinstva ili firme – površine i položaja krova, kao i potrošnje energije – Conseko, firma čiji je naš sagovornik vlasnik, priprema optimalno rešenje. Od trenutka kada donesu odluku da realizuju ovu investiciju do prvih kilovata koje elektrana proizvede obično prođe od tri sedmice do mesec ipo, navodi Vuković.\nAli, ako fizička ili pravna lica žele i da prodaju viškove električne energije onda je potrebno pribaviti lokacijske uslove, građevinsku dozvolu, rešenje o priključenju elektrane na distributivnu mrežu.\nGrađani moraju da postanu članovi energetske zadruge da bi prodavali energiju\nKod fizičkih lica ovde postoje dve faze, prva u kojoj moraju da pribave ova odobrenja, kao i druge saglasnosti, i druga, kada treba da postanu članovi neke energetske zadruge jer samo preko nje mogu da prodaju energiju EPS-u, sami to ne mogu.\nPodaja energije je izvodljiva, ali ko to želi mora da ima strpljenje, poručuje Vuković, i kao primer navodi energetsku zadrugu Elektropionir u čijem je osnivanju Conseko učestvovao.\nZadrugu je osnovala arhiteka Ana Džokić, a razlog je problem koji je i sama imala sa ugradnjom solarnih panela. Inače, ovo je druga energetska zadruga u Srbiji, prva Sunčani krovovi osnovana je u Šapcu.\nDžokić kaže da su zadrugu osnovali pre godinu dana sa idejom da pokažu da je moguće proizvoditi energiju, trošiti je, ali i prodavati.\nFirme prodaju energiju preko ugovora sa firmama koje su snabdevači na tržištu\n“Procedura za prikupljanje potrebne dokumentacije za moju solarnu elektranu je u toku. Sada sam na trećem od 13 stepenika koliko ih ukupno ima. Kada tu papirologiju završimo onda ćemo preko zadruge da sklopimo ugovor o prodaji energije i tako ćemo zaokružiti sve ono što bi građani trebalo da urade ako žele da postanu pravi prozjumeri, što znači ne samo da proizvode i troše energiju, nego i da je prodaju. To iskustvo ćemo onda podeliti sa svima koji su zainteresovani”, objašnjava ona.\nKada je reč o firmama situacija je nešto manje komplikovana. To dokazuje primer auto-servisa Cubi iz Novog Sada čija solarna elektrana od 144 kW proizvodi energiju za njegovu potrošnju, ali i omogućava prodaju.\nInstalaciju elektrane i učešće u administrativnoj proceduri obavio je Conseko. Vuković kaže da Cubi plasira viškove u mrežu preko ugovora o prodaji energije koji je potpisao sa firmom, koja je privatni snabevač električnom energijom.\nCela procedura u slučaju Cubija trajala je godinu dana, navodi on, i dodaje da Conseko svojim klijentima nudi ne samo tehničku ekspertizu, isporuku opreme, ugradnju, već i pribavljanje svih potrebnih saglasnosti i odobrenja, kao i savete u vezi sa načinima prodaje energije.\nTržište finansija prati porast investicija u solar\nNekoliko banaka je na tržište plasiralo kreditne linije za finansiranje projekata kupovine i instaliranja solarnih panela. Među prvima je to uradila ProCredit banka koja kroz beskamatne kredite finansira projekte obnovljivih izvora energije, ali i podržava mala i srednja preduzeća, poljoprivredna gazdinstva i domaćinstva da unaprede energetsku efikasnost.\nProCredit banka nudi beskamatne kredite\n“Naša namera je da u narednom periodu intenziviramo ulaganja u obnovljive izvore energije, kao i da pružimo još sveobuhvatniju podršku svima koji su zainteresovani za takvu vrstu investicija. U saradnji sa svojim poslovnim partnerima, uvoznicima i distributerima solarnih sistema, pripremili smo veoma atraktivnu ponudu za nabavku opreme i postavljanje manjih solarnih elektrana, namenjenu kako preduzećima i poljoprivrednim gazdinstvima, tako i fizičkim licima. U pitanju su beskamatni krediti naše banke, koji omogućavaju da svako ko želi da investira u solarne panele to i učini”, poručuje Ivan Smiljković, član Izvršnog odbora ProCredit banke.\nPrema Smiljkovićem rečima, najveću volju za promenom, ali i uštedama koju instalacija solarnih elektrana donese, pokazali su privrednici, ali uveren je da će i domaćinstva prepoznati brojne benefite koji nisu samo finansijski. “U momentu kada je zagađenje vazduha u Beogradu i drugim većim gradovima tema broj jedan, mi želimo da, svojim primerom, damo ohrabrenje i podsticaj drugima”, rekao je on.\nUniCredit Lizing u saradnji sa okviru saradnje sa GEFF Srbija Lizingom nudi mogućnost instalacije panela preko lizinga\nNišta manje interesantna nije ni ponuda UniCredit Lizinga koja je u okviru saradnje sa GEFF Srbija Lizingom, kreditnom linijom Evropske banke za obnovu i razvoj, na tržište plasirala mogućnost finansiranja izgradnje solarnih elektrana putem lizinga. Ovaj model posebno je interesantan za mala i srednja preduzeća, kao i za registrovana poljoprivredna gazdinstva kojima je pristup tržištu kapitala po pravilu limitiran.\nPoljoprivreda i prehrambena industrija imaju najbolje uslove da koriste solarnu energiju\nDomaće firme koje posluju u poljoprivredi i prehrambeno-prerađivačkom sektoru trenutno u Srbiji imaju najpovojnije uslove da ugrade solarne panele, pre svega zbog povoljnih fnansijskih ponuda, kaže Vuković.\nNaime, za smanjenje troškova za navodnjavanje i električnu energiju, one mogu da dobiju refundiranje i do 60% iznosa investicije u solarne panele u okviru IPARD programa. Fond za razvoj, takođe, obezbeđuje finansiranje i refundira čak 15-25% od vrednosti investicije.\nIPARD program omogućava refundiranje i do 60 odsto troškova investicije\n“Bez obzira što solarna tehnologija omogućava čistiji vazduh i manje štetnih emisija, ona donosi uštedu privredi jer joj smanjuje troškove za električnu energiju. Time, privredna društva u Srbiji postaju konkurentnija ne samo u zemlji nego i u inostranstvu. Kada se na to doda subvencija do 60% onda je više nego jasno da je ovo odlična prilika”, navodi Vuković.