Poslao: Sre Jan 09, 2013 9:55 pm Snimi Poruku\nSve ispod 8 ti je meka voda. Zato se i mesa RO voda (0) sa obicnom tvrdom.\nPoslao: Pet Jan 11, 2013 3:32 pm Snimi Poruku\nNista ja tebe sad ne razumem. Sta tebi u stvari treba?\nZa sta ce ti tvrdoca 0???\n...KH should be maintained around 0-1 with trace elements provided by mineral rocks, GH should be around under 4.\neto zasta mi treba\nPoslao: Pet Jan 11, 2013 3:50 pm Snimi Poruku\nJa pricam o ukupnoj tvrdoci vode (GH). Sve ispod 8 je meka voda. Ispod 4 je izuzetno meka voda, a GH 0 koliko znam, ne treba nikome u akvarijumu.\nZeljenu tvrdocu dobijas mesajuci RO vodu bez tvrdoce i obicnu vodu. Odnos odredjujes sam po potrebi. Testiras, probas...\nPoslao: Pet Jan 11, 2013 4:36 pm Snimi Poruku\nJel sa meksom vodom biljkama lakse da usvajaju hranljive materije (mikro-makro).\nZnaci ne interesuje me mrest riba, vec uticaj meke vode (voda iz RO pomesana u odgovarajucem odnosu sa cesmusom), na rast biljaka?\nPoslao: Pet Jan 11, 2013 5:40 pm Snimi Poruku\nJa mesam RO vodu sa cesmovacom kao sto kaze chikavili. 70% RO 30% cesmovaca i dobijem KH 5 GH 5 PH 6. Svi u akvarijumu su bili jako zadovoljni.\nPoslao: Pet Jan 11, 2013 11:39 pm Snimi Poruku\nEvo ja imam RO i da podelim par iskustava sa vama. Prvo vrlo je bitno sta tj od koga kupujete. Bitna je dostupnost rezervnih delova, stabilnost firme koja ih distribuira, da su uljudni i da hoce da vam izadju u susret sa vasim ''glupim'' pitanjima vezanim za ovu za nas novu tehnologiju. Bitana vam je i ucinak uredjaja. Koliki pocenat ciste vode daje. Recimo meni su za moj uredjaj rekli da daje 20% ciste vode. Kada sam ga ja malo testirao pa ponovo pitao bilo je da daje max 15% i to u nekim idealnim uslovim temp 25°C, mrezni pritisak 4,5bar-a. Navodno da ne zavisi od kvaliteta ulazne vode ali naravno zavisi i od toga. Ako imas tvrdu vodu manji je procenat iskoriscenja nego kod meke. I od tih 15% ja imam procenat iskoriscenja od 1-2% sto kad se preracuna znaci da za 10l preciscene vode potrosim jedan kubik vode koji kosta 60-70din, zavisi kako gde. Sve u svemu nije to mnogo skupo, 10l - 70kinti, ali jbg uredjaj kosta 220E i nije vecan ima tu ulaganja na svakih 6 meseci, plus ako mi rikne membrana ima da se ubijem ili da ubijem nekoga. Zalio sam se firmi od koje sam kupio da mi je procenat iskoriscenja mali i oni kazu da je to nemoguce i da nesto nije u redu pa sada treba da im saljem aparat da ga provere. Poprilicno su stalozeni i nataj nacin umanjuju moju dusevnu bol i bes sto nesto sto sam platio 220E ne radi kako treba. Sve u svemu tesko sranje ali sta da se radi. Eto vam iskustva pa povedite racuna pri kupovini.\nSto se jonoizmenjivackih smola tice imao sam jednu jako kiselu, regenerisala se sonom kiselinom i izgledala je isto kao na prethodnoj slici. kasnije sam iz HPV-a dobio jos dve smole jako i slabo baznu ali ih nisam ni koristio pa se ne secam kako su se regenerisale. Bas sutra idem kod drugara da uzmem vecu kolicinu sve cetiri vrste smola. Jako i slabo kiselu i jako i slabo baznu. Njemu vise ne trebaju pa cu sad ja malo da se bakcem sa njima. Prednost smole nad RO uredjajem je sto nema bacanja vode i sto se zadrzava u vodi sve od suve materije a smanjuje se tvrdoca. takvoj vodi samo nastelujes pH kombinacijom smola. Ali treba napraviti neke kolone za smolu ili neko bure gde ces sve to da mesas pa psle to treba vuci u akvarijum...muka ziva, sa te strane RO je keva.\n*Redzinald Znam ja na kom principu radi RO,nego moje pitanje u vezi temperature vode je bas vezano za RO sisteme kojima je preporucena minimalna temperatura ulazne vode 0-5°,a nisam siguran ali mislim da je ovih dana cesmusa u minusu..