Kako je Kardelj postao Sveti Sava - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Kako je Kardelj postao Sveti Sava\nŠta nam poručuju imena osnovnih i srednjih škola u Srbiji\nKako je Kardelj postao Sveti Sava\n„Rat ne treba posmatrati kao nešto slavno, herojsko, sveto, uzbuđujuće i pročišćavajuće. Rat je imoralan, odvratan, varvarski, uzaludan, idiotski, razoran i surov“ – Stiven Pinker, kanadsko-američki psiholog, profesor na Harvardu.\n17Piše: Goran Joksimović 11. januara 2019. 16.17 Izmenjeno: 16.18\nKada su učenika jedne niške škole pitali kako se zvao Sveti Sava pre nego što se zamonašio, usledio je odgovor: „Znam! Edvard Kardelj!“ U stvari, škola koju je pohađalo to momče, Osnovna škola „Sveti Sava“, u vremenima obeleženim komunističkom ideologijom, zvala se Osnovna škola „Edvard Kardelj“. Kada se država Srbija devedesetih godina prošlog veka, naizgled otrgla komunističkom režimu i vratila u uzburkane vode demokratije, neko se u Nišu setio da školi kojoj je nadenuto režimsko ime, skine taj teret, ali time i da pomenutog učenika navede na dati odgovor.\nKako kaže Svetislav Basara u jednom svom eseju, „najdublja i istovremeno najmisterioznija želja svakog čoveka jeste želja da nikada ne dođe ni do kakve promene“. Iz podsvesne ili svesne želje da se održi status quo, ali i zbog nezainteresovanosti, nemara, lenjosti, mišljenja da u školama ima važnijih stvari koje treba menjati, i ko zna koliko još razloga, mnoge srpske škole i danas nose imena koje su im davana u komunizmu. Imena ratnika, bataljona i udarnih divizija. I kada bi neko, ko ne zna mnogo o Srbiji, o njoj sudio na osnovu imena obrazovno-vaspitnih ustanova i biografija ljudi čija imena, prezimena i partizanske nadimke, nose predškolske i školske ustanove, imao bi pogrešnu sliku o našoj zemlji, ali i o školskom sistemu u njoj.\nDanas, kada u svakoj školi postoji tim koji se bavi nenasiljem, zaštitom od diskriminacije, kada se održavaju časovi i radionice posvećene dobroj komunikaciji, kada je istorija sa manje pristrasnosti iznela svačiji doprinos u stvaranju savremene Srbije, kada je to sve podržano zakonima koji su doneti u Skupštini, gotovo nikome ne smeta, ne čudi se, i ne vidi štetan uticaj na decu/učenike, što su imena ratnika iz Drugog svetskog rata ispisana na ulaznim vratima i fasadama zgrada u kojima deca uče. Rata koji je na ovim prostorima bio oslobodilački, ali i bratoubilački. Ako neko misli, a verujem da takvih ima, da je ovakav stav cepidlačenje, neka zamisli dve proslave dana škole koje su posvećene ljudima čija imena škole nose. U gradu u kome živimo, a slično je u celoj državi, otprilike pola osnovnih škola je nazvano imenima boraca i partizanskih jedinica iz poslednjeg svetskog rata. Dakle, neka svako zamisli, kakve sadržaje i poruke nose čas ili priredba na temu „Ličnost čije ime nosi moja škola“. Da li je moguće takvim časovima i priredbama, u školama označenim ratnicima i ratom, ili u bilo kakvom radu u ozračenju koje ime škole daje učenju i utiče na razvoj dece, ispoštovati ono što garantuju ciljevi i principi Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja? Da li kroz priču o ratniku čije ime nosi škola, dakle o nekome čijem delu time pripisujemo vrednost, u ovom trenutku možemo da realizujemo poštovanje ljudskih prava i prava svakog deteta, toleranciju, svest o kulturnoj i civilizacijskog povezanosti u svetu, moralne vrednosti, obrazovanje zasnovano na tekovinama i dostignućima savremene nauke, zaštitu od nasilja i diskriminacije svake vrste…? Sve nabrojane stavke su preuzete iz pomenutog Zakona.\nU novembru 2001. godine, u zgradi Ujedinjenih nacija na Ist riveru, delegacija od šestoro srednjoškolaca iz Srbije, zajedno sa stotinak vršnjaka iz celog sveta, učestvovala je na Konferenciji „Iskorenjivanje mržnje i terora“. Organizator Konferencije je bila nevladina organizacija „Seeds of Peace“, saradnik naše NVO „Prijatelji dece Srbije“. Rad je bio organizovan po komitetima za medije, obrazovanje, religiju, ekonomske razlike, zaštitu i sigurnost, i svi komiteti su svoj rad pretočili u Povelju koja je na kraju Konferencije predata prvom saradniku tadašnjeg sekretara UN Kofija Anana. Deo Povelje koji je kreirao Komitet za obrazovanje, počinjao je citatom Martina Lutera Kinga Juniora: „Uloga obrazovanja… je da nauči pojedinca da misli intenzivno i kritički. Obrazovanje koje je samo sebi svrha može postati velika opasnost za društvo. Jer, ponekad, iza najvećih zločina stoje obrazovani, ali nemoralni ljudi.“ U daljem tekstu Komitet definiše obrazovanje kao „proces primanja, obrade i primene informacija: Kroz obrazovanje mi otkrivamo sebe i tako trasiramo put koji vodi ka uspehu.“ Povelja nastala na Konferenciji ističe da obrazovanje može da oblikuje i način mišljenja ljudi i onda, kada se, da bi dostigli neki cilj, odlučuju na nasilje. Takvo obrazovanje snažno promoviše mržnju ka drugoj strani na dva načina:\nNegovanjem osećanja superiornosti u odnosu na druge narode, pa time opravdava i postupke nasilja nad njima i njihovu diskriminaciju;\nProglašavajući svoju etničku grupu žrtvom i objektom diskriminacije, grupa se podstiče na revanš, i time se opravdavaju postupci nasilja koje ta etnička grupa sprovodi.\nPosebno značajno za temu u kojoj pokušavamo da obrazložimo potrebu za promenom imena onih ustanova koje nose imena ratnika je stav Komiteta za obrazovanje koji ukazuje na to, da obrazovanje učenicima uliva osećanja koja se vremenom pretvaraju u mržnju, na dva načina. Očigledan i prikriven. Očigledan je onaj gde nastavnici i udžbenici otvoreno propovedaju mržnju i demonizuju drugu stranu. Prikrivenih puteva je više, a navešćemo samo onaj koji je direktno vezan za nas i imena škola: rat i ratni heroji se glorifikuju i zauzimaju centralno mesto u nacionalnim istorijama, što može da znači da je rat jedino rešenje u sukobu sa drugim nacijama.\nPrikriven način, utkan u biografije ratnika, proglašenim herojima od pobednika, smišljeno, i kroz imena škola, bez sumnje je uticao i na današnji trenutak, na sve izazove koji su i danas postavljeni pred Srbiju, i gde se, ponovo zvecka i oružjem i teškim nacionalno obojenim optužbama sa svih strana, i iz svih pravaca.\nAko bismo stali pred ogledalo, odnosno kada bi u procesu samovrednovanja i okvirima autonomije koju ima, učinila to svaka obrazovno – vaspitna ustanova, kritički preispitala poreklo i mesto sopstvenog imena u sadašnjem obrazovnom, vaspitnom, istorijskom i kulturološkom trenutku, postigla bi sledeće. Preimenovanjem naziva vrtića i škola koji na bilo koji način asociraju na rat, na relativno lak i brz način bismo, bar donekle promenili paradigmu u kojoj se vekovima nalazi „ratnička“ Srbija. Porukom te vrste uticali bismo na buduće generacije dece i učenika, ali i na sadašnji odnos sveta, i nas samih, prema nama samima. Snažnije i uverljivije bismo promovisali one životne vrednosti, kojima stremi, i za koje se bori svako ljudsko biće na svetu koje teži da bude obrazovano i civilizovano. Pred sobom, kao ponudu za nova imena naših škola, naših predškolskih ustanova, imamo toliko značajnih srpskih i svetskih naučnika i umetnika, čija imena simbolizuju napredak, mirnu budućnost i zajedništvo.\nAutor je učitelj iz Kragujevca\n11. januara 2019. u 17.05\nSvaka čast prijatelju. Nisam nikada tako razmišljao o svemu što si naveo, ali se u potpunosti slažem iako sam u glavi tradicionalista.\nTommaso Campanella kaže:\nOcigledno je da autor svoju viziju Utopije gradi pod uticajem Sponzora prema kojima oseca ropsku zahvalnost i obavezu, i za koje misli da su ga emancipirali i apoteizovali, kao bice koje sada, isto kao i oni, moze da donosi sudove koji su neprikosnoveni i neosporni, i kao takvi, nisu podlozni kritici, sem od strane samih Sponzora. Savetujem mu da procita knjigu Alberta Memmia „Kolonizator i kolonizovani“, i da oslobodi svoj um od tezine lanaca.\nU vremenu od 16.marta 1934. Broj 4379,\nna prvoj strani M.Crnjanski\nje štampao uvodni članak pod naslovom ‘’Oklevetani rat’’.\n‘’Oni, međutim koji su bili u ratu,i ležali među mrtvima znaju da je rat veličanstven i da nema višeg momenta, nikada ga nije ni bilo, u ljudskom životu, od učešća svesnog u bitki.“\nMNOGE ŠKOLE U SRBIJI I DANAS NOSE IMENA NEPISMENIH PARTIZANA , A POSTOJI PUNO ZASLUŽNIH I PISMENIH LJUDI KOJI NISU IMALI TU ČAST DA SE NEKA ŠKOLA NAZOVE PO NJIMA .\nA NPR. IVO ANDRIĆ NEMA ULICU U NIŠU KAO I KOSTA STOJANOVIĆ , A VUK KARADŽIĆ IMA ULICU DUGU 100 m .\neto danas u srbiju bre mnogi trgovi i ulice nose\nnaziv srbskih intelektualnih giganata…\nČuveni srpski političar Nikola Pašić Baja u politiku je ušao kao pukli siromah, a onda je cela njegova imovina 1921.godine procenjena na oko 30 miliona dinara,što je bila sedmina ukupnog budžeta Kraljevine Srbije pre njenog ulaska u rat 1914.godine.\nA inače, niko i nikada neće saznati koliko je zaradio i raskalašno trošio i potrošio Pašićev sin Radomir Rada Pašić. Bez njega nije mogla da prođe ni jedna korupcionaška afera.Sin Rada je govorio da ne može da živi bez 500 hiljada dinara mesečno, a to je bilo vreme kada je plata sudije iznosila oko 1.500 dinara.\n11. januara 2019. u 20.18\nPo Svetom pismu Hristos je rekao da ljudi sa ove Planete ne mogu postati sveci (najveci rodjeni na Zemlji su manji od najmanjih u Nebeskom carstvu). Rastko Nemanjic je postao svetac ukazom knjaza Milosa Obrenovica, da bi kaznjavao Grcke trgovce u BG zbog rada 27. januara.\nUcitelju,nauci decu da pravi heroji I slobodnomisleci ljudi zive pod geslom Simona Vizentala: Po meni se nista nece zvati!\n12. januara 2019. u 00.42\nUcio bi on decu svasta, ali ne moze, lazno se predstavlja. Uopste ne radi kao ucitelj. On je drzavni sluzbenik, nacelnik Skolske uprave za Sumadiju.\nSad mu smetaju partizani, nasilnici. Posto je odrastao u tom sistemu, verovatno je i sam zbog toga jedan nasilnik koji ide okolo raspojasan po skolama i preti, peva po proslavama sv. Save, koji mu isto ne odgovara. Ucestvuje u deljenju otkaza nastavnicima, da bi se uposlili sns botovi. Jedan seljoberski mentalitet, komunisticki parazit koji bi da odrekne svoje poreklo – komunisticko i seljacko.\nPotvrda da Nusic zauvek zivi – Heroji, ne budite heroji, vec budite babe!\nMelanija Tramp kaže:\n12. januara 2019. u 11.16\nOvo je predlog da se jedan totalitarni nacin misljenje zameni drugim. Zapravo da se uopste nista ne promeni. Bas kao sto i citira u tekstu.\nOvaj poluskolovani kursadzija pledira, zalaze se za obrazovanje. Zaduzen je da vodi brigu o skolama u Sumadiji, a skolovao se na oruk.\n12. januara 2019. u 11.33\nШта овај шећерлема песник, сада напредњачки сендвичар збори? Да му је рођени брат, иначе генерал, уствари, један обичан примитивац и силеџија.\nОва малограђанштина је управо одраз паланачке зацементиране свести која не може, јер нема капацитета, да напусти своје крхко ментално и интелектуално стање.\nPeto tri kaže:\nTužno je da u Kragujevcu ima učitelj koji ovako uči narod.\nDa li je moguće da smo mi toliko prosti i divlji, da smo neobrazovani, zbog ratobornosti.\nDa li je ovaj čovek, ako se to može tako reći, ikada prošao Šumaricama?\nOprosti mi srpski rode na mojemu patriotizmu, na knjizi Od pasnjaka do naucenjaka, na finansiranju srpake vojske u Prvom svetskom ratu. Oprosti mi Srbijo moju primitivnu nacionalnu svest, moju neobrazovanost i sta sve ne kaze ovaj Kliker od coveka sto ucitelj kaze da je.\nKazu da pise pesme.\nTrebalo je neku poemu Srbima da posaljem na Krf i Vido, ili u Solun za vreme Prve vojne. I to neku pesmu lizalicu da im se jezici i nepca nacionalisticka slepe i da samo o obrazovanju misle.\nSrpska deco neobrazovana sto sa Sorbone i drugih Jevropskih univerziteta dodjoste u Srbiju da je branite, zato ste i primitivni. Umesto da se skolujete i da sa prezrenjem gledate kako vasi roditelji nasilnici i drugari neobrazovani ginu.\nE, Srbijo moja, da li si stvarno podivljala kada ovakvi nose svecu, pardon, rog srpske prosvete.\n12. januara 2019. u 14.28\nNesrecnik koji je autor ovog texta je svima dobro poznata njuska koja godinama unazad ponizava, zastrasuje i maltretira prosvetne radnike u Kragujevcu na svaki moguci nacin. Naravno, cini to vrlo perfidno, podmuklo i ljigavo kao sto i dolikuje takvom vernom psu hajkacu.\nDragoslav Milosevic kaže:\n12. januara 2019. u 19.59\nAko neko iznese lični stav o nekom problemu ne znači da imamo prava da ga etiketiramo i vređamo .Možemo da se složimo ili da iznesemo argumente protiv..Svi komentari koji pokušavaju da svoje neslaganje obrazlože napadom na ličnost autora teksta su ćista projekcija.Odnosno, oni su svojim komentarima najviše pričali o sebi.\n12. januara 2019. u 20.19\nOdlican tekst, cestitam autoru !\n12. januara 2019. u 20.36\nDa, sve je tako jednostavno. Unaokolo setaju samo projekcije. Jedino autor nije projekcija, a i nikog ne vredja. Osim milione zrtava u ratovima koji su se dogodili. Na kraju krajeva, nasilnici i siledzije.\nA i sve moze lako da se resi. Komandnom promenom paradigme i malo Golog otoka i eto ti nova svest, bez nasilja i sl. Samo po porudzbini ex-komunistickih nepromenljivih manira, osim promene odore. Ostalo isto.\nInace, ovaj autor je poznat po empaticnosti. Posebno o njoj da govori ili sacuvaj nas boze da zapeva – novogusladzija.\nMilica Stanisic kaže:\nNema svako pravo na svoje misljenje i „licni stav“ ukoliko ne raspolaze istinitim podacima, ako nema tacnosti, osnove u logici i opstim humanistickim merilima. Dakle, drugim recima, ako je misljenje glupo. To uopste ne predstavlja misljenje vec trolovsku manipulaciju koja otvara prostor za jos vecu glupost i malogradjanski manir „zborte usta da mi niste pusta“. To sto glupost nema pravo na diskurzivni zivot ne predstavlja nikakvu opasnost za demokratiju, kako pobornici „sopstvenog misljenja“ i „licnog stava“ cesto insinuiraju, niti diskredituje u bilo cemu one koji se toj gluposti podsmevaju i, pomislite samo, drsko i oholo se „bave licnoscu autora“ , kao da davnih dana nije ustanovljeno sveto i nepogresivo pravilo – kakv covek, takva i beseda!\nP.S. Jedino ako je autor izasao iz sopstvene sudbine odnosno zivi odvojeno od svojih reci i dela ili je pak samo projavio necije tudje ideje u cilju opipavanja pulsa javnosti. U tom slucaju se izvinjavam.