\nAko se u računicu uključi i taksa na CO2 koju uskoro planira da uvede EU kako bi oporezovala robu iz zemalja koje ne oporezuju emisije CO2, kao što to ona radi, što će poskupeti robu koju Srbija izvozi, jasno da će instaliranje solarnih panela za proizvodnju energije za sopstvenu potrošnju biti najbolje rešenje da privreda smanji troškove i izbegne nove.\nŠta bi trebalo promeniti regulativi\nSolarna hibridna elektrana snage 50 kW na krovu garaže Obilićev venac (slika: Conseko)\nKako olakšati građanima i privredi da sama proizvodi i troši energiju, kao i da viškove prodaje?\nVuković navodi da je za početak najvažnije da se pojednostave procedure da građani i firme mogu bez velikih prepreka da postave solarne panele da bi proizvedenu električnu energiju mogli sami da koriste.\nUvođenje net meteringa olakšalo bi prozjumerima da prodaju energiju\nJedno od rešenja je da se za elektrane snage do 10 kW, u slučaju kada prozjumer instalira sistem koji nema baterije, ne bi trebalo tražiti lokacijske uslove, ni odobrenje EPS-a, jer je to snaga koja je znatno manja od odobrene snage njihovog postojećeg priključka – 17,25 kW.\nDa bi se olakšala prodaja viškova električne energije može se uvesti sistem net metering koji se u susednim zemljama već godinama jednostavno odobrava za snage do 11 kW, a u Poljskoj do 40 kW.\nU suštini mora da se da prostor za sticanje statusa prozjumera i u Srbiji, kaže Vuković.\nU većini zemalja EU to je već urađeno, ali se otišlo i korak dalje, jer su uvedeni i podsticaji da se potrošači podstaknu na ovu investiciju. Kako bi Srbija, ali i ostale zemlje regiona, lakše i brže pripremile propise za regulisanje statusa prozjumera i uvođenje olakšica za povećanje njihovog broja Sekretarijat Energetska zajednice je nedavno pripremio Smernice o integraciji prozjumera u mrežu.\nStvari su u drugim zemljama otišle toliko daleko da zainteresovani građani u Holandiji, na primer, da bi dobili status prozjumera treba samo da se prijave na sajtu, upišu ime, snagu elektrane, i to je sve. Samo tokom prošle godine ova zemlja je dobila 200.000 novih prozjumera. Šta bi bilo da su svi prolazili proceduru za dobijanje lokacijskih uslova i odobrenja za priključenje elektrane.\nKod nas je, međutim, procedura ista i za nekoliko kilovata i za sto kilovata, zaključuje Vuković.


GORENJE UGRADNI SET HIGH (Ugradna rerna BO 636 E20 XG + Ugradna ploča ECT 646 BCSC ) cena karakteristike komentari - BCGroup\nGORENJE UGRADNI SET HIGH (Ugradna rerna BO 636 E20 XG + Ugradna ploča ECT 646 BCSC )\nUgradni setovi » GORENJE UGRADNI SET HIGH (Ugradna rerna BO 636 E20 XG + Ugradna ploča ECT 646 BCSC )\nČekovima na 12 rata. Mesečno: 4.569,00\nAkcijska cena 54.833,00 RSD * sa 15% popusta za sve nacine plaćanja\nGORENJE UGRADNI SET HIGH (Ugradna rerna BO 636 E20 XG + Ugradna ploča ECT 646 BCSC ) opis\nModel BO 636 E20 XG + ECT 646 BCSC\nGORENJE UGRADNI SET HIGH (Ugradna rerna BO 636 E20 XG + Ugradna ploča ECT 646 BCSC ) Komentari\nCena od: 42.000,00\nCena od: 43.622,00\nBEKO BSC 22120 X\nOdlican BEKO set sa staklokeramickom plocom i konvencijonalnom rernom zapremine od 77 litara. Ploca poseduje senzorske komande kao i child lock opciju radi zastite vasih najmladjih ukucana. Uredjaji su nezavisni, te ih mozete\nCena od: 44.666,67\nCena od: 72.926,11


Kako da ispravite grešku #VALUE! u funkciji DATEVALUE - Office podrška\nKako da ispravite grešku #VALUE! u funkciji DATEVALUE\nVažno: Kada koristite funkcije za datum u programu Excel, uvek imajte na umu da na datume koje koristite u formuli utiču postavke datuma i vremena sistema. Kada Excel otkrije nekompatibilnost između formata u argumentu tekst_datuma i postavki datuma i vremena sistema, videćete grešku #VALUE!. Zato ćete, kad naiđete na grešku #VALUE! sa funkcijom za datum, prvo morati da proverite da li vaše postavke datuma i vremena podržavaju format datuma u argumentu tekst_datuma.\nEvo najčešćih situacija u kojima se javlja greška #VALUE!:\nProblem: Argument tekst_datuma ima nevažeću vrednost\nArgument tekst_datuma mora da bude važeća tekstualna vrednost, a ne broj ili datum. Na primer, 22. jun 2000. predstavlja važeću vrednost, ali sledeće vrednosti to nisu:\n2000 jun 22\nRešenje: Morate da unesete ispravnu vrednost. Kliknite desnim tasterom miša na ćeliju i izaberite stavku Oblikuj ćelije (ili pritisnite kombinaciju tastera CTRL+1) i proverite da li je ćelija u tekstualnom formatu. Ako vrednost već sadrži tekst, proverite da li je u ispravnom formatu, na primer 22. jun 2000.\nProblem: Vrednost u argumentu tekst_datuma nije sinhronizovana sa postavkama datuma i vremena sistema\nAko postavke datuma i vremena sistema imaju format mm.dd.yyyy, formula kao što je =DATEVALUE(“22.6.2000.”) imaće kao rezultat grešku #VALUE!. Ali, ista formula prikazaće ispravnu vrednost kada se datum i vreme sistema postave na format dd.mm.yyyy.\nRešenje: Proverite da li se postavke datuma i vremena sistema (i za kratki i za dugački oblik vremena) podudaraju sa formatom datuma u argumentu tekst_datuma.\nProblem: Datum nije između 1. januara 1990. i 31. decembra 9999.\nRešenje: Proverite da li argument tekst_datuma predstavlja datum između 1. januara 1990. i 31. decembra 9999.\nU sledećem primeru navedena je lista izlaza različitih DATEVALUE funkcija.\nNapomena: U ovom primeru, postavke datuma i vremena podešene su na M/d/yyyy za kratki oblik datuma i dddd,MMMM d,yyyy za dugački oblik datuma.