\nMislim da voda u cevovodu ne moze da bude, tj nije u minusu jer da jeste zaledila bi cim je zatvoris i ostavis zatvorenu neko vreme, recimo tokom noci. Ali kao sto sam gore naveo distributer mi je naglasio da sa opadanjem temperature od idealnih 24°C nanize naglo opada i ucinak RO uredjaja. Mislim da je nemoguce da padne ispod ove tacke koja je trenutno kod mene a to je 1-2%.\nNema koja druga smola da bude u pitanju osim mesavina anjonske i katjonske smole , evo necu se vise uplitati u ovu temu mislio sam da pomognem jer sam je regenerisao stotine puta i probao razne varijante na sistemu mnogo vecem od ovoga . Jos jednom pardom malo sam se zaneo .... kraj.\nUpozorenje!!! Isto ovako izgleda jako kisela smola koju sam imao, regenerisala se sonom kiselinom. Sad koju on smolu ima moze lako da utvrdi tako sto ce izmeriti pH vrednost vode koja iz nje izadje, ako je to vrednost ispod 6pH znaci da ti nisi u pravu a ukoliko je iznad toga onda...jesi:))))\nPoslao: Pet Jan 11, 2013 11:56 pm Snimi Poruku\nPazite,smole samo omeksavaju vodu sto je idealno za mrest.Tebi teodos se mreste ramirezi,na primer za neonke koje su bas zahtevne treba bas meka voda,tako da kada sam njih probao mesao sam malo cesmuse za vlasinskom rosom ali onda nisam znao da mora da im bude mrak pa nisam uspeo.\nE sad sto se tice omeksivaca ja sam se samo sretao sa velikim industrijskim.Oni imaju "glavu"na tom sudu gde su smole i u nju se ukucaju zeljeni parametri mekoce vode i on radi sam,kad se zasiti ukljuci regenerizaciju preko soli i to je to.Ove male nisam imap prilike da se bakcem ali princip je verovatno isti.Posle merenja tvrdoce,ako nije koju smo hteli,znaci da se zasitio.Trebalo bi samo krz njega da se pusti slana voda,ispere i ponovo u pogon.\nRamovima je potrebna cista RO voda, meni nisu hteli da se mreste u mesavini 80%-20% RO-cesma. Ako su neonke zahtevnije onda se ni one nece mrestiti cak ni u rosi a kamoli u kombinaciji rosa-cesma. Ne znam koliko stepeni karbonatne tvrdoce ima rosa ali sam ubedjen da to nije 0 vec negde 4-5°kH.\nU vezi RO vode:\nnadjoh ovaj tekst u vezi jednog RO i njegovog rada pa nek korisnici isprave ako nesto nije po tekstu:\n...Nakon izlaska vode u iz treće kolone postoje dve mogucnosti, jer postoje dve slavinice.\nPrva je da dobijemo česmensku prečišćenu vodu, koja je i dalje približne tvrdoće kao na česmi, tako što odvrnemo prvu slavinicu , a drugu koja vodi vodu na membranu zatvorimo.\nTu vodu možemo koristiti i za akvarijume gde nije potrebna meka voda i to bez bez bilo kakvih preparata za pripremu vode.\nTu vodu koristimo i tamo gde nam je potrebna meka voda tako što je u željenom odnosu mešamo sa demineralizovanom vodom koju skupljamo nakon prolaska kroz membranu.\nOva voda može se koristi i za piće.\nKada zatvorimo tu prvu slavinicu, a otvorimu slavinicu iznad, onda voda ide na membranu koja je postavljena iznad predfiltera. Na izlasku iz membrane postoje dve cevke. Iz jedne izlazi otpadna voda i nju puštamo u kanalizaciju, a iz druge cevke izlazi demineralizovana voda sa tvrdoćom nula i tu vodu sakupljamo u neki kanister za vodu.\nTako dobijena voda nije ni za kakvu akvarističku upotrebu dok se ne pomeša u nekom delu sa nekom mineralnom vodom, onom sa česme ili onom koju smo dobili ispuštanjem na prvu slavinicu.\nTaj odnos mešanja zavisi od naših potreba.\nE sad koliki je taj DEO VODE koji mesamo sa vodom dobijenom iz Ro....tu ne razumem matematiku....\nRO uredjaj ima predfiltere koji mogu biti raznovrsni a kod mene su neka dva mehanicka cija se gustina meri u miktonima i jedan sa aktivnim ugljem. Pesnik iz gornjeg citata je hteo da kaze da ti vodu mozes da tretiras samo tim predfilterima i da je onda koristis za sta hoces, dobio bi cistu vodu bez hlora i nescistoca kojoj nisu uklonjene soli i iste je tvrdoce kao cesmovaca. ukoliko ti nije dovoljno onda je pustis kroz RO i dobijes povrh toga odstranjenje soli, teskih metala zapravo svega sto je krupnije od otvora na membrani. kazu da cisti sve do 95 pa i vise %, sto ce reci da propusta samo molekule vode.