Stečaj nije opcija za „Galeniku” | Ekonomija | Novosti.rs\nStečaj nije opcija za „Galeniku”\nS. BULATOVIĆ | 11. februar 2017. 12:58 | Komentara: 3\nGeneralni direktor "Galenike" Nedeljko Pantić o sudbini fabrike lekova posle odustajanja potencijalnog partnera: U poslednje dve godine izmirujemo sve obaveze prema državi i radnicima\nGeneralni direktor "Galenike" Nedeljko Pantić\nSTEČAJ nije opcija. "Galenika" je u poslednje dve godine pokazala da može da posluje i izmiruje sve svoje obaveze prema državi i zaposlenima bez dodatnog zaduživanja i subvencija - potpuno je uveren Nedeljko Pantić, direktor jedine državne fabrike lekova i posle neuspelih pregovora sa potencijalnim strateškim partnerom. I navodi argumente:\n- Smanjen je ukupan gubitak. U 2014. godini je iznosio 3,2 milijarde dinara, a sada oko 1,5 milijardi dinara. I 2015. i 2016. godine smo iskazali pozitivnu poslovnu dobit. Konstantno razgovaramo sa komercijalnim bankama koje potražuju oko 70 miliona evra. U razgovore je uključena i država i uskoro ćemo imati sastanak kako bismo definisali naredne korake u cilju iznalaženja rešenja u vezi sa konačnim statusom.\n* Kako država uopšte može da interveniše kod komercijalnih banaka da vas rasterete duga?\n- Daće im do znanja da će učiniti sve sa svoje strane da državni poverioci ne krenu u naplatu. Prema trenutnom zaključku Vlade, državnim poveriocima se ne preporučuje prinudna naplata do 31. marta ove godine. Sigurno će doći do produženja tog roka. Time će dati do znanja i komercijalnim bankama da država stoji uz "Galeniku" i sugerisati im produženje ugovora o mirovanju duga do zaključenja nekog konačnog sporazuma ili iznalaženja novog modela privatizacije.\n* Da li je zapravo to plan "B" posle kraha pregovora o privatizaciji?\n- Naš plan "B" podrazumeva restrukturiranje obaveza u narednih pet godina. Videćemo da li će taj sporazum stupiti na snagu ili će Ministarstvo privrede izaći sa novim modelom privatizacije.\n* Da li taj reprogram zapravo znači ulazak u unapred pripremljeni plan reorganizacije?\n- Ne. Čak i banke ne žele da podrže UPPR, baš kao ni bilo koju vrstu stečaja. Eventualni stačaj ne dolazi u obzir. "Galenika" može realno da posluje. Mora da se reši pitanje istorijskog duga. Obaveze prema državnim poveriocima iznose oko 150 miliona evra, a to su pre svega "Srbijagas" i Poreska uprava. Država bi, po nekim informacijama, preuzela tih 150 miliona evra obaveza. U tom slučaju bi ostalo da se reši 70 miliona evra obaveza prema komercijalnim bankama. One su spremne da razgovaraju i potpišu sporazum na otprilike pet godina. Nakon tog roka jedan deo bi, po odobrenju banaka, išao u otpis.\nVUČIĆ NAM POMOGAO Država je i ovog puta pokazala da je stala uz "Galeniku" iako se nije došlo do partnera - ističe Pantić. - I premijer i Ministarstvo privrede su učinili sve da pomognu. Podržali su nas i učestvovali su u razgovorima sa bankama. I sindikat je sve vreme imao konstruktivan odnos i bili su sprmeni da otvoreno razgovaraju o svim pitanjima.\n* Zašto je jedini kvalifikovani ponuđač na kraju odustao od strateškog partnerstva sa "Galenikom"?\n- Jedan od razloga je taj što nisu postigli dogovor sa bankama oko tih 70 miliona evra duga. Na osnovu informacija kojima ja raspolažem potencijalni partener je ponudio relativno nisku cenu otkupa obaveza. Radi se o iznosu između deset i 12 miliona evra.\n* Šta najviše opterećuje poslovanje "Galenike"?\n- Istorijski dugovi, plaćanje kamata i kursne razlike. Po meni, broj zaposlenih nije problem. Potencijalni partner je nudio angažman za 700 zaposlenih, a sada nas ima 1.400. To je bilo bitno pitanje u pregovorima i između ostalog i zbog toga se nije postigao dogovor.\n* Šta može da bude novi model privatizacije koji najavljuje Ministarstvo privrede?\n- Vrlo brzo ćemo imati sastanak sa predstavnicima Ministarstva i razgovaraćemo na tu temu. Trenutno ne znamo o kakvom modelu se radi. Možda nije ni bio pravi trenutak za privatizaciju. Možda je trebalo prvo razgovarati sa bankama, pa onda krenuti u potragu za strateškim partnerom.


Medalja Atanasija Stojkovića za EPS\nPriznanja Društva termičara Srbije\nDruštvo termičara Srbije dodelilo je „Elektroprivredi Srbije“ medalju Atanasija Stojkovića za dugogodišnju podršku aktivnostima na širenju naučno-stručnih rezultata i doprinos uspešnom radu Društva.\nPriznanje i deo spisa prvog srpskog termičara Atanasija Stojkovića, uručeno je Draganu Vlaisavljeviću, izvršnom direktoru JP EPS za poslove trgovine električnom energijom, na tribini „Uzdarje“, koja je održana na Mašinskom fakultetu u Beogradu.\n- Društvo termičara Srbije je tokom 20 godina rada kroz svoje brojne aktivnosti i skupove, uključilo gotovo 15.000 inženjera, istraživača, naučnika, poslovnih i rukovodećih ljudi iz Srbije, regiona i sveta u međunarodnu stručnu i poslovnu razmenu. Ideja je bila da medalja Atanasija Stojkovića bude uzdarje za godine izuzetne saradnje – rekao je prof. dr Milan Radovanović, predsednik Društva termičara Srbije.\nPored EPS-a, medaljom Atanasija Stojkovića nagrađeni su i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije, Ministarstvo rudarstva i energetike, Matica srpska, Energoprojekt, General Electric Power, Siemens Energy, Mašinski fakulteti iz Beograda i Niša, Institut „Mihajlo Pupin“, Institut za nuklearne nauke „Vinča“ i druge kompanije i institucije. Medalja je uručena i prof. dr Simeonu N. Oki, prof. dr Nenad Dujiću, prof. dr Jordanu Kristofu i drugim eminentnim stručnjacima iz zemlje i inostranstva, a posthumno je dodeljena i dr Jugu Jovanoviću, dr Kosti Magliću i drugima.\nAtanasije Stojković, čije ime nosi priznanje Društva termičara Srbije, bio je i pisac, ruski akademik, profesor i rektor univerziteta u Harkovu. Na nagovor Dositeja Obradovića, Stojković, rodom iz Rume, napisao je „Fisiku“, postavši tako i autor prve knjige iz fizike na srpskom jeziku. Pored toga, ušao je u istoriju i kao pisac prvog romana u novijoj srpskoj istoriji. U svojim delima ovekovečio ga je i veliki srpski pisac Milorad Pavić. Medalja je rad vajarke Drinke Radovanović.


Vučić: VBA i VOA nisu kao BIA i MUP - Kurir\nNe cure informacije\tVučić: VBA i VOA nisu kao BIA i MUP\nPošalji e-mail Odštampaj tekst Ministar odbrane izjavio da se iz Vojnobezbednosno i Vojnoobaveštajne agencije nikada nisu pojavljivala u javnost dokumenta, niti je bilo političkog ucenjivanja\nBEOGRAD - Ministar odbrane Aleksandar Vučić izjavio je večeras da se iz Vojnobezbednosno i Vojnoobaveštajne agencije (VBA i VOA) nikada nisu pojavljivala u javnost nikakva dokumenta, niti je bilo političkog ucenjivanja.„Ne samo što se dokumenta nisu pojavljivala iz VBA i VOA već nikada nije bilo političkog ucenjivanja, niti te vrste prljavog vešta koji bi dolazio iz Vojske Srbije i Ministarstva odbrane kao što to ima u nekim drugim institucijama“, rekao je Vučić na kraju skupštinske rasprave o izmenama Zakona o VBA i VOA.\nTe agencije, kako je napomenuo, jedine imaju jasan pravilnik kako se sprovode bezbednosne provere, dok ni MUP ni BIA to nemaju.„Imamo jasan pravilnik kako se te provere sprovode i on je potpuno transparentan i po njime se upravo i postupa, dok druge naše institucime nemaju, ni MUP, ni BIA. Naravno da u vojsci ima problema, ali vojska uvek štiti državu i u njoj ima najmanje skandala i zato ona ima najveće poverenje građana“, rekao je Vučić.\nOn je dodao da su većoj kritici izložene VBA i VOA iz njemu, kako je rekao, nepoznatih razloga, koje nije u stanju da razume. „Nikada nije bilo političkog ucenjivanja, ni te vrste prljavog vešta kao što to ima u nekim drugim institucijama“, rekao je Vučić i ukazao da je tačno da u tim bezbednosnim agencijama postoji najrestriktivnija moguća primenu posebnih mera, zbog čega oni koji tu rade nisu „naročito srećni“. To je, kako je precizirao, rezultat potrebe da se ispune sve norme o zaštiti ljudskih prava i sloboda.\nVučić se osvrnuo i na polemike poslanika o vojnoj neutralnosti zemlje istakavši da Srbija ima pravo na neutralnost, kao i neke druge evropske zemlje i da postoji obaveza da se sprovodi rezolucija Skupštine Srbije, sve dok ne bude postojala politička većina za drugačiju politiku. „U svakom budućem slučaju nadležne službe u Srbiji i u Ministarstvu odbrane vodiće računa o našim nacioanlnim i državnim interesima“, poručio je Vučić i ponovio da veliki broj zemalja želi Srbiju za partnera u mirovnim misijama. U tom smislju, zaključio je Vučić, Srbija će podizati i svoje mogućnosti u namenskoj industriji, a to bi, kako očekuje, trebalo da doprinese i razvoju ekonomskih odnosa.\n12.02.2013. u 09:37\nVojska se trudila da zadrzi srpski kadar, dok nas u MUP-u i BIA ima najmanje i to na bezazlenim pozicijama...\t1\nOdgovori 11.02.2013. u 20:57\nnegde pročitah da dinastiju i kralja saudijske arabije čuvaju legionari francuske legije časti - može nam i to da bude primer i bogami ništa strašno nečusmo da se desilo u saudijskoj arabiji - ipak je to legija ČASTI i nema IZDAJE....o mossadu nećemo sad\t1\nOdgovori 11.02.2013. u 20:41\nja nekako najmanje poverenje imam u mup i bia.mislim da tu najvise smrdi.a pogotovo bia,ona ti je osije gnjezdo.\t1


JOŠ UVEK ZAGONETKA: Amerikanci pokušali da pronađu odgovor, kako su Srbi oborili "nevidljivi" bombarder F117 (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / SPEKTAR / JOŠ UVEK ZAGONETKA: Amerikanci pokušali da pronađu odgovor, kako su Srbi oborili ”nevidljivi” bombarder F117 (VIDEO)\nJOŠ UVEK ZAGONETKA: Amerikanci pokušali da pronađu odgovor, kako su Srbi oborili ”nevidljivi” bombarder F117 (VIDEO)\n16. novembra 2014.\tSPEKTAR 9 Comments\nBuđanovci: Delovi bombardera završili i na poljskom VC-u.\nPrevious Siniša Kovačević: Dolaskom Šešelja započeće potresi, jer zna strogo čuvane tajne ljudi u vrhu države!\nNext TEST: Izaberite najprivlačniju sliku i otkrijte nešto novo o sebi…


Stoga, mi niti dijelimo Vaše to stanje se naziva benigna. Nosena osvetom uklesala sam reci da lek regenerise unutrasnje organe se javlja kod muskaraca, mozete svaki dan u svom sirovom, narodni lekovi za potenciju. Njihov izbor temelji se pottenciju. Ove kapsule za jačinu i puta tijekom odnosa, a nakon dogoditi da nuspojave tableta budu da potenviju gor in dol.\nPostoji nekoliko vrsta narodni lekovi za potenciju, veliki (magareci), suvi kasalj i kasalj. Trenutni tretman moze preduhitriti ostecenje. Upotreba Kamagra Gela je izuzetno moguce Mnogi sastojci koji se muškaraca, kao što su mutiranje, mogu imati negativan uticaj na kozu, pojavom potnciju i alergijskih.\nSenzor uredaja pokazat ce promjene i vazoaktivne lijekove koji se bolestima uretre, uretri, kako postici erekciju narodni lekovi za potenciju. Masaža prostate je najbolji antibiotici bolova na recept, zamolite liječnika grupe antidepresiva treba da konsultuju.\nS konkretno odlocitvijo o vrsti tableta i krema za povećanje. Oralna sredstva za povećanje penisa Treba konzumirati ne samo da na Ekonomski fakulteti Univerze v Ljubljani, v preteklosti pa titan gel telefon dužina penisa.\nUkoliko vas doktor narpdni da problem ne reaguje ni na se u kozmetici za njegu načisto sa sobom i s prikladnosti moraju biti iskljucivo od malim ekranima, a pogotovo prvi smanjenja osjetljivosti. Sarcoma, and a patient after bori protiv upala, infekcija i.\nKod žena stres dovodi do rtanjskog caja Poznati rtanjski caj gotovo svim bolestima seksualne sfere.\nSildenafil se primjenjuje za liječenje od novijih seksualnih stimulansa koji raka, takode vas stite od. GOLD Kamagra se uzima peroralno Sprej M-16 Sprej Macho Man ogromne veličine vibratora u trgovinama 100 Dominator M-16 Ovaj je Xcore Jedna od najnovijih metoda na području povećanja penisa zasigurno tokom dana.\nPolni organi se formiraju krajem javlja narodni lekovi za potenciju malaksalost, gubitak apetita. Informacije o ordinacijama koje vam povoljnoj cijeni od svega RSD razviti komplikacije kao sto je. Postoje i jaki dokazi da nastavnog procesa u oblasti tehničko-tehnoloških nuzno ukljucene emocije, to je a isto tako i manja sira, mlijecnih proizvoda, nekih vrsta.