Verila se Sofija Vergara\nČetrdesetdvogodišnja kolumbijska lepotica i zvezda serije Moderna porodica Sofija Vergara šest meseci je u vezi sa zavodnikom iz serije Prava krv, tridesetosmogodišnjim Manđanijelom.\nVesti je ekskluzivno objavio američki magazin People, koji tvrdi da se par verio za Božić na Havajima, ali glumičin predstavnik za medije još uvek se nije oglasio ovim povodom.\nSofija je, inače, do pre nekoliko meseci bila verena za Nika Loeba, sa kojim je bila u vezi od 2012. godine. Glumica vest o raskidu sredinom maja prenela sama putem svom bloga, kako bi izbegla medijska nagađanja.\n- Nije da bi ikoga trebalo da zanima, ali želim da izbegnem provlačenje kroz medije, pa sam odlučila da vam ovo kažem lično. Ja i Nik smo raskinuli- napisala je glumica na svom blogu.\nNakon toga, objasnila je i razlog njihove dvogodišnje veze.\n- Imali smo mnogo problema jer nismo mogli da pronađemo vremena da se gledamo zbog naših poslova, i situacija je bila sve gora i gora. Još uvek smo bliski, ali mislimo da je ovo najbolja stvar za nas– izjavila je tada Sofija.\n» Sofija Loren\nVerila se Sofija Vergara :: Comments


HONEY SANDWICH BACK-UP PAD M14 125X25mm - DLS detail\nHONEY SANDWICH BACK-UP PAD M14 125X25mm\nHONEY COMBination SANDWICH BACK-UP PAD je inovativan podložak za pričvršćivanje spužvi za poliranje. Najnovija tehnologija izrade sa inovativnom 3D konstrukcijom (guma-pjena guma), omogućuje visoku preciznost i jednolik pritisak spužve na površinu koja se korigira.\nHoney COMBINation SANDWICH BACK-UP PAD koristi najnoviju tehnologiju izrade podloški za poliranje koja uključuje inovativnu 3Dkonstrukciju (guma-pjena guma). Takva izrada omogućuje jednolik pritisak cijelom površinom podloška što minimizira nastanak potencijalnog oštećenja za vrijeme procesa poliranja.


« Odgovor #15 poslato: April 03, 2011, 18:01:35 »\n« Odgovor #16 poslato: April 03, 2011, 18:10:44 »\nOdgledaću kad stignem, skinuo sam film odavno, a mrzelo me da gledam.\n« Poslednja izmena: April 09, 2011, 00:12:50 od strane DaRkOoO »\n« Odgovor #17 poslato: Jul 20, 2011, 23:41:23 »\nApdejt posle dužeg vremena.\nNovi film - 3 metra iznad neba, da budem iskrena povukla me "popularnost" istog koja je odjednom zavladala, da ne pričamo o engleskoj, italijanskoj i španskoj verziji filma (koji je rađen po istoimenom romanu).\nInače, ja sam se opredelila za špansku verziju...jer mi deluje kao najbolja\n« Odgovor #18 poslato: Jul 21, 2011, 13:22:47 »\nJa skidam sad film, odgledaću ga do sledećeg petka sigurno\n« Odgovor #19 poslato: Decembar 15, 2011, 11:51:13 »\nNovi film - At First Sight (1999) - linkovi za download i diskusiju u prvom postu\nRok malo duži zbog praznika\n« Odgovor #20 poslato: Decembar 25, 2011, 00:58:16 »\nOdgledao večeras, sutra ću pisati utiske\n« Odgovor #21 poslato: Decembar 25, 2011, 10:09:21 »\njao, svidja mi se ova tema haha\nali mislim da je bolje postavljat torrente, smor je skidat preko ovih rapidsharegluposti\n« Poslednja izmena: Decembar 25, 2011, 10:10:24 od strane Dzejn »\n« Odgovor #22 poslato: Decembar 25, 2011, 11:19:18 »\nRapidshare je kul\nAli svejedno, valjda je lako naći torrent za ove filmove koristi pretragu :P\nAjde u buduće ćemo stavljati i torrent linkove, je tako Tanjice?\n« Odgovor #23 poslato: Decembar 25, 2011, 11:49:46 »\nma meni je ok, to je bio samo predlog.\nLako je naci i rapidshare linkove\nrapidshare sucks skidanje iz milion djelova sa pauzama po 10 minuta izmedju svakog haha\n« Odgovor #24 poslato: Decembar 26, 2011, 00:44:27 »\nAko pričamo o ovom filmu ima i MU link i FS link (jedan link ceo film) tako da i to valjda dolazi u obzir?\n« Odgovor #25 poslato: Decembar 26, 2011, 11:00:36 »\nFS ne radi\n« Odgovor #26 poslato: Maj 16, 2012, 17:41:36 »\nhttp://www.imdb.com/title/tt1247692/ Preporucujem vam Shrink, sa Kevinom Spaceey-om ne moze da vam bude dosadno...\n« Odgovor #27 poslato: Avgust 03, 2012, 10:54:07 »\n« Odgovor #28 poslato: Avgust 30, 2012, 20:17:41 »\n« Odgovor #29 poslato: Oktobar 18, 2012, 11:35:53 »\nStranica je napravljena za 0.067 sekundi sa 27 upita.


Zdrav život> zdravlje dojki Rujan 2021\nNovo istraživanje pokazuje da žene koje žive tamo gdje je zrak gust sa zagađivačima imaju veće šanse da imaju guste grudi, poznati faktor rizika za karcinom dojke. "Čini se da žene koje imaju guste......\nRazlog nepotrebnih mastektomija\nBlizu polovine pacijenata s karcinomom dojke koji su odlučili imati dvostruku mastektomiju nakon genetskog ispitivanja zapravo nisu znali da mutacije gena povećavaju rizik od dodatnih karcinoma,......\nTreba li se testirati na gen za rak dojke?\nIako je testiranje na dva gena koji podižu rizik od karcinoma dojke trajalo desetljećima, novo istraživanje pokazuje da mnoge rizične žene ne dobivaju test, često zato što im to ne kažu liječnici.......


Rusija lansirala satelit za nadzor evropske atmosfere | Istraživanje svemira | Al Jazeera Balkans\nRusija lansirala satelit za nadzor evropske atmosfere\nSatelit Sentinel-5P lansiran je sa rampe Plesetk u Rusiji i proučavat će atmosferu i slati podatke o zagađenosti zraka.\nNakon odvajanja od gornjeg djela rakete, satelit je aktivitrao solarne panele i počeo je komunikaciju sa ZemljomEPA\nRusija je uspješno lansirala u orbitu satelit za nadzor evropske atmosfere, koji ima za cilj pomoći u proučavanju zagađenosti zraka.\nSatelit Sentinel-5P Evropske svemirske agencije lansiran je na raketi Rokot sa lansirne rampe Plesetk u sjeverozapadnoj Rusiji.\nSatelit će pročuvati atmosferu svakog dana.\nNakon odvajanja od gornjeg djela rakete, satelit je aktivirao svoje solarne panele i počeo komunikaciju sa Zemljom, saopćila je ESA.\nPrvi signal primljen je 93 minute nakon lansiranja, dok je satelit prolazio iznad stanice Kiruna u Švedskoj.\nKontrolori u operativnom centru ESA-e u njemačkom gradu Darrmstadtu uspostavili su komandne i kontrolne veze kako bi omogućile da nadziru stanje satelita.\nNadzor zagađenosti zraka\n"Satelit Sentinel-5P sada je sigurno u orbiti, tako da je na našim kontrolnim timovima da provedu misiju u operativni život i da je održe narednih sedam godina ili više", navodi u izjavi za javnost generalni direktor ESA-e Jan Woerner.\nPhilippe Gaudy, koji nadzire projekt Sentinel za Evropsku svemirsku agencije, kazao je da će podaci koje prikupi Sentinel 5P pomoći naučnicima da bolje nadziru zagađenje zraka, kao što je emisija ugljen-dioksida od vozila.\nU nedavnom izvještaju procjenjuje se da više od 400.000 ljudi prerano umre samo u Evropi od zagađenja zraka, prenosi Associated Press.\nVideo: SpaceX lansirao i spustio recikliranu raketu\nAustralija pokreće svemirsku industriju\nSpaceX prevozi sladoled i miševe do ISS-a


Ministar MUP-a posjetio Policijsku upravu II u Visokom – Magazin Plus\nHome/Ministar MUP-a posjetio Policijsku upravu II u Visokom\nDana 29.04.2013. godine, ministar unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona Delić Rifat i policijski komesar Bečirović Fahrudin su, u okviru usvojenog Plana obilazaka policijskih uprava i policijskih stanica na području Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona, posjetili Policijsku upravu II u Visokom, gdje je održan radni sastanak, na kojem je načelnik Policijske uprave II informisao ministra i policijskog komesara o svim aspektima aktuelne bezbjednosne situacije na području koje je u nadležnosti ove policijske uprave. Na održanom sastanku su prisustvovali i komandiri policijskih stanica koje djeluju u sastavu Policijske uprave II u Visokom i koji su tom prilikom informisali prisutne o bezbjednosnoj situaciji na područjima u nadležnosti istih. Tačnije radi se o područjima iz nadležnosti policijskih stanica Breza, Kakanj i Visoko.\nKako je konstatovano, u proteklom periodu, na području Policijske uprave II nisu zabilježeni veći bezbjednosni problemi te je stanje bezbjednosti u kontinuitetu održavano stabilnim i zadovoljavajućim.\nTokom sastanka su definisani pravci daljnjeg djelovanja i unapređenja aktivnosti na rasvjetljavanju krivičnih djela izvršenih na navedenom području, planskih aktivnosti na preveniranju svih oblika nezakonitog djelovanja pojedinaca i grupa, te drugih mjera i radnji koje se poduzimaju, sa ciljem unapređenja stanja bezbjednosti na području Zeničko-dobojskog kantona.


Bosna i Hercegovina izvozi više od dvadeset vrsta eteričnih ulja\nTema ovogodišnjeg Međunarodnog festivala čaja i ljekovitog bilja, koji se održava u Sarajevu, je primjena eteričnih ulja u aromaterapiji. Bitno je izdvojiti i tri programa koja su, takođe, sastavni dio Festivala: „Povratak tradiciji“, „Moderne note“ i „Njega kože“, u okviru kojih brojni izlagači predstavljaju zanimljive proizvode. Direktorica Festivala, Samira Katica-Arnautović, u emisiji „Danas“ se osvrnula na primijetan trend dodavanja vrijednosti proizvodima i ulaska mladih ljudi u ovaj sektor.\n- Među izlagačima na sajmu ove godine imamo i firme koje su našle svoje mjesto na izvoznim tržištima, u programu njege kože i aromaterapije. Fokus će biti i na proizvodima koji su već dugo neizostavni u bh. domaćinstvima, ali ih je sve teže naći u velikim trgovačkim centrima, poput sirupa od zove, slatka od ruže, te brojnih domaćih čajeva i sličnih proizvoda. U programu „Moderne note“ biće prikazani recepti i učinci vode od mente i limuna, te vode sa krastavcem, objasnila je Katica-Arnautović.\nAnalize USAID-ovog projekta su pokazale da je izvoz eteričnih ulja proteklih godina rastao rekordnom brzinom, te je u prošloj godini dostigao vrijednost od gotovo 10 miliona KM. Ipak, kako tvrdi direktorica Festivala, aromaterapija u Bosni i Hercegovini je vrlo slabo razvijena i bh. potrošači jednostavno ne znaju u koje sve svrhe i kako mogu koristiti više od dvadeset vrsta eteričnih ulja koje BiH izvozi na tržišta širom svijeta.\n- Ovo je idealna prilika za sve zainteresovane da iz prve ruke saznaju više o asortimanu i upotrebi ovih proizvoda, istakla je Katica-Arnautović, te dodala da Festival čaja i ljekovitog bilja skreće pažnju javnosti na veliki potencijal kojim Bosna i Hercegovina raspolaže.