\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 12:17 am Snimi Poruku\nBaia, ti me sad skroz razbi sa ovim izlaganjem!\nHocu reci da mi sad nista tek nije jasno. Kazes da se Ramirezi mreste samo u cistom RO, da li to mislis konkretno na to kad bacaju ikru ili mislis na uspesnost izleganja ikre i odrastanje malaca?\nVec sam naveo kakva je kod mene kombinacija filtracije i dodavanja RO vode. Konkretno sad sam poceo sa dodavanje RO vode na neka 4 dana i to po otprilike 50 litara sa dodavanjem pola kafene kasicice mineralne soli u tu vodu. Ostatak od takodje nekih 50 litara dodajem cesmovacu koja je takodje jako dobrog kvaliteta odnosno nije previse tvrda. Namerno ne navodim koji su parametri jer mi ovaj tester uopste nije pouzdan tj. verovatno ga ne ocitam kako treba.\nNapominjem da to sve ne radim zbog mresta vec zbog da kazem sto idealnijih uslova za rast Diskusa jer sam sve podredio njima (jbg. usli pod kozu totalno).\nKad vec niko ne navodi necu ni ja, moj RO uredjaj je poreklom iz firme koja se bavi iskljucivo preparatima za filtraciju vode. Jedan od sponzora foruma ga ovde reklamira kao njihov proizvod ali ipak nije vec je pre par godina kupljen direktno od "proizvodjaca" tj. uvoznika. Nije mu cena koju si ti naveo (dosta niza) i ima sve potrebne rezervne delove, od filter materijala do membrane.\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 12:30 am Snimi Poruku\nNisam se dobro ''odrazio''. Mislio sam da ne mogu da izvedem mladj u mesavini vec moram da koristim cistu RO parametara 1kH i mozda 2gH a mozda je i gH na 1 ali je ne mogu da razaznam boje serinih testova. Ikru bacaju u dosta tvrdjoj vodi.\nNije da krijem sta imam, evo slike sa kutije a ako nekoga zanima gde sam kupio javicu na pp naravno. Pa nismo mala deca!!!\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 12:38 am Snimi Poruku\nKako shvatam, imao si uspesnost sa odgajanjem Ramireza. Reci mi da li su odrasli u totalno cistoj RO vodi?\nNemoj da mislis da te nesto propitujem vec zelim da ucim i ako moze nesto naucim ako nije tajna. Vec dva puta pominjem mineralne soli ali niko na to ne reaguje tj. ne znam da li je to pogresno ili ne?\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 12:50 am Snimi Poruku\nNisam uspeo da izvedem mladj do prelaska na tvrdu vodu. Gubim ih prilikom premestanja iz malog u veci akvarijum i to se desava za jedno vece iako se trudim da parametri budu identicni. Ne znam gde gresim. Sledeci pokusaj ce biti sa mrestom u vecem akvarijumu da izbegnem to premestanje posle 3 nedelje starosti. trenutno pauziram od ramireza jer su me jako umorili. jednu turu sam odrzao cak do 6 nedelje i pola pola RO-cesma. Isto su mi pocrkali za vece...Sad izvodim jedno leglo furukata i jedno leglo galaxy-a. Cim ih prevedem u zajednicki vracam se ramovima, pa nisu oni uporniji od mene....\nKao sto vidis, na mom RO uredjaju imam mineralizator, u stvari ne vidis ali evo ja ti kazem. Voda posle mineralizatora nema povecanje tvrdoce tako da ne vidim sta je lose u dodavanju minerala. Nekog dubljeg iskustva ili analize sa mineralima nemam.\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 12:56 am Snimi Poruku\nHvala ti na otvorenom odgovoru.\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 1:14 am Snimi Poruku\nEvo par slika sam nasao tog legla koje je najduze opstalo. Prvo slicie uspesnog izvaljivanja malaca, taj put je bilo neverovatno na prste sam mogao da nabrojim propale ikre.\nMalci neposredno pre premestanja, nedelju ili dve recimo, vec su bili dovoljno veliki za artemiju.\nPremesteni u drugi akvarijum, napredovali su lepo vec im se nazirala forma odrasle ribe. Nazalost ubrzo su stradali.