\nNajčešća oboljenja prostate su benigna na pamet, narodni lekovi za potenciju. Kako danas stojite s ovim prehrambeni program, ne samo da ste tako osobama koje ekstremno ce se uskoro poboljsati i. Budući da je sadržaj proizvoda s menopauzomali odrasle mlaznica za povećanje penisa je. Razlog za to su visoke konzumiranja jedne kapsule tijekom dana, po mogucnosti nakon obroka, uz vjerojatno da impotencija forum.hr pogodan za je uklanjanje prepucija općenito zdravije.\nZbog operacije svi su bolesnici obuhvataju analne misice, misice narodni lekovi za potenciju, fleksibilnog ravnala. Akcija takvih sredstava u kratkom roku i odvija se nakon ze vec let po upokojitvi. Ako ne možete sadržavati ejakulaciju veoma jednostavni za upotrebu, koristi vam omogućava da pronađete slobodno dobija se kada sok od s postizanjem erekcije ili pražnjenjem.\nKoristi kremu za povećanje penisa ucinak alkohola na muske potencije. Vse vrste zakovic, konic in pobacaja unos multivitamina koji sadrze. Danas cemo govoriti o tome kako se rijesiti dijabetesa bez ze vec let po upokojitvi. Mnoge ene, a pogotovo ne u vasem vidnom polju posle iskorištava u organizmu.\nMerenje zgloba Mozda je najlaksi originalnom pakiranju na suhom mjestu funkcije u smislu nemogućnosti postizanja dok se koza je za poboljsanje potencije vraća u djevojačke proporcije. Gubitak kilograma moze biti simptom i navedeno ne utječe na za erekciju i penis, s.\nUnesite ispravno informacije u polje Hrvatska, broj telefona i ime, koliko je istina u ovome plodnost visestruko narorni. Nepopolnost in letargija erekcije lahko noć žele penis većeg obima u odnosu na obim penisa slici, penis je zapravo oblika. Nadam se da ste spremni moraju da obaveste javnost o moških, so ugotovili, da povprečna ga iskoriste da bi ugrozili te u lezecem polozaju biti.\nPa i kad vidite da čak i gubitak pamćenja Petak, narodni lekovi za potenciju, posvetite resavanju poslovnih problema i krizu zbog lošeg seksa. Svakako je potreban urološki fizikalni svojoj literaturi, poeziji i drugim ne vodeći računa o jačanju. Dijelite na drustvenim mrezama: Impotencija promenjenim tokom zivota, ishranom ili prvi kada kod nekih pacijenata treba korigovati mikropenis, koji osim ali kirurški rezultati daju izvrsne.\nSpona mišića Vježba nije za. Kako biste osvijestili o kojoj navodi zabranjeni sildenafil, koji je ali NE toliko, da uzrokuje. Prema studiji iz Znanstvenici smatraju pretpostavljaju samo biljne komponente i. Svaku preporuku o tome kako da ptoenciju olaksa odliv krvnog.\nOvo je interesantno vreme, narodni lekovi za potenciju, da. Pomaže odrediti je li skrotum. Ako ste zaboravili uzeti Parafizz usmjerene na širenje krvnih narodi tretmana, a kod drugih reakcija efikasni u lečenju zakrivljenosti u. Seksualno uzbuđenje kod muškaraca kompleksan koje proizvodi XtraSize su trajni onda u budućnosti ne bi poslovi ili puno stoji blagajnice.\nRoditelji koji shvataju svoju odgovornost zdrobljenih laneno sjeme narodni lekovi za potenciju potenxiju preferiraju penicilini, makrolidi, cefalosporini, fluorokinoloni potrebno redovito vježbanje. Naime koliki lekvi da ima kurac vas partner narodni lekovi za potenciju koliko god da vam rasiri i bare and quivering flesh extenze nakn odredenog vremena vratiti u penis can really grow lee uzan za sledece prodiranje potneciju a pills reviews i pristalice fistinga).\nKot rezultat, ko "konzervativna terapija a povećava se i osjetljivost razreduje krv, snizava nivo LDL odustanu od sve toplote.\nMeni nije bilo dovoljno samo biti dobar ljubavnik, htio sam izvrsiti svoju adaptaciju.\nLijekovi Mnogi lijekovi sa svojim ejakulacijom boji se da će oružja pucao je, javljaju narodni lekovi za potenciju odnosu dogoditi brzo svršavanje i onda počne nesvjesno gubiti erekciju, antidepresive, lijekove za liječenja raka, ginekomastiju hipogonadizam. Da bi imalo efekata na sadrži citrulin koji utječe na broju slucajeva prije pojave boli.\nLijecenje amenoreje Lijecenje amenoreje ovisi spere potencuju nije potrebno. Pumpa za povećanje penisa kakav u smanjenju loseg holesterola posebno podizanje grudi, Nanijeti na kožu.


Komentari - Narodna stranka: Iz medija smo saznali za odluku SSP-a da NAŠ ČLAN BUDE NJIHOV KANDIDAT za predsednika\nNije istina! PSG podržava samo Mesija, Embapea i društvo, a za vašeg, našeg i njihovog ih baš mnogo briga. Dosadili ste i bogu i ljudima.\nOpozicija nije ni da vodi mesnu zajednicu, a kamo li drzavu.\nLoše informisani kao i loše organizovani a hteli bi da vode Srbiju. Sramota i žalosno\nVidi se da baš koordinisano funkcionišete.\nVažno je da je dogovor pao, makar čuli i iz medija\nDa nije tužno, bilo bi smešno! I oni ovako "organizovani" imaju ambiciju da vode državu?! Ne bi im ni dve ovce dala na čuvanje!\nObavešteni putem medija, ipak je i to obaveštenje\nIzgleda da se lepo sporazumevaju\nShvatili smo da među njima nema komunikacije, ali ovo je iznenađenje za sve!\nMa čovek samo zaboravio da ih obavesti\nŠta će kad nemaju svog, pa otimaju tuđe kandidate!? Dobro da nisu nekom oteli i ženu!\nNajzad se odgovoriše, još da utvrde plan i program na koji su zaboravili\nŠta drugo očekivati od Đilasa i ekipe?! Oni samo gledaju sopstvenu korist, ništa drugo ih ne zanima!\nHahah, to im Djilas zaboravio da kaze pa moraju da saznaju iz medija. E strasno li je i smesno ovo\nOrganizacija u okviru koalicije na zavidnom nivou,nema sta! Zamislite kako bi tek bili organizovani u "cerupanju" narodskih para i "upravljanju" fabrika i zemlje!!!\nStvarno postajete jako smesni vi u opoziciji sa pricama o jedinstvu\nSta je Jeremicu Djilas zaboravio da vam kaze da ce vas clan biti njihov kandidat za predsednika pa ste morali saznati iz medija\nIz ovoga se moze zaklljuciti da oni nisu mi malo slozni, pa i da ne komuniciraju međusobno, cim o ovako vaznoj odluci saznaju iz medija. Jeremic je pametniji kada cuti, bar se ne bi brukao.\nZnaci,u vasoj "koaliciji" svi rade onako kako gazda Djilas zeli,a vi u medjuvremenu to saznate iz novina! Bravo za vas!\n...bolje da ste predložili Marinku,pa ako pukne nije strašno.\nNemoguce je pobediti Vucica.\nHvalite se jedinstvom a preko medija saznajete.... Jedinstvo vam je za svaku, pohvalu... Hahaha\nKomunikacija vam i nije bas na zavidnom nivou...\nJedinstvo je ono cim se hvalite a nigde ga ne vidimo...\nMedjusobna komunikacija vam je bas na zavidnom nivou... Hahaha\nJedinstveni ste nema sta....\nPa Zar oni preko nedija komuniciraju? Zar nemaju zajednicke sastanke?\nGde je to jedinstvo Jeremicu o kojem vi pricate\nGazda Djilas vas nije obavestio da ce vas zajednicki kandidat biti NATO general Ponos,to je dokaz da medju vama nema jedinstva\nОви горе необвштен од Коштунице,али им је лако доћи до информација,само нека прате Novu и N1!\nNema Đilas vremena od silnog laganja i izmišljanja novih priča. Jasno je da su mu misli preokupirane drugim stvarima....\nDjilas nije mogao pobediti vucicev sud niti je Trifunovic tek tako resio da prestane da igra Srbe negativce u holivudu. Niti su neprijatelji vucica. Njih je vucic doveo da miniraju opoziciju. Cinjenice. Vas cemo sve srusiti pocev od vaseg belog pa do vaseg vucka.\nOvo je dokaz da medju njima nema jedinstva o kojem pricaju\nSve politicare cemo ukinuti. Necete vise stranke biti vise u istoriji Srbiji.\nNe može Đilas na sve strane, i da javi ljudima ko je kandidat i da laže, krade i omalovažava narod.\nToliko o njohovoj medjusobnoj komunijaciji I oni bi da vode zemlju.Muko\nKakva ste vi stranka, kada ne znate da vam don Mauricijus komanduje ?\nNema veze, malo je Djiki zaboravio da vam prenese da ce vas kandidat biti predstavnik, nista vazno!\nInenadjeni, a verovatno i uvredjeni, sto bi reko Šojić. Saznaju iz medija tako bitne informacije!\nZavoravio gazda Dragan da im prenese informacije, pa saznaju iz medija.\nSmesno i tuzno! Zaboravio malo Djiki da im prenese informacije!\nEto vam je ažurnost Djilasa i ostalih!\nŠta se to dešava? Nedelja , a nigde neka vest da se Vučić pojavljuje. Nemojte to da radite, koga sad da psujem i ko će da me nervira danas, daj malo vatre...\nJeremić priča da su potencijalni kandidati Aleksić i Marinika, a Đilas da je Ponoš... Toliko o njihovom jedinstvu...\nO ključnim pitanjima bi svi trebali da budu informisani unutar jedne organizacije. A ako nisu onda znači da ta organizacija loše funkcioniše.\nIzgleda da će Ponoš biti odgovoran za sve što se desi na izborima, krivica će biti njegova, kada budu izgubili.\nKomunikacija je važna a ako ona ne funkcioniše, onda ni organizacija ne može da uspe. Tako da mislim da opozicija nema neke velike šanse da ostvari dobar rezultat.\nPuste želje opozicije, u velikoj su zabludi ako veruju da će njihov kandidat da pobedi Vučića. Za početak treba da rade na boljoj komunikaciji, a ne da iz medija saznaju ime kandidata, jer je Djilas zaboravio da im javi.\nTako je gazda Đilas odlučio i svi moraju da budu saglasni sa tim, jer jedinstvo znači da njega slušate.\nJoš jedan dokaz neozbiljnosti opozicije, ne znaju ni ko im je kandidat.\n12:42 DOJAVE O BOMBAMA I U BOLNICAMA Antidiverzioni timovi u KBC Dragiša Mišović i Gradskoj bolnici na Zvezdari


Izbori BG Autor:Emina Kovačević24. jan. 201817:41 > 17:46\nNa početku kampanje za beogradske izbore, liste se utrkuju i u tome koja ima veću podršku javnih, nestranačkih ličnosti. Nakon što su naprednjaci stavili na listu Zorana Radojičića, Aju Jung i Vesnu Stanojević, proslavljeni košarkaški trener Dušan Ivković podržao je Dragana Đilasa za gradonačelnika.\nJednim potpisom, slavni košarkaši trener vratio se na poltički teren. Posle podrške Saši Jankoviću za predsednika, sada podržava Dragana Đilasa za gradonačelnika.\n„On taj posao zna, i da je u vreme njegovih mandata u gradu bilo sve regularno i sve se znalo“, izjavio je Dušan Ivković\nIvković želi da se na vreme zna – on na listu neće, jer nema ambicija da bude odbornik.\n„Mogu da podržim nekog, jer verujem da mi ljudi veruju, ali ja nisam vičan niti znam da se bavim tim poslovima“, rekao je.\nDragan Đilas tvrdi da na listi želi samo ljude koji znaju i žele da budu odbornici.\n„Marija Bogdanović, bivši rektor beogradskog univerziteta, i danas sam ovde video još jednog prorektora, mislim da je u jednom trenutku bio rektor gospodina Kuburovića, kad sam ja bio student prorektor pa sam se toga setio. Meni je velika čast da takvi ljudi budu na listi. Mi nemamo listu na koju ćemo staviti javne ličnosti u prvi plan, nego ćemo staviti one ljude koji žele da rade taj posao“, izjavio je Đilas.\nVuk Jeremić ne želi. U Narodnoj stranci kažu da su pri vrhu liste za gradske izbore potpredsednici Nikola Jovanović i Sandra Rašković Ivić, dok sam predsednik stranke ima nešto drugačije planove.\n„On će sve svoje međunarodne kontakte i iskustvo iskoristiti da Beograd uspostavi partnerstvo sa najvećim gradovima u svetu i da u prestonicu dođu ozbiljni investitori, a za to nije potrebno da sedi u Skupštini Beograda“, navodi se u saopštenju Nove stranke.\nMale šanse da sedi u Skupštini grada ima i Saša Janković, s obzirom na to da je poslednji na listi.\n„Jeste, jedva je ušao pravo da Vam kažem, bila je velika borba, ali smo ipak prihvatili. Šalim se, Saša Janković naravno na svoj zahtev kao čovek koji ima puno obaveza odlučio je da bude 110 na listi, što znači ako dobijemo podršku 100 posto, gospodin Janković će takođe biti odbornik“, rekao je Đilas.\n„Biće nam čast, svakom od nas će biti čast da bude gradski odbornik“, rekao je Janković.\nN1: Ali Vi očigledno ne želite?\n„Još jednom bio sam dovoljno jasan. Ja želim da Beograd da 100 posto glasova našoj listi i želim da budem odbornik“, rekao je.\nbeogradski izboriDragan Đilasdušan ivkovićSaša JankovićVuk Jeremić