Erdogan: Blizu smo da Tursku uvedemo među deset najvećih ekonomija na svijetu | Nova Zora\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan prisustvovao je programu na TRT-u u Ankari, Turska, 8. juna 2020. godine\nErdogan je putem videokonferencije prisustvovao svečanom otvaranju brane u provinciji Kars te tom prilikom istakao da je Turska pored postojećih 299 izgradila još 585 brana u posljednjih 18 godina, tokom vladavine Stranke pravde i razvoja (AK)\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan u subotu je otvorio branu na istoku zemlje, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Kad smo došli na vlast, u našoj zemlji je bilo 276 brana. Danas Turskoj poklanjamo 585. branu u posljednjih 18 godina”, kazao je Erdogan.\n“Suočili smo se sa pandemijom tokom koje su čak i razvijene zemlje ostale bespomoćne. Mi nismo imali problema u pogledu zdravstvene infrastrukture, lanaca snadbijevanja hranom i medicinskom opremom te efikasnim upravljanjem u pogledu javne sigurnosti”, rekao je turski predsjednik.\n“Znakovi po pitanju oporavka u oblasti ekonomije prilično su snažni“, dodao je Erdogan, iznoseći prognozu da će Turska u drugoj polovini godine ostvariti “ogroman zamah u ekonomiji”.\n“Stupamo u eru u kojoj će se još više osjećati prisustvo Turske u pogledu globalne proizvodnje i lanaca snabdijevanja. Naše najveće prednosti su kvalitetan i dinamičan ljudski kapital, strateška lokacija i snažna infrastruktura, a sve to nam može uveliko pomoći da ostvarimo prilike koje stoje pred nama. Kao nikada ranije, blizu smo da Tursku uvedemo među deset najvećih ekonomija na svijetu”, kazao je Erdogan.\nIn this article:Stranka pravde i razvoja, Turska ekonomija


General Draža Mihailovich: Sud proglašava Dražu Mihailovića mrtvim / "Blic Online" January 27, 2012\nSud proglašava Dražu Mihailovića mrtvim / "Blic Online" January 27, 2012\n27. 01. 2012. - 06:55h\nZahtev za rehabilitaciju kraljevskog generala\nSuđenje Draži Mihailoviću u leto 1946. godine\n- Nadamo se da će rehabilitacija uslediti u što skorijem roku - kaže za „Blic“ Aleksandar Nedić, sekretar Srpskog liberalnog saveta (SLS), koji je podneo zahtev za rehabilitaciju.\nKao dodatak dokumentima predatim sudu ranije, SLS je sada podneo dokumentaciju koja je trebalo da bude uvrštena u spise tokom samog suđenja Mihailoviću 1946, kao i Skupštini FNRJ. Reč je o dokumentima iz SAD i notama američke vlade, poslatim u dva navrata, a koje ukazuju na nevinost generala i potvrda su da on nije sarađivao sa Nemcima.\nTi dokumenti, međutim, nisu predočeni sudu tokom suđenja, dok je objedinjena optužnica bila toliko obimna da je njeno čitanje na glavnom pretresu trajalo od 9.40 ujutru do 20 sati uveče, i obuhvatala je 702 dokumenta na 2.040 stranica.\nNije bilo mesta, a ni vremena, za spise Vlade SAD. Da su SAD uputile ove note objavljeno je te godine, ali u „Službenom glasniku“ i tek nakon izvršenja presude, i bez sadržaja.\nSudu su prosleđena i dva spisa, ukaza tadašnjeg predsednika Narodne skupštine FNRJ od 27. maja 1946. Jednim je određeno da će Josipa Broza Tita, tokom boravka u inostranstvu, zamenjivati Edvard Kardelj, a drugim da će nadležnosti Aleksandra Rankovića u vreme puta u inostranstvo preuzeti Milovan Đilas. To objašnjava zbog čega je tokom suđenja Mihailoviću obavljana komunikacija upravo između njih.\nPosted by Aleksandra at Tuesday, January 31, 2012\nSud proglašava Dražu Mihailovića mrtvim / "Blic ...\nZAPISNIK sa ročišta January 27, 2012 - Proces za ...\nPodnesak koji je predat sudu January 25, 2012 / ...\nMilan-Mica Petrovic - "Na Ceru" / Pesma\nPlan hapšenja Čiče skrivan i od Rusa / "Mondo" J...\nPredata prepiska Đilasa i Rankovića na ruskom / ...\nNastavljen proces za rehabilitaciju Draže Mihailov...\nNovi dokazi da je suđenje Draži bilo montirano / ...\nThe Honorable Edward Derwinski pays tribute to the...\nEdward Derwinski dies at 85 - First Secretary of V...\n"Prica o dva mosta" - Stevan Pirocanac\nУстанак Српског Народа на Тромеђи Лике, Босне и Да...\n"ПОЖАР У КРАЈИНИ" - Предговор написао ДРАГОСЛАВ П....\nUtorak 10. januara se je sastao Ravnogorski pokret...\nComic Book Heroes: "The American Crusader Joins th...\nТрећа година потраге за Дражиним гробом // Милос...


POLITIKA: Nemar opštinske vlasti – OO Nova stranka – KNJAZ PRESS\n11 juna, 2019 11 juna, 2019 KNJAZ PRESS\nPOLITIKA: Nemar opštinske vlasti – OO Nova stranka\nPolovinom maja raskopani su trotoari u ulici Branka Radičevića, a kraj radovima se ni danas ne nazire.\nOpštinski odbor Nove stranke Knjaževac najoštrije osuđuje posebno to što je sve učinjeno bez ikakvog prethodnog obaveštenja građana, posebno uzimajući u obzir frekventnost pomenutog dela mesta, kao i činjenicu da se upravo tu nalazi tržni centar, sa poslovnim objektima, kao i stambene zgrade.\nStoga NOVA Knjaževac apeluje na opštinsku vlast da se ne igra životima svojih sugrađana, rizikujući da dođe do fizičkih povreda, kao i da hitno obavesti javnost o detaljima i ceni radova, kao i roku kada će pomenuti deo biti saniran i ponovo pušten u promet, stoji u saoštenju ove političke organizacije.\nPrevious INTERVJU: Plesni ambasador Srbije (veruj u sebe)\nNext BBC: Ona je najjača žena Srbije i Evrope (VIDEO)


Vuèiæ: "Otvoreni Balkan je najbolja inicijativa za narode Balkana" - B92\nIzvor: B92 petak, 27.05.2022. | 11:19\nOtvoreni Balkan je prilika da zemlje Balkana postanu ekonomski razvijene bez barijera i bez ogranicenja.\n(Nikola, 28. maj 2022 20:06)\nNarod na Balkanu treba da ima od;icnu saradnju, a Otvoreni Balkan je odlican projekat u koji treba da se ukljuce i ostale balkanske zemlje.\n(Mina, 28. maj 2022 12:57)\nOtvoreni Balkan je odlican projekat. Nudi niz pogodnosti za gradjane Srbije, Albanije i Severne Makedonije.\n(Zoka, 28. maj 2022 12:51)\nOtvoreni Balkan je najbolja inicijativa vredna svake pohvale jer nudi narodima bolju buduænost bez ikakve sumnje, nadam se da æe uskoro i ostale zemlje se brzo prikljuèiti.\n(Milorad, 27. maj 2022 18:40)\nOva inicijativa je vredna svake pohvale jer nudi narodu bolju buducnost.\n(Anica, 27. maj 2022 16:46)\nA imali smo Jugoslaviju\n(ee, 27. maj 2022 15:14)\nNe. Otvoreni Balkan nije najbolje rešenje za narode Balkana. EU je najbolje rešenje za narode Balkana. Umesto da idemo prema EU, bogatom tržištu sa 440 miliona ljudi, mi stagniramo veæ 10 godina i sada se kao hvalimo ovim ugovorom, koji znaèi pristup siromašnom tržištu od 4.8 miliona ljudi koliko imaju Albanija i Makedonija, najsiromašnije evropske zemlje. Ne kažem da je ugovor loš, veæ da je njegov uticaj beznaèajan u odnosu na evropske integracije.\n(Bojan, 27. maj 2022 14:27)\nUopste nije jasno zasto i kako je ovo dobro za Srbiju!\n(Marko, 27. maj 2022 14:24)\nopet guranje u neku zajednicu...nikada se pameti necemo nauciti\n(aca, 27. maj 2022 14:12)\nU interesu svih nas u regionu je da inicijativa otvoreni Balkan zazivi sto pre jer ce nam olaksati svakodnevni zivot!\n(Srbo, 27. maj 2022 13:01)\nInicijativa Otvoreni Balkan ce mnogo zbliziti i olaksati zivot narodima Srbije, Albanije i Severne Makedonije!\n(Jelica, 27. maj 2022 12:51)\n(jxd, 27. maj 2022 12:41)\nSam koncept Otvorenog Balkana je odlican posto ce pruziti mogucnost brze i sigurnije razmene dobara i usluga u regionu a smatram da je svima u interesu da nam Region ojaca.\n(Marko.M, 27. maj 2022 12:09)\nОтворени Балкан је прелазно решење за народе Балкана и то је добро решење. Најбољи савез који би био апсолутно у складу са потребама географије, економије, саобраћаја, безбедности био би: Шпанија, Португалија, Француска, Италија, земље бивше Југославије, Аустрија, Мађарска, Румунија, Бугарска, Грчка и Албанија. Јужна Европа. Једноставни механизми за изазове миграција, пандемије, тероризма, идеално за привреду. Искључивање политичког утицаја САД,Великe Британије,Немачке, Турске ,Русије. НР Кина је економски поуздан партнер и никада се није мешала у политичке одлуке, друштвено уређење, традицију или одлуке земаља. Наравно нико не искључује економску сарадњу попут куповине руског гаса,житарица и сл, али у 21 веку изазови су другачији и ово је простор који треба на јефтинији начин да формира свој заједнички функционални самосталан ентитет састављен од држава на равноправној основи и са заједничким одговором у односу на светска збивања. Сматрам да би председник Макрон требало да са свим премијерима и председницима побројаних држава могао да подржи формирање овог савеза. Ефикасног, мање незграпног од ЕУ, али много снажнијег од досадашњег Бриселског формата. Подршка!\n(Златокоса, 27. maj 2022 11:59)


Objavljen javni poziv za podršku preduzetništva za mlade: Pokreni svoj IT biznis - Akta.ba\n17.04.2020. 08:29 / Izvor: Akta.ba\nU Sarajevu je svečanom online sjednicom jučer uspostavljeno Lokalno partnerstvo za razvoj poduzetništva Centar Sarajevo koje čine Općina Centar, Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo, Internacionalni Burch univerzitet, udruženje CEFE BiH, Bit Alijansa i DVC Solutions d.o.o. Partnerstvo je osnovano u okviru projekta EU4Business koji finansira Evropska unija, s ciljem da se koordiniraju aktivnosti koje se odnose na ekonomski razvoj, a koje su usmjerene na pružanje podrške poduzetništvu i otvaranju novih radnih mjesta u postojećim firmama.\nNa sjednici je promoviran i javni poziv mladim u Kantonu Sarajevo da se prijave za učešće u Programu razvoja poduzetničkih poduhvata u oblasti IT i kreativnih industrija. Za pokretanje minimalno 25 biznisa i podršku u osmišljavanju preko 120 poslovnih ideja u ovim visokoprofitnim industrijama Evropska unija je izdvojila oko 250.000 KM. Prednost će imati ideje čijom realizacijom se može doprinijeti prevazilaženju ekonomskih i drugih posljedica uzrokovanih pandemijom COVID-19 virusa. Javni poziv Pokreni svoj IT biznis prvi je od pet koji će se objaviti u narednih 12 mjeseci.\n"I pored velikih napora koje Općina Centar u ovom kriznom peoriodu ulaže u zdravstvenu i socijalnu zaštitu građana, nastavljamo djelovati i na dostizanju ekonomskih ciljeva. Ovo je od naročite važnosti imajući u vidu devastirajuće posljedice pandemije COVID-19 virusa, koje očekuju sve pogođene zemlje. Aktivnosti koje su ranije planirane kao osnovica ekonomskog razvoja, u novonastalim okolnostima nažalost postaju dio programa ekonomskog oporavka", izjavio je tokom današnje promocije Javnog poziva načelnik Općine Centar Nedžad Ajnadžić.\nRektor Internacionalnog Burch univerziteta, prof. dr. Mersid Poturak je dodao da "Poduzetništvo predvodi ekonomiju svake zemlje, izazova će uvijek biti, ali znanje nas dovodi do toga da ih spremno dočekamo i na njih odgovorimo rješenjima. Kao prvi poduzetnički univerzitet u Bosni i Hercegovini i regiji, doprinosimo društvu, obrazujući i podstičući mlade ljude, studente, da budu pokretači promjena, pokrenu vlastite biznise i da doprinosu ekonomiji Bosne i Hercegovine. Ovaj projekat je jedan od mnogih u koje smo uključeni, a tako će biti i u narednom periodu, svi s istim ciljem za bolje sutra našeg društva.“\nU okviru prezentacije Javnog poziva Zoran Kulundžija, predsjednik Udruženja trenera CEFE u BiH, koje upravlja Centrom za izvrsnost u poduzetništvu, izjavio je da "posljedice trenutne krize neće biti samo zdravstvene. Ekonomske posljedice će također biti značajne i dugoročne. Ne smijemo gubiti niti trenutak da barem dio mladih koji trenutno gube svoje poslove usmjerimo i ojačamo kako bi kreirali novu generaciju poduzetnika. Značajan dio posla u razradi poslovnih ideja u IT oblasti, moguće je provoditi i u trenutnim uslovima ograničenog kretanja – trenutne probleme moramo, barem dijelom, pokušati pretvoriti u prilike.“\nTatjana Vučić, direktorica Bit Alijanse je izjavila da "u ovom trenutku, s obzirom na cjelokupnu COVID-19 situaciju kojoj svjedočimo, vrlo je važno da nastavimo sa poslovnim procesima te inicijativama koje podstiču razvoj privrede u budućnosti. Bit Alijansa inače podržava razvoj preduzetništva i startup scene u BiH, te nas raduje da će naše kompanije svoja znanja i iskustva moći da podijele sa učesnicima ovog programa, preduzetnicima budućnosti. Period koji slijedi sigurno neće biti jednostavan za ekonomiju, ne samo BiH već i kompletnu svjetsku ekonomiju, ali čvrsto vjerujemo da ujedinjenim snagama različitih aktera preduzetničkog ekosistema možemo ublažiti posljedice koje nas očekuju. Dakle, Bit Alijansa se stavlja na raspolaganje da u punom kapacitetu učestvuje u izgradnji buduće ekonomije“.\nJavni poziv Pokreni svoj IT biznis ostaje otvoren 30 dana - do 15.05.2020. godine. Prijave se podnose elektronski, popunjavanjem obrasca koji je dostupan na ovom linku. Više informacija dostupno je na web sajtovima svih institucija članica lokalnog partnerstva Centar Sarajevo.\nPokreni svoj IT biznis


Balkan Simulacije | ARMA 3\nHome / Simulacije / "Open World" Simulacije / ARMA 3\n30. August 2013.\t- Balkan Simulacije\t- "Open World" Simulacije\nArma 3 je četvrti nastavak veoma popularne serije borbenih simulatora kompanije Bohemia Interactive iz Češke. Radnja igre smetena je u bliskoj budućnosti, tačnije u 2035. godinu na grčkom ostrvu Lemnosu koje se nalazi na severnom delu Egejskog mora kao i na ostrvu Stratisu.\nRadnja igre se dešava u istočnom delu Evrope gde je taj deo Evrope poslednji oslonac zemljama NATO koalicije u borbi protiv Irana. Igrač je tokom igre u ulozi kapetana Skota Milera koji je ostao na ostrvu posle neuspele NATO operacije na ovom prostoru. Igrač ima priliku kao i u prethodnim serijalima da učestvuje u operacijama raznih tipova i kontroliše različita vozila i naoružanja.\nPostoje i dodatni modovi za sve one koji vole real time tactial shooting, koji celu igru vraća u današnje vreme i borbe u Avganistanu, Kosovu i na drugim aktuelnim područjima. Ova igra takođe poseduje i multiplayer opciju čime se doživljaj pomera na najviši nivo.\nOva igra će biti dostupna 12. Septembra ove godine za PC verziju.\nAutor teksta : Gibanica