SAD: Saslušanje u Kongresu o napadu na konzulat u Bengaziju - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sarajlije odale počast preminuloj Berini Video debata: Protesti u BiH - kako dalje? Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Rusija - 50. godina od prvog odlaska žene u svemir Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti SAD: Saslušanje u Kongresu o napadu na konzulat u Bengaziju Printajte Veličina slova - + 10.10.2012 U Komitetu za nadzor američkog Kongresa počelo je saslušanje o sigurnosnoj situaciji neposredno prije i tokom napada na američki konzulat u Bengaziju prošloga mjeseca.\nU tom napadu poginuo je ambasador SAD u Libiji Chris Stevens i još trojica službenika američke vlade.\nAmerički dužnosnici su uoči saslušanja istaknuli da nije bilo obavještajnih podataka da se sprema napad na konzulat. Bijela kuća i State Department naglašavaju da su napad isprovocirali prosvjedi zbog kontrovarznog, niskobudjetskog filma u kojem se na nedoličan način prikazuje prorok Muhamed.\nTragični incident izazvao je oštre polemike izmedju republikanaca i demokrata i to samo nekoliko tjedana uoči predsjedničkih izbora u Sjedinjenim Američkim Državama.\nIzbor urednika Bosna i Hercegovina Beba Berina - prva žrtva bh. administracije Primena sporazuma Beograd i Priština razmenili oficire za vezu Tema sedmice Kolika je snaga građanske pesnice u regionu Knežević za RSE Vladine mere su šminkanje mrtvaca Frederik Harhoff Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena Najčitanije Beba Berina - prva žrtva bh. administracije (2377)Odložen prijemni iz matematike - procurela rešenja (1567)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (1390)Podjele i oko Sutjeske: Jedna bitka, dvije proslave (1187) Mirjana Marković iz bekstva objavila novu knjigu u Srbiji (999)Reportaža iz Hrvatske: Povratnička 'Cesta sira i meda' (963) Svjedočio general koji je odbio Mladićevu zapovjed o progonu (825)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (791) Gaf nedelje: Oda žandarmeriji, krađa kukuruza i iskrena Ceca (724) Lucić: Mali šlager sezone (683)Najčešće poslanoBudućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne?Najviše komentaraKurspahić: Ponavljači Titove i Slobine škole (85)Podjele i oko Sutjeske: Jedna bitka, dvije proslave (83)Balić: Tvrdnje haškog sudije poraz prava i pravde (61)Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena (30)Moon: Mogu li politički lideri bojkotovati svoje građane? (27)Beograd i Priština razmenili oficire za vezu (26)Počelo zatvaranje kancelarija MUP-a Srbije na severu Kosova (23)Skupština RS: Protesti u Sarajevu politički motivisani (14)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (14)Radmanović promijenio odluku i prihvatio ugovor o prelazima (14)Najgledanije Zasviraj za JMBG Sarajlije odale počast preminuloj Berini BiH: Građani odaju počast preminuloj bebi Kosovski oficir za vezu preuzeo dužnost u Beogradu U boj, u boj za svoj broj Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Marš protivnika istospolnih brakova Sarajevo: Zapjevaj za matični broj Sarajevo: Porodica i građani se oprostili od Berine Slikaj i prijavljuj Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Hotel za Jinjiang (Кина) : 250 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Jinjiang Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Jinjiang Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Shishi, a nalazi se u ulici 662 The Middle Part of Quanan Road, na samo 21 minuta kolima od centra grada.Stil hotela DI HAO HOTEL je Povoljan, a pruža pun k...Još informacija\nHai Feng Hotel je u blizini Jinjiang Pozicija ovog hotela je istok za grad Jinjiang, a nalazi se u ulici Middle Huanhu Road (Huanhu Zhong Lu), na samo 9 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hai Feng Hotel pronaći ćete sve usluge koje tr...Još informacija\nQuan Zhou International Hotel Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Quan Zhou International Hotel je Biznis-hotel, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren, Poslovni centar. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi ...Još informacija\nYEOHWA International Hotel Hotel sa 0 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jug za grad Quanzhou, a nalazi se u ulici 319 West Ci Tong Road, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Stil hotela YEOHWA International Hotel je Biznis-hotel, a pruža pun kom...Još informacija\nAirlines Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici No.339 Fengze Street, pozicija mu je severoistok za grad Xiamen, a od centra je udaljen samo 142 minuta kolima.Stil hotela Airlines Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao...Još informacija\nStil hotela Garden Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Poslovni centar, Perionica. Nalazi se u ulici West Section, Huxin Street, pozicija mu je zapad za grad Quanzhou, a od...Još informacija\nStrait Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Strait Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Quanzhou: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Pozicija ovog hotela je zapad za grad Quanzhou, a na...Još informacija\nHome Inn (Huaqiao History Museum) Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Quanzhou je Biznis-hotel, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Poslovni centar, Perionica.Na 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel...Još informacija\nQuanzhou Overseas Chinese Hotel Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Quanzhou Overseas Chinese Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Quanzhou, a nalazi se u ulici 1 Baiyuan Lu, na samo 4 minu...Još informacija\nQuanzhou Guesthouse Hotel sa 5 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Quanzhou je Luksuzan, a kategorija pet zvezdica. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Poslovni centar, Perionica.Na 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj...Još informacija\nWorld Trade Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici Huangxing Building, Fengze Street (Fengze Jie), pozicija mu je zapad za grad Quanzhou, a od centra je udaljen samo 4 minuta hodom.U hotelu World Trade Hotel pronaći ćete sve usluge k...Još informacija\nJJ Inns - Quanzhou Wenling North Road Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Quanzhou je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, Perionica, Besplat...Još informacija\nU hotelu Zhongyuan Tiandu Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Shishi: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra, ova...Još informacija\nStil ovog hotela za grad Shishi je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je istok za grad Shishi, a nalazi se u ulici Zhenxing Roa...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Jinjiang (Кина) : 250 pronađenih hotela


SMEDEREVO: Bilo je na TV-u, sve ste videli | Mondo Sport\nSMEDEREVO: Bilo je na TV-u, sve ste videli\n"Drago mi je što je utakmica bila prenošena na televiziji gde ništa ne može da se sakrije", rekao je trener Smedereva Blagoje Paunović posle poraza od Crvene zvezde (2:1).\n24.03.2010. | 23:43 > 00:02 48\nSa mnogo gorčine fudbaleri Smedereva napustili su teren stadiona Crvene zvezde posle prvenstvenog poraza od 2:1.\nOni smatraju da su poraženi nazasluženo i da je ih je sudija oštetio u više navrata.\nPre svega, kada je u 30. minutu dosudio penal nad Kaduom, posle starta Slavka Lukića, iako je bilo očigledno da je Brazilac pre toga primio loptu rukom.\nPotom, u drugom poluvremenu, pri rezultatu 1:1, Nenad Mladenović istčao je pred golmana crveno-belih Sašu Stamenkovića i umalo "poginuo" u sudaru sa njim. Stamenkovićeva noga proletela je nekoliko centimetara pored Mladenovićeve glave, potom su se njih dvojice žestoko sudarila, a lopta se odbila u aut.\nSudija Majo Vujović odlučio je da dosudi aut za Smederevce...\n"Drago mi je što je utakmica bila prenošena na televiziji gde ništa ne može da se sakrije. Svi su mogli da vide fudbalski uspon Smedereva. Mi nemamo čega da se stidimo", istakao je vidno iznervirani trener Smedereva Blagoje Paunović, dok njegov kolega sa klupe Crvene zvezde, Ratko Dostanić nije želeo da komentariše suđenje.\n"Strašno je ovo što se radi. Kuda nam ide fudbal? Dobro, ići ćemo u Južnu Afriku (na Svetsko prvenstvo) i šta onda? Šta će biti za pet godina", zapitao se Paunović, koji nije želeo precizno da kaže da li misli na suđenje i celu fudbalsku organizaciju u Srbiji, već je samo rekao da ne govori o Zvezdi.\nPaunović je Smederevo preuzeo prošle godine, posle dugo godina rada u mlađim kategorijama Partizana, kluba u kojem se proslavio kao igrač (1965-1975), za koji je zabeležio više od 300 nastupa, a potom postao i reprezentativac Jugoslavije, čak 39. puta.\nPaunović je rođen 7. juna 1947. godine.


SUPERMOĆ ZOVE! Diže imunitet iz mrtvih, leči sinuse i eliminiše MASTI IZ ORGANIZMA! - Informer\nZova je samonikla listopadna biljka koja najčešće raste po šumama i na vlažnom zemljištu, blizu rečnih kanala i potoka\nCveta u maju i junu, a kada procveta, nastaju zelene bobice koje se pretvaraju u tamnoljubičaste ili crne. Beru se sveži u kasno proleće kad su u punom cvartu, brzo se suše i sazrevaju krajem avgusta i tokom septembra.\nCrna zova ima moć da smanjuje stvaranje sluzi, te korisna i protiv peludne groznice, sinusitisa i upale srednjeg uha. Odlična je u borbi sa prehladom i gripom, leči sinuse i upale, ublažava alergije, rešava probleme sa zatvorom, smanjuje holesterol i eliminiše procenat masti iz organizma. Brojna istraživanja su pokazala i da je efikasna u borbi sa rakom.\nCvetovi zove se prže na maslacu ili ulju uvaljani u testo za palačinke. Nemci iz cvatova prave osvežavajuće penušavo piće, a postoje i likeri i vino od cveta zove.\nU zemljama bivšega Sovetskog Saveza su se pripremali sirće i liker, kao i začin od zove, dok se u Švajcarskoj zova uzgaja i prerađuje u velikim količinama.\nPunu kašičicu cvetova zove prelije se s dva decilitra vrele vode\nOstavite poklopljeno deset minuta da odstoji\nPopijte topao napitak,odmah lezite u krevet i dobro se pokrijte.\nlitar kvalitetnog visnkog sirćeta\nFlaše se slažu uspravno u tamnim i hladnim prostorijama, ponekad se nakratko otvore da se smanji pritisak. Nakon otprilike 42 dana (6nedelja) spremno je za konzumiranje.\nzova Biljke Lekovito prirodno\nNAPITAK KOJI JE HIT U SVETU! Pravi se od tri jeftina sastojka a leči mnoge probleme!\n15:07 Lifestyle 0