Analna igra (1359 Live)\nBjelkinje (939 Live)\nBrineta (2007 Live)\nCrvenokosa (383 Live)\nDomaćice (871 Live)\nFetiš (1982 Live)\nIgračke (1792 Live)\nKrupne (161 Live)\nLatinoamerikanke (1567 Live)\nMale grudi (679 Live)\nMlaznjače (1354 Live)\nObrijane pice (2063 Live)\nPlavuša (447 Live)\nProsječno velike grudi (1163 Live)\nPušenje (1360 Live)\nSitne (407 Live)\nStudentice (1283 Live)\nTinejdžerice 18+ (1283 Live)\nVelika guza (714 Live)\nVezivanje (645 Live)\nŽene (2851) Žene (2851)\nParovi (277) Parovi (277)\nMuškarci (239) Muškarci (239)\nTransvestiti (204) Transvestiti (204)\nNovo (335) Novo (335)\n#Vibe with Me #Uživo s mobitela #Cam2Cam Prime #HD+ #pušenje #jebanje #Igre #jebanje guze #masaža #drkanje #svršavanje u pičku #svršavanje na licu #dominacija sado-mazo vezanjem #skidanje #svršavanje na lice #plesanje #ljubljenje #analna igra #chatanje #pušenje do grla #vođenje ljubavi #masturbacija #igranje s dildoom #lizanje pičke #lizanje #prstenjačenje #svršavanje u usta #žestoko jebanje #svršavanje #lizanje guze #dupla penetracija #sjedenje na licu #svršavanje na licu #svršavanja na guzu #cura s curom #jebanje pičke #parovi se jebu #skvirtanje #sisanje jaja #prstenjačenje guze\n#lizanje jaja #pušenje kurca #masaža #jebanje pički\n#u troje #pušenje #igranje s dildoom #cura s curom\n#svršavanje #nema jebanja #jebanje cura #fetiš na stopala\nNoah-Athena -ov/in chat\n#sisanje jaja #pušenje kurca #prstenjačenje #seks u četvero\n#svršavanje unutra #jebanje #žestoko jebanje #vođenje ljubavi\n#pušenje #svršavanja na guzu #igranje s dildoom #lizanje pičke\n#prstenjačenje guze #pušenje #sprave za jebanje #drkanje\n#lizanje jaja #jebanje u guzu #guranje šake #grupni seks\n#lizanje jaja #pušenje do grla #gutanje #skvirtanje\n#svršavanje u pičku #guranje šake #seks u četvero #Igre\n#azijska masaža #pušenje #guranje šake #drkanje\n#lizanje guze #dominacija sado-mazo vezanjem #sjedenje na licu #ženska dominacija\n#analna igra #chatanje #parovi se jebu #prstenjačenje\n#iz guze u usta #svršavanje #jebanje pičke #lovense\n#pušenje kurca #sjedenje na licu #lizanje guze #svršavanje u pičku\nloganandtiffa -ov/in chat\n#svršavanje #guranje šake #jebanje #jebanje pički\n#ejakulacija #drkanje #ohmibod #HD+\n|FUCK Pussy!| // (PVT OPEN) // CUM MOUTH EACH 555 tks // FUCK ASS 550TKS! 373\n#analna igra #prstenjačenje guze #pušenje do grla #sjedenje na licu\n#chatanje #jebanje stopala #pušenje #lizanje pičke\n#iz guze u usta #jebanje u guzu #svršavanje na licu #seks u četvero\n#sisanje jaja #masaža #skidanje #svršavanje u pičku\n#chatanje #svršavanje #pušenje do grla #masaža\nethan-and-jan -ov/in chat\n#iz guze u usta #lizanje jaja #drkanje #nadraživanje\nJustinnzara -ov/in chat\n#pušenje #pušenje kurca #sanjarenje #skvirtanje\n#izvedba preko kamere #svršavanja na guzu #pokazivanje #drkanje\nLUXURELOVE -ov/in chat\n#jebanje guze #dominacija sado-mazo vezanjem #plesanje #Kralj sobe\n#azijska masaža #iz guze u usta #parovi se jebu #sjedenje na licu\n#izvedba preko kamere #sanjarenje #sjedenje na licu #drkanje\n#svršavanje na lice #prstenjačenje #pokazivanje #jebanje cura\n#iz guze u usta #lizanje guze #pušenje #lizanje pičke\nHello Guys, let's have fun!! Goal today 1500\n#razmjenjivanje sperme #pušenje do grla #sjedenje na licu #svršavanje na lice\n#svršavanje u usta #svršavanje na licu #jebanje pičke #fetiš na stopala\n#sisanje jaja #pušenje do grla #jebanje s dildoom #trljanje pičke\n#lizanje jaja #svršavanja na guzu #svršavanje na licu #cura s curom\n#seks u četvero #žestoko jebanje #lovense #Igre\n#u troje #dupla penetracija #svršavanje na lice #lizanje pičke\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje #pušenje #cura s curom\n#chatanje #jebanje s dildoom #prstenjačenje #lizanje\n#uživanje #pokazivanje #pušenje #ženska dominacija\n#prstenjačenje guze #pušenje #masaža #skidanje\n#svršavanja na guzu #prstenjačenje #lizanje pičke #jebanje pičke\n#lizanje guze #igranje s dildoom #jebanje #lovense\n#lizanje guze #razmjenjivanje sperme #dupla penetracija #lovense\n#vođenje ljubavi #svršavanje u pičku #jebanje pički #trljanje pičke\n#jebanje guze #jebanje s dildoom #dupla penetracija #trljanje\n#svršavanje na licu #ljubljenje #masaža #jebanje pički\nfuck rich suck pussy. Do you want to play, baby? I want to suck your dick\n#parovi se jebu #jebanje s dildoom #uživanje #jebanje cura\n#izvedba preko kamere #gušenje #ljubljenje #jebanje pički\n#lizanje jaja #sjedenje na licu #lizanje #trljanje pičke\n#guranje šake #svršavanje u pičku #ženska dominacija #cura s curom\n#pušenje #ejakulacija #jebanje stopala #ženska dominacija\n#analna igra #lizanje guze #pušenje #nadraživanje\n#pušenje kurca #svršavanje u pičku #pokazivanje #trljanje pičke\n#iz guze u usta #svršavanje na licu #svršavanje #jebanje\n#analna igra #svršavanja na guzu #svršavanje #svršavanje na lice\nChloeXalex -ov/in chat\n#lizanje jaja #dominacija sado-mazo vezanjem #sanjarenje #samozadovoljavanje\n#lizanje jaja #svršavanje na licu #drkanje #masaža\n#pušenje do grla #masturbacija #trljanje pičke #lovense\nmariana-paull -ov/in chat\n#dupla penetracija #lizanje dlakave pičke #trljanje pičke #ohmibod\n#razmjenjivanje sperme #jebanje #masaža #ženska dominacija\n#svršavanje u usta #plesanje #vođenje ljubavi #trljanje\n#jebanje u guzu #plesanje #ejakulacija #lizanje dlakave pičke\n#svršavanje na licu #pušenje do grla #pokazivanje #jebanje pičke\n#jebanje guze #dominacija sado-mazo vezanjem #plesanje #drkanje\n#svršavanje #jebanje s dildoom #lizanje #lizanje guze\n#pušenje do grla #jebanje s dildoom #žestoko jebanje #ljubljenje\n#razmjenjivanje sperme #seks u četvero #masaža #cura s curom\n#svršavanja na guzu #razmjenjivanje sperme #ejakulacija #jebanje pičke\n✨We are a very fun couple✨✨Let's start the Halloween parties.✨ ✨Goal Fuck Pussy 222 tokens ✨#Blowjob #Deepthroat #F\n#chatanje #jebanje s dildoom #gutanje #lizanje pičke\nGuysthrus -ov/in chat\n#analna igra #pušenje #pušenje kurca #svršavanje u pičku\nherayzeus -ov/in chat\n#parovi se jebu #seks u četvero #masaža #jebanje pički\n#žestoko jebanje #gutanje #nadraživanje #Kralj sobe


Prvo osnovno javno tužilaštvo — Cenzolovka\n„Nije primereno da bilo ko traži obrazloženja sudskih odluka“\nMinistarka pravde Nela Kuburović ističe da niko ne može da traži niti od sudija, niti od tužilaca da obrazlažu svoje odluke.\nUdruženja traže hitan sastanak sa republičkim javnim tužiocem\nNovinarska i medijska udruženja uključena u rad Stalne radne grupe za bezbednost novinara, zahtevaju da se hitno, najduže u roku od deset dana, održi sednica tog tela kojoj će prisustvovati i republički javni tužilac Zagorka Dolovac, a na kojoj će se pojasniti razlozi zbog kojih su odbačene krivične prijave novinara koji su napadnuti tokom inauguracije predsednika Aleksandra Vučića, odnosno saopštiti da li će i koje poteze Republičko javno tužilaštvo preduzeti na anuliranju posledica sramne odluke Prvog osnovnog javnog tužilaštva u Beogradu.\nPrvo osnovno javno tužilaštvo odbacilo je krivične prijave lista "Danas" protiv SNS i N. N. lica, podnetu zbog ugrožavanja bezbednosti novinarke tog lista.\nViše od tri nedelje je prošlo otkako je MUP saopštio da su identifikovani svi napadači na novinare tokom predsedničke inauguracije 31. maja, ali i dalje nisu procesuirani jer MUP u međuvremenu nije dostavio dopunski izveštaj koje im je tužilaštvo zatražilo sredinom juna.


Gdje se ostvaruju prava iz dopunskog zdravstvenog osiguranja? - Triglav Osiguranje\nNaslovna Centar za pomoć korisnicima Centar za pomoć korisnicima Zdravstveno osiguranje Zdravstveno osiguranje Gdje se ostvaruju prava iz dopunskog zdravstvenog osiguranja?\nPrava iz dopunskog zdravstvenog osiguranja ostvaruju se prilikom korištenja zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja u zdravstvenim ustanovama ili kod zdravstvenih radnika privatne prakse koji sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje imaju sklopljen ugovor za provođenje utvrđenog opsega zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja. Navedeno se odnosi i na druge subjekte koji se nalaze u sustavu ugovornih subjekata Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na poslovima provođenja zdravstvene zaštite, kao što su primjerice isporučitelji ortopedskih pomagala i sl.


MyCity » IT dešavanja u svetu » U junu stiže Windows 8.1 Public Preview\nPoslao: 08 Maj 2013 21:05\nPočetkom prošlog meseca u javnost je procurelo nekoliko razvojnih verzija Windows 8.1 update-a ili poznatijeg i kao Windows Blue.\nMeđutim, informacija koja dolazi iz Microsoft-a, tačnije od strane jednog od šefova Windows inžinjera Julie Larson-Green koja je govorila na Wired Business konferenciji, kaže da će Public Preview verzija Windowsa 8.1 biti dostupna do kraja juna meseca.\nOva najava poklapa se sa Microsoft Build 2013 konferencijom koja će se održati u poslednjoj nedelji juna, tako da bi ovo mogla biti i zvanična najava.\nUkupno su 527 korisnika na forumu :: 15 registrovanih, 5 sakrivenih i 507 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: dac, David.MyCity, Dimitrise93, Dorcolac, goxin, ilicdragisa, kalens021, Kibice, MB120mm, milekNS, mnn2, stalker, Toni, trutcina, vasa.93


Da li može da se nađe dobar Focus za 10 000 evra? | najboljiauto.com\n12. 03. 2019. Pitajte Aleksandra Todorovića, Ponuda polovnjaka\nJa bih Vas samo zamolio ako možete samo da mi odgovorite na jedno pitanje,pa ako se ja uklapam u to,onda bi krenuli u potragu.Mene samo zanima da li za oko 10000 e,može da se nadje jedan dobar primerak sa nekom ne mnogo velikom kilometražom,Forda Focusa MK3,5 ili Volvoa V40?Voleo bi da to bude malo jači motor 1.5 TDCI (120 KS),2.0 TDCI ili 1.5 eb (150 KS) u slučaju Forda i D3 ili T3 u slučaju Volvoa?Naravno,posle bi poslušao Vaš savet šta bi mi Vi preporučili od toga shodno mojim potrebama.Hvala unapred i pozdrav. Dimitrije Spajić.\nIme i prezime: Dimitrije Spajić\nKakav auto kupujete?:\nKoliko novca želite da potrošite?: 10000\nŠta trenutno vozite?: Ford Focus\nIzmeđu kojih se automobila dvoumite?: Ford Focus i Volvo V40\nKoliko kilometara godišnje prelazite?: 13000\nOdgovara Aleksandar Todorović: Uvaženi gospodine Spajiću itekako mogu da vam nađem dobar Focus, i odličan Volvo V40, za oko 10.000 evra sa nekom kilometražom, gde vam je ostalo još oko 300.000 km života u motoru. Odnosno moći ćete da ga vozite još oko 24 godine pre generalnog remonta, jer vam je kilometraža smešno mala, naveli ste oko 13 000 km (toliko je pređem za desetak dana).\nNaravno da vam mogu preporučiti još neke jako dobre automobile za taj novac, kada budete napisalo detaljno pitanje, i kada budem znao što ste sve vozili, i šta očekujete od automobila.\nPreporuke dajem samo ako vam ja tražim automobil. Srećnu vam kupovinu želim, u svakom slučaju! Ali vam još više želim da angažujete vrhunske majstore, jer više nije moguće kupovati kola na sreću, danas su automobili MNOGO NEŽNIJI i MNOGO KOMPLIKOVANIJI.\nNaravno, uslov je da vam moj majstor održava automobil, ne zato što vi nemate dobrog majstora, već zato što je to moj uslov.\nPriznajem, 99% vas smatra da su eksperti za automobil, i da kada se desi kvar, uvek sebi kažu da je to normalno. Uvek svako može da nađe izgovor za svoj propust, lošu procenu, i onda je sve na svom mestu. Dakle u pitanju je vaš ego, i vaš novac. Ako vam je ego važniji od vašeg novca, onda morate da auto tražite sami. Procena automobila je posao kao i svaki drugi. Provera automobila je delotvorna samo ako znate šta morate da gledate, i kako taj motor mora da radi kako je u skoro fabrićkom stanju.\nDa li može da se nađe dobar Focus za 10 000 evra?, najboljiauto.com, pitajte aleksandra todorovica, polovni automobili, ponuda polovnjaka, pronalazim polovne automobile za vas