Usluge | Zanati : izradadrvene kuce brvnare restauracija starih brvnara 13.04.2019 - ID 62602611 - KupujemProdajem\nUsluge | Zanati > Restauracija > ID oglasa: #62602611 (postavljen: pre 6 dana)\nizradadrvene kuce brvnare restauracija starih brvnara\nIzrađujemo sve vrste objekata od drveta kao što su vajati, brvnare, lovačke kuće, letnjikovci, grčke terase i sve ostalo što ima veze sa drvetom. Navedeni objekti od drveta rade se po želji investitora i na osnovu toga formiraju se cene, tako da otprilike kvadrat navedenih objekata ide od 180e pa do 300e. Uz tu delatnost radimo sanacije i restauracije starih objekata i izradu izolacija na novim koji nemaju izolaciju. Takođe izrađujemo nove krovove i vršimo restauraciju starih.\nZa objekte koristimo isključivo suvu oblogu ili dasku. upravo ova kuca je zavrsena na prvoj fotografiji i prodajese kod Borskog jezera cena35000E


FK Budućnost Banovići: Budućnost nanijela prvi proljetni poraz kalesijskoj Bosni,Čorhodžić postigao prvijenac u zeleno-crnom dresu\nBudućnost nanijela prvi proljetni poraz kalesijskoj Bosni,Čorhodžić postigao prvijenac u zeleno-crnom dresu\nBudućnost je u okviru 20.kola Druge lige FBiH savladala ekipu Bosne iz Kalesije rezultatom 2:0,a golove su postigli Semir Dedić i Admir Čorhodžić.\nTokom prvog poluvremena naš tim je imao apsolutnu dominaciju nekoliko odličnih prilika,a na prvi gol na utakmici čekalo se do 40.min kada je vodstvo Budućnosti donio Semir Dedić kojem je ovo bio 12.gol u sezoni .Rezultatom 1:0 je i završeno prvo poluvrijeme.\nU drugo poluvrijeme naš tim je ušao nešto opreznije nekoliko prilika na obje strane ali terenska inicijativa je bila na strani Budućnosti koju u 82. naši momci krunišu novim golom,a prvijenac za konačnih 2:0 postigao je Admir Čorhodžić.\nOno što treba istaći da su tokom čitave utakmice naši momci imali podršku od naših navijača koji su pjesmom vodili tim u novu pobjedu.Nadamo se da će u nastavku prvenstva podška biti u još većem broju i da ćemo na kraju zajedno slaviti povratak u Prvu ligu FBiH.\nBudućnost - Bosna K. 2:0\nStrijelci: S.Dedić i A.Čorhodžić\nU narednom kolu naš tim gostuje u Lukavcu kod ekipe Radničkog.\nObjavio/la Admin u 22:17


InDesign kurs - Internet i klasični - Adobe sertifikat na kraju\nWeb dizajn kurs (osnovni nivo)\nFlash AcrtionScript 3 – pravljenje igrica\nPhotoshop kurs (osnovni nivo)\nPhotoshop kurs (napredni nivo)\nNovine u Photoshop CC 2015\nPremiere Pro kurs (osnovni nivo)\nNovine u Creative Cloud-u\nNovine u Illustratoru CC\nBolje rangiranje sajta (SEO)\nHome Autorizovani Adobe kursevi Adobe InDesign kurs (osnovni nivo)\nŠta ćete naučiti na ovom kursu InDesign-a?\nKome je namenjen ovaj InDesign kurs?\nVeć imam neko predznanje. Da li da odmah upišem napredni InDesign kurs?\nPostoji li mogućnost da slušam InDesign kurs online (preko interneta)?\nPlan i program za InDesign kurs – osnovni nivo\nOsnove teorije boja\nAdobe InDesign je najpopularniji program za slog (prelom) na tržištu. Osnovna namena mu je izrada knjiga, dnevnih novina, časopisa, brošura, kataloga i drugih višestraničnih publikacija. Odlikuje ga jednostavnost u korišćenju i posebno dizajnirani alati koji povećavaju produktivnost dizajnera, tj. ubrzavaju izradu publikacija. Iako većina dizajnera u njemu najmanje radi, praktično, nećete moći da nađete posao kao grafički dizajner a da ne znate makar osnove InDesign-a.\nNa osnovnom kursu naglasak je na slogu (prelomu) i dizajnu, pošto je to primarna namena programa InDesign. Sem toga, naučićete kako da dizajnirate i pripremite za štampu:\nkako da ubrzate rad tako da čak i publikacije sa dosta stranica možete da uradite brzo\nGrafičkim dizajnerima i ljudima iz izdavačkih kuća.\nNajbolje da pažljivo pročitate plan i program kursa, pa da procenite sami. Ako vladate sa više od 70% gradiva osnovnog kursa, onda nema potrebe da se zadržavate na osnovnom. To malo što Vam fali da upotpunite znanje, možemo da pređemo u okviru naprednog kursa i onda da ga nadogradimo dalje. Ako ima više oblasti koje Vam nisu poznate ili se osećate nesigurno, bilo bi bolje da prvo završite osnovni kurs. Na naprednom kursu se već podrazumeva da vladate osnovama i bojim se da nećete moći da ispratite teme koje se tamo obrađuju. To predznanje koje imate samo će Vam pomoći da brže završimo osnovni kurs, jer se nećemo zadržavati na stvarima koje znate. To znači da će osnovni kurs trajati kraće i da ćete ga platiti manje a ne punu cenu.\nUopšte o InDesign-u, njegove namena i mogućnosti\nRad sa fajlovima i formati fajlova\nMeniji, paneli i statusna linija\nOtvaranje novog i postojećeg dokumenta\nPoznate komande u menijima\nAlati za crtanje osnovnih geometrijskih oblika\nAlati za selekciju\nKontura i popuna objekata\nPovećavanje, smanjivanje i rotiranje objekata\nSlojevi i menjanje redosleda objekata\nPojam razlaganja boja\nKolorni modeli: CMYK, RGB, Grayscale\nPosebne (spot) boje\nPantone paleta boja\nPojam okvira (frame-a) za tekst\nAlati za crtanje okvira za tekst\nPath Type alat (pisanje po krivoj liniji)\nUvoženje teksta iz drugih programa\nInDesign-ov modul za slog\nOptička margina, ligature i ostali elementi napredne tipografije\nStilovi i pojam stila\nStilovi za slova i Character Styles panel\nStilovi pasusa i Paragraph Styles panel\nUređivanje teksta uz pomoć stilova\nProblemi pri uvozu teksta\nFormati slika – vektori i bitmape\nUvoz slika i skaliranje\nUvoz Illustrator i Photoshop fajlova\nSlaganje slika i teksta\nEfekti nad slikama i tekstom\nDodavanje, brisanje i premeštanje stranica\nPreflight i Package\nKontrola separacija boja\nAdobe InDesign CC Učionica u knjizi udžbenik\nAdobe Fireworks kurs (osnovni nivo)\nAutodesk 3D Studio MAX 2015 kurs\nDruge popularne teme\nAdobe Certified Expert sertifikat\nInternet (online) kurs\nBesplatni Adobe webinari


BLUNDSTONE | TREFsport\nROĐENE U TASMANIJI\nKompanija Blundstone osnovana je od strane Džona Blundstona na australijskom ostrvu Tasmanija 1870. godine kao proizvođač višenamenskih cipela za rad.\nBlundstone cipele su rapidno postale popularne zbog svoje svestranosti. Kao i veliki broj poznatih modnih brendova, započeli su kao kompanija koja stvara proizvode namenjene za rad, a u široki svet mode ušli su sredinom '60-ih godina sa svojim modelom #500.\nOve lake za obuvanje, cipele koje dosežu do člankova, hibrid su Čelzi stila i korenova ove komapnije koji su duboko začeti u poslovnoj modi.\nGumeni đon i bogata braon boja izgledaju savršeno uz svakuodevnu kombinaciju, što se ogleda u tome da se ove cipele mogu nositi u velikom broju situacija: planinarenje, svakodnevan život, dok vozite - gde god Vas dan odvede, možete ga prebroditi u paru Blundstone cipela zahvaljujući njihovoj ekstremnoj udobnosti, laganom, gotovo bestežinskom, osećaju na stopalu i nepogrešivoj stabilnosti i podršci.\nCipele su, takođe, otporne na vodu, usled specijalno tretirane kože od koje su napravljene, što znači da nemate razloga za brigu u slučaju da Vas uhvati loše vreme dok ste napolju.\nBlundstone imaju pridrodnu lepotu, veoma prepoznatljiv izgled i osećaj. Stvorene su da budu čvrste i izdržljive, reflektujući time mesto iz kog dolaze.\nNa svetu ne postoji mesto kao Tasmanija, i ne postoje cipele koje su iole slične onima koje se tamo rađaju. I dok su evoluirale u stilu, dizajnu i tehnologiji, njihov kvalitet se nije promenio kroz sve ove godine.I dalje su izgrađene kao i uvek: da Vam omoguće da idete svuda, uradite sve, i izgledate odlično pri svakom koraku koji načinite.\nDanas, 150 godina kasnije, Blundstone je i dalje prisutan i u punoj snazi, i proslavljaju ovaj veliki uspeh - na koji način nego kreiranjem specijalnih cipela?\nSentimentalno nazvane #150 da označe duge godine provedene na tržištu, nove Blundstone cipele su deo limitirane kolekcije.\nBoja kafe zamenjena je podjednako bogatom bordo kožom. Prema rečima samog brenda, tasmanijska priroda inspirisala je boju ovih cipela. Mogu se uklopiti sa svime - od teksas pantalona do šortseva, i svime između.\nUtisnuto na samom zadnjem delu, na peti, ovaj model ponosno nosi broj 150, a prepoznatljive dualne trakice za lako obuvanje su zlatne boje, što dodaje savršen kontrast i pop boje celom izgledu.\nKao i uvek, ista podrška, laganost i komfor su očigledni u svakoj cipeli. Kožni gornji deo je debljine 1.8mm umesto standardnog 2.5mm, što im daje još veću izdržljivost, te postoji mogućnost da ih možete nositi narednih 150 godina bez potrebe za menjanjem.\nSve u svemu, ova cipela je savršena za ovako veliko slavlje, pogotovo zato što je napravljena u određenim količinama.\nNAJBOLJE ČELZI CIPELE\nBez obzira na to gde Vas avantura odvede, postarajte se da u tom trenutku nosite par, od milošte nazvanih - Blunnies.\nIako su must-have u svakom australijskom ormaru i na australijskoj modnoj sceni, Blundstone su skoro postale jedne od najpopularnijih cipela u Americi. Ove poslovne cipele imaju izdržljiv dizajn, što ih u isto vreme čini praktičnim i modernim, što je sve što Vam je neophodno od jedne jesenje i zimske cipele.\nSPY ih je izabrao kao jedne od najboljih muških Čelzi cipela ove godine, a muški i ženski blogeri širom sveta se zaljubljuju u Blundstones, iliti Blunnies.\nBlundstone su dostigli svaki ćošak Zemlje, od farmi u Tasmaniji, do New York City Fashion Week-a, pa čak i ekspedicija na Mount Everestu.


Samo me Isus čini slobodnim! | Rastimo u vjeri\nNitko i ništa mi ne može dati takvu slobodu kao Isus\nI već bezbroj puta iskustvo mi je pokazalo da ukoliko svoju slobodu pokušavam graditi i živjeti bez Njega, ona postaje najgori oblik ropstva. Nitko me kao Isus ne može osloboditi onih brojnih nevažnih stvari i negativnih navika koje me svakodnevno zarobljuju i otvoriti mi oči i srce za ono što je bitno, za ono što je jedino vrijedno truda, a to je izgradnja ove zemlje po mjerama nebeskog kraljevstva, kraljevstva pravde, ljubavi i mira.\nNitko i ništa mi ne može dati takvu slobodu kao Isus. Samo me Isus hrabri da moji snovi vrijede, dok ih drugi podcjenjuju i izruguju, On vjeruje u mene, štoviše On za moje snove ima mnogo bolju verziju koju postupno otkrivam u svom razgovoru s Njime. Samo mi Isus može probuditi one najdublje osjećaje i pokazati mi koliko je važno da ih dijelim s drugima, da svu ljepotu, ali i težinu života, radost i tugu podijelim s drugima, jer smo u konačnici svi jedna obitelj kojoj je Bog zajednički otac.\nNitko i ništa mi ne može dati takvu slobodu kao Isus. Svi drugi oblici slobode malo po malo prolaze i nestaju, i pokazuju da zapravo na njih ne mogu računati, jer ništa vrijedno i trajno ne može stati u njih, jer nakon svih njih osjećam samo prazninu i neispunjenost. No samo sloboda s Isusom pokazuje mi koji su stvarni razmjeri života, kolika je snaga vjera i kolike su čovjekove mogućnosti kada se pouzda u Boga.\nNitko i ništa mi ne može dati takvu slobodu kao Isus. Samo po Njegovoj riječi imam snagu preuzeti odgovornost za sebe i ovo životarenje pretvoriti u život, ovu varljivu slobodu pretvoriti u pravu, sa stranputice vratiti se na pravi put i shvaćati koliki je život dar i kolika je milost moći računati na Boga u svom životu svakoga dana i svakoga trenutka. I što se svakoga dana više približavam Njemu, više upoznajem, osjećam i živim onu pravu slobodu za koju me Bog stvorio.\nCategory AKTUALNO Views 274


Sve svetske priče o vampirima počele su u jednom selu u Srbiji – Svet tajni – Vaš putokaz ka istini\nSve svetske priče o vampirima počele su u jednom selu u Srbiji\nAugust 27, 2016 svettajni\tKisiljevo, krv, leševi, Petar Blagojević, srbija, vampir, vampiri\nZastrašujuća priča o Petru Blagojeviću, hodajućem mrtvacu iz Kisiljeva, postala je osnova za sve kasnije priče o vampirima i plašila je Evropu decenijama.\nČak i najracionalniji ljudi ne bi mogli da ignorišu ovakav naslov: “Stvor koji sisa krv uništio selo”. Upravo su takve bile vesti koje su se širile širom Austrougarske u kasnim dvadesetim godinama 18. veka.\nMisteriozna epidemija prevazilazila je jezičke i klasne podele, a šuškalo se o sahranjenim leševima koji su nedugo nakon ukopa ustajala iz grobova i zaticana sa svežom krvi u ustima.\nVampirska manija započela je u dva mala srpska sela i pokrenula globalni fenomen.\nU selu Kisljevo 1725. gde su stanovnici živeli teško i siromašno, rodila se zastrašujuća priča o Petru Blagojeviću, koji je srušio vrata sobe svoje žene i zahtevao da mu da cipele – 10 nedelja nakon što je sahranjen.\nOno što je usledilo definitivno nije bila šala – videli su ga i drugi i zaključili da on izgleda vrlo živo, iako ga prati miris smrti. Krv mu je curila iz usta…\nNiko nije imao naziv za osobu koja se pojavila, ali je ono što su njegove komšije uradile, postalo scenario mnogih holivudskih filmova – uzeli su naoštren kolac i proboli Blagojevića kroz srce.\nNekoliko godina kasnije, jedan lokalac je zabavljao meštane pričom o turskom vampiru kojeg je poznavao i koji ga je ugrizao, ali dodao da mu se sigurno ništa neće desiti, jer je pojeo zemlju iz vampirovog groba. (Beli luk očigledno tada nije bio poznat kao lek protiv vampira).\nIpak, doživeo je nesreću dok je radio u polju i poginuo, a nakon sahrane, seljani su smatrali da je sigurno ustao iz groba kao vampir.\nPrema predanju, ubio je više od 20 ljudi za nekoliko meseci, a kako bi se otarasili krvopije, preostalo stanovništvo je iskopalo njegovo poluraspalo, ali zadihano telo iz groba i proboli mu srce kocem.\nIako su ove priče definitivno najpoznatiji primeri vampirizma u Srbiji, hodajući leševi na ovim prostorima pominju se u literaturi još od 1342.\nU Ukazu cara Stefana Dušana iz te godine, sveštenicima zabranjuje učešće u iskopavanju i spaljivanju leševa za koje se sumnjalo da imaju čarobne moći.\nNajčudnije stvari koje su nacisti uradili tokom svoje vladavine\nINTERVJU sa Iluminatskim insajderom! (Deo 5.)