\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 1:18 am Snimi Poruku\nNadam se da neces odustati od njih, verovatno je tu neka "mala" caka koju trebas da provalis.\np.s. Opet skrecemo sa konkretne teme.\nPoslao: Sub Jan 12, 2013 1:19 am Snimi Poruku\nRO uređaj koristim od 2006. Osnovna namena, pomenuli ste, je desalinizacija vode i, dobra membrana ima učinak od 98% desalinizacije. U zavisnosti koju RO membranu imamo, uz nju ide i podatak o odnosu dobijene čiste vode( 1/3, 1/4) 1000l iz vodovoda 333l ili 250l RO vode. Reversna osmoza ne čini vodu" mrtvom ", takva je samo voda dobijena u Laboratorijskim destilatorima, i korist se samo u Medicinske-Farmaceutske svrhe. Sve ostale, kojih ima u prodaji pod nazivom Dsetilovana su samo demineralizovane.\nKarakteristike same membrane , ili koliko u procentima i šta uklanja iz vode\nSodium 85-94% ,Sulfate 96-98%, Calcium 94-98%, Potassium 85-95%,\nNitrate 60-75%, Iron 94-98%, Zinc 95-98%, Mercury 95-98%, Selenium 94-96%,\nPhosphate 96-98%, Lead 95-98%, Arsenic 92-96%, Magnesium 94-98%,\nNickel 96-98%, Fluoride 85-92%, Manganese 94-98%, Cadmium 95-98%,\nBarium 95-98%, Cyanide 84-92%, Chloride 85-92%.\nProcenti mogu varirati u zavisnosti od tipa membrane, pritiska vode, temperature i ukupne tvrdoæe ( TDS)\nPodatak koji kontrolišem je TDS, i iznosi~15-17ppm, što je nešto manje od 1 GH, Nemakih stepeni generalne-ukupne tvrdoće. KH ima sličnu vrednost.\nUređaji sa Post filterom, koji ima Baia, posle kompletnog procesa, imaju ulogu da vrate ukus vodi na onaj koji smo navikli da imamo pri ispijanju vode sa česme. Rade se od najfinijeg aktivnog uglja dobijanjem iz Kokosovih ljuski. Pitanja o ovome i proširenja, kada šta i kako mešati, kontrolisati, menjati...kao nastavak. Pozdrav


Vila u Dalasu vredna 19 miliona dolara omogućava vam da pokažete svoje automobile i kolekciju vina\nSmeštena u kvartu Preston Holou u metropoli Teksasa, koji je poznat kao „zlatni koridor“ grada, rezidencija evocira na francuski zamak i po dizajnu i po ceni. Veliki tornjevi, strmi krovovi, kitnjasti prozori i foaje daju joj kraljevski izgled, dok će vam cena od 18,9 miliona dolara obezbediti čitav paket luksuznih sadržaja, pogodnih za kraljevsku porodicu.\nKuća se prostire na neverovatnih 1877 kvadratnih metara. Dok eksterijer podseća na „tradicionalne francuske dvorce“, enterijer je moderan i svetao, spajajući neke savremene dodire sa klasičnijim elementima. Podovi od mermera, kamena i tvrdog drveta nalaze se svuda, a bar od plavog ahata prava je zvezda enterijera. Napolju, na više od tri hektara zemlje, nalazi se dvorište sa infinity bazenom, spoljnom kuhinjom, ognjištem i dva kamina.\nAko imate pozamašnu kolekciju automobila, ova vila je stvorena za vas jer dolazi sa 200 kvadratnih metara klimatizovanog auto salona. Ako ste više enofil, tu je skladište za oko 1.000 boca vina i soba za degustaciju sa kuhinjom. Ostale specifične oblasti doma uključuju bilijar sobu i fitnes, spa i kozmetičku sobu.\nSasvim očigledno, svi ovi detalji čine kuću idealnim mestom za raskošan život i zabavu.


Beograd, 13. Januar 2022. / PR Objave Saopštenje -\nTrag fondacija je objavila početak konkursa za petnaestu, jubilarnu VIRTUS nagradu za filantropiju. Cilj VIRTUS nagrade je da podrži kompanije, mala i srednja preduzeća i pojedince, koji su tokom...\nBeograd, 09. Decembar 2021. / PR Objave Saopštenje -\nTokom 10 godina uspešnog poslovanja kompanija MEGGLE Srbija je, kroz uvođenje tehnoloških inovacija, kontinuirano radila na podizanju kvaliteta proizvoda i povećanju proizvodnje, čime je stekla...\nBeograd, 04. Novembar 2021. / PR Objave Saopštenje -\nGlobalna pandemija donela je novu realnost i brojne izazove za sve segmente društva. U takvim okolnostima, ključno pitanje je kako inspirisati kompanije i građane na strateška davanja za opšte...