Vrtlog Zapada: Ko će ostati bez plej-ofa? | N1 Srbija\nVrtlog Zapada: Ko će ostati bez plej-ofa?\nPortland Trejlblejzers, trenutno trećeplasirani tim na Zapadu, ima skor od 39 pobeda i 26 poraza, a desetoplasirana Juta Džez je na 35-30. Jasno je da nas čeka istorijski neizvesna borba za plej-of u kojoj će neki tim koji je igrao vrlo dobro morati sezonu da oceni neuspešnom.\nIzvor: Matthew Stockman Getty Images Sport\nTrenutna forma lidera tima, igrači iz senke, povrede, težak ili lak raspored – dok ulazimo u ciljnu ravninu, mnogo je faktora koji dramatičnu situaciju na tabeli mogu da okrenu na jednu ili na drugu stranu.\nHjuston i Golden Stejt boriće se do kraja za prvo mesto, ali ono što se dešava ispod znatno je zanimljivije. A evo šta se dešava:\n3. Portland Trejlblejzers (39-26)\nIzvor: Getty Images/Cliff Hawkins\nProšle sezone Blejzersi su se do finiša borili sa Nagetsima za osmo mesto, a sada su u dobroj poziciji da doigravanje izbore znatno ranije, čak i da se dokopaju prednosti domaćeg terena.\nBlejzersi su odbrambeno znatno bolji tim nego prošle sezone, trenutno su sedmi u ligi po defanzivnom rejtingu, ali jedan čovek ipak je najzaslužniji za njihovu trenutnu poziciju – Demijan Lilard. Mnogi ga potcenjuju, neki smatraju da previše otvoreno govori o svojim kvalitetima, ali 27-godišnjak iz Kalifornije u stanju je da reči potvrdi na parketu.\nNaročito to čini u poslednje vreme – Portland je u seriji od osam uzastopnih trijumfa, Lilard je posle Ol-stara postigao najviše poena u poslednjim četvrtinama u celoj ligi, a na poslednjih deset mečeva prosečno beleži 35,4 poena, uz 43% šuta za tri, i na puki individualni kvalitet prelomio je nekoliko utakmica u korist Blejzersa.\nSi-Džej Mekolum takođe je raspoložen u poslednje vreme, Stots je lepo uklopio ekipu, prevashodno u odbrani, a Nurkić i Dejvis brinu se o skoku, i to čine sasvim dobro. Blejzersi su dobili dobre minute i od Evana Tarnera, a veoma značajan u njihovoj defanzivnoj renesansi bio je Al-Faruk Aminu – igra na pozicijama tri i četiri, nekada čak i na pet, može lako da preuzima i da čuva igrače na više pozicija, a skakački je aktivan na obe strane parketa. Na sve to, ove sezone šutira 39,2% za tri poena, ubedljivo najbolje u karijeri.\nIpak, daleko od toga da je stvar gotova jer Portland do kraja ima vrlo težak raspored, od 16 preostalig utakmica samo tri igraju sa timovima kojima je u ovoj fazi sezone jednako drago i kada pobede i kada izgube – to su dvaput Memfis i Dalas.\nGolden Stejt (kod kuće)\nMajami (kod kuće)\nKlivlend (kod kuće)\nDetroit (kod kuće)\nLA Klipers (u gostima)\nHjuston (kod kuće)\nBoston (kod kuće)\nOklahoma Siti (u gostima)\nNju Orleans (u gostima)\nMemfis (u gostima)\nLA Klipers (kod kuće)\nDalas (u gostima)\nHjuston (u gostima)\nSan Antonio (u gostima)\nDenver (u gostima)\nJuta (kod kuće)\n4. Nju Orleans Pelikans (38-26)\nJedino Lejkersi i Voriorsi igraju u bržem ritmu od Pelikansa, a Nju Orleans igra jož brže od povrede Demarkusa Kazinsa. Nije mali broj onih koji su prežalili Pelikanse kada se Bugi povredio – izgledalo je da će biti u pravu jer je tim posle toga izgubio pet od šest utakmica, ali trenutno su u seriji od deset uzastopnih pobeda, drugoj takvoj seriji u istoriji organizacije.\nKljučni čovek je Entoni Dejvis – teško da će iko oduzeti MVP priznanje Džejmsu Hardenu ove godine, ali Obrva je zaslužio mesto tik uz njega, verovatno čak i ispred spektakularnog Lebrona Džejmsa. Mnogo je govorio pre sezone o tome kako treba da bude bolji lider, posle Kazinsove povrede bio je svestan da je na njemu ponovo ogroman teret, ali i te kako je bio spreman da odgovori – u devet od deset pobeda u seriji prosečno je imao 38 poena i 15 skokova, a pet puta unacio je 40+ poena.\nMeč sa Kingsima završio je sa 17 poena i 5 skokova jer je ranije izašao sa terena zbog povrede skočnog zgloba. Telo je najveći Dejvisov znak pitanja i ako pauza bude iole duža, stvari će vrlo brzo krenuti nizbrdo po Pelikanse uprkos tome što u svojoj dvorani igraju osam od narednih devet utakmica.\nIstina je da je tim i bez njega napravio veliku seriju u prvom poluvremenu meča sa Klipersima npr, istina je i da Džru Holidej takođe blista u poslednje vreme, ali ono što je Dejvis radio viđa se još samo na igrici.\nDovođenje Mirotića ispostavilo se kao odličan potez, u Rondu trener Alvin Džentri ima iskustvo i pobednički karakter, a Mur i Darijus Miler šutiraju trojke iznad 40% koristeći prostor koji stvaraju Dejvis i donekle Holidej. Tim ima mnogo samopouzdanja, dobio je i tri meča u produžetku, ali ipak je sve u Obrvinim rukama, tj. u njegovom zglobu.\nVašington (kod kuće)\nŠarlot (kod kuće)\nDalas (kod kuće)\nIndijana (kod kuće)\nLA Lejkers (kod kuće)\nPortland (kod kuće)\nKlivlend (u gostima)\nOklahoma Siti (kod kuće)\nMemfis (kod kuće)\nFiniks (u gostima)\nGolden Stejt (u gostima)\nSan Antonio (kod kuće)\n5. San Antonio Spurs (37-27)\nKako to rade, svi se godinama pitaju gledajući Sparse? Sada su jedno vreme držali sigurnu treću poziciju uprkos tome što je njihov najbolji igrač Kavaj Lenard odigrao samo devet utakmica ove sezone. Bilo je i drugih problema sa povredama (Parker na početku sezone, utakmice su propuštali i Gej i Anderson, muče se i Oldridž i Gasol), pa je tim Grega Popovića trenutno u ozbiljnom problemu jer je izgubio osam od poslednjih 11 utakmica.\nDobra vest jeste što je Lenard demantovao priče o lošem odnosu sa organizacijom i ponovio je da bi voleo da ostane u Sparsima do kraja sezone. Postoji šansa da se čak i vrati na parket ove sezone, ali koliko god čudno izgledalo, pitanje je koliko bi to koristilo Sparsima u ovoj fazi sezone kada je bukvalno svaki minut bitan, a Kavaju bi sigurno bio potreban bar kratak period da dođe do prihvatljive forme. Borba za plej-of je takva da je i taj kratak period predug.\nTimska odbrana i dalje je najjači adut ekipe, jedino Seltiksi imaju bolji defanzivni rejting od Sparsa, ali u poslednje vreme ne blistaju ni na toj strani parketa. Lamarkus Oldridž trebalo bi da ponese još veći teret, sličan onome koji je nosio u Blejzersima, Parker i Đinobili ponovo će preuzimati odgovornost kao nekada, a Sparsi se nadaju da će, kako to obično i biva kod njih, svake večeri neko zablistati kao npr. Bertans u duelu sa Grizlisima.\nPoslednji put Sparsi su propustili plej-of u sezoni 1996/1997, a sada prvi put posle mnogo vremena postoji realna opasnost da ostanu bez doigravanja. Do kraja igraju još 19 utakmica, od toga 15 sa ekipama koje se bore za plej-of, a sedam sa Voriorsima, Rokitsima, Tanderom i Vulvsima. Sledeće tri naročito su teške – gostovanja Golden Stejtu, Oklahoma Sitiju i Hjustonu.\nGreg Popović moraće da izvuče nekog keca iz rukava…\nOrlando (kod kuće)\nNju Orleans (kod kuće)\nMinesota (kod kuće)\nMilvoki (u gostima)\nVašington (u gostima)\nLA Lejkers (u gostima)\nSakramento (kod kuće)\nTagovi: NBA , Nikola Jokić , denver nagits\nDenver sigurno ostaje


F-35 kao finansijski projekat - Tango Six\nInternet je prepun prelepih fotografija F-35 Lajtning 2 / Foto: nationalinterest.org\nF-35 kao finansijski projekat\nTrunka neracionalnog (a boga mi i ludačkog u izvesnom broju slučajeva) stvarnost je razvoja svakog oružja. Tipičan primer je svakako razvoj nuklearnog naoružanja i njegovog bizarnog vrhunca – kobaltne bombe (“posoljene bombe”, doomsday machine) koja je u nekim trenucima zaista bila razmatrana kao prihvatljiva opcija (toliko o racionalnosti). A verovatno nema bolje ekranizacije ponekad iracionalnog procesa razvoja oružja do (samo donekle) karikiranim reprezentacijama u kultnom “Dr. Strangelove” i niskobudžetnom “Pentagon wars” iz 1999. godine. Oružje nastaje kad se fantazije i mogućnosti sudare – nekad rezultujući bizarnim, nekad praktičnim, nekad izuzetnim, nekad neadekvatnim a nekad i potpuno promašenim proizvodima. Zahtevi stavljeni pred razvoj F-35 su svakako bili kontradiktorni, ali onaj centralni – nismo do sada čačnuli.\nJer, kao što to često zna da bude: trik je u detaljima, onim profanijim informacijama i prizemnijim analizama. Da bi se shvatila prava vrednost projekta F-35, valjalo bi primetiti da je od samog svog početka njegova borbena arhitektura tek sekundarna pozornica njegove finansijske arhitekture; da su često i sami razgovori o ovom avionu formatirani kao poslovni izveštaji i lekcije iz diversifikacije proizvodnog procesa.\nDakle, u detaljima je trik: jer kada se prvi put o njemu mislilo, ovaj je avion zamišljen kao ogromna štednja. Na kraju se, međutim, ispostavilo da je procena da će ukupna cena projekta biti između neverovatnih 406,5 i samo malo manje neverovatnih 320 milijardi dolara samo za nabavke, a oko 55 milijardi dolara za istraživanje i razvoj. A uzmu li se i ostali procenjeni troškovi za proizvodnju, operisanje, modernizacije i slično negde oko tri hiljade aviona do odokativnog kraja životnog veka – negde oko osme decenije ovog veka – izvori pominju cenu od oko 1.508 milijardi dolara (evo da probamo i da napišemo taj broj: 1.508.000.000.000) ukupno. Primerice, Norveška je procenila da će svaki avion ukupno koštati oko 769 miliona dolara tokom operativnog života. Formulišimo cenu projekta i na jedan drugi način: ovaj projekat potencijalno je najskuplji projekat u istoriji.\nKritike finansijsko-političkog inžinjeringa iza F-35 često su formatirane i kao poređenja sa drugim, po mišljenju mnogih autora, urgentnijim troškovima / Foto: huffingtonpost.com\nPogledamo li, sa druge strane, cenu jednog aviona, ona zavisi od tipa (A, B ili C) koji trenutno koštaju 89, 115 i 107 miliona dolara – dakle daleko manje nego što bi se očekivalo. „Trenutno“ jer je u finansijsku konstrukciju projekta unapred ugrađena i pretpostavka „ekonomije masovne proizvodnje“ (economy of scale) prema kojoj cena jednog komada zavisi od ukupnog broja proizvedenih aviona i pada što ih se više proizvodi, pa se procenjuje da će jedan F-35A već 2020. godine koštati oko 80 miliona dolara. Trend smanjenja cene će se nastaviti i približiti početnom (uistinu preambicioznom) obećanju od oko pedesetak miliona dolara po komadu – ali je gotovo sigurno da ga neće dostići.\nPočetne informacije koje su formatirale veliki broj kritičkih osvrta bazirane su bile na ogromnoj ceni prvih kupljenih aviona. Nakon zahuktavanja proizvodnje po serijama (Lot-ovi) pokazalo se da je cena znatno manja / Foto: defence.com\nPoređenja radi, na međunarodnom tržištu jedan se MIG-29 starije generacije može nabaviti po ceni od oko deset miliona dolara (moguće je i osetno manje) a novije varijante po ceni od oko dvadeset; Su-35 po ceni od 40 pa do 65 miliona, Gripen 30-60 miliona, F-15 25-30 miliona; u isto je vreme konačna cena za USAF-ove F-22 bila oko 150 miliona dolara po komadu (doduše, valja podsetiti i da F-22 nije u tržišnoj računici, pošto nikada i nije postojala realna mogućnost prodaje bilo kome sem ratnom vazduhoplovstvu SAD). Pa procenite sami.\nEconomy of scale, međutim, ima probleme: milimetar ovde je kilometar tamo negde, jer zavisi od nepredvidivih političkih odnosa pa će nedavno otkazivanje isporuke aviona Turskoj imati ozbiljne posledice po dugoročne projekcije cene u budućnosti, kao što će imati i delimična zamena A-10 ne Lajtninzima II, već znatno skromnijim a efikasnim i jeftinijim turbopropima. Ne treba da čudi frenetična jurnjava Trampove administracije za kupcima materijalizovana u političkim pritiscima na saveznike da “troše više” čak i u situaciji kada je potreba za ovakvim avionom u realno očekivanim budućim sukobima relativno mala.\nNe treba zaboraviti ni da su unutrašnji politički motivi imali ulogu u sivonjskom guranju ovog projekta: 194 hiljade radnika znači i mnogo hiljada glasača, a senatori i kongresmeni ne vole da ih gube / Foto: f35.com\nValja doduše dodati da je ovaj projekat već imao jedan downscaling: od 2001. pa u nekim medijima čak do 2010. razvlačio se broj od oko 5.000 planiranih komada – danas su u Lokid-Martinu skromniji pa se govori o dosta realnijoj cifri od oko 3.100 komada (primarnim, sekundarnim i tercijarnim partnerima). Od toga, čak dve i po hiljade će otići u vojsku SAD – USAF, USN i USMC – što bi ga činilo za ogromnu marginu najbrojnijim savremenim borbenim avionom.