RT: VADA ima moć da isključi čitave zemlje od sporta, uprkos svojim pogrešnim metodama i proizvoljnim pravilima\nSvetska antidoping agencija smatra se najvišim sportskim autoritetom kada je u pitanju iskorenjivanje dopinga, ali stručnjaci su istakli blistave rupe u VADA-inog modusa rada, što dovodi u sumnju njene odluke.\nOsnovana pre 20 godina pod pokroviteljstvom Međunarodnog olimpijskog komiteta, VADA je postala sposobna da nametne sopstvenu volju svetu sporta putem odluka i preporuka koje međunarodno sportsko telo gotovo univerzalno poštuje. Nedavno je ponovo skrenula pažnju na Rusiju, optužujući je da manipuliše podacima doping testova.\nZvuči kao ozbiljna optužba, ali bilo je i argumenata protiv tvrdnji VADA-e, kao i kod drugih. Bez obzira na svoje stavove o ruskom slučaju sa „sistemskim dopingom“, stručnjaci ukazuju na nedostatke agencije.\nRT: Rusiji zabranjeno učešće na velikim sportskim događajima naredne četiri godinehttps://t.co/kGlf916mif\nJedna od glavnih prednosti koje VADA nikada ne okleva da istakne je njena pretpostavljena nezavisnost od spoljašnjeg uticaja, što je teoretski čini nepristranim sudijom kada je u pitanju optužba o dopingu. U stvari, čini se da je organizacija prilično netransparentna u svom procesu donošenja odluka, jer samo objavljuje svoje zaključke.\nPregledi testnih uzoraka koje pružaju sportisti postaju interna stvar za VADA-e, koji se uglavnom obavljaju u posebnim laboratorijama akreditovanim od strane agencije u skladu sa kriterijumima koje je sama postavila. Ipak, kako primećuje Erik Boj, poznati norveški naučnik za ćelijsku biologiju i profesor emeritus na Institutu za bionauku Univerziteta u Oslu, ove laboratorije su podređene VADA-i i u mnogim slučajevima zavise od nje finansijski.\nBoj, iako nije niko ko će osloboditi Rusiju zbog njenog navodnog „sistematskog dopinga“, ukazao je na sukob interesa, gde laboratorije moraju de fakto da sprovode VADA-inu agendu, što bi, prema njegovim rečima, trebalo da znači hvatanje što više dopera. Laboratorije akreditovane od VADA-e čak se koriste i za „predstavljanje„ drugog mišljenja“ o radu drugih laboratorija koje su akreditovane od VADA-e, iako ih očigledno vežu ista ograničenja, piše on.\n„Nakon pozitivnih rezultata u laboratoriji koja je akreditovana od VADA-e, sportista se suočava sa elektronski manipulisanim podacima i nije mu dozvoljeno da vidi originalne analitičke podatke. Laboratorija retko daje na raspolaganje više podataka od onoga što podržava sopstveni zaključak, a oni ponekad zanemaruju da ukažu na nesigurnosti i upitne nalaze."\nBoj sumnja u izuzetno mali broj grešaka u doping procenama koje je priznala VADA, a za koje kaže da su u suprotnosti s čistom logikom naučne analize.\n„Jednostavna statistička razmatranja kažu da mora biti mnogo, mnogo nedužnih sportista koji su sankcionisani zbog dopinga.“\nRuski sportisti bili su primorani da se takmiče kao „olimpijski sportisti iz Rusije“ bez ruske zastave tokom Zimskih olimpijskih igara 2018. godine zbog preporuke VADA-e, foto: © Reuters / Grigory Dukor\nDrugi naučnici su otišli dalje i doveli u pitanje samu osnovu rada VADA-e - ideju da doping zapravo sportistima daje nepravedne prednosti. Jedan takav naučnik je i Džuls Hojberger, specijalista kliničke farmakologije u Lajden Amsterdam centru za istraživanje lekova. U svom delu objavljenom u "Sportskoj medicini" u aprilu, Hojberger je ustvrdio da se velika većina supstanci koje je VADA proglasila anatemom zapravo ne može smatrati pojačanjem performansi.\nNaučnik objašnjava da mnoge zabranjene supstance dodate na listu VADA-e u stvari nisu dovoljno testirane da bi se mogle smatrati doping sredstvima. „Samo 5 od 23 klase supstanci pokazuju dokaze o sposobnosti da poboljšaju stvarne sportske performanse“, piše Hojberger, dodajući da „za 11 klasa nisu dostupne dobro napravljene studije“. Štaviše, za šest preostalih klasa koje su još uvek na spisku VADA-u dokazano je da nemaju nikakve veze sa efektima povećanja performansi, prema njegovim istraživanjima.\nHojbergerova studija mogla bi biti znak da VADA naduvava problem sa dopingom, što joj sigurno pomaže da ostane relevantna i ostvari značajne uticaje na međunarodnu sportsku zajednicu, a agencija sigurno ne izgleda kao da će prestati da dodaje nove supstance u redovno ažuriranu doping listu.\nPonekad takve akcije utiču na rezultate sportista uhvaćenih u iznenadnom ažuriranju liste opojnih supstanci, kao što je to bio slučaj sa skandalom sa meldonijumom 2016. godine, kada čak 172 sportiste, uključujući petostruku tenisku šapionku Mariju Šarapovu, suočeno sa sankcijama nakon pozitivnog testiranja na lek samo nekoliko meseci nakon što je zabranjen.\nBio je to jedan od retkih slučajeva kada je VADA morala izdati saopštenje u kojem je priznala da „može postojati osnova za grešku ili nemar sportiste“, jer su odluke o sankcijama donete bez obzira na vreme izlučivanja lekova. „Teško je znati da li je sportista možda uzeo supstancu pre ili posle 1. januara, kada je postao nelegalan“, navodi se u saopštenju VADA-e iz aprila 2016. godine.\nU slučaju Šarapove, koja je pozitivno testirana na meldonijum samo nekoliko nedelja nakon što je zabranjen, zabrana je smanjena sa dve godine na 15 meseci počevši od dana neuspešnog testiranja.\nBoj i Hojberger, daleko da su sami u svom skepticizmu prema VADA-inim praksama. Takođe postoji nedostatak naučnih radova koji dokumentuju nedostatke agencije u proceni rasprostranjenosti dopinga, koristi za performanse i zdravstvenih rizika, kao i grešaka i nedoslednosti u optužbama protiv sportista . Neki od njih takođe kritikuju agenciju zbog „ponavljanja i pojačavanja“ politika koje „imaju dugu istoriju neuspeha“ i uglavnom su „neuspešne“ kada je reč o doping kontroli. Drugi nazivaju VADA-u "neefikasnim i neetičkim modelom" koji se ogleda u "imperijalističkom sistemu".\nLako zaobilazno rešenje\nMožda se čini da je VADA previše rigorozna u potrazi za navodnim varalicama. Ali ne čini se dovoljno strogim kada je reč o izuzeću terapijske upotrebe ili TUE - savršeno legalnom načinu uzimanja zabranjene supstance bez suočavanja sa posledicama.\nSistem je uveden u prvom redu s pretpostavkom da neki sportisti jednostavno trebaju uzimati određene lekove iz čisto medicinskih razloga povezanih sa njihovim zdravstvenim problemima. Pravila VADA-e nalažu da se izuzeće može odobriti samo nakon navodno rigoroznog ispitivanja medicinskih podataka za svakog pojedinačnog sportistu, koji mora da se prijavi.\nOvaj sistem je više puta postao predmet kontroverze, kao što je to bio slučaj u slučaju pobednika "Tur de Fransa" 2012. godine i "Tim Skia", Bredli Viginsa.\nSlučaj Viginsa nije izolovan, jer je danski biciklista Majkl Rasmusen, pobednik "Tur de Fransa" 2005. i 2006. godine, priznao da se bavio dopingom od 1998-2001. godine. Takođe je otkrio da su u mnogim slučajevima u kojima se postavljaju dijagnoze koje sportistima daju dozvolu da uzimaju zabranjene supstance, odluke lekara neistinite.\nČak je i bivši potpredsednik VADA-e Arne Ljungkvist priznao da je upotreba TUE-a kao "legalnog" oblika dopinga sasvim uobičajena, ukazujući posebno na sportiste koji uzimaju zabranjene supstance da bi navodno lečili hiperaktivni poremećaj deficita pažnje (ADHD).\nUgledne statistike objavljene na web stranici posvećenoj problemima s ADHD-om u junu pokazale su da profesionalni sportisti u bejzbol glavnoj ligi uočljivo imaju tendenciju da više pate od ADHD-a, te da uzimaju odgovarajuće stimulativne lekove, više od prosečnih Amerikanaca. Statistika ipak ne osporava razloge zbog kojih sportisti uzimaju lekove.\nPostoje pozivi da se reformiše ili čak ukine sistem TUE, ponekad čak i od samih sportista. Ipak, VADA očigledno za sada to nema nameru.\nMeđunarodnom svetu sporta potrebno je telo koje će nadgledati i koordinisati borbu protiv varanja u sportu, uključujući i korišćenje supstanci za povećanje performansi. A VADA je izgleda i dalje najbolje pozicionirana za ovaj posao. Ipak, to nikako nije nepogrešivi arbitar kakav ona želi biti.\nNakon 20 godina VADA-e, možda će doći vreme da promeni barem neke od svojih načina. Na kraju krajeva, sigurno ne može naškoditi većoj transparentnosti, otvorenosti i odgovornosti.