Beodom | Pogled na izvod iz urbanističkog plana (tzv. akt o urbanističkim uslovima)\nEdukacija » Edukacija arhiva » Pogled na izvod iz urbanističkog plana (tzv. akt o urbanističkim uslovima)\nNovim Zakonom o Planiranju i Izgradnji u Srbiji, usvojen u septembru 2009, izvod iz urbanističkog plana više ne postoji. Ovaj formalni dokumenat je manje više zamenjen sa informacijom o lokaciji.\nPre nego krenete sa planiranjem gradnje na placu, morate dobiti, od Sekretarijata za Urbanizam i građevinske poslove, akt o urbanističkim uslovima ili izvod iz urbanističkog plana. Znači dobićete jedan ili drugi, u zavisnosti od datuma kada je prošao detaljni urbanistički plan za deo grada kome pripada vaš plac kao što smo već ranije objasnili. Naše iskustvo sa Sekretarijatom nije veoma pozitivno. Vreme potrebno da bi se dobio ovaj dokumenat je totalno nepredvidivo i kreće se od 1 do više meseci čekanja.\nI nije nimalo jeftino. Na primer, platili smo 135 evra za jedan izvod koji ćemo prikazati ovde kao primer. Sami zahtev za dobijanje izvoda ili akta se plaća oko 30 evra (to plaćate kada podnosite zahtev). Onda, kada je dokumenat spreman, plaćate taksu proporcionalno dozvoljenoj maksimalnoj kvadraturi. Znači, što je dozvoljena maximalna kvadaratura veća, više ćete platiti dobijanje akta. Takse su znatno porasle u junu ove godine.\nJednom kada dobijete akt ili izvod, saznaćete sve ulove i ograničenja koje morate uzeti u obzir pri planiranju objekta koji želite sagraditi.\nUzimajući kao primer izvod koji smo dobili za jedan od naših placeva, provešćemo vas sada kroz sve delove ovog dokumenta. Za bolju čitljivost, svaku sekciju smo obojili različitom bojom. Naravno, original dokumenta ne poseduje ove boje.\nPrva stranica izvoda iz urbanističkog plana: kojem planu detajne regulacije izvod pripada i podaci o podnosiocu zahteva (izvor Beodom).\nNa prvoj stranici se nalaze podaci o parceli, pozicija i naziv plana detaljne regulacije koji pokriva područje gde se parcela nalazi.\nPravila uređenja prostora\nNa drugoj stranici, prva sekcija, obojena žutom bojom, definiše namenu građevinske parcele, odnosno, kojoj zoni pripada parcela. U našem slučaju je zona A.\nOvde je lista najčešćih zona koje ćete naći:\nzona A: individualno stanovanje,\nzona A1: individualno stanovanje u zoni klizišta,\nzona A2: individualno stanovanje u zoni dalekovoda,\nzona B: individualno stanovanje,\nzona V: višeporodično stanovanje,\nzona G: komercijalne delatnosti i centri,\nzona D: sport i rekreacija,\nzona Z: obavezno zelenilo.\nDruga stranica izvoda iz urbanističkog plana: informacije o parceli i pravila za gradnju (izvor Beodom).\nU drugoj sekciji, obojenoj u narandjasto, nalaze se podaci o predmetnoj građevinskoj parceli: njena površina (P), brojevi katastarskih parcela koji su učestvovali u njenom formiranju i podaci da li se već nalaze izgrađeni objekti na toj parceli.\nPravila za izgradnju objekata\nOva veoma važna sekcija, obojena u zeleno, definiše parametre koji se odnose na regulisanje izgradnje. Najvažniji od njih su sledeći:\nodnos stanovanja i delatnosti;\nstepen zauzetosti parcele;\nmaksimalna bruto razvijena građevinska površina na tlu u m2 (jednaka je površini parcele pomnoženoj sa stepenom zauzetosti parcele);\nmaksimalna bruto razvijena građevinska površina iznad tla u m2 (jednaka je površini parcele pomnoženoj sa indeksom izgrađenosti);\nmaksimalna spratnost objekta;\npoložaj objekta i horizontalna regulacija objekta; udaljenost od drugih parcela, udaljenost građevinske linije od puta, udaljenost od postojećih objekata;\narhitektonska obrada objekta: visina potkrovlja i mansardi, vrsta krova, odvodnjavanje sa kosih krovova itd...\npristup objektu: ime ulice;\nparkiranje na parceli: obično je potrebno jedno parking mesto po stanu;\nprocenat ozelenjenih površina;\netapnost realizacije: ako objekat može biti izgrađen u etapama one su date ovde;\nMaksimalna bruto razvijena površina vam određuje maksimalan broj kvadrata koje smete izgraditi na parceli.\nTreća stranica izvoda iz urbanističkog plana: još regulacija i plan parcele (izvor Beodom).\nPosle liste parametara, sledi plan regulacije i nivelacije sa ucrtanom građevinskom i regulacionom linijom i objektima ako postoje (obojeno u svetlo zeleno na trećoj stranici).\nUslovi za priključenje na komunalnu infrastrukturu\nOvaj deo, obojen u plavo na četvrtoj i petoj stranici, sadrži informacije o uslovima za priključenje na komunalnu infrastrukturu (vodovod, struju, kanalizaciju, telefon, gas...). U stvari, navedeno je da se za uslove za priključenje treba obratiti nadležnom javnom komunalnom preduzeću.\nDat je takođe sinhron plan, obojen u svetlo plavo na četvrtoj stranici, koji pokazuje postojeću i planiranu infrastrukturu i način priključenja na nju.\nČetvrta stranica izvoda iz urbanističkog plana: uslovi priključenja na komunalnu infrastrukturu (izvor Beodom).\nOva sekcija, obojena u braon, definiše uslove za zemljane iskope i usecanje u terenu.\nPeta stranica izvoda iz urbanističkog plana: posebni uslovi i mere zaštite (izvor Beodom).\nOva sekcija, obojena u sivo, daje informacije pod kojim brojevima u Pravilniku o tehničkim normativima su opisane norme koje se moraju ispoštovati da bi se obezbedila zaštita od elementarnih nepogoda, požara i civilna zaštita.\nZavršne napomene o odobrenju za izgradnju\nZadnji deo dokumenta, obojen u crveno, daje informacije o osnovnoj proceduri za dobijanje odobrenja za izgradnju. Takođe stoji da je izvod važeći godinu dana od dana izdavanja.\nŠesta stranica izvoda iz urbanističkog plana: informacije o proceduri za dobijanje odobrenja za izgradnju (izvor Beodom).\nRelevantna površina je ona koju dobijete preko indeksa izgrađenosti. Stepen zauzetosti služi za projektovanje jer osnova zgrade ne sme preći 50 % površine parcele. To znači da Vi ne morate da ozidate zgradu dozvoljne spratnosti ili maksimalnog indeksa, može imati, na primer, samo prizemlje.