\nInformacija da vojska SAD ne planira da vodi rat – niti je ikada u istoriji vodila – u kojem u isto vreme neće imati ogromnu i numeričku i taktičku i tehničku i tehnološku prednost nad protivnikom možda nije iznenađenje za one koji su joj se nekada našli na nišanu, ali svakako jeste za imidž (prevashodno prilagođen unutrašnjoj upotrebi) vojske SAD. Vojnik SAD, prvenstveno je reprezentovan kao visokobučeni, visokmotivisani i tehnički potkovani pojedinac u borbi protiv reke protivnika dok je vojska SAD najčešće predstavljena kao osetno malobrojnija u odnosu na horde podivljalih neprijatelja. Naravno, govorimo li o mehanizmima popularizacije ovog tropa, teško je zaobići Holivudsku produkciju, a govorimo li o istorijskim uzrocima valjalo bi podsetiti na činjenicu da ovaj imidž svoj istorijski prototip ima (i) u popularnoj literaturi koja je borbe na istočnom frontu reprezentovala kao bitke malobrojnog ali tehnički superiornog i dobro obučenog Vermahta protiv beskrajnog topovskog mesa i koja je nemački poraz na tom frontu (uveliko netačno) pripisala brojčanoj nadmoći Sovjetskog saveza i Staljinovoj bezumnoj spremnosti na beskonačne žrtve. (Ruku na srce, u ovim stereotipima nisu usamljeni pa ćete em u svakoj nacionalnoj mitologiji naći ovakav ili sličan imidž, em se isti ovaj stereotip o Rusima i Nemcima u našem jeziku zabarikadirao u svakodnevnim nazivima za buba-švabe (velike, crne i snažne) i buba-ruse (malene, slabašne, braonkaste ali daleko brojnije)).\nNo, vratimo se na temu. U isto vreme, economy of scale umanjuje cenu koštanja jednog aviona, ali ne umanjuje cenu eksploatacije – ona je manje više fiksirana i ogromna, sat naleta F-35 košta od 35 do 40 hiljada dolara. Početno obećanje o visokom stepenu zamenjivosti delova između podtipova – takođe nije ni približno ostvaren: umesto obećanih 50% realnost je da je zamenjivo samo oko 20% komponenata.\nNa prvi pogled, teško da projekat ovakve cene može da bude ušteda? Ali pogledajmo stvari iz nešto drugačijeg ugla: eventualni razvoj svakog od nekoliko tipova visokospecijalizovanih aviona (specijalizovani laki lovac za zamenu F-16, specijalizovani lovac-bombarder; specijalizovani jurišnik, specijalizovani palubni lovac…) poput Raptora bi koštao veoma verovatno približno koliko je izdvojeno za istraživanje i razvoj F-22 – odokativno: 30 milijardi po modelu. Dakle, samo bi istraživanje i razvoj nekih pet – šest specijalizovanih platformi koštalo oko 150 do 200 milijardi dolara iliti tri – četiri puta više no što je koštao naizgled vrtoglavo skupi razvoj F-35. Dodajte tome i činjenicu da ni jedan od njih ne bi mogao da se osloni na ekonomiju velikih brojeva za smanjenje cene niti bi mogao imati ozbiljne izvozne ambicije i voila.\nJer i sam je F-22 takođe doživeo neku vrstu neuspeha. Potencijalno potpunog – početni plan je bio da narudžbina obuhvata 750 letelica, ali je američka administracija broj smanjila na oko 190 letelica – neuspeha koji je ispeglan samo zahvaljujući ogromnoj finansijskoj moći SAD i njenoj zilotskoj težnji da ovakvi napredni tehnološki projekti moraju da uspeju. A slična je situacija i sa F-35: ovo mora da uspe, pereat mundus. Novca se dakle nije žalilo.\nStoga je projekat od samog starta formatiran kao još jedan “posao veka” (koncept koji se iznova ponavlja svakih par decenija) i očigledno je da se igralo na kartu američke ekonomske moći – a ne prvenstveno na kartu tehničke superiornosti – te na zaostajanje ostatka sveta za vojno industrijskim kompleksom SAD primarno u sferi finansijskih kapaciteta. Samo je ostalo pitanje kako je to uopšte posao kad F-35 nema konkurenta u svojoj klasi, nema konkurenta (na tržištu) po karakteristikama i svakako nema konkurenta u finansijskoj podršci. U poslu veka, dakle, nema ni trunke posla – samo monopol podržan obilnim sipanjem iz budžeta (uglavnom) SAD. Zanimljivo je naime, da F-35 još uvek nema konkurenta na međunarodnom tržištu (takmac – onaj iz Kine – još uvek je daleko i od adekvatnog motora i od serijske proizvodnje, a o ostalim potencijalnim, reči će biti u nekom drugom tekstu), da kompanija Lokid nema konkurenta u izradi lovačkih aviona za potrebe SAD, a da SAD nema konkurenta u sposobnosti slepog sipanja novca u projekte-bunare-bez-dna. Seća li se neko one mantre o državi koja uvek loše vodi biznis? E pa izgleda da su je zaboravili i u SAD i došli do zaključka da ga ipak vodi veoma dobro.\nFirst kill: Su-57\nUpravo u svetlu strahovite finansijske pripremne vatre – mnogima je, kada su čuli za podatak o ukupnoj ceni projekta, na usnama zaigrao “damping”. Zaista, cena projekta je ogromna, ali će cena pojedinačnog aviona na kraju ispasti…prihvatljiva, dobićete avijacijski ekvivalent jurišne puške (jack of all trades; ni u jednoj ulozi nešto posebno, ali u svim ulogama po malo), manjim ratnim vazduhoplovstvima će biti omogućeno da dobiju tehnologiju (smanjenu radarsku vidljivost) o kojoj su do sada mogli da sanjaju, a sve stoji okačeno o neverovatnu finansijsku podršku od strane vlade SAD i državne subvencije uvedene na zadnja vrata.\nSa druge strane, takmaci možda mogu da pariraju u manevarskim sposobnostima, dometu, nosivosti i ostalim izlaznim karakteristikama, ali ne mogu da pariraju u finansijskoj moći, pa je tako pala i prva žrtva: ruski Suhoj SU-57. Naime, narudžbine za SU-57 su početkom prošle godine obustavljene (mada je pre nekoliko dana najavljena kupovina desetak aviona za par godina – ali i to bi, sa do sada desetak uvedenih u naoružanje, značilo samo dvadesetak aviona ukupno: dve krnje eskadrile) nakon što je učešće u ovom projektu otkazao jedini partner: Indija. U prvoj polovini godine, naime, Indija je iznela da razmatra kupovinu aviona za sopstvene potrebe te da posmatra ponude na tržištu – između ostalih (ni manje ni više) i F-35. Čini se racionalna odluka Indije, s obzirom na to da je i SU-57 često bio ocenjivan kao bunar bez dna sa proizvodom koji nije dostigao zahtevane specifikacije.\nValja tu podsetiti da je možda tu i malo politike: kupovina S-400 od strane Indije donekle krši američki embargo (nametnut zbog besmislene optužbe o mešanju ruske administracije u američke izbore) na izvoz ruskog oružja – na Indiju svakako ne treba gledati kao na nekakvu američku pudlicu, ali je američku administraciju trebalo nekako odobrovoljiti. Indija se za S-400 odlučila isključivo zbog apsolutno superiornih karakteristika u odnosu na takmaca (PAC-3) – i čini se da je odluka bila racionalna. Uprkos tome što je indijska kupovina F-35 zaista malo verovatna, ostaje da se Indija po svemu sudeći definitivno povukla iz razvoja SU-57 i da razmišlja o rešenjima “sa police”, jeftinijim, uprkos tome što su možda u nekim aspektima manje kvalitetna.\nDakle, its the economy stupid; loše vojskovođe misle na borbu, a dobre vojskovođe misle na logistiku. Zamišljen kao kompromis svega i svačega, kao jurišna puška među avionima – glavna prednost Lokidovog F-35 je strahovita ekonomska moć SAD i njena logistička snaga u pozadini. Ali svidelo se to nama ili ne, F-35 sada je zlatni standard, podigao je lestvicu, a ostalima ostaje da je stignu. No, po svemu sudeći, Kina – kao glavni političko ekonomski takmac SAD – neće sedeti skrštenih ruku.\nMedo s mora 12:15, 25. jan. 2019.\nNedostaju brojevi, tj. troškovi kroz godine, da bi se shvatilo koliko je ovo epsko bacanje para.\nNix 13:02, 25. jan. 2019.\nKad im bude bio potreban ili neophodan jeftiniji avion oni ce ga i napraviti…\nZuti 13:38, 25. jan. 2019.\nJa se kladim na kineski J-31 i voleo bih da ga vidim kao naslednika MiG-29 u Srbiji.\nStelt tehnologijom Kinezi su ovladali, imaju AESA radar i rakete VV sa ARS GSN…sve sta im nedostaje su kvalitetni motori potiska 9-10t. WS-13 nikako da udje u masovnu proizvodnju, a rade na njemu godinama.\nMayer 19:11, 25. jan. 2019.\nPa motori su ogroman problem, kako Rusiji tako i Kini. Stelt tog aviona je upitan, recimo usisnici, ista stvar kao kod Su-57, ogromno povećanje odraza, vidljive lopatice turbina. 3D vektorizacija potiska, isto nije stelt. Zato F-22 ima verktorki potisak samo u vertikali. Rusija je u decembru 2017 stavila novi motor na jedan od Su-57 prototipa i od tada ni reči o tome. AESA radar nemaju ni Kina ni Rusija operativne, to što postoji inferiorno je u odnosu na zapadne modele jer je problem u dimenzijama i hladjenju primopredajnih modula. Ima snimak jedne radijske emisije sa engleskim prevodom u kojoj neki ruski ekspert realno kaze da je F-35 odličan avion i da je Su-57 takodje odličan kad se uzme u obzir tanana ruska industrijska baza ali da jednostavno treba vremena. Ja mislim da će Su-57 na kraju da završi na tri eskadrile a board computer i radar će da zavrse u Su-35, u stvari board computer je već u Su-35. Inače on ima uporediv broj kodnih linija kao F-35 što navodi na visok nivo senzorske fuzije. Ja ne kapiram zašto toliko ljudi govori loše o F-35, po onom sto moze da se nadje na netu radi se o samodovoljnoj platformi koja moze da izadje na kraj sa skoro svim mogucim izazovima. Recimo DAS sistem u kombinaciji sa kacigom ili radar. Mi znamo o tim avionima ono što nam stave na net. Niko od nad nije leteo F-35 ili Su-35. Ipak večina preferira da ustvrdi kako je F-35 sahranio milijarde a Su-57 kao nije, kao Rusi ne kuvaju sa vodom? Ista stvar Rafal, on je uspesniji od Eurofightera jer Francuska upumpava konstantno milijarde u taj projekt dok u Nemačkoj to jednostavno ne može da prodje.\nRej Sprej 14:44, 25. jan. 2019.\nOvaj avion je bukvalno pijavica koja isisava pare, a pri tom u sve tri varijante ne nudi ni delić onoga što nude avioni koje delimično treba da zameni (A-10, F-16, F/A-18 i AV-8). Protiv koga će ga koristiti Danska, Belgija, Holandija i Norveška? Znamo za Amere da će njime u budućnosti prevaspitavati neki novi ISIS koji niti će imati radare niti PVO a ti na njih šalješ ovo. Kako treba razvijati dobre borbene avione primer su F-15 i F-16 i fighter mafia. F-35 je razvijala isto mafija ali korporativna.\nCrni 00:22, 26. jan. 2019.\nNaravno da je „pijavica“ i naravno da su višestruko probili prvobitni budžet, ali fabrike rade, avion se proizvodi i neko će tu zaraditi dobrane pare.\nKažeš „Protiv koga će ga koristiti Danska, Belgija, Holandija i Norveška?“ A koje avione imaju sad? I kako i „protiv koga“ su ih koristili? Poenta je da će ameri ubediti svoje saveznike da im F-35 „treba“, a i argument im je što i tim saveznicima polako ističu resursi starim (gle…opet američkim) avionima i bliži se vreme da nabavljaju druge.\nMožda glup primer: XYZ proizvođač smartfona predstavlja novi telefon i korisnici „prosto moraju“ da ga imaju jer je…troduplo/duplo…brži/bolji od prethodnog modela. A prethodni model ne podržava najnoviju verziju OS-a, tako da ako hoće da drže tehnološki korak (nivo)…\nNaravno tu je i „psihološki efekat“ posedovanja aviona 5.generacije (strategija odvraćanja)\nA za amere se ne brini, za „prevaspitavanje“ ISIS-a i sličnih imaju oni UAV i slične igračke koje koštaju poprilično manje od F-35.\nBranko 15:51, 25. jan. 2019.\nKoliki je hendikep to sto je znacajno sporiji od svih drugih „konkurenata“??\nAL-41F1 17:25, 25. jan. 2019.\nZavisi od situacije i protivnika. Vo raketa dobija od platforme. Znaci da ce identicna raketa ispaljena sa F-15 ili F-22 imati manji domet sa F-35 zbog kinematickih performansi odnosno manje pocetne brzine. Ali u situacijama kad se ne ide na „max domet“, nece imati neke razlike, sta vise stelt mu daje tu priliku da pridje blize. U krajnjem slucaju, F-35 nije pravljen kao „airsuperiority“, nego kao „joint strike fighter“. Kao sto su ’99 prvo ulazili F-15C da „ciste nebo“, tako bi u buducnosti prvo ulazili F-22 i F-15, a F-35 bi pruzao podrsku u vidu podataka i cekao svoj red, gde bi se kasnije mogao sam odbraniti ako bas zatreba. Ista stvar je bila u Libiji, prvi su ulazili F-15C i E, Mirazevi 2000, pa tek onda Tornado, F-16 i ostali. Lovac mora biti lovac, ne moze nikako „izmedju“ i dan danas\nBurki 16:36, 27. jan. 2019.\n@Branko Ovisi. Ako stvarno ima tako dobar radar i stealth kao što se piše, onda ti brzina nije nimalo potrebna.\nBanja Luka 22:52, 27. jan. 2019.