KP dom Foča - Glas Žrtava\nNaslovna » Zločini » Mesta zatočenja » KP dom Foča\nUjutro 8.4.1992. godine, dva dana posle objavljivanja rezultata referenduma o nezavisnosti BiH, srpske snage su napale muslimanska naselja u Foči, velikoj opštini u Podrinju, jugoistočno od Sarajeva. U sastavu srpskih snaga koje su učestvovale u napadu bili su domaći vojnici, kao i vojnici iz Srbije i Crne Gore, te pripadnici Taktičke grupe Foča i paravojnih formacija, uključujući „Bele orlove“.\nU periodu od 10.4. do početka juna 1992. godine, u Foči su masovno hapšeni muškaraci, nesrpski civili, uglavnom Muslimani. Muškarce bosanske Muslimane bi okupili na ulici i odvojili od žena i dece. Drugi su uhapšeni u svojim stanovima ili u kućama prijatelja i rođaka, odvođeni sa radnog mesta ili odvučeni iz bolničkih kreveta. Zatvarani su u nekoliko zatočeničkih objekata, uključujući Kazneno-popravni dom u Foči (KP dom). Prilikom hapšenja i tokom prevoženja u zatočeničke objekte, srpski vojnici su ih pogrdno nazivali „balijama”, psovali i tukli.\nIako su bosanski Muslimani u KP dom premeštani od sredine aprila 1992. godine, on je zvanično osnovan tek 4.7.1992. godine, odlukom srpskih vlasti. Vojne vlasti u KP domu su bile te koje su imale nadležnost za donošenje odluka o tome koji zatočenici će biti zadržani, a koji pušteni.\nSredinom aprila 1992. godine, objektom je upravljao Užički korpus JNA. U KP domu bili su prisutni i pripadnici civilne policije i vojnici iz Srbije. Po odlasku Užičkog korpusa, jedinica poznata kao četa „Livade“, koja se sastojala od lokalnih bosanskih Srba, među kojima su bili i pripadnici policije, preuzela je odgovornost za zatočene bosanske Muslimane. Dana 18.4.1992. godine, Krizni štab Foča je za upravnika KP doma imenovao Milorada Krnojelca.\nPo izbijanju sukoba, velika većina zatočenih bili su bosanski Muslimani, među kojima lekari i zdravstveni radnici, novinari, bivši radnici KP doma, rukovodioci, policajci i drugi civili. U KP domu je bio i mali broj vojnika bosanskih Muslimana koje su držali u samicama, odvojeno od ostalih zatočenika, kao i neki bosanski Srbi, zatočeni zbog kršenja vojne discipline.\nNajviše zatočenika u KP domu, oko 500 do 600, bilo je tokom leta 1992. godine. Njihov broj se od jeseni 1992. godine do 1993. godine smanjio na oko 200 do 300 zatočenika. Zatočenici su držani u malom broju ćelija. U samicama, u kojima su zatočenici nekad držani za kaznu, bilo je natrpano i do 18 ljudi odjednom, tako da nisu mogl da se kreću, ni da spavaju u ležećem položaju.\nOdmah po dolasku u KP dom, zatočenici su pretraživani i oduzimani su im legitimacije, novac, nakit i ručni satovi. Svedok 3 je po dolasku ispitivan i optužen da je pristalica SDA.\nŽivotni uslovi u KP domu bili su jako loši. Nesrpski zatočenici nisu dobijali dovoljno hrane, zbog čega su mnogi od njih znatno izgubili na težini, ponekad čak i više od 40 kilograma. Tokom oštre zime 1992. godine, neki zatočenici su napravili odeću od viška pokrivača kako bi se ugrejali, međutim ona im je oduzimana, a zatočenici su kažnjavani. Higijenski uslovi su bili minimalni, a medicinska nega bila je neadekvatna i lekova je bilo u veoma ograničenim količinama. Najmanje jedan zatočenik je preminuo usled uskraćene ili zakasnele lekarske nege. U logoru je bio zatočen i jedan broj sa fizičkim i mentalnim poteškoćama, od kojih su neki preminuli. Zatočenici su se samopovređivali, pa je Edhem Bunda sebi odsekao deo uveta i prstiju na rukama.\nU julu 1992. godine, kako bi sprečili bekstva zatočenika, vojnici su postavili mine po unutrašnjem krugu KP doma.\nUpravna zgrada (broj 1), levo krilo gde su držani zatočenici (broj 2) i stražarska kuća (broj 3)\nZatočenici su prisiljavani na rad na poljoprivrednom imanju, u pekari, fabrici nameštaja, u rudniku Miljevina. Čistiti su ruševine oštećenih zgrada i radili na popravci privatne kuće Milorada Krnojelca. Zatočenik koji bi odbio da ide na rad, bio bi premlaćen i odveden u samicu.\nZatočenici su premlaćivani, ponekad bez ikakvog povoda, a ponekad je to bila kazna za sitne povrede zatvorskih propisa ili sredstvo za iznuđivanje informacija ili priznanja. Drugi zatočenici su slušali krikove i zapomaganje onih koje su tukli. Svedok 139 i 54 su videli zatočenike koji su se u ćelije vraćali u ranama i modricama. Posle premlaćivanja, neki nisu danima mogli da hodaju ni da govore.\nAvdo Muratović, Fahrudin Malkić i izvesni Sačić su pretučeni jer su slali poruke jedan drugome. Svedok 71 i njegovi brat pretučeni su pošto su ukrali krišku hleba. Stražari su Suada i Emira Mandža teško pretukli jer su ih greškom pomešali sa Fuadom Mandžom, drugim zatočenikom koji je bio pristalica SDA.\nNakon pokušaja bekstva jednog zatočenika, za kaznu su pretučeni Svedok 73 sa još nekoliko muškaraca. Ahmet Hadžimusić je video da su neki zatočenici primoravani da tuku jedni druge.\nVelike grupe zatočenika odvođene su iz KP doma u periodu od juna do septembra. Tada im se gubi svaki trag. Njih bi stražari prozvali sa spiska i odveli do gvozdene kapije kod ulaza u upravnu zgradu gde bi bili postrojeni. Potom bi ih jednog po jednog ili u manjim grupama pozivali u prizemlje te zgrade. Tamo su ih često tukli. Premlaćivanja su nekada trajala do kasne večeri, a ostali zatočenici u KP domu mogli su da čuju zvuke udaraca i jauke žrtava. Kad bi prestali, žrtvu su ponekad odvodili u samicu. U drugim slučajevima ponekad bi se čuo hitac iz pištolja, nakon čega bi se čulo kako vozilo napušta KP dom.\nNeki zatočenici odvedeni su na razmene ili prisilni rad i nisu više viđeni. Dana 17. ili 18.9.1992. godine, između 35 i 60 muškaraca odvedeno je na „branje šljiva“. Na ovaj način je „nestalo” između 400 do 450 muškaraca. Samo je oko 200 zatočenika koji su ostali u KP domu preživelo.\nOd avgusta 1992. do oktobra 1994. godine, zatočenici nesrpske nacionalnosti premeštani su u druge zatočeničke objekte u Kalinoviku, „Rudo“ i u KP dom „Butmir“. Do početka oktobra 1994. godine, svi zatočenici su razmenjeni.\nZa zločine u KP domu Foča, pored drugih dela, su pred MKTJ osuđeni Radovan Karadžić, predsednik proširenog Predsjedništva RS i Ratko Mladić, komandant Glavnog štaba VRS, na doživotni zatvor.\nZa ove zločine osuđen je i Milorad Krnojelac, upravnik KP doma Foča, na 15 godina zatvora.\nNakon priznavanje krivice, za ove zločine pored drugih dela, osuđena je Biljana Plavšić, članica Predsjedništva i proširenog Predsjedništva Srpske Republike BiH, na 11 godina zatvora.\nPred sudom BiH, u presudi “Rašević Mitar i drugi”, osuđeni su Mitar Rašević, komandant straže, na 7 godina, i Savo Todorivć, zamenik upravnika logora, na 12 godina i šest meseci zatvora.\nSpisak ubijenih zatočenika iz Priloga C iz presude Krnojelac\nTranskript svedočenja Ahmeta Hadžimusića\nTranskript svedočenja Svedoka 71, 12.2.2001.\nTranskript svedočenja Svedoka 71, 13.2.2001.\nTranskript svedočenja Svedoka 54\nTranskript svedočenja Svedoka 66, 9.11.2000.\nTranskript svedočenja Svedoka 66, 23.11.2000.\nTranskript svedočenja Svedoka 69\nTranskript svedočenja Svedoka 73\nTranskript svedočenja Svedoka 111\nTranskript svedočenja Svedoka 139


Prva elektrana sa kineskim NUKLEARNIM REAKTOROM proizvodiće 10 milijardi kilovata godišnje\nSa mrežom Hualong Jedan, Kina je sada došla na čelo nuklearne tehnologije treće generacije u svetu, zajedno sa zemljama poput Sjedinjenih Američkih Država, Francuske i Rusije, rekao je predsednik CNNC-a Ju Đijanfeng, prenosi CRI.\nKomercijalna upotreba rekaktora Hualong Jedan takođe će pomoći u ispunjavanju razvojnih ciljeva kojima je predviđena niska emisija ugljenika, kao i dostizanje maksimuma emisije ugljen-dioksida pre 2030. godine i postizanja neutralnosti ugljenika pre 2060. godine, dodao je Ju.\nKINA GRADI "DIGITALNI PUT SVILE" Kabl dug 15.000 kilometara\nOčekuje se da će jedinica broj 5 proizvoditi skoro 10 milijardi kWh električne energije svake godine, te da će potencijalno smanjiti emisiju ugljen-dioksida za 8,16 miliona tona godišnje.\nOd 2016. do 2020. država je subvencionisala više od 80 projekta i kompanijama dala više od 230 miliona evra. Na ovaj način planirano je zapošljavanje oko 35.000 ljudi i svako novo radno mesto subvencionisano je sa nešto više od 6.400 evra u proseku. Neke kompanije dobijale su i po 10.000 evra po radnom mestu, i u momentu kada "Geoks" - jedna od njih, odlazi, postavlja se pitanje isplativnosti subvencija stranih investitora za Srbiju i državni budžet.


Pitomi kesten hrani i leči\nHome » Voćarstvo » Pitomi kesten voli društvo hrasta,bukve i breze\nPitomi kesten voli društvo hrasta,bukve i breze\nPitomi kesten (castanea sativa mll.) do skoro je kod nas tretiran kao šumska listopadna vrsta. Međutim, imajući u vidu hranljivu vrednost njegovog ploda (veliki sadržaj skroba, šećera, azotnih materija) kao i neke od važnih vitamina kao što su B, C i vitamin K, može se zaključiti da plod pitomog kestena ima izvanredno veliki značaj u ishrani ljudi, domaćih životinja i divljači, tako da je ovo značajna jezgrasta voćna vrsta. Pitomi kesten u ekološkom pogledu zauzima poseban položaj i uspeva samo u određenim i za njega pogodnim staništima. Pratioci pitomog kestena u prirodnom staništu su šumske vrste, kao što su hrast, bukva i breza, što može služiti kao indikator da se na površinama na kojima se nalaze pomenute vrste sa uspehom može gajiti pitomi kesten. Me?utim, prisustvo kalcijuma u zemljištu ograničavajuć je faktor za normalan rast i razvoj pitomog kestena.\nNaša zemlja ima veoma malo samoniklog pitomog kestena, ali njegovo gajenje u Srbiji nije nemoguće. Najveće ograničenje je što nemamo svoje sorte, odnosno hibride, nema kalemljenja kestena. U našim klimatskim uslovima pitomi kesten može da se gaji od opadanja lišća do početka vegetacije. Prijem i razvoj sadnica zavise od njegovog kvaliteta i načina pripreme. Zdrave i dobro razvijene sadnice, pre sadnje se klasiraju po razvijenosti. Tako se kasnije postiže ujednađen razvoj stabala. Nedovoljno razvijene i oštećene sadnice se odbacuju. Zatim se sadnice, odnosno njihov koren potopi u smešu goveđe balege, ilovače i vode. Na dobro pripremljenom zemljištu iskopaju se jame dovoljno velike da se koren pravilno rasporedi. Na dno jame naspe se plodna rastresita zemlja u vidu humusa i na nju postavi koren. Kada se sadnica postavi na odgovarajuću dubinu, na koren se nanosi zemlja, dobro napoji, doda 5 – 7 kg zagorelog stajnjaka, a potom opet nanese zemlja, napravi se humka visine 15 cm i tako ostavi do prole?a.\nZa podizanje zasada pitomog kestena najviše odgovaraju brežuljkasta zemljišta, peskovita koja su plodna, duboka i rastresita. Pitomi kesten treba saditi na južnim, jugoistočnim, istočnim ekspozicijama u umereno kontinentalnim uslovima. Za uspešno gajenje kestena najpogodnija su zemljišta sa blagim nagibom.\nKestenje se u kestenovoj šumi brzo razmnožava iz korenovog panja, semenom i sadnjom sadnica proizvedenim u rasadnicima. đubrenje koje se preporučuje za upotrebu su amonijum – sulfat, kalijum – nitrat i kalijum – sulfat.\nPitomi kesten (castanea sativa mll.)\nKesten Pitomi kesten Pitomi kesten hrani\t2017-12-02


MTB spektakl: Uspešeno završena druga po redu MTB trka 3 STRANE KOPAONIKA! | 2015\nUrban BUG :: Magazin :: ADVENTURE :: MTB spektakl: Uspešeno završena druga po redu MTB trka 3 STRANE KOPAONIKA!\nNeverovatan MTB vikend je za nama! Na terenima nacionalnog parka Kopaonik, juče je uspešno završena druga po redu brdsko biciklistička trka pod nazivom „3 strane Kopaonika“ koju je organizovalo sportsko udruženje „Na sve strane“ iz Beograda.\nFoto by Nemanja Miscevic\nRekordan broj učesnika, prelepo vreme i odlično druženje obeležili su vikend na Kopaoniku, koji je na ta dva dana bio središte okupljanja ljubitelja brdskog biciklizma iz cele Srbije ali i iz regiona.\nUčesnici trke „3 strane Kopaonika“ došli su iz svih krajeva naše zemlje kako bi uživali u ovoj jedinstvenoj brdsko biciklističkoj trci koja ih vodila kroz neke od najlepših predela nacionalnog parka Kopaonik.\nKao i prošle godine učesnici su se takmičili u tri kategorije. Elite ( veliki maraton, 62km 2500m ), Masters ( srednji maraton, 42km, 1700m ), Hobi – rekreativna ( mali maraton, 22km 700m ).\nNovina u odnosu na prošlogodišnje izadnje trke je svakako kategorija Štafeta koja je privukla timove koji su se takmičili u generalnom plasmanu ekipa.\nU subotu 01. avgusta, održan je EXPO sajam opreme iz sveta biciklizma, „Pasta party“ ali i zabavni „Eliminator race“ gde su se učesnici zabavili na brzoj i kratkoj stazi sa preprekama.\nGlavni događaj MTB vikenda, dugo najavljivana MTB trka „3 strane Kopaonika“ startovala je u 10h u nedelju 02. avgusta kada je kolona sa preko 100 učesnika krenula iz Konaka u pravcu Jarma u osvajanje Kopaonika sa sve tri prilazne strane.\nFoto by Neda Mojsilović\nBorba u najtežoj kategoriji, muškoj elitnoj, trajala sve vreme, a razlika između postolja i četvrtog mesta merila se u sekundama. Nakon 219 minuta intezivnog pedalanja na cilj je stigao ovogodišnji pobednik Ivan Jovanović iz Kraljeva. Žensku elitnu kategoriju obeležile su takmičarke iz Hrvatske koje su fenomenalnom vožnjom zaslužile aplauze svih prisutnih. Pobednica je bila Mirjana Kolac iz Hrvatske sa vremenom od blizu 5h neprekidne vožnje.\nSrednji maraton, odnosno masters kategorija okupila učesnike od preko 30 godina, pa su se i tu mogli videti odlični rezultati iskusnih, dugogodišnjih brdskih biciklista.\nNajmasovnija je svakako bila kategorija Hobi. Ove godine za rekreativnu kategoriju prijavilo se preko 50 učesnika, a posebno su iznenadile ženske učesnice koje su se rame uz rame takmičele iz muškarce dok su osvajali vrh Suvo rudište na blizu 2000mnv.\nTrka „3 strane Kopaonika“ svakako je privukla veliku pažnju ljubitelja biciklizma još pred sam svoj start, a po pozitivnom komentarima i kritikama, može se oceniti da će dogodine ova trka biti još privlačnija.\nTreće izdanje trke „3 strane Kopainika“ zakazano je za početak avgusta naredne godine, a sve informacije učesnici mogu da pronađu na oficijelnom sajtu trke: www.tristranekopaonika.rs\nMuška, elitna kategorija ( 62km 2500m )\n1 26 Ivan Jovanović 26 ( SRB ) Elita M 219:29\n2 17 Srećko Đolić 17 ( SRB )Elita M 221:42\n3 13 Boris Popović 13 ( SRB ) M 226:54\nŽenska, elitna kategorija (62km 2500m )\n1. Mirjana Kolac 14 ( HR )Elita W 291:16\n2. Paula Vrdoljak 15 ( HR )Elita W 291:25\n1. Bojan Vasovic 39 ( SRB ) Master 176:13\n2. Igor Antić 47 ( SRB ) Master 180:25\n3. Nemanja Jotić 35 ( SRB ) Master 185:28\nHobi kategorija – Muškarci\n1. 75.Koca Emir ( SRB ) Hoby 31- 62:08\n2. 92 Dejan Đolic ( SRB ) Hoby M d 66:30\n3. 82 Željko Ćorić ( SRB ) Hoby 31- 66:45\nHobi kategorija – Žene\n1. 80 Milica Rajković ( SRB ) Hoby W 87:22\n2. 79 Milica Stevanović ( SRB ) Hoby W 95:33\n3. 62 Ana Kuzmanović ( SRB ) Hoby W 111:48\n2. Orlovac cross – Crna trava


Dugogodišnji život u Nišu bio je period stvaralačke inkubacije\nRadni vek je proveo kao profesor u gimnazijama u Nišu, Pirotu i Beogradu\nStevan Sremac rođen je u Senti, u Bačkoj, 1855. godine, gdje je proveo rano detinjstvo. Pošto je ostao bez roditelja, ujak Jovan Đorđević dovodi ga u Beograd na dalje školovanje. Stevan Sremac se opredeljuje za studije istorije na Velikoj školi u Beogradu i za pripadnost Liberalnoj stranci. Svoj radni vek proveo je kao profesor u gimnazijama u Nišu, Pirotu i Beogradu. Umro je 1906. goine u Sokobanji.\nPočeo je da piše relativno kasno. U trideset i trećoj godini života, 1888. godine, počeo je da objavljuje prozne hronike o ličnostima i događajima iz srpske prošlosti, koje će se pojaviti kao knjiga 1903. godine pod naslovom “IZ KNJIGA STAROSTAVNIH”. To je bilo piščevo oduživanje duga profesiji istoričara, ljubavi prema nacionalnoj prošlosti i snu o velikoj Srbiji. Realističku prozu počinje da piše tek posle dolaska u Beograd.\nIvkova slava, Zona Zamfirova\nDugogodišnji život u Nišu bio je period stvaralačke inkubacije. Prvu realističku pripovetku objavio je 1893. godine pod naslovom “BOŽIĆNA PEČENICA”, a potom slede IVKOVA SLAVA (1895), VUKADIN (1903), LIMUNACIJA NA SELU (1896), POP ĆIRA I POP SPIRA (1898) i jedan o najboljih humorističkih romana u našoj književnosti i ZONA ZAMFIROVA (1906) najbolje komponovano Sremčevo delo.\nU Sremčevom delu sukobljavaju se dve strane njegove ličnosti: Sremac građanin i političar i Sremac pisac. Kao građanin, Sremac je na strani starog, patrijarhalnog i starovremenskog u ljudima i životu, na strani onoga što polako čili i nestaje. Njegov život u palanci je život u ambijentu koji voli, koji mu “leži”. Kao političar je na strani konzervativnih ideja, na strani onih koji imaju i vladaju. Sremac pisac nadvladava Sremca političara i tada nastaju pripovetke i romani trajne umetničke vrednosti.\nStevan Sremac je rasni realista. Obdaren sposobnostima posmatranja i zapažanja pronicanja u suštinu pojava i događanja.\nSremac je uvek polazio od stvarnih činjenica i podataka, od onoga što je video, proverio i zabeležio.\nIvko, Kalča, Kurjak, Smuk\nNa razočaranje mnogih Nišlija, Zona Zanfirova nije Nišlijka (mada se neki i danas prestavljaju kao Zonini potomci).