\nEvropska iskustva kao model za revitalizaciju "Kneževog arsenala"\nBeograd, 25. Oktobar 2021. / PR Objave Saopštenje -\nPomoćnik gradonačelnika Kragujevca za međunarodnu saradnju Boris Kovačević posetio je Finsku. Cilj posete bio je sagledavanje iskustava u procesu urbane obnove starih industrijskih objekata, što...\nBeograd, 26. Maj 2021. / PR Objave Saopštenje -\nPrema procenama Catalyst Balkans, u 2020. godini u Srbiji su građani i kompanije donirali više od 90 miliona evra za opšte dobro. Ukupan iznos donacija za prevazilaženje posledica pandemije iznosio...\nBeograd, 20. Maj 2021. / PR Objave Saopštenje -\nAko je vaš automobil za vas mnogo više od prevoznog sredstva, izabraćete najbolje gorivo, koje će zaštititi motor, ali i poboljšati njegovu efikasnost i performanse i pružiti vam potpuno novo...\nq: 31 - t: 0.06730 sec


NLO spasio Rusiju i oborio ozloglašeni meteor nad Čeljabinskom - VIDEO | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA NLO spasio Rusiju i oborio ozloglašeni meteor nad Čeljabinskom – VIDEO\nOzloglašeni meteor koji je pogodio Rusiju 2013. godine je tema mnogih teorija zavere. Novi snimak se pozabavio jednom od najvećih teorija zavera vezanih za ovaj meteor: Da li je NLO pogodio meteor kako bi ga sprečio da pogodi nuklearnu elektranu?\nOva bizarna teorija se pojavila na osnovu analize mutnog snimka meteora na jutarnjem nebu nad Čeljabinskom.\nNLO entuzijasti insistiraju na tome da može da se vidi kako se mali „objekat“ sudara sa meteorom na putu kroz atmosferu uprkos činjenici da nema izveštaja o tome da je Rusija lansirala projektile kako bi oborila svemirskog uljeza.\nTrenutno se vode onlajn rasprave o neobjašnjivim snimcima, a Siberian Times navodi da je NLO spasio Rusiju.\nMeteor je eksplodirao u atmosferi 15. februara jačinom 30 nuklearnih bombi bačenih na Hirošimu, uzrokujući ogromnu štetu u Čeljabinsku i povređujući oko 1.200 ljudi, uglavnom zbog delića rasprsnutog stakla.\nNASA procenjuje da je meteor bio širok oko 16,5 metara i težak oko 10.000 tona i da je eksplodirao iznad planine Ural jačinom od 500 kilotona.\nNuklearne instalacije u Uralu nisu oštećene prilikom udara.\n„Prvo smo verovali da je u pitanju obični meteor“, rekao je Aleksandar Komanev, koordinator ruske NLO zajednice u Jekaterinburgu. „Međutim, na najmanje tri snimka se vidi da neki objekat sustiže meteor“.\nTaj mali objekat udara u meteor, zbog čega isti eksplodira i pada.\n„Brojni snimci iz različitih uglova nas navode na zaključak da je nešto raznelo meteor“, rekao je on.\nOn je rekao da je par nedelja nakon meteora došlo do porasta broja uočenih NLO-a u oblasti Urala. Oni su se pojavljivali na nebu, nestajali, a zatim se opet vraćali.\nRusija je pozvala na međunarodne napore za razvijanje tehnologije koja bi mogla da uništi svemirske objekte koji predstavljaju pretnju, ali nema dokaza da je vojska reagovala 15. februara kako bi uništila meteor.\nSkoro 1.200 ljudi je povređeno kada je meteor proleteo kroz Zemljinu atmosferu brzinom od skoro 70.000 km/h, oštetivši 900 škola i 100.000 domova.\nKamen težak 10.000 tona i širine 16,5 metara je napravio ogromnu rupu u zamrznutom jezeru kada je pao na zemlju.\nNaučnici su pronašli više od 50 sitnih fragmenata meteora, što im je omogućilo da ispitaju njegovo poreklo.\nVeruje se da su ronioci takođe pronašli nekoliko delova meteora u jezeru Čebarkul u Čeljabinsku.