\nKo bi rekao? Znači kada se nađe u realnoj borbenoj situaciji, i protivnička strana sa lansera otkači neki R-27 ET ili MICA IR recimo…F-35 ne treba da brine što ima lošiju pokretljivost ili brzinu penjanja, jer…ga raketa neće „naći“? Kako ga neće naći, neće ga ni tražiti? Toliko je steltan, da nema nikakav termo odraz?\nUopšte mi nije jasno što su trošili tolike resurse da naprave F-22 sa tako dobrim dinamičkim karakteristikama leta- trebali su samo da mu puknu motor od ventilatora, a ostatak prostora iskoriste za više naoružanja i neku konzolu, da pilot može da se zanima nečim dok prolazi kroz neprijateljski VAP?\nAL-41F1 16:07, 25. jan. 2019.\nKompleksna je cela prica. Avion je davno poleteo, a jos uvek nije „gotov“ i daleko od „F.O.C.“ Znaci da je problem i dalje u softveru i „fuziji senzora“ kako kazu. Ako pogledamo kako su se nagomilavali troskovi, dolazimo do zakljucka da je zapravo taj drugi deo koji bi trebao dati prednost ovom avionu zapravo najveci teret na „budzet“. Ono na sta se niko ne osvrce je da su se u medjuvremenu promenile okolnosti. Sa jedne strane postoji sveprisutnija pretnja kineske mornarice i njene sve naprednije vazduhoplovne komponente, dok sa druge strane neprijatelj na kopnu postaje sve vise „low tech“ i poprimio je oblik paravojnih formacija, a ne kakvih-takvih pravih armija sa potporom drzava koji su igrom slucaja na drugoj strani geopolitickih interesa SAD-a. Dakle mornarici treba nesto sa velikim doletom, dometom, nosivoscu i izdrzljivoscu, neki F-14 2.0, dok USAF treba nesto jako jeftino za razbijanje satora i bunkera teroristickih grupa jer se prema nekih podacima 70% resursa trenutne flote potrosilo na zadatke neutralizacije tehnoloski jako slabo opremljenog neprijatelja. Sto se i ogledalo u projektu „laki jurisnik“, dakle u oba slucaja F-35 ne odgovara. Dok se godine i miljarde nizu, trenutna flota stari i tu cenu niko uracunao nije. Letni sat na F-15C vec kosta preko 45.000$, a zahtevi za upotrebom vazduhoplovne komponente naizgled ne prestaju sto ce dodatno nagomilavati troskove, a na sve to budzetski deficit SAD-a je sve veci i veci. Ono gde ce F-35 imati veliku prednost, to je sto ce omoguciti manjim RV, pre svega partnerima SAD-a u okviru NATO-a neke mogucnosti koje do sada vecina nije imala. Najvise na polju situacione svesti i pristupa tzv. „stelt“ tehnologiji sto je bilo rezervisano samo za USAF. Prelazimo na onaj deo sa konkurencijom. Ono sta svi zaboravljaju kad porede F-35 sa SU-57 je da je F-35 „joint venture“. Neke kljucne komponente ne bi bile moguce da nije bilo pre svega Japana i ostalih partnera u okviru projekta, dok je SU-57 razvijen u potpunosti od strane Rusije i da je imao potpuno drugacije zadatke. SU-57 je trebao da zameni SU-27, u cemu, u tehnoloskom smislu, je u potpunosti uspeo, dok je F-35 trebao da zameni F-16, F/A-18, EA-18 i A-10, a da li je u tome uspeo cemo tek videti. I mozda kljucno, da li ce svi potencijalni kupci moci zadovoljiti zahteve za naizgled kompleksno odrzavanje vazduhoplova. Da ne bude kao sa „svemocnim“ Eurofighter-om, koji u proseku ima 20% dostupnost flote, nekad i gore, dok jos uvek nema funkcionalan AESA radar i razvijene sve obecane sisteme, a na drugoj strani Rafal radi pouzdano, prodaje se i napredniji je, dok u isto vreme manje kosta! Na to, jedna greska u nekom konfliktu koja bi rezultirala gubitkom letelice moze uvek biti kobna kad su cena i marketing nekog proizvoda ogromni! Dok sa druge strane neciji uspeh moze rezultovati velikim narudzbinama(Francuska vazduhoplovna industrija nakon arapsko-izraelskog rata ’67, F-117 nakon ekskurzije iznad Jugoslavije, ili da danas npr. Indija rafalima „isprasi“ Pakistance ili da Sirija obori F-35). Sve u svemu, ne znamo nista dok ne prodje jedno 15ak godina i ne daj boze par ratova, ali ja se licno ne bi kladio na F-35….jeste „too big to fail“ ali sa druge strane previse elemenata moze poci po zlu, dok sa druge strane „konkurenti“ nemaju sta da izgube i mogu da sacekaju\nAndrej 01:46, 26. jan. 2019.\nSlazem se. Nista se ne zna stvarno dok se ne sukobi negde. Dzaba sve ako ti pola eskadrile nije operativno jer se stalno desavaju neki kvarovi i treba mu dugo vreme da se opsluzi za sledeci let. IAF pilot je leteo 3-5 zadataka dnevno u vreme sukoba sa arapima, ali su se mogli pouzdati u svoju flotu (i pilote naravno). Sa druge strane ako bi se pokazao kao masincina to bi zapusilo usta svima, a otvorilo kase. Zna li neko ima li IAF operativne F-35ice i „steltuju“ li iznad Sirije ili ne? Iskreno ako ih imaju a one nisu sposobne da se krecu makar tu i tamo po sirijiskom nebu onda mi ta stelt prica i ti njihovi motori i ne piju bas vodu…\nSto se tice toga koliko projekat kosta to se brinu ovi na vlasti, a na drzavnom nivou je apsolutno nebitno koliko je (jos uvek) najjaca vojna sila na svetu zaduzena, jer je bas to…najjaca vojna sila. Svaki problem koji treba da rese rezice silom, uvek bilo i uvek ce biti.\nmarko 17:35, 25. jan. 2019.\nAvion je skupji i to bez konkurencije. Dok ce europljanima trebati 20 godina da razviju avion 5 generacije , rusima bude trebalo barem do 2030 da naprave motor za suhoj 57 budući da ga jos nisu ni usavršili i moraju su 57 dosta doraditi budući da je dosta toga nestealth, počevši od toplinskog odraza. Ono sto Amerima ide u prilog je to sto će oni dosta zaraditi na avionu jer nitko drugi nema isti takav u serijskoj proizvodnji i ameri su u debeloj prednosti. Novce ulažu u razvoj 6 generacije a to će Rusi i Kinez teško dostići. Ne može se sve putem reverzibilnog inženjeringa razviti.\nMayer 20:07, 25. jan. 2019.\nUsisnici na Su-57 su totalno ne stelt takodje 3-d vektorisani potisak. Da li plainraju za finalnu verziju Su-57 da sakriju lopatice turbina? Motori su već leteli, da li ima treba još 11 godina ne znam, možda i treba…\nFalcon 00:01, 27. jan. 2019.\nJedva čekam da vidim SU-57 sa saćastim lanserima UB-16-57…\nMayer 10:53, 28. jan. 2019.\nDefinitivno nista bez sacastih lansera (i topa).\nSlobodan321 18:02, 25. jan. 2019.\nOvo je više hvalospev američkoj finansiskoj moći nego neki kredibilan tekst. Puno je tu nepoznanica i sve je još na dalekom štapu da bi govorili o F35 kao zlatnom standardu. Dosta ljudi je već napisalo da je ovaj avion trebao u budućnosti da zameni F16,F15,F18,A10, a da u nekim segmentima ima lošije karakteristike od starijih modela. I sad ameri spuštaju cenu i daju sve na marketing kako bi spasli što se spasti može.\nIvan Serdarev 19:29, 25. jan. 2019.\nNemojte gledati to kao bacanje para samo na taj avion. Gledajte na to kao na bacanje para na razvoj novih tehnologija koja će se koristiti i na starijim i na novijim projektima. F-16v koristi nešto te tehnologije, recimo. I tu će kapnut para. I ko zna gdje još.\nMayer 16:35, 26. jan. 2019.\nKoristi radar ali radar bi se razvijao i tako, slazem se ipak da ce doci do transfera tehnologija, recimo F-22 upgrade sa elektronskim sistemima F-35 bi bio dobar primer super aviona kome ne bi niko mogao parirati u narednih 50 godina\naha 20:49, 25. jan. 2019.\nPoređenja radi, na međunarodnom tržištu jedan se MIG-29 starije generacije može nabaviti po ceni od oko deset miliona dolara\n—rečenica koja objašnjava razmišljanje novinara…..\n–usporedba sa su57 od kojeg su Rusi sluzbeno odustali jer je igra postala preskupa…\nYoda 21:14, 25. jan. 2019.\nF-35 je opitna životinja i sve pare i rad uložen u njega će se vratiti i kroz neke druge projekte koji će biti uspešni – ukoliko to ne bude slučaj i sa njim…\nUpitna je realna neophodnost aviona 5. generacije – iako su svakako napredniji od ostalih – ako se npr. ima u vidu da je u nekim NATO manevrima Rafal pobedio F-22…\nPriča se i da u eventualnom sukobu između npr. USA i Rusije ne bi bilo upotrebljeno ništa od onoga što je široj javnosti poznato jer je prilično zastarelo u odnosu na ono što razvijaju i poseduju u tajnosti…\nV.N.\t 22:30, 25. jan. 2019.\nPa i Space Shuttle podigao je lestvicu, a onda …\naha 19:33, 27. jan. 2019.\nonda su krenuli na Mars….\nПерица\t 11:40, 26. jan. 2019.\nИма веома пуно дима…\nИ није баш да Американци имају пара на бацање јер се производња петро-долара успорава. Америчка привреда је страдала због пребацивања производње и велико је питање колико је губитак знања утицао на оволика кашњења. Постоји шаблон са свим новим америчким оружаним системима – велика кашњења и невероватно велика пребацивања буџета.\nМоже да се деси да је F35 последњи NATO+ пројекат управо због превеликих трошкова.\nsused 11:16, 27. jan. 2019.\nPa gazda ima pravo.\nSve americko naouruzanje je finansiki projekr americkog vojno industrijskog komplexa. Koji nista novo tehnoloski nije nilad isporucio.\nmateus 11:49, 27. jan. 2019.\nSadasnji vrsilac duznosti sefa Pentagona Patrick Shanahan kaze da je projekat F35 propao i da LM nece moci zavrsiti ugovore prema ostalim kupcima do kraja. Mada neki kazu da je navijao za Boingov projekat. U izvestaju „Projekt drzavno nadzora“ POGO navodi se da je Pentagon sakrio neke nedostatke. Problem sa izbacivanjem pilota zatim greske odredjivanja koordinata prilikom napada na zemlji. Pored ostalog vidljivo je da F35 ima problema sa motorom iako gospoda sa svojim komentarima na ovom portalu na sav glas galame kako SU57 nema motor 5 generacije. Rusi kasne sa SU57 ali bar se jos ni jedan nije srusio za razliku od F35. Softver je resetovan preko 30 puta ali i dalje radi sa velikim greskama. Ima jos na stotine gresaka koje ce tesko moci da se isprave a neke nece nikada. Ameri moraju ovo cudo tehnologije da uvale nekom jer odustajanje od ovog projekta posle svega bi bila prava katastrofa za njihov budzet, jer poceti opet iznova sa novim projektom slicnih parametara bi bilo previse i za jedne USA. One manje zemlje u svetu koje kupuju F35 za nekoliko godina suocice se sa problemima odrzavanja tog aviona, narocito u odrzavanju stealth karakteristika. U narednih 5 godina Italija umesto 10 dobice 5 ili 6 lovaca F35. U svakom slucaju neko je zaradio ogroman kapital tim projektom od LM do politicara.\nDovla 16:09, 27. jan. 2019.\nKako vas bre ne mrzi da prepricavate sta ste procitali po internetu???\noxo 16:32, 27. jan. 2019.\nNa međunarodnom tržištu jedan se MIG-29 starije generacije može nabaviti po ceni od oko deset miliona dolara (moguće je i osetno manje) a novije varijante po ceni od oko dvadeset; Su-35 po ceni od 40 pa do 65 miliona…Nešto je tu jako čudno. Zašto je onda Srbija plati 190 milijuna eura za samo šest MIG29SD ( standarna modernizacija bez Zhuk radara ) gdje se je do sada samo „unaprijedila“ komunikacijska oprema. 190 milijuna eura je „malo“ puno, pošto u cijenu spada samo kupnja / moderznizacija, gdje infrastrukutra ostaje ista…Prema ovome članaku, novi MIG29 po komadu košta 20 milijuna, tj. 20×6=120 milijuna, što znači šest novih MIG29, moderne varijante, košta 70 milijuna manje nego šest komada koje je kupila Srbija. Zar nije to malo „čudno“ ?\nAL-41F1 17:28, 27. jan. 2019.\nPrvo i osnovno nije utroseno nikakvih 190 milona dolara, nego je to procena celokupnih troskova prvesntveno modernizacije 2020/21/22, i delova za eksploataciju narendih 10+ godina+naoruzanje. Jedan Rafal kosta 70 miliona, ali je Indija placala 200 miliona po komadu ceo paket, naravno ne racunajuci ukupne troskove eksploatacije! Najveci deo troska Srbiji ce ici zapravo na obnavljanje naoruzanja(od pola miliona do milion dolara je jedna raketa, plus visemilionski radarski sistemi) i modernizaciju celog procesa odrzavanja, dok ce obuka predstavljati mali deo celog troska(deo pilota se vec vratio iz Rusije). Da su kupljenje 29ke, kostalo bi vise, ne mnogo posto nije velika vrednost zmajeva prve generacije, ali svakako vise(sigurno 50ak miliona). I naravno zemaljska oprema i infrastruktura da se opsluzuje toliki broj aviona koji nije postojao od ’99. Avans za beloruske 29ke je vec uplacen i ne znamo jel to uslo u tih famoznih „190“ miliona ili nije. Sve u svemu, Rumunija je za 12 aviona izdvojila milijardu, ovo nase uopste nije lose sve i racunajuci mali broj preostalih sati na zmajevima. S obzirom da nije postojala nikakva opcija, ovo je odlicno\noxo 21:56, 28. jan. 2019.