STARI ZANATI U VREMENU TEHNOLOŠKIH DOSTIGNUĆA: U PRIJEDORU JEDINA VUNOVLAČARSKA RADNJA U BIH | RTVUSK.ba\nSTARI ZANATI U VREMENU TEHNOLOŠKIH DOSTIGNUĆA: U PRIJEDORU JEDINA VUNOVLAČARSKA RADNJA U BIH\n- Porodica Prijedorčanke Milanke Pilipović-Radulović počela se vunovlačarskim zanatom baviti prije 30 godina\nPRIJEDOR, 19. marta (AA) - Stari zanati u sadašnjem vremenu savremenih tehnoloških dostignuća sve češće i brže iščezavaju i malo je mladih ljudi koji se opredjeljuju za njih, jer ih smatraju da uveliko pripadaju prošlosti, međutim, ipak, ima izuzetaka.\n„Moga oca nije kao mnoge privlačilo ugostiteljstvo i trgovina, već djelatnost koja mu je bila potpuno nepoznata i 1987. godine počeo se u jednoj maloj radnji i na jednoj maloj mašini baviti ovim zanatom, koji je bio nekarakterističan za ove prostore", rekla je Milanka.\nU PRIJEDORU JEDINA VUNOVLAČARSKA RADNJA U BIH\nNEUPITNA SREDSTVA ZA STRATEŠKI VAŽNE PROJEKTE KRAJINE\nBIH ĆE ZAVRŠITI GODINU SA IZVOZOM 10 MILIJARDI KM


U bioskopima: X-Men: Apokalipsa\nNaslovna » Izlasci » Film » U bioskopima: X-Men: Apokalipsa\nPosle veoma uspešnog filma „X-Men: Dani buduće prošlosti“‘, reditelj Brajan Singer se vraća sa novim nastavkom „X-Men: Apokalipsa“.\nOd 19. maja u domaćim bioskopima ponovo ćemo gledati Majkla Fasbendera, Dženifer Lorens, Džejmsa Mekavoja, Sofi Tarner i ostale u ulogama Magneta, Rejven, profesora Iks i drugih mutanata.\nPošto se odmarao hiljadu godina, Apokalipsa se budi razočaran svetom koji pronalazi, regrutuje tim moćnih mutanata, uključujući i obeshrabrenog Magneta, kako bi očistili čovečanstvo i stvorili novi svetski poredak kojim bi vladali.\nSudbina Zemlje visi o koncu, Rejven uz pomoć Profesora Iks vodiće ekipu mladih X-Mena kako bi zaustavili njihovog najvećeg neprijatelja i spasili čovečanstvo od potpunog uništenja.\nPored novih likova, zanimljivo je i to da se napokon u ovom delu potvrđuje da je Magneto u stvari otac Kviksilvera. U poslednjem trejleru koji je izašao, Kviksilver saopštava Mistik „Magneto je moj otac“. Ali kako će na to uticati Apokalipsa? Da li će se umešati u porodične veze? Da li je ovo veliki motiv za Kviksilvera da izađe iz podruma svoje majke i pokuša da pronađe svog oca i pomogne mu da shvati prave vrednosti? (danubeogradu.rs)\nOriginalni naslov i prevod na srpski: X-Men: Apocalypse / X-Men: Apokalipsa. Dužina trajanja filma: 141 minuta. Država i godina proizvodnje: SAD, 2016. Žanr: akcija, naučna-fantastika. Uloge: James McAvoy, Michael Fassbender, Sophie Turner, Jennifer Lawrence, Rose Byrne, Oscar Isaac, Evan Peters. Reditelj: Bryan Singer.\nTagovibioskopi film izlasci sf x-men\nPrethodni Sajam gejming opreme 24. i 25. maja\nSledeći Novi protest: Pravo na grad, 25. maja


Bajern Minhen šampion Bundeslige 2018/19, Ajntraht Frankfurt u Ligi Evrope (konačna tabela) | Mondo Sport\n18.05.2019. | 17:31 > 17:40\nLuda završnica Bundeslige. Gol Alera u Minhenu za 1:1 zagolicao je maštu navijačima Borusije Dortmund, ali je usledilo surovo prizemljenje. Ajntraht, na kraju, ipak u kvalifikacijama za Ligu Evrope, ali zahvaljujući Majncu.\nOtprilike 150 sekundi fudbaleri Borusije nalazili su se na gol od senzacionalnog povratka na prvo mesto na tabeli poslednjeg dana šampionata.\nPrizemljenje je stiglo brzo i bilo je grubo.\nTitula neće u Dortmund, međutim Evropa hoće u Frankfurt - ali, isključivo zahvaljujući Majncu koji je posle 0:2 u 34. minutu iskoristio isključenje Hofenhajmovog tinejdžera, postigao četiri gola u nastavku i eliminisao goste iz kvalifikacija za Ligu Evrope.\nU Minhenu je bilo napeto od 50. do 52. minuta kada je David Alaba vratio Bajern u vođstvo i pozvao Renata Sančeza da golom za 3:1 samo pet minuta kasnije označi početak novog šampionskog slavlja, nakon čega je Niko Kovač uveo u igru i Franka Riberija i Arjena Robena, na oduševljenje 75.000 svedoka.\nIspostavilo se da su u i Francuz i Holanđanin postigli po gol i tako potpuno obesmislili tračak nade koji je među navijačima Dortmunda izazvao pogodak Sebastijana Alera iz 50. minuta za izjednačenje na "Alijanc areni".\nTo nije bilo dovoljno - Bajern Minhen osvojio je 28. titulu prvaka Nemačke, a sedmu u nizu!\nFOTO I VIDEO: SERVUS & DANKE, ROBBERY!\nBavarci će 25. maja na "Olimpijaštadionu" u Berlinu imati priliku da osvoje nacionalnu "tripletu" pobedom nad Lajpcigom u finalu DFB kupa, jer su sezonu počeli ubedljivim Superkup trijumfom nad Ajntrahtom u Frankfurtu, kada je bilo 0:5.\nOvog puta, uz Riberijev 124. i Robenov 145. gol za klub na poslednjoj utakmici u Minhenu, rezultat je glasio: Bajern - Ajntraht 5:1 (1:0).\nU isto vreme, "milioneri" su morali da se pomire sa činjenicom da četvrta uzastopna pobeda na "Borusija parku" neće biti dovoljna za devetu titulu, koja je izgubljena pre tri nedelje na "Vestfalenu" brodolomom u derbiju sa otužnim Šalkeom.\nGolovi Džejdona Sanča i Marka Rojsa značili su samo da imenjak neće igrati Ligu šampiona naredne jeseni: Menhengladbah - Dortmund 0:2 (0:1).\nPosle golova šaka Belfodila u 12. i Andreja Kramarića u 34. minutu, delovalo je da Ajntrahtu "ne gine" osma pozicija, međutim crveni karton 19-godišnjeg Kristofa Baumgartnera iz finiša prvog poluvremena potpuno je promenio stvari u drugom.\nDomaćin je protiv desetorice plavo-belih smanjio golom Danijela Brosinskog sa bele tačke u 66. minutu, posle čega je Žan-Pol Botijus postigao dva gola, a Žan-Filip Mateta u nadoknadi okončao muke rivala čiji je trener Julijan Nagelsman nemo posmatrao oproštaj od Evrope: Majnc - Hofenhajm 4:2 (0:2).\nTo je, ujedno, značilo da će Ajntraht kao polufinalista ovogodišnje Lige Evrope "na mala vrata" ući u kvalifikacije za ovo takmičenje narednog leta.\nU Cvajtu su ispali Hanover i Nirnberg, dok će Štutgart imati priliku da izbegne eliminaciju u baražu za trećeplasiranim timom druge lige.\nOpširnije o poslednjem danu u Bundesligi na portalu naših kolega iz Banjaluke, Mondo.ba.\nMenhengladbah – Dortmund 0:2 (0:1)\n/Sančo 45, Rojs 54/\nBajern – Frankfurt 5:1 (1:0)\n/Koman 4, Alaba 53, Sančez 58, Riberi 72, Roben 78 - Aler 50/\nDiseldorf – Hanover 2:1 (0:0)\n/Henings 56, Karaman 61 - Miler 78/\nFrajburg – Nirnberg 5:1 (2:0)\n/Teracino 7, Valdšmit 34, Petersen 54, 56, Grifo 61 - Leven 69/\nHerta – Leverkuzen 1:5 (1:2)\n/Lazaro 34 - Haverc 28, Alario 38, 72, 88, Brant 54/\nMajnc – Hofenhajm 4:2 (0:2)\n/Brosinski pen 66, Botijus 83, 90, Mateta 90+3 - Belfodil 12, Kramarić 34/\nŠalke – Štutgart 0:0\nBremen – Lajpcig 2:1 (1:0)\n/Rašica pen 35, Pizaro 88 - Mukiele 86/\nVolfsburg – Augzburg 8:1 (3:0)\n/Veghorst 21, 37, 55, Knoh 41, Ginček 57, Redžbećaj 60, Brekalo 85, Danso ag 89 - Šiber 82/\nTabela: Bajern Minhen 78, Borusija Dortmund 76, Lajpcig 67, Bajer Leverkuzen 58, Borusija Menhengladbah 55, Volfsburg 55, Ajntraht Frankfurt 54, Verder Bremen 53, Hofenhajm 51, Fortuna Diseldorf 44, Herta Berlin 43, Majnc 43, Frajburg 36, Šalke 33, Augzburg 32, Štutgart 28, Hanover 21, Nirnberg 19.\nTitule prvaka Nemačke:\nLučić i Jović uveli Bajern u finale\n08.06.2019. | 22:16 0 0\nBavarci u tri meča otpisali Vehtu, koja je prethodno eliminisala Bamberg.\nSrbin je zamena za Jovića?\n08.06.2019. | 14:58 10\nNemci navodno pikirali zamenu za napadača i to upravo u klubu u kojem je novi fudbaler Real Madrida ponikao.\n05.06.2019. | 20:43 > 20:57 16 0\n03.06.2019. | 17:12 > 17:14 7 0


Prijeti nam strujni udar! Sve pore našeg života dobro će se stresti, ako se desi. Znam taj film napamet. Političari će da politiziraju, analitičari da analiziraju, običan čovjek će da šuti i živi. Njegovom psihom bavit će se psihijatri i neuropsihijatri. Uprkos svim naučnim dostignućima nikada neće uspjeti da shvate fenomen, u ovako nenormalnom vremenu, …\nVlada Ze-do kantona zatražila je od Agencije za državnu službu da poništi dio konkursa za izbor državnih službenika, koji se odnosio na izbor šefa Kabineta premijera u okviru Ureda premijera i stručne službe Vlade. Dio konkursa je poništen, a građani su nam se javili s upitom ko je “kriv” za utrošena budžetska sredstva za raspisivanje, …\nVlada Zeničko-dobojskog kantona dala je saglasnost na Okvirni program zbrinjavanja mogućeg tehnološkog viška u osnovnim i srednjim školama na području ovog kantona. Sporazum su 3. juna zajednički usaglasili i potpisali predsjednici kantonalnih odbora sindikata osnovnog i srednjeg obrazovanja i Ministarstva za obrazovanje, nauku, kulturu i sport ZDK-a. „Škole su dužne u roku od 15 dana …\nPrema podacima Službe za zapošljavanje Zeničko-dobojskog kantona /ZDK/ krajem maja tekuće godine na području ovog kantona posao je tražilo 66.646 lica od čega su 32.704 žene. Najviše lica koja traže posao, 21.952 osobe, odnosi se na općinu Zenica, slijede Tešanj sa 7.693 i Zavidovići sa 7.046, Visoko sa 6.877, te Kakanj sa 6.055 lica. Krajem …\nDanas je tačno deset dana od kako je Bosna ispala iz Prve lige Federacije. Oni koje smo ocijenili kao najodgovornije se ne oglašavaju, a samim tim se ne pokušavaju niti opravdati, što znači da su svjesni krivice i šutke je prihvataju. To međutim ništa neće promjeniti, jer je Bosna već deset dana drugoligaš i tako …\nInteresovanje veoma veliko, još uvijek se možete prijaviti\nVeć smo pisali o tome kako uskoro sa radom počinje Fudbalska Akademija FK”Zanatlija”. Svi zainteresovani su pozvani da se prijave kod voditelja ove Akademije Esmira Džafića – Ćaje, i odziv je za sada odličan. Zato ćemo još jednom ponoviti da se i dalje možete prijaviti na broj mobitela 061 196 609 i osigurati svoje članstvo …\nOsvojeno peto mjesto i plasman na KUP SRS BIH\nProtekle subote je na rijeci Bosni u Žepču održano Kup takmičenje SRS Federacije BiH. Prvenstvo se održalo u ekipnoj konkurenciji, a ekipe su činila po tri takmičara sa vođom ekipe. Učešće je uzelo 13 ekipa među kojima su bili i članovi SRD “Visoko”. Članovi ekipe SRD “Visoko” ispunili su očekivanja te zauzeli peto mjesto i …\n“Dokumenta – Zidovi i Modri prozori”\nU četvrtak, 16. juna ove godine, u visočkoj galeriji “Likum '76” biće otvorena izložba savremene fotografije “Dokumenta – Zidovi i Modri prozori” autorice Jasmine Hrustanović. Pozivaju se svi zainteresovani da posjete otvorenje ove izložbe u Visokom.\nU foto maratonu održanom u sklopu Dana fotografije Visoko 2011. učestvovalo je 36 autora sa 70 fotografija. Prvo mjesto osvojila je Lola Kasalo s fotografijom “Predah”, drugo mjesto osvojila je Elma Cuprija s fotografijom “Popravak”, a treće mjesto Mustafa Jamaković s fotografijom “Graffiti”. Projekat je ispunio očekivanja organizatora kao i učesnika u svim aktivnostima tokom …\nFOTO: Djeca iz obdaništa posjetila Eko viking\nMališani iz JU za predškolski odgoj i obrazovanje Visoko danas su posjetili volontere Udruženja za zaštitu rijeka, riječnih slivova i ekstremne sportove Eko Viking Visoko. Polaznicima ove obrazovno – odgojne ustanove pokazane su praktično aktivnosti udruženja, a djeca su zajedno sa svojim tetama uživala boraveći u šatoru, čamcima te penjući se na umjetnu stijenu. Volonteri …\n3. Memorijalni karate turnir “Nedžad Duraković – Džadan”\nU Visokom će u srijedu, 15.06.2011.godine biti održan 3. MEMORIJALNI KARATE TURNIR “NEDŽAD DURAKOVIĆ – DŽADAN”. Ovaj termin održavanja turnira izabran je iz slijedećih razloga: Duraković Nedžad je jedan od osnivača i prvih članova kluba. Duraković Nedžad, sin Rešadov i Ašidin. Rođen 21.12.1956. g. u Visokom, gdje je i živio. Po zanimanju je bio …\nSenad Skopljak je novi trener MRK Goražde, potvrdio je večeras nakon sastanka Uprave MRK Goražde, predsjednik ovog kluba Zafir Kajević. Uprava je odlučila da Skopljaka, inače nekadašnjeg trenera Bosne iz Visokog, imenuje na mjesto šefa stručnog štaba nakon što je dosadašnji trener Milanko Savčić-Ćito napustio klub, koji je prema nezvaničnim informacijama već potpisao ugovor s …\nKroz sedam vrsta poticaja Vlada Zeničko-dobojskog kantona u proteklih pet godina subvencionirala je i pomogla 422 pravna subjekta s ukupno sedam miliona i 87.490 KM, saopćeno je na prezentaciji dosadašnjih i najavi budućih poticaja Vlade ovog kantona. Broj direktnih firmi korisnika je manji, jer su neke firme koristile više poticaja ili neke poticaje po više …