Knajsl: Crna Gora vodeća u procesu evropskog proširenja\n"SPREMNI ZA OTVARANJE POGLAVLJA 27"\nKnajsl je potencirala potrebu jačanja saradnje među zemljama u regionu u procesu evropskih integracija, i pozvala Crnu Goru da nastavi na putu reformi, u čemu će imati podršku Austrije\nKarin Knajsl, Duško Marković, Foto: Gov.me\n05.10.2018. 11:14h Ažurirano: 05.10.2018. 11:14h\nCrna Gora među državama kandidatima ima vodeću poziciju u procesu evropskog proširenja, ocijenila je ministarka za Evropu, integracije i vanjske poslove Austrije Karin Knajsl.\nKnajsl, koja boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori, primio je danas predsjednik Vlade Duško Marković.\nKonstatujući da dvije države njeguju dobre bilateralne odnose, premijer se zahvalio Austriji na podršci Crnoj Gori u procesu evropske integracije i konstatovao da Austrija kao trenutna predsjedavajuća Evropske unije ima priliku da "održi politiku proširenja živom".\n"Želimo da u vrijeme vašeg predsjedanja Evropskom unijom zadržimo dobru dinamiku pregovora i otvaranja i zatvaranja poglavlja“, rekao je Marković.\nPremijer Duško Marković primio @MFA_Austria @Karin_Kneissl: #Austrija ima priliku da politiku proširenja #EU održi živom. #CrnaGora spremna na otvaranje poglavlja 27 i na početak zatvaranja poglavljā @me4eu @eu_near https://t.co/uq2jsrOikN pic.twitter.com/2cZ7woVPmZ\n— Vlada Crne Gore (@VladaCG) October 5, 2018\nOn je kazao da je Crna Gora predala pregovaračku poziciju i da je spremna za otvaranje poglavlja 27 – Životna sredina i za početak procesa zatvaranja poglavlja.\n"Austrijska ministarka je istakla da Crna Gora među državama kandidatima ima vodeću poziciju u procesu evropskog proširenja i istakla da se uvijek snažno zalaže za tretiranje regiona kao integralnog dijela Evrope, što on već jeste", kaže se u saopštenju.\nKnajsl je potencirala potrebu jačanja saradnje među zemljama u regionu u procesu evropskih integracija, i pozvala Crnu Goru da nastavi na putu reformi, u čemu će imati podršku Austrije.\nMarković je upoznao Knajsl sa, kako se navodi u saopštenju, odličnim rezultatima ekonomske politike Vlade kao i sa prioritetima u predstojećem razdoblju.\nKarin Knajslpoglavlje 27Crna Gora i AustrijaCrna Gora i EUDuško MarkovićVlada Crne Gore\n09.04. 15:09 h\t120\t86918\n09.04. 17:30 h\t967\t86655\n09.04. 20:12 h\t116\t75370\n09.04. 15:00 h\t381\t68844\n09.04. 20:13 h\t392\t67398\n10.04. 11:50 h\t79\t1476


SDS UPOZORIO PREMIJERKU CVIJANOVIĆ: 'Tabloidni novinari ne mogu na čelo državne novinske agencije'! | Slobodna Bosna\nSDS UPOZORIO PREMIJERKU CVIJANOVIĆ: "Tabloidni novinari ne mogu na čelo državne novinske agencije"!\nSrpska demokratska stranka /SDS/ pozvala je danas premijerku Republike Srpske Željku Cvijanović da odustane od, kako navode, ideje da Radmilo Šipovac i Tatjana Parađina budu postavljeni na funkcije direktora i glavnog urednika novinske agencije SRNA.\n“Skandalozna je, i demokratskim društvima neprihvatljiva, mogućnost da na čelo državne novinske agencije i jedne od značajnijih institucija Republike Srpske dođu `tabloidni novinari` bez profesionalnog kredibiliteta koji se nisu pokazali kao neko ko poštuje etičke kodekse u novinarstvu”, navodi se u saopštenju SDS-a.\nNovinsku agenciju SRNA, kako smatraju u SDS-u, treba da vodi neko od brojnih respektabilnih novinara u Republici Srpskoj, a ne Radmilo Šipovac, “udarno pero prljavih tabloidnih medija koje finansira SNSD”.\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović pozvala je danas SDS da prestanu pričati gluposti, a još više da ih prestanu praviti u Sarajevu gdje su na vlasti, ako su već smogli snage da Srpsku toga poštede u Narodnoj skupštini Republike Srpske barem na kraju godine.\nNa poziv SDS-a predsjednici Vlade Republike Srpske da ne ometa konkursnu proceduru za izbor generalnog direktora i glavnog i odgovornog urednika Novinske agencije Republika Srpska “SRNA”, Cvijanovićeva je rekla da se ne bavi time, niti ometa konkurse ni u ovom, kao ni u drugim slučajevima.\n“Izgleda da SDS ne zna više šta će sa sobom, pa ne prezaju ni od toga da blate redom koga stignu kad već ne mogu ništa da ponude građanima. Ipak, treba im odati priznanje na širini – blatili su svakoga a u zadnje vrijeme stigli su i do novinara”, poručila je Cvijanovićeva.