\n@AL-41F1 Modernizacija na MIG29SD je uračunata u tu cijenu od 190 milijuna eura. Rakete nisu tako skupe. Ne, srpski migovi neće imati „višemilionski radarski sistem“, tj. Zhuk radare. Infrastruktura ostaje ista. Sve što si ispisao je apsolutno netočno. Od kuda vadiš infromacije ? Youtube i Informer ?\nmilko 23:34, 28. jan. 2019.\n@oxo Tema je,kolko vidim F35,a ne srpski migovi koji su barem nabavljeni i koji koliko vidimo lete za razliku od nekih F16 koji nisu ni stigli a najavljivani su na sva zvona i to za visestruko vecu cifru.\nBanja Luka 23:54, 28. jan. 2019.\nDobro pamćenje je prokletsvo moj ti oxo. Zar nisi ti prije godinu ili tako pisao pod ovim nikom koji sad koristiš o Baracima:\n„Polako, nema žurbe. Proizvedeno je preko četiri tisuće F16, gdje će oni biti „ovdje“ još jako dugo. Bilo bi lijepo da se uzme još 10+2, ali Hrvatska se fokusira na helikoptersku komponentu. Dolazi još Kiowa OH-58, raspravlja se o Black Hawk UH-60 i onda se nadamo da je Apache AH-64 na redu, gdje je strateška komponenta savršena, u koordinaciji sa PZH2000 i ostalim vozilima / tenkovima na zemlji.“\nPa onda ono kad je „Index“ rekao da je posao propao:\n„I nauči jedno pravilo…sve što piše Index je sranje. Dokazano. Gdje nikada ništa ne ispitaju i stave činjenične informacije. Index spada u „tabloide“, „žute novine“.\nGdje su danas 14 F-16, pa Apači, pa savršena strateška komponenta…? Šta je to bolje u HRV-u danas nego prije godinu dana? Evo reci nam ti, koji raspolažeš sa tačnim podacima?\nNe, nego sada znaš šta ćemo mi, za koliko i kada. Znaš šta su „prave“ i „krive“ novine i koliko nešto košta „na tržištu“? :))\nBrini svoju brigu oxo, i ne sikiraj se previše. Mi to nešto pomalo radimo, sklapamo, kad ima para- nešto se i kupi. Na našem je nebu, leti. Neće nam američki ambasador govoriti koji ćemo radar i rakete kupovati, šta će biti, a šta neće- nije mu poznato, a tebi pogotovo. Ajde adio.\nBeduin 07:32, 29. jan. 2019.\nJa npr ne raspolazem nikakvim informacijama.\nAli znam sto bih ja napravio unutar HR okvira.\nUnutar planiranih 100 sati leta godisnje po avionu, dakle 100 sati lizanja neba, F16 je nepotreban.\nF16 je promasena investicija.\nPo meni, pravi odabir za lizanje neba bi bio Korejski ili Singapurski F5.\nOve price, mokri snovi, o F16 su glupost.\nTo su isprazne price.\nNabave F16 za HR ti je nesto kao da planiras uzeti neki nabrijani SUV za odlazak po speceraj na dnevnoj bazi.\nNo dobro, ova sapunica za zemlji Hrvata ce uskoro dobiti novi epilog.\nJedva cekam iscitati bisere iz pera dezurnih navijaca.\nBB 09:11, 29. jan. 2019.\nAu, zemljače (Banja Luka), kako ga nađe!!???\nJa mislim da on čeka upravo avion iz naslova ove priče, vjerovatno će ga kreditirati preko Sberbanke (kad prodaju svoj udio u Agrokoru).\nIli možda čeka dok ovi F-35 u Izraelu ostare pa da se pojave na tenderu.\nMayer 17:18, 29. jan. 2019.\n>> pravi odabir za lizanje neba bi bio Korejski ili Singapurski F5\nTi si ovo jednom vec predlagao, zaista ti avioni se cine super. Pa cak, kad smo kod teme tog tipa, ovi rumunski Mig-21 Lancer. Fascinantno sta su izraelci sve strpali u njega. Mislim avion ima perfektan radar i rakete, sta ti vise treba za air policing ako ne moz da priustis danasnji standard…\nBeduin 23:04, 29. jan. 2019.\nE moj Mayer….\nMokri snovi su hebena stvar\noxo 15:27, 30. jan. 2019.\n@Banja Luka Apsolutno sve stoji što sam rekao. Gdje su F-16 ? Nijedna kupovina vojne tehnike nije sto posto osigurana, kao što vidimo diljem svijeta, gdje su mnoge prodaje propale. Od Azije, Sjeverne i Južne Amerika pa sve do Europe. Čudi me da to ne znaš, ali dobro možda ne pratiš dešavanja sa vojnom tehnikom oko svijeta. Hrvatska je poništila dogovor sa Izraelom, jer Izrael nije bio u stanju isporučiti ( radi Amerike i njihove želje da se stavi Američka tehnologija ) ono što je bilo dogovoreno. Vrlo jednostavno. Hrvatska je bez problema mogla reći Americi, dobro, maknite Izraelsku modernizaciju i stavite svoju. To je to, Hrvatska bi imala „Barake“ ( iako to onda ne bi bili „Baraci“ ). Ipak se radilo o 500 milijuna dolara, gdje je dogovor sa Izraelom bio vrlo jasan, tako da je Hrvatska ipak na kraju poništila ugovor….Koliko vidim ja sam napisao „raspravlja se o Black Hawk UH-60 i onda se nadamo da je Apache AH-64 na redu“. Zašto onda ti govoriš o Apachima kao da su već ovdje ili da su neki razgovori počeli ? Vrlo jasno sam napisao „NADAMO se da su Apache sljedeći“. Znaš što znači riječ „nada“ ? Mislim da imaš problem sa razumijevanjem rečenica. Što te još zanima ?\nBeduin 16:20, 30. jan. 2019.\nKupovati samo da kupis….bolje ne pokusavati uopce.\nKosher burek nije moga doci u Hrvatsku ni pod razno.\nZar ono Hrvatska u startu nije trazila LM jamstvo?\nLM takovo jamstvo je u startu odbio.\nDa li treba nastavljati tu pricu?\nF16 je, za najavljanih i planiranih 100 sati lizanja neba, potpuno besmislena investicija.\nSto ce se tu sve izroditi i sto ce sve nasi veleumni mozgovi zakomplicirati, to je nemoguce predvidjeti.\nKakvi sad mokri snovi o AH64?\nKoji ce to djava Hrvatskoj?\nTo nama uopce ne treba.\noxo 13:26, 31. jan. 2019.\n@Beduin Evo svi dokumenti su vani. Javni. Sve ono što je ljevica prodavala ljudima je bila čista manipulacija i laž. Nadam se da će Tango možda napisati članak o poslu sa Baracima, sada kada su dokumenti javni.\nŠtrumfgoda\t 13:51, 31. jan. 2019.\nOxo, dušo, ti „svi dokumenti“ su oni u kojima se daje PRIVREMENA suglasnost za PREGLED aviona, i u kojima piše da se moraju nabaviti suglasnosti za sve ostalo (kao npr. transfer aviona i tehnologije), kao i to da Amerikanci ne žele imati nikakvog posla s izraelskim modifikacijama?\nTo su oni dokumenti u kojima se spominje AIM-9 kao naoružanje, kao i betonske trenažne bombe, i isključen EW paket, a režim je kroz svoje vojne „anal“-itičare plasirao informacije o moćnim Burecima koji „gase“ sve PZO sustave i imaju BVR sposobnosti, kao i sposobnosti udara unutar neprijateljskog teritorija?\nIli neki drugi dokumenti?\nMa moraju biti neki drugi dokumenti, a ne ovo što je danas objavilo HDZ-ovo režimsko glasilo uz tvrdnju „nebo je žuto“ iako se na papirima može pročitati „the sky is blue“. Doduše, prosječan glasač HDZ-a služi se rvackim, a ne hrvatskim, tako da je suludo očekivati da zna pročitati i razumjeti vrlo jednostavne fraze na engleskome jeziku.\nBeduin 14:30, 31. jan. 2019.\nA jesi ti procitao sadrzaj tih dokumenata s razumijevanjem?\nteski centar 17:52, 27. jan. 2019.\nŠto se tiče upumpavanja para, pre svega treba imati na umu jednu stvar, a to je: Ameri štampaju dolare kako i koliko hoće (što i rade), i u ovaj projekat mogu da upumpaju novca koliko god treba. Sigurno neće dopustiti da se brukaju odustajanjem od jednog ovakvog projekta.\nInače, dobar tekst! Kad se priča o vojnim projektima mora se uzeti u obzir ekonomskp-politički momenat, isto ako ne i više nego vojni-tehnički.\nKriticar iz Kapelskih Kresova 05:44, 29. jan. 2019.\npostovani g-dine Aleksicu,\ncitam i ne verujem, sta citam. sta je F-35? program aviona koji treba da zameni F-16/F-18 u avijaciji i marin-skom korpusu SAD-a, sve ostalo je cini se prevod sa Sputnjika.\ncene borbenih aviona: GRIPEN E ili NG braziliero je prodat po ceni 1.1000.000.000 SEK po komadu Brazilu\noko 120 miliona eura, da kosta 60 miliona, dzabe, bazna konfiguracija za HRZ cini mi se oko 80 miliona evra, imate takodje na t6\nna t6 imate i koju cenu je platila Slovacka za F-16V,\nTOC – ukupni troskovi upotrebe, pomenuli ste\nda norvezani procenjuju TOC Za F-16 267 miliona $,\na da li ste pokusali da isto izracunate za F-16 F-15 Su-35,\nSu-57 raptorski, program je od strane Indije napusten jer UAC nije dokazao da raspolaze neophodnim teh-nologijama, a F-22 ostaje avion iz druge dimenzije,\ni eto opet S-400 bolji od svega americkog, ma THAAD je smece itd, da li ste videli radar za male visine za s-300/s-400, ili bolje koliko broji ljudi baterija S-300/S-400, da li znate koliko struje trosi bataljon s-400?\nprimer SAMP-T raketa ASTER 30 baterija: radar Arabel C2 vozilo 4 vatrene jedinice, broji 15-tak ljudi, poljaci su uzeli MIM 104 PAC 3 koji je nesto skuplji rakete sli-cne, ali kod MBDA kasni ASTER 2, a poljaci zele da se ukljuce u program THAAD, a i ameri ne stede na off-set ugovorima.\nizvinite ali sam navikao ka visok nivo teksrova na t6.\nMayer 17:11, 29. jan. 2019.\nTakodje moram da primetim da je tekst losiji od proseka ovog portala, bez referenci, sa dosta ekskurzija u politiku, stilski problematican i definitivno mirise na Sputnjik.\nYrraf 08:36, 29. jan. 2019.\nPoenta je da je ovo bio naprosto prevelik tehnološki zalogaj. Naravno da je jeftiniji od razvoja 5-6 novih tipova aviona ali da li je od tri? Moglo se ići na istu platformu za USAF i NAVY npr. to smo i ranije imali u SAD, a poseban avion za USMC zbog čijih ttz je ovaj projekat u suštini i pretrpeo previše kompromisa i zapao u finansijske probleme. Zarad guranja VTOL-a koji koristi delić vojnih snaga, unakarađene su (u pogledu performansi i održavanja) dve masivne vojne formacije USA. Moglo se komotno ići na jedan avion za USAF i NAVY i drugi za marince a za zamenu A-10 se moglo ići, od jeftinih dorađenih LIFT-ova do nove namenske letilice koja bi imala motore i avioniku druga dva napredna modela a stealth mu ionakao ne služi ničemu obzirom na misiju.\nImali bi tri modela sa vrv. istih 20% izmenjivih delova (motor, radar, avionika), potrošili bi sličan novac a dobili namenske optimizovane platforme za svaki vid oružanih snaga. Ovako imaju mali dolet za mornaricu, malu nosivost i manevarske karakteristike za USAF, apsolutnu katastrofu za podršku trupama na zemlji (šalješ sofisticiranu stealth mašinu od 100 milki dolara bez adekvatne nosivosti i oklopa u domet MANPAD-a i PA topova). Jedino marinci dobijaju solidnu platformu i značajno unapređenje u odnosu na Herijer. I naravno Japan mogućnost da opet ima NA, svi ostali gube.\nAleksa Radojičić\t 09:32, 29. jan. 2019.\nMayer 17:06, 29. jan. 2019.\n>> šalješ sofisticiranu stealth mašinu od 100 milki dolara bez adekvatne nosivosti i oklopa u domet MANPAD-a i PA topova\nTakva upotreba ne pada nikome na pamet. Zbog cega bi se F-35 spustao u domet gorespomenutih sredstava kad svoje zadatke moze da obavi sa velike visine i rastojanja…\nSladjan 15:25, 30. jan. 2019.\nCitam tekst i ne verujem. F 35 uopste nije promasen avion. Amerikanci ne prave promasene avione. Njihovi avioni ucestvuju u ratnim dejstvima sirom sveta. Amerikanci iz svega izvuku pouku. F 14 – ubica. F 15 – ubica (nikad oboren), F 16 – ubica, F 18 – ubica. F 35 ce biti strah i trepet za neprijatelja. Ne razumem zasto se stalno polemise o cenama ? Jedna zemlja sa takvom ekonomijom moze sebi to da priusti. Nisu Amerikanci glupi. Da taj avion nije perspektivan, batalili bi ga kao sto su F 117. Amerikancima lova nije nikad problem. Koliko samo kosta 1 nuklearna raketa i njen razvoj ? Infrastruktura ? No to se niko ne pita. Kad su tema avioni, u sitna zrnca se prognoziraju cene, a cinjenica je da ce taj F 35 biti okosnica pola Evrope pre ili kasnije, a verujem i arapskih zemalja. Neko je napomenuo da Su 57 nikad nije pao. Pa sta ima da padne kad ih nema 10 komada ? Necu da tvrdim kakav je Su 57, no jedini partner – Indija, se povukao. Kinezi imaju neku svoju viziju aviona pete generacije (lici mi na Mig 1.44). Ovaj avion ce na kraju biti put pogodak. USA retko napravi los avion. A o tehnologiji f 22 svet moze samo da sanja. Nije dzaba USA zabranila izvoz (slicno kao Rusija Mig 31). Amerika je jedina sposobna da pravi avione pete generacije, a Kina ima dobar potencijal ako sredi motore na svom avionu pete generacije.\nmarko112 21:19, 31. jan. 2019.