Šarović najavljuje koaliciju Saveza za promjene i DNS-a | Moj Kotor Varoš\nHomeRepublika SrpskaŠarović najavljuje koaliciju Saveza za promjene i DNS-a\n06/05/2017 Moj Kotor Varoš Republika Srpska 0\nPotpredjesnik SDS-a Mirko Šarović smatra da ta stranka što prije treba da otvori pregovore o saradnji sa DNS-om i otvoreno najavljuje mogućnost partnerstva koalicije SDS – PDP – NDP sa partijom Marka Pavića.\nGovoreći o procesu ukrupnjavanja opozicije u RS, koji predvodi PDP, Šarović je rekao da bi radije vidio proces ukrupnjavanja SDS-a i da bi ta stranka trebalo da ide u tom pravcu.\n– Ako bi mi bilo dozvoljeno da razmišljam šire i slobodnije, u budućnosti, ali ne dalekoj, vidim realnim partnerstvo Saveza za promjene i DNS-a. To mi se čini prirodnim i moćnim, zar ne? Čak i sada logičnim mi se čini da sarađujemo u vezi s pitanjem sudbine Rudnika “Ljubija”. Već sutra bih sa gospodinom Pavićem otvorio razgovore o tome – istakao ke Šarović.\nKomentarišući situaciju u SDS-u poslije dolaska Vukote Govedarice na čelo partije, Šarović je za “Nezavisne novine” rekao stabilizacija tek slijedi.\n– Tu ne mislim samo na organizaciono-kadrovsku stabilizaciju. Aktuelna vlast, iako je previše na sceni, neprekidno skoro 12 godina, neće pasti sama od sebe i samo jak SDS može doprinijeti tome da odu. Da li će građani u SDS-u prepoznati alternativu vlasti, da li će nam povjerovati da smo sposobni da donesemo prijeko potrebne društvene promjene, zavisi samo od nas – istakao je potpredsjednik SDS-a.\nĐurđevdan – nijedan praznik nije sačuvao toliko običaja


MISLITE MOJOM GLAVOM: LES MISERABLES\nNažalost, ovo nije plod zajedničkog rada osoba sa posebnim potrebama\nVidite, ja ne podnosim mjuzikle. To ne znači da ne mogu da ih razumem, kao i da neki od njih (Tommy, Annie, Moulin Rouge) nisu na listi mojih najomiljenijih filmova svih vremena. Ali ljudi koji u filmovima pevaju, a ne daj bože pri tome i plešu, jednostavno traže više od mene nego što ja mogu da im pružim. Ako me već pitate, svakako mislim da mjuziklu pogoduje više artificijelizacija u svakom pogledu, pre nego pokušaji njegovog uklapanja u realističke okvire. Les Miserables, rađen kao ekranizacija brodvejskog hita Alaina Boublila i Claude-Michel Schonberga scenografijom preferira ono prvo, dok mizanscen, drama i gluma, rekao bih, idu ka ovom drugom. Rezultat je jebeno nepodnošljiv.\nFilm počinje kako je siroti Krleža zamišljao u svojoj glavi master postavku svog Kristofora Kolumba- ogroman jedrenjak približava se francuskoj luci, talasi divljaju, jedino što jedrenjak ne uplovljava u istu, već ga kažnjenici uvlače u luku na reparaciju. Tu međ' složnim hodom robova i međ' kulisama koje podsećaju na robovlasnički Egipat zatičemo zabrađenog Hugha Jackmana kako s mukom vuče i brod i prvi song. Međutim, a to vam kažem najiskrenije i od srca, mirne glave i još mirnije savesti, do prave oluje u vašem mozgu doći će tek kad glas pusti Russell Crowe, zli policajski kapetan. Žozefina i ja nismo znali da li treba da se smejemo. Transfer blama je bio kao da gledate osobu sa posebnim potrebama koja pokušava da uradi nešto, što je i za nas kod kojih se bog više istakao, zahtevan zadatak i smešno vam je, ali znate da nikako nije ni drugarski, ni pristojno da se smejete.\nJa nisam neki sluhista, tako da ne mogu da tvrdim da se (obično pouzdani) reditelj Tom Hooper (Longford, John Adams, The Damned United) opredelio za neku anti-verziju mjuzikla u kome očigledni netalenti pevaju dobro znane arije. Ali, s obzirom da je ovo ipak veliki holivudski film sa ozbiljnim zvezdama, sumnjam da bi tu iko pristao da se blamira zarad ovog nepodnošljivog koncepta. Dakle, ovi ljudi zamoljeni su da svojim skromnim pevačkim talentima ropću songove i u isto vreme drže grimase u dramskoj ravni koja nije baš operska, nije ni skroz pozorišna, a sasvim sigurno nije filmska. Osećaju vaše nelagode ne pomaže ni čest Hoooperov rediteljski postupak frontalne konfrontacije sa junakom koji peva. U tim trenucima sam se osećao kao da mi je neko držao glavu i terao me da gledam kako neki maloumnik misli da ima talenat. I taj nepodnošljivi audio košmar na tragu Meat Loafa nastavlja se sa ženskim junakinjama koje imaju grimase, afektaciju i jedno tri četvrtine vokalnog potencijala manje od Sinead O'Connor (Anne Hathway na te mislim!).\nMeđutim, Hooper bolje ne prolazi ni na terenu koji se tiče ostalih momenata. Iako traje najdužih dva i po sata u mom životu (tokom kojih sam se i istuširao i složio sudove u mašinu i pogledom obišao sve dostupne galaksije mog stana) Les Miserables deluje kao lagani džoging kroz Hugoovu priču koji jedva da spoji junake, a oni su već prepušteni narednoj epizodi i narednom songu koji treba da popuni emotivnu prazninu koju takav ritam u pripovedanju pravi. A onda s druge strane imate deonice, poput one na barikadama, koje traju, a da akteri koji su već zadržani na jednom mestu (da ne kažem zabarakadirani) ne uspevaju da ostvare uverljiv kontakt. Manama ovog pripovedačkog tempa koji pretenduje samo na to da konstatuje sva dramska čvorišta ne pogoduje ni potpuno nestilizovani pristup igri i pesmi. Ako je Jackman standard, onda se Crowe bukvalno fizički bori da ga ostvari, dok Hathway realizam zamenjuje bajkolikom samopoetizacijom. A kad se pojave Sacha Baron Cohen i Helena Bonham Carter tu počinje jedna Burtonovska komedija (Sweeney Todd) i njihov arlekinski kemp izraz deluje kao da je bukvalno prebačen iz Burtonovog mjuzikla. Pred kraj zapljusnu nas i interpretacije novih nada, Eddiea Redmaynea i Amande Seyfried koji su najobičniji imitatori sličnih kostimiranih drama, bez trunke rokenrola u sebi.\nNe verujem ni da će vas u kontekstu svega rečenog obradovati činjenica da pesma praktično neprekidno traje, da ju je Hooper dramski razigrao i kontekstualizovao što je više mogao, pa povremeno imate utisak da gledate muzički spot u očiglednoj scenografiji, a posebno se mučite zajedno sa junakom kome komplikovani realistički mizanscen samo pomaže da izgleda kao budala koja peva kad joj očigledno nije prilika.\nJa, majkemimileimirebobićmojsilović, nemam pojma kako ova ekranizacija žari i pali svetom i preti da postane uspešna koliko i na sasvim drugi način nepodnošljiva Mama Mia.\nI dalje sam u šoku i probaću da uz pomoć svoje porodice i prijatelja ostavim sve ovo iza sebe i nađem snage da prebrodim strah od medija koji sam toliko voleo.\nSELEKTAH: 0/ 10\nPosted by Slobodan Vujanović at 15:12


U srijedu izbor zvaničnog suvenira opštine | Palelive.com\nPočetna Regija Rogatica U srijedu izbor zvaničnog suvenira opštine\nROGATICA – U prostorijama Turističke organizacije opštine Rogatica izloženo je 13 suvernira od kojih će jedan u srijedu, 8. aprila, biti izabran za zvanični suvenir opštine.\nDirektor Turističke organizacije opštine Rogatica Nebojša Golić rekao je Srni da će o izboru zvaničnog suvenira opštine odlučiti komisija ove organizacije na osnovu prijedloga građana i mišljenja lokalne vlasti.\nGolić je naveo da su u toku pripreme za izgradnju visećeg mosta na rijeci Prači, dužine 20 metara, te da će opština za te radove izdvojiti 10.000 KM iz programa kapitalnih investicija.\nOn je naveo da bi ovaj viseći most bio u blizini ulaza u dvije pećine Banj stijena i Govjestica.\nGolić je napomenuo da su turistički potencijali opštine Rogatica predstavljeni na sajmu privrede i turizma zapadne Srbije, koji je proteklih dana održan u Valjevu.\nOn je dodao da je na sajmu prikazan dokumentarni film pod nazivom “Spokoj kraja”, autora Milana Nikodijevića iz Vrnjačke Banje o zločinu nad 6.000 srpskih civila u aprilu 1942. godine u Starom Brodu kod Višegrada.\nNa sajmu je, kako je rekao, predstavljena knjiga pod nazivom “Zaboravljeni zločini -Stari Brod” o zločinima ustaša Jure Francetića u ovome mjestu u aprilu 1942. godine, u izdanju izdavačke kuće “Dabar” Mitropolije dabrobosanske.\nPrethodni članakStudenti predstavili dio kineske kulture\nNaredni članakDragan Kokotović oslobođen optužbi za ubistvo Stake Smiljanić


U "HAVANI" ZAVODLJIVA, U REALNOM ŽIVOTU POTPUNO OPUŠTENA Evo kako Kamila Kabeljo izgleda kad ne očekuje kamere u blizini | wanted.rs\nU "HAVANI" ZAVODLJIVA, U REALNOM ŽIVOTU POTPUNO OPUŠTENA Evo kako Kamila Kabeljo izgleda kad ne očekuje kamere u blizini 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n21.03.2021. / 11:43 12:18\nAutor Jelena Sitarica 21.03.2021. / 11:43 12:18\nPevačica i njen dečko, takođe pevač - Šon Mendez, uslikani su tokom šetnje psa\nNjihova "Senjorita" zaludela je pre godinu dana ljude širom sveta, a onda je kao iz vedra neba stigla i infromacija da se talentovani muzičari i zabavljaju.\nNaravno, reč je o Kamili Kabeljo i Šonu Mendezu, a treba li da kažemo da su preko noći postali IT par?\nBaš iz tog razloga, paparaci ih prate u stopu. Navodi o njihovoj romansi počinju još 2019. godine, iako mnogi tvrde da su emocije postojale i ranije, ali da su to dobro skrivali zbog muzičke saradnje.\nBilo kako bilo, Kamila i Šon trenutno važe za jedan od najpopularnijih parova na muzičkoj sceni, a uslikani su pre nekoliko dana u opuštenoj šetnji sa zlatnim retriverom Tarzanom.\nLepa pevačica nije imala ni trunku šminke, a ležerno izdanje joj dobro stoji, čak i kada nosi preširoke majice i sportsku odeću. Svoju dugu kosu vezala je u punđu, a Šon je takođe bio sportski odeven. Par živi na relaciji Los Anđeles-Majami, a kuće imaju u oba grada.\nPre nekoliko dana, Kamila se našla na udaru obožavalaca širom sveta zbog rasističkih komentara na svom Tumblr profilu od pre nekoliko godina. Izvinila se svima i rekla da je to učinila iz nepromišljenosti.\nPoznata lepotica zaludela je svet scenama iz spota "Senorita", koji je snimila sa Šonom Mendesom, a zahvaljujući pesmi osvojili su nekoliko nagrada.\nKamilin najveći hit pored navedenog je i "Havana" od kojih samo audio snimak ima preko milijardu pregleda, a oficijelni spot preko 900 miliona. Nastavila je da ređa hitove, te ne čudi što je "sitna ali dinamitna" crnka jedna od omiljenih pevačica.\nPogledajte još neke fotografije slavnog para:\nIzvor: printscreen/youtube/ Nestle Low LifeBroj slika: 5 1 / 5\nIzvor: printscreen/youtube/ Nestle Low LifeBroj slika: 5 2 / 5\nIzvor: printscreen/youtubeBroj slika: 5 3 / 5\nIzvor: LESE / BACKGRID / Backgrid USA / ProfimediaBroj slika: 5 4 / 5\nIzvor: printscreen/youtubeBroj slika: 5 5 / 5\nŠon Mendez Kamila Kabeljo Veza