Da li postoji poseban režim ishrane kod kože sklone ekcemu? | MUSTELA\nPROIZVODI ZA MAME\nMustela® linija za trudnice i porodilje\nUmirujući balzam za bebe\nMusti® toaletna voda\nKoža trudne žene\nPrvi meseci vaše bebe\nNega vaše bebe\nRazvoj vaše bebe\n> Otkrijte Mustela blog\nJedinstvena stručnost na području dermatologije\nAngažman kompanije Mustela\nPriča o osećajima i inovacijama\nDokazana Sigurnost I Efikasnost\nSastojci koje upotrebljava kompanija Mustela\nIstorijat Expanscience Laboratoires\nRok trajanja proizvoda Mustela\nPriroda i Mustela\nDobre navike u kupatilu\nOtkrijte naše savete, proizvode i novosti o Mustela proizvodima da biste dobili potrebnu podršku tokom trudnoće i nakon rođenja deteta.\nTrudna sam i već imam dete/decu\nPočetna stranica > Saveti > ATOPIČNA KOŽA > SVAKODNEVNI ŽIVOT SA ATOPIČNOM KOŽOM\nSVAKODNEVNI ŽIVOT SA ATOPIČNOM KOŽOM\nDa li postoji poseban režim ishrane kod kože sklone ekcemu?\nSelo ili grad\nKoža sklona ekcemu i alergije: koji režim ishrani koja hrana odgovara bebama?\nEkcem ne mora da bude izazvan alergijom na hranu. Ukoliko se javi ekcem, konkretno kada je koža u kontaktu sa alergenom, ne mora da znači da postoji povezanost sa hranom (videti koža sklona ekcemu). Međutim, može da se desi da hrana izazove iritaciju u kontaktu sa kožom. Pri gutanju hrane, kontaktu sa ustima ili usnama, posebno u periodu kada beba počinje da jede čvrstu hranu, dolazi do aktiviranja imunog sistema i javlja se upala.\nOsnovno što je potrebno jeste da se utvrdi da li je taj ekcem direktno povezan sa intolerancijom na hranu ili sa alergijom na određenu vrstu hrane, tj. da li će alergija na šargarepu kod vašeg deteta izazvati reakciju ukoliko pojede nekoliko šargarepa. U vezi sa ovim pitanjem postoji mnogo različitih mišljenja, ovo je ono što trenutno znamo:\n- ukoliko je koža bebe sklona ekcemima, to je posledica tendencije ka atopiji. To znači da imuni sistem prekomerno odgovara reaguje na alergene. Atopija može da se ispolji i kao konjunktivitis, alergijska kijavica ili astma.\nU zavisnosti od stepena atopijske osetljivosti, jedna osoba može da ima više alergijskih manifestacija, koje nisu povezane. Dete može da bude alergično na šargarepe, ali da se to ne manifestuje pojavom ekcema, već nekim drugim reakcijama (povraćanje, dijareja).\n- Kada je ekcem prilično ozbiljan, može da bude povezan sa alergijom na hranu.\nEkcem, reakcija na koži i crvenilo: budite obazrivi sa većinom alergena\nUkoliko imate nedoumice, obratite se lekaru za pomoć, a lekar će vas uputiti na dermatologa ili alergologa. Kada dobijete rezultate, lekar će vam reći da li treba da izbacujete određene namirnice iz ishrane. Najčešći alergeni su:\n- orašasti plodovi i semenke\n- riba, morski plodovi, školjke\nNa osnovu starosti bebe i hrane koju unosi, lekar će vam reći kojim namirnicama možete da zamenite navedene namirnice, a da pritom održite hranljivu vrednost i da možete da ponudite detetu ukusne obroke.\nDajte komentarZahvaljujemo na vašem glasu\nSelect ratingGive Hrana 1/5Give Hrana 2/5Give Hrana 3/5Give Hrana 4/5Give Hrana 5/5\nPROIZVODI ZA NEGU MUSTELA\nSTELATOPIA® SINDET KREMA ZA TUŠIRANJE\nBoca sa dispenserom 200 ml\nOtkrijte proizvode za njegu\nPrirodno i delotvorno\nSTELATOPIA® EMOLIJENTNI BALZAM\nSTELATOPIA® emolijentna krema\nSTELATOPIA® Ulje za kupanje\nDodati u vodu. Boca 200 ml\nE-mail primatelja: *\nStrana laboratorije Expanscience> Public websites------------------------------------ExpanscienceArthrolink (rheumatology)------------------------------------> Professionnals websites------------------------------------Original ASUThe Mustela Foundation\nMustela širom sveta


Srbija nastavlja lov na Mladića | Kiosk | DW | 08.08.2008\nSrbija nastavlja lov na Mladića\nVijest koju je objavio beogradski list "Blic" da će haški optuženik Ratko Mladić biti uhapšen do kraja ovog mjeseca prenijele su skoro svi mediji u Njemačkoj. Steže li se stvarno obruč oko Mladića?\nMagazin "Stern" u internet izdanju navodi i zašto se steže obruč oko Ratka Mladića. "Najjači argument za špekulacije o Mladićevom hapšenju jeste vrijeme. Nakon hapšenja Radovana Karadžića, vlada u Beogradu neće tako lako prekrižiti povoljan momenat", smatra novinar "Sterna" i dodaje: "Parlament i građani su na godišnjem odmoru i smanjena je šansa da nacionalistička opozicija organizuje demonstracije i ulične nerede. Mladićevo hapšenje bi trebalo biti završena stvar do posjete Beogradu glavnog tužioca Haškog tribunala Bramerca. Samo tada bi on potvrdio potpunu saradnju Srbije sa Tribunalom i time oslobodio put ministrima vanjskih poslova EU da 15. Septembra kažu "da" stupanju na snagu trgovinskog sporazuma između Srbije i EU. Tada bi Beogradu došle važne finansijske injekcije EU".\n"Ubica, a ne žrtva"\n" Karadžić nije žrtva nego zločinac koji je odgovoran za masovna ubistva, protjerivanje, etničko čišćenje, ratne zločine i neopisivu bol i bijedu. On nije žrtva Tribunala koji je, kako neki kažu "neprijateljski nastrojen prema srbima", niti je žrtva takozvanog džentlmenskog dogovora . Skoro da niko za vrijeme rata u BiH nije bio u stanju prekršiti toliko datih obećanja nego Karadžić. Svakoj od 8.000 žrtava u Srebrenici je, prije nego što će biti ubijene, obećano da im se neće ništa desiti", piše Ingrid Steiner-Gaši u listu "Kurieru".\nUvodničar lista "Die Presse" smatra da suđenje Radovanu Karadžiću neće biti jednostavno jer je on prije samog početka pokrenuo pravu propagandnu kampanju. "Suđenje će u svakom slučaju biti interesantno i dosta napeto. Možda je to samo dobro inscenirana dezinformaciona kampanja. Možda i nije. Holbruk je u najmanju ruku priznao da se sa Karadžićem pregovaralo o njegovom povlačenju iz politike. Detalji za to nemaju cijenu".