\nIvana Milosevic Jevtic\n1. iz svega navedenog znaci da ja treba da platim oko 30 eur ili vise samo za informaciju da li mogu i sta mogu da zidam na sopstvenoj parceli\n2. iz navedenog primera a i u praksi se najcesce desava da se brgp dobijena preko indeksa izgradjenosti masi za oko 200,300 nekad i vise m2 od brgp dobijene preko zauzetosti i spratnosti (konkretno ako je parcela 500m2, indek 1.2 , zauzetost 50% i spratnost P+2+Pk, iz indeksa je brgp 600m2, a iz zauzetosti je 1000m2) koja od dobijenih kvadratura je relevantna?\nHvala Milena na brzom i preciznom odgovoru!\nTakođe, zahvaljujem se svima koji učestvuju u "izgradnji" ovog sajta jer ponekad pomislim da je ovo jedino mesto gde se ove informacije mogu dobiti.\nPodržavam Vaše projekte izgradnje niskoenergetskih zgrada jer i sama sa oduševljenjem pratim slične projekte izgrađene u svetu.\nUkoliko ne premašite dozvoljene parametre za gradnju možete bez problema dobiti građevinsku dozvolu. Možete zatražiti u Sekretarijatu za urbanizam dokumenat koji se zove informacija o lokaciji gde će se naći svi parametri kojih treba da se pridržavate tj. ne smete graditi preko toga. Manje od toga je naravno dozvoljeno.\nPs. Hvala na lepim željama\nIndeks izgrađenosti definiše maksimalni indeks što znači da uvek možete izgraditi manje.\nNiko nezna da mi kaže da li mogu u zoni indiv.gradnje(zona G)na formiranoj gradj.parceli površine 353m2 (lokacija Šumice)da zidam objekat sa maksimalno 100m2 u prizemlju bez sprata i potkrovlja (samo tavan).Kome bih mogao da se obratim za informacije pre zvaničnih upita. Da li je za to potrebna pravna pomoć. Unapred zahvalan bez obzira na informacije(poz. ili neg.)\nInače već neko vreme pratim Vaš rad na projektu AMADEO. Mislim da ste na pravom putu i želim Vam mnogo uspeha u tome.\nu ovoj čitavoj zbrci došli smo skoro do svih odgovora sem do jednog. A to je: možemo li imati manje kvadrata nego što to nalaže indeks izgrađenosti ?\nParcela nam je velika 4,19a, predviđena za individualno stanovanje, indeks izgrađenosti je 0,5-1,0, a stepen zauzetosti 10-20%.\nMi želimo da podignemo brvnaru veličine 42m2 prizemlje i oko 20m2 potkrovlje. Neko nam je rekao da moramo izgraditi bar 209m2 potkrovlja. Da li je to tačno?\nProblem jeste rešiv uz pomoć advokata. Javite nam se imejlom ili telefonom ukoliko želite naše usluge.\nKao vlasnik stambenog objekta i korisnik većeg dela parcele, želim da srušim nefunkcionalan postojeći objekat i izgradim novi. Iz informacije o lokaciji i vlasničkog lista, proizilazi da nema smetnji za formiranje građevinske parcele po postojećoj liniji razgraničenja sa sukorisnikom na parceli. Sada mi sledi izrada urbanističkog projekta i formiranje parcele, ali za tu aktivnost, licencirana firma mi pored ostalog traži saglasnost sukorisnika sa postojeće parcele.\nMoje pitanje glasi: Da li je ovaj problem rešiv u uslovima kada komšija, sukorisnik nije zainteresovan da potpiše i overi saglasnost, ma koliko to bilo i u funkciji njegovog interesa?\nre:indeks izgradjenosti i zauzetosti\nZatražite prvo informaciju o lokaciji i u tom dokumentu će VAm pisati tačno koliko možete graditi na datoj praceli. Idejno rešenje (ne idejni projekat! ) je neophodno da dobijanje lokacijske dozvole.\nindeks izgradjenosti i zauzetosti\nPreparcelacijom maticne parcele na Sokolini-Nac.park Tara,ostvareno je pravo svojine.Prema izvodu iz plana za maticnu parcelu procenat izgradjenosti i zauzetosti je jako mali(0,005-0,044 i 0,55-2,2).Urbanistickim planom dobili smo parcelu od 9a05m kvadratnih,prema izvodu iz plana BRGP po parceli je 25m-100m kvadratnih.Koliki objekat ja mogu da gradim na toj svojoj parceli?Molim vas da mi odgovorite jer mi je neophodno to da znam pre nego sto podensem zahtev za lokacijsku dozvolu.I da li je zaista neophodno idejno resenje objekta za lokacijsku dozvolu posto dobijam kontradiktorne informacije.\nRE: GRADNJA NA PLACU BEZ SAGLASNOSTI SUKORISNIKA PARCELE\nBez uvida u kompletnu dokumentaciju ne možemo davati izjave da li je dozvola validna ili ne.\nGRADNJA NA PLACU BEZ SAGLASNOSTI SUKORISNIKA PARCELE\nNA PLACU VELICINE 297M KVADRATNIH POSTOJE DVA SUVLASNIKA.Jedan od njih je izbrisao kucu drugog vlasnika koji je otputovao i na celom placu napravio zgradu sa 9 stanova u zoni porodicne gradnje i na parceli manjoj od najmanje gde,po Pravilniku o parcelaciji moze da se gradi samo zgrada sa najvise dva stana.Kao dokaz sukorisnik nudi vlasnicki list sa jednim ZK Telom a ne i vlasnicki list za celu parcelu iz koga se vidi da postoji i drugi vlasnik ciju kucu je ovaj sukorisnik srusio.Da li je dozvola za gradnju validna kada nema saglasnosti sukorisnika i kada je kuca rusena bez znanja vlasnika ili uz pismeni zahtev gradjevinske inspekcije.\nre:regulaciona i gradjevinska linija\nCenu prenamene određuje opština na kojoj se zemljište nalazi....\nregulaciona i gradjevinska linija\nzanima me da li bruto razvijenu gradjevinsku povrsinu definisu regulacione ili gradjevinske linije?\npo mom misljenju plac u osnovi je definisan regulacionim linijama, gde se i postavlja ograda prilikom gradnje, a gradjevinska linija je samo linija koju buduca zgrada ne sme da predje...\nDal moze neko da mi kaze koliko kosta prenamena zemljista u Borci naselje Mali Zbeg?\nMožete. Samo da pojasnim i za druge čitaoce: morate uraditi urbanistički projekat preparcelacije koji će Vašu parcelu odvojiti od ostatka iste katastarske parcele i tako formirati građevinsku parcelu. Napomena: neophodno je da je taj deo grada u kome se nalazi vaša parcela zahvaćen regulacionim planom i da Vaš deo parcele ima direktan izlaz na javni put!\nDa li ja mogu sam izdvojiti svoju parcelu od 517m2 sa saglasnošću suvlasnika?