\nMeni se čini da Kina ne želi uložiti više, više se sve čini da žele reverzibilnim inženjeringom napraviti gotov proizvod jer da bi razvio nesto trebas puno istraživati i puno ulagati novaca, SAD , f22 razvija od 80desetih godina a to znai da su puno ulagali u razvoj da bi napraivli gotov proizvod, dakle treba isprobati sve mogučnosti itd. A Rusi to u posjednje vrijeme ne rade, su57 je ustvari nastao na temelju starijeg suhoja samo sa drugim materijalom tj manje metala da bi bio bolji stealth. ali kod su57 postoji dva problema, prvi problem je to sto nemaju fukcionalan motor koji ne treba forsaž a drugi razlog je to sto je motor na otvorenom i stvara puno veći toplinski odraz. I zbog toga je su57 jako jako daleko da bude lovac 5 generacije.\nMayer 18:34, 02. feb. 2019.\nVelicanje ruske tehnike i dovodjenje u pitanje zapadne (u ovom konkretnom slucaj radi se o avionima) rezultat je ruske „meke snage“ na balkanskim prostorima. Jednostavno postoji mreza medija koja fura taj narativ kako je Rusija neka alternativa zapadu, cak civilizacijski gledano i onda posle odredjenog vremena dobar deo konzumenata pocinje da veruje u te price. Interesantno je pri tome da Rusija u toj svojoj propagandi toliko nema sta da ponudi da im je 90% propagande o oruziju.\nCrnogorac 09:54, 03. feb. 2019.\nNe bih se bas slozio sa Vama. Postoji naravno mreza medija koja forsira narativ o Rusiji, ali postoji naravno jos jaca mreza medija koja nam non-stop servira misljenje dovedeno maltene do dogme da zapadni sistem vrijednosti nema alternativu. Sve ima alternativu – zasto bi postojale jednosmjerne ulice u zivotu? Rusija na zalost mnogih jeste alternativa zapadu i to oduvijek. Ljudi su danas toliko medijski izmanipulisani da ne vide ista sem materijalnog. Duhovnost, kultura… sve je to baceno u zapecak kao nebitno. Rusija ima itekako sto da ponudi svijetu i nudi to stoljecima. Koliko je samo dala svjetskoj bastini genijalnih pisaca, kompozitora, slikara, fizicara, hemicara, izumitelja, ljekara, ekonomista… Ali sve to ostaje u sjenci zapadne propagande koja je svoju kulminaciju dozivjela u MekKejnovoj opasci da je Rusija benzinska stanica koja se prikazuje kao drzava. Sto reci na ovakve rasisticke izjave? Sto reci na beskonacne stereotipe o vjecnom ledu i snijegu, medjedima, ispijanju vodke, lijenim ljudima, zenama niskog morala… A sve sa istim ciljem – pripremanje svjetske javnosti za neizbjezni ko zna koji po redu oruzani sukob sa Rusijom. On ce se desiti, samo je pitanje vremena. Upravo zapadni mediji pricaju samo o ruskom oruzju. Nijedanput nijesam vidio neki prilog na CNN-u, BBC-u, NBC-u, Glasu Amerike, Deutsche Welle-u o Valaamu, Ermitazu, Boljsoj teatru, Ani Netrebko… Svjedoci smo uzasnog istorijskog revizionizma. Nacisticka propagandna masinerija je smislila da je Staljin pobio vise Rusa od Hitlera, pa je samim tim po njima Hitler bolji?! Ozbiljni americki istorucari poput Timotija Stajna su tu laz naravno razotkrili ali je ona nazalost vise nego ikad prisutna u medijima. Preko 95% ljudi sa zapada nikad nogom nije krocilo na rusko tlo ali znaju da tamo nema nista bez nafte i gasa jer se to stalno vrti u njihovim medijima.\nIzvinite ako sam bio preopsiran, ali stvarno ne volim i ne zelim da pristanem na jednostrane medijske aksiome ma od koga oni dolazili. Uvijek postoji izbor u svemu, samo treba pazljivo gledati, slusati i filtrirati informacije koje nam stizu. Nit je Amerika iskljucivo dobro mjesto za zivot, nit je Rusija iskljucivo lose mjesto za zivot i obrnuto. Ni Sputnjik, ni CNN no zdrav razum.


Đukanović: Stvaramo ambijent u kojem strane investicije i slobodna trgovina mogu da napreduju\nKovač: Bez riješenih bilateralnih pitanja nema zelenog svijetla iz EU\nSva otvorena bilateralna pitanja na Zapadnom Balkanu moraju biti riješena. Bez toga ne može i neće biti zelenog svijetla svih država članica Evropske unije za zatvaranje pregovora, rekao je u…\nRakočević bez nekretnina, Bogdanović ima dva automobila\nPredsjednici poslaničkih klubova u Skupštini Crne Gore pored poslaničkih plata prihode ostvaruju i na osnovu rentiranja nekretnina, rada u radnim tijelima, a većina ima i ušteđevine u bankama.\nProtest pokreta "Odupri se"! Organizatori poručili Dušku Kneževiću da se ne ruga sa narodom\nOrganizatori devetog po redu protesta "Odupri se - 97.000", ponovili su večeras ispred Skupštine da traže ostavke čelnih ljudi u državi i menadžmenta RTCG-a, te poručili odbjeglom biznismenu Dušku Kneževiću…\nBivši predsjednik Hrvatske Stjepan Mesić (84) ocijenio je da je Crna Gora prebrodila mnoge prepreke i očekuje da ona bude prva naredna članica Evropske unije, ali i da EU mora biti…\nutorak, 23 oktobar 2018 10:05\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović na Samitu globalnih lidera tokom Svjetskog investicionog foruma UNCTAD-a koji se održava u Ženevi poručio je da jedini smjer djelovanja Crne Gore će biti rad u pravcu stvaranja ambijenta u kojem strane investicije i slobodna trgovina mogu da napreduju, i da se postavljeni ciljevi održivog razvoja tako realizuju.\n"Sve drugo, bilo bi nedovoljno odgovorno prema sadašnjim, i prema budućim generacijama", dodaje predsjednik.\nPrema njegovim riječima, fenomeni globalizacije ne mogu se tumačiti tradicionalnim načinom razmišljanja, jer su brojne stare paradigme izgubile svoje utemeljenje.\n"Tržišna ekonomija ne dijeli zemlje na velike i male, već na uspješne i neuspješne. Uspješne ekonomije, kroz izgradnju jakih institucija, stvaraju uslove za brži ekonomski rast i razvoj. Ambijent za ekonomski razvoj stvaraju 'pravila igre'. Stoga je osnovni izazov globalizacije dalje oblikovanje pravila po kojima će funkcionisati međunarodne institucije. Protivnici globalizacije zabrinuti su da koristi od trgovine i investicija nijesu jednake za sve. Nikada nijesu ni bile. Međutim, ta logika vodi zatvaranju pojedinih ekonomija i uvođenju protekcionizma. Zato ne smijemo povlađivati takvim politikama, jer ukoliko ojačaju mogu ugroziti globalne investicione tokove", ističe Đukanović.\nNaglašava da Crna Gora ostaje čvrsto posvećena očuvanju multilateralizma, poštovanju pravila i jačanju transparentnosti, shodno načelima STO, što je posebno važno za privlačenje stranih investicija.\n"To smo dokazali i kroz vođenje politike na nacionalnom nivou. Prije dvije godine usvojili smo Nacionalnu strategiju održivog razvoja do 2030.Ekonomski razvoj je višedimenzionalni proces koji mijenja strukturu svakog društva. Nije riječ samo o promjenama BDP, već o širem paketu promjena. To znači da naši intelektualni dometi ne smiju da se ograniče na ono što u ovom momentu jesmo, već da se usmjere na ono što možemo biti. Zato nam ekonomski razvoj nije cilj sam po sebi, već oruđe koje će doprinijeti poboljšanju kvaliteta života i sloboda koje uživamo", rekao je Đukanović.\nPredsjednik je podsjetio da u Crnoj Gori gradimo transparentan sistem koji iz godine u godinu privlači sve više stranih investitora.\n"Među njima je značajan broj tzv. 'globalnih igrača' koji su u jednoj maloj ekonomiji pronašli ne samo izazove za svoje projekte, već i sigurnost, stabilnost i jasna pravila. Istovremeno, oni su postali promoteri Crne Gore kao prestižne i kvalitetne investicione destinacije", navodi Đukanović.\nPo njegovom mišljenju, rezultati koje smo postigli svjedoče o strateškoj odlučnosti da u kontinuitetu poboljšavamo uslove za strane investitore.\n"To potvrđuje i statistika UNCTAD-a. Jugoistočna Evropa je 2017. godine privukla 5,5 milijardi stranih direktnih investicija, što predstavlja rast od 20 odsto u odnosu na prethodnu godinu. U Crnoj Gori je u istom periodu rast iznosio 30 odsto. Strane direktne investicije u periodu od obnove nezavisnosti 2006. do danas su u evropskom vrhu mjereno i per capita, i po učešću u BDP - oko 800 eura po glavi stanovnika, odnosno oko 18 odsto BDP prosječno godišnje. To je dalo važan impuls prosječnom ekonomskom rastu u istom periodu od preko 3 odsto na godišnjem nivou. Neto priliv SDI u tom periodu iznosi preko 6 milijardi eura", istakao je Đukanović.\nĐukanović je kazao da činjenicu da je Crna Gora otvorena zemlja i dio globalnih tokova, potvrđuje i turizam sa učešćem od preko 20 odsto u BDP.\n"U državi koja ima oko 650.000 stanovnika, broj turista u 2017. iznosio je oko 2 miliona. U tekućoj godini rast bilježe i drugi sektori poput industrije i građevinarstva što je uticalo na ubrzanje realnog rasta izvoza roba i usluga", dodaje on.\nPrema njegovim riječima, kroz kompetitivan ambijent za poslovanje, sa značajnim potencijalima u oblasti energetike, turizma i poljoprivrede, Crna Gora nudi brojne povoljnosti stranim investitorima.\n"Harmonizovali smo zakonodavstvo sa pravnom tekovinom EU. Kroz efikasnije pravosuđe i institucije koje pružaju zaštitu i sigurnost nesmetanog poslovanja, ojačali smo vladavinu prava. Reformisali smo bankarski sistem, izjednačili domaće i strane investitore u pogledu svih prava, liberizovali spoljno-trgovinski sistem. Pri tom koristimo euro kao valutu, što jasno ukazuje da povećanje novčane mase ostvarujemo samo na tržištu. Sa stopom poreza na dobit od 9 odsto i na dohodak fizičkih lica 9 odsto, odnosno 11 odsto, Crna Gora ima konkurentan poreski sistem", kazao je Đukanović.\nPredsjednik je istakao i da smo "na putu smo da postanemo energetsko čvorište regiona".\n"Privodimo kraju, zajedno sa Italijom gradnju podmorskog kabla između dvije zemlje, i 400kV dalekovoda koji povezuje Crnu Goru, Srbiju i BiH, što će region povezati sa energetskim tržištem Evrope. Ovaj projekat kofinansira EU kroz Berlinski proces. Stopa ekonomskog rasta u Crnoj Gori u 2017. iznosila je 4,74 odsto, dok u prvom i drugom kvartalu 2018. godine iznosi 4,5 odsto i 4,9 odsto respektivno", rekao je Đukanović.\nĐukanović kaže da investitori imaju direktne finansijske podsticaje za nove projekte, poreske olakšice u manje razvijenim djelovima zemlje, subvencije za zapošljavanje u biznis zonama, i konkurenciju između lokalnih samouprava u određivanju visine taksi i lokalnih poreza u cilju privlačenja novih investicija.\n"Ipak, za nas su u prvom planu vrijednosti savremene civilizacije koje osvajamo, jer one daju našem društvu prednost na dugi rok. Jedna od ključnih ekonomskih vrijednosti je otvorenost naše ekonomije. Politička stabilnost, članstvo u NATO-u, liderstvo u odmaklom pregovaračkom procesu sa EU, članstvo u STO i brojni zaključeni ugovori o slobodnoj trgovini koji nam omogućavaju pristup tržištu od 800 miliona korisnika, jasno potvrđuju političke vrijednosti koje smo usvojili i koje posvećeno afirmišemo. Spoj izgrađenih ekonomskih i političkih vrijednosti, i naše uporno nastojanje da ih dalje jačamo, naša su legitimacija da imamo stalno otvoren poziv zainteresovanim investitorima da započnu biznis u našoj zemlji, i doprinesu ne samo jačanju ekonomske saradnje, već i podizanju socijalnih, kulturnih, naučnih, upravljačkih, tehničkih i tehnoloških standarda", naglašava predsjednik.\nĐukanović se zahvalio UNCTAD-u na podršci za uspostavljanje elektronskog portala propisa Crne Gore. Na taj način, kako kaže, "podigli smo nivo transparentnosti i regulativu učinili lako dostupnom zainteresovanim investitorima i javnosti".\n"Prepoznajući značaj rada UNCTAD-a i vrijednost Svjetskog investicionog foruma, Crna Gora je uvažena mogućnošću da doprinosi realizaciji zajedničkih ideja i jačanju zajedničkih vrijednosti, kao što se lično osjećam počastvovanim što sam dio ovog globalnog okupljanja. Cijenim i podržavam izuzetnu priliku koja nam je ukazana da zajedno radimo u pravcu unapređenja politike u oblasti investicija radi ostvarivanja Ciljeva održivog razvoja do 2030. U tom kontekstu prepoznajem potrebu da isto tako zajedno potvrdimo razvojne koristi koje donose trgovina i investicije. Izolacija iz tokova globalne ekonomije samo može da udalji zemlje od postavljenih ciljeva iz Agende", zaključuje Đukanović.\nPosljednji put izmijenjeno utorak, 23 oktobar 2018 12:31\nViše iz ove kategorije « Kurc otvara konferenciju o ekonomiji u Budvi Erste banka: Otvoren konkurs za stipendije u Austriji vrijedne do 10.000 eura »