\nOdgovor za Nadu\nMislim da Vam je za to porebna saglasnost od strane strica. Najbolje je da se raspitate u Vašoj opštini u građevinskom odseku koja Vam je dokumentacija potrebna.\nRe: Pogled na izvod iz urbanističkog plana (tzv. akt o urbanističkim uslovima)\nDa bi odvojili svoj deo parcele morate da uradite urbanistički projekat preparcelacije. Pre nego krenete u tu proceduru potrebno je da dobijete mišljenje u pismenom obliku iz Sekretarijata za urbanizam i da pre nego što zatražite od urbanista da krenu sa radom OBAVEZNO prikupite od svih suvlasnika saglasnost overenu u sudu da se ne protive preparcelaciji.\nU Železniku smo kupili gradjevinsko zemljište 517m2. Na istoj parceli veličine 4870m2, nelegalno je podignuto više kuća. Nije uradjena parcelizacija a cela grajevinska parcela je tri+ja vlasnika. Kako da izdvojimo našu gradjevinsku parcelu, i da li je to potrebno za dobijanje akta o urbanističkim uslovima.\nKucu sa dva stana delim sa stricem.Da li je moguce dobiti dozvolu za izgradnju novog objekta na postojecem mom stanu,imajuci u vidu da imamo zajednicki krov?\nVerovatno Vam traže da prvo uradite urbanistički projekat kojim ćete fizički odvojiti parcelu koju želite da prodate. Za to se obratite nekom od urbanističkih biroa sa licencom. Da bi ste krenuli u takvu proceduru prvo morate dobiti mišljenje u vidu dokumenta od strane Sekretarijata za urbanizam.\nNa mojoj parceli fiktivno je ucrtana jedna mala parcela. Na toj maloj parceli nema nikakvih objekata. Ja posedujem sve papire da je sve to moja zemlja. Da bi prodao tu parceli traze mi da se uradi izmena detaljnog urbanistickog plana. Kako se to radi i koliko traje, i da li je to moguce.\nDa bi ste legalno gradili na Vašoj parceli koja se sastoji od tri male katastarske parcele neophodno je da ih objedinite u jednu građevinsku parcelu. Za to je potreban urbanistički projekat.Informacije kako da to pravilno uradite dobićete u Sekretarijatu za urbanizam u ulici 27 marta.\nNa mojo parceli od 3,09 ari u Zelezniku po detaljnom urbanictickom planu ucrtane su tri male parcele po 0,5 ari. Na parceli nema izgradjenih objekata. Ja zelim tu da zidam kucu.Receno mi je da je to prividno prosirenje placa za komsije cije su kuce odmah do mog placa, odnosno tih malih parcela. Kako ja mogu tu da zidam i sta da radim sa tim malin parcelama. Komsije ne polazu pravo na tu zemlju i to je zaista maoja parcela.\nre: izvod za dve prcele\nDa bi ste spojili dve parcele potrebno je da uradite urbanistički projekat preparcelacije. Posle toga ćete tražiti izvod za tu novonastalu parcelu. Najpouzdanije informacije šta treba da uradite i kojim redosledom dobićete u Sekretarijatu za urbanizam u ulici 27 marta.\nIzvod za dve parcele?!\nZa koju parcelu da trazim izvod u situaciji kada bi zeleo da gradim na dve parcele koje bi spojio (svoja i komsijina)? Ili trazim za obe?\nRe: Individualna gradnja\n"Individualno stanovanje" je tip stambenog bloka definisan Generalnim planom Beograda 2021.\n..."Blok sa individualnim stanovanjem je skup pojedinačno\nizgrađenih zgrada na parcelama veličine pretežno od\n300 m2 do 600 m2, a izuzetno i preko 2000 m2, oivičen\nje ulicama ili drugim javnim prostorima. Objekti su\nizgrađeni po obodu bloka, a u odnosu na regulacionu\nliniju bloka postavljeni su na nju ili su povučeni.\nObjekti su stambene namene, sa jednim i više\nstanova, pretežne spratnosti Po(Su)+P+1+Pk (podrum\nili suteren+prizemlje+sprat+potkrovlje), izgrađeni kao\nslobodno stojeći objekti, retko kao dvojni ili zgrade u\nnizu. Objekti postavljeni na regulacionoj liniji\nkarakteristika su naselja u ravničarskom delu grada, a\nsa povučenom građevinskom linijom za prostore južno\nod Save i Dunava. U ovom slučaju izražena je\nizgrađenost u prednjem delu parcele. U dubini parcele\nprostor je urađen kao dvorišni vrt. Na ovim delovima\nparcele ponekad se pojavljuju manji pomoćni, a u\nposlednje vreme i manji poslovni objekti. Izražena je\ntendencija transformacije naročito prizemnih i\nsuterenskih delova objekta u poslovni prostor."...\n"INDIVIDUALNO STANOVANJE" je definisano samim regulacionim ili urbanističkim planom i ima različite odlike zavisno od plana. U principu znači da maximalna dozvoljena spratnost ne prelazi p+2+pk ali može biti niža. Deo parcele koji se mora ostaviti za zelene površine je min 30% od ukupne površine parcele.\nDa li je jasno definisano šta znači "INDIVIDUALNO STANOVANJE"?\nPrvi korak je da saznate da li postoji detaljni regulacioni plan za taj deo grada. Koristeci internet alate koje smo pomenuli u nasem clanku " Glavni internet alati za pregledanje detaljnih regulacionih planova Beograda" mozete odmah da to proverite. Cinjenica da Vasa zgrada ima ravan krov nije dovoljna da bi nadogradnja bila dozvoljena. Ukoliko Vasa zgrada vec ima maksimalnu dozvoljenu spratnost, bez obzira na ravan krov, moze se desiti da dobijete negativan odgovor. Znaci, prvo treba da odete u Sekretarijat za urbanizam i gradj. poslove u ulici 27 marta i da tamo direktno upitate za uslove nadogradnje. Sekretarijat radi od 14h do 16h svakog radnog dana osim petka. Na sestom spratu naci cete kancelariju koja je nadlezna za Vasu opstinu.\nImam nameru da na postojeÄ‡oj zgradi u kojoj inaÄe stanujem izvrÅ¡im nadogradnju jer je na zgradi ravan krov. Zgrada se nalazi na opÅ¡tini Savski Venac.\nMoÅ¾e li Mi iko pomoÄ‡i u delu postupka dobijanja dozvole za nadgradnju. Dakle potrebno mi je da me neko uputi u tacan redosled postupka dobijanja dozvole za nadgradnju.


Hocu.ba Javni poziv za dostavljanje koncepata projektnih prijedloga za podršku razvoju preduzetništva žena – Hocu.ba\nJavni poziv za dostavljanje koncepata projektnih prijedloga za podršku razvoju preduzetništva žena\nU okviru projekta „Evropski akt o malom biznisu kao okvir strategija i politika za mala i srednja preduzeća u Bosni i Hercegovini – SBA u BiH“, Eda je raspisala javni poziv za dostavljanje koncepata projektnih prijedloga za podršku razvoju preduzetništva žena putem bespovratnih finansijskih sredstava (grantova) iz Mehanizama za podršku implementaciji strategija razvoja malih i srednjih preduzeća.\nKoncepte projektnih prijedloga mogu da dostave udruženja građana i fondacije, poslovna udruženja, privredne komore i razvojne agencije.\nUkupan raspoloživi iznos bespovratnih finansijskih sredstava za ovaj javni poziv je 90.000,00 KM. Minimalan iznos bespovratnih finansijskih sredstava koja mogu biti odobrena za pojedinačni projekat je 30.000,00 KM, a maksimalni iznos je 45.000,00 KM. Sredstva mogu biti korištena za realizaciju projekata koji doprinose razvoju preduzetništva žena.\nKrajnji rok za prijem prijava je 15.02.2019. godine, do 15.00 časova.\nJavni poziv sa detaljnim informacijama i obrascima je dostupan na linku.\n« Commonwealth Fondacija: Praksa u Londonu\nFondacija MIKRA traži administrativnog asistenta »


Sindikat Sloga: Aleksandre Vučiću, daj radnicima po 10.000 evra umesto otkaza | Info | Ekonomija\n"Vučiću, daj nam po 10.000 evra umesto otkaza" 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n"Vučiću, daj nam po 10.000 evra umesto otkaza"\nUdruženi sindikati Srbije "Sloga" predlažu premijeru Aleksandru Vučiću preostali radnici preduzeća u restruktuiranju, umesto otkaza i 200 evra po godini staža, dobiju subvencije od 10.000 evra.\nOni su naveli da bi tako dobili mogućnost da spasu svoja preduzeća i iznova pokrenu posao kroz radničko akcionarstvo.\n"Ukoliko smatraju da model radničkog akcionarstva nije moguć, neka osnuju i neka nam povere Ministarstvo industrije, koje do sada nije postojalo autohtono ni u jednoj vladi do sada, dokazaćemo da je moguće i produktivnije od svakog dinara uloženog u stranog\ninvestitora", piše u saopštenju.\n"Uvereni smo da bi radnici preostalih firmi u restruktuiranju, uz minimalnu pomoć države, koja bi donela zakon o zaštiti domaće proizvodnje, mogli da oporave preduzeća i podignu ih na noge", navode u sindikatu Sloga.\n"U Srbiji postoje pametni, školovani i vredni ljudi, koji se na žalost očigledno potcenjuju, te stoga ne vidimo opravdani razlog što država ne bi omogućila subvencije i domaćim proizvođačima i industrijalcima sa realnim idejama i planovima za zapošljavanje, umesto forsiranja trenda ulaganja u strane investitore po svaku cenu koje generalno nije dobro za državu", piše u saopštenju.\nSindikati subvencije radnici otkaz otkazi Aleksandar Vučić\n06.06.2016. / 17:41\nMislim da vama nece dati 10 000€ po radniku,jer vi necete deo tog novca dati onome ko vam ga je omogucio...\n04.06.2016. / 07:04\ndaj seljacima po 3000 evra i necemo biti gladni. Kada ce neko shvatiti da ovu zemlju ne odrzava fijat ili sartid nego poljoprivreda\n05.06.2016. / 13:02\n@se.ljak bravo kolega,tko je! al nemo'š ti to objasniti,oni rade po stranoj direktivi,sta mislis kako su pobedili na izborima?! eh da se narod pita... msm sta reci,demokratijai Ne...!?


Pored šoping centra u središtu Moskve: Taksi se zabio u grupu navijača, ozlijeđeno sedam ljudi\n16.06.2018. u 22:34 Broj citanja: 1869\nPored šoping centra u središtu Moskve:\nTaksi se zabio u grupu navijača, ozlijeđeno sedam ljudi\nTaksi se zabio u grupu navijača pored šoping centra u središtu Moskve i ozlijedio najmanje sedmero ljudi, javlja ruska agencija TASS. Vozača je privela policija nakon što je pokušao pobjeći s lica mjesta.\nRusko Ministarstvo unutarnjih poslova je prvo bilo objavilo podatak o osmero ozlijeđenih, a zatim je u novom priopćenju reklo da je ozlijeđeno sedam ljudi. Među njima su dva "lakše ozlijeđena" meksička državljanina, objavilo je meksičko veleposlanstvo u Rusiji.\nIncident se dogodio u ulici udaljenoj oko 200 metara od Crvenog trga, javlja Associated Press. Vozač ima kirgistansku vozačku dozvolu.\nKako navode ruski mediji, ozlijeđeni su navijači Meksika, koji su bili u središtu Moskve uoči sutrašnje utakmice s Njemačkom na Svjetskom nogometnom prvenstvu koje se održava u Rusiji.\n"Riječ je o običnoj prometnoj nezgodi u kojoj nitko nije teže ozlijeđen", rekao je izvor u medicinskoj službi, a prenosi agencija Interfax.\n"Po prvim spoznajama, uzrok nesreće je gubitak kontrole nad vozilom. Vozač je priveden u policijsku stanicu", navodi rusko ministarstvo unutarnjih poslova, dodajući da se te informacije "provjeravaju".\nRuska policija objavila je kako je vozač najvjerojatnije izgubio kontrolu nad taksijem, javlja Sky News. Taksist je, tvrdi ruska policija, odmah izjavio da se nije namjerno zabio u navijače.\nTreći vikend manifestacije ˝15. Dani mladih Tuzle˝\nProgram trećeg vikenda manifestacije "15. Dani Mladih Tuzle" pod motom "Ono što volimo, ono što pamtimo" kojom se obilježava 15 godina postojanja i rada Mladih Tuzle, je održan u petak (15.3.), subotu (16.3.) i nedjelju (17.3.) na sceni Pozorišta mladih (dvorana Kaleidoskop).\n19.03.2019. u 00:10 Broj citanja: 10074\n19.03.2019. u 00:07 Broj citanja: 21353\n19.03.2019. u 00:05 Broj citanja: 16483\n18.03.2019. u 19:34 Broj citanja: 415\n18.03.2019. u 17:55 Broj citanja: 571