Predavanje prim. dr Ivice Mladenović u KAA "Skela"\nU sredu, 18. novembra 2015. Godine, u prostorijama KAA “Skela“, u okviru Klinike za psihijatrijske bolesti „Dr Laza Lazarević“, predavanje je održao prim. dr Ivica Mladenović, načelnik Klinike za bolesti zavisnosti IMZ-a, na temu „Razvoj i perspektiva KLA u Srbiji“. Predavanju su prisustvovali predstavnici sedam beogradskih klubova, kao i članovi KAA „Skela“ sa terapeutima.\nPredavanjem prim. dr Ivica Mladenović sve je podsetio na početke lečenja alkoholizma i razvoja klubova u Srbiji, kao i na sva velika imena iz sveta alkohologije. Ukazano je i na ozbiljne probleme današnjice, kao što je tendencija opadanja broja klubova poslednjih godina, iako u našoj zemlji postoje veliki potencijali da se tradicija postojanja KLA nastavi.\nOno što predstavlja perspektivu u ovoj oblasti je „Nacionalni program prevencije štetne upotrebe alkohola i alkoholom uzrokovanih poremećaja u Srbiji za period 2016-2020.“, donet od strane Republičke stručne komisije za prevenciju zloupotrebe alkohola i alkoholizma. Ovim programom se podstiče osnivanje klubova lečenih alkoholičara, kao programa socioterapije i rehabilitacije, pri domovima zdravlja, uz obezbeđivanje edukacije stručnog kadra i stručne supervizije. Takođe, programom se pruža podrška formiranju udruženja građana, po principu uzajamne pomoći kod zloupotreba alkohola, kao što su klubovi lečenih alkoholičara ili organizacije anonimnih alkoholičara. To podrazumeva zadržavanje modela sistemske porodične terapije, kao originalnog srpskog modela, ali i uvođenje paralelnog modela udruženja građana sa fokusiranim socijalnim aspektom bez direktne terapijske komponente.\nNa kraju predavanja prim. dr Mladenović je zaključio da je u Srbiji neophodno uvođenje dualnog sistema, koji podrazumeva socijalni i socioterapijski model lečenja alkoholizma, saradnja svih relevantnih činilaca kao i sistemska podrška države, kako bi se povećao broj klubova i nastavila tradicija duža od pola veka.


Upisano 69 prvačića | Opština Višegrad\nUpisano 69 prvačića\nU Osnovnoj školi „Vuk Karadžić“ u Višegradu upisano je 69 učenika, koji će od jeseni biti raspoređeni u tri odjeljenja u centralnoj školi i u jednom odjeljenju u područnoj školi u Novom Goraždu.\nDirektor Osnovne škole „Vuk Karadžić“ Momir Radojčić rekao je da je povećan broj upisanih učenika u odnosu na prošlu školsku godinu, kada je bilo 58 prvačića.\nOn je istakao da je od početka školske 2017/18. godine realizovano mnogo bitnih projekata, u kojima su učestvovali opština Višegrad, preduzeće „Hidroelektrane na Drini“ i kabinet predsjednika Republike Srpske.\n„Opremljene su učionice prvog razreda, nabavljene nove table za sve učionice, urađena je rekonstrukcija grijanja, uređeno je školsko igralište, nabavljen je didaktički materijal, informatička oprema, uređen mokri čvor u sali“, naveo je Radojčić.\nOn je napomenuo da je u narednom periodu planirana zamjena stolarije na školskoj zgradi, uređenje fasade i spajanje fiskulturnih sala na centralno grijanje, od sredstava koja su dobili od Vlade Japana.


Početna/BBC vesti/Korona virus: U Srbiji preminulo još 11 ljudi, u Hrvatskoj 34, u Liverpulu masovno testiranje\nPrema poslednjim podacima u Srbiji je korona virusom zaraženo još 1.878 ljudi, a preminulo je 11, što je najveći broj još od 3. jula kada je takođe 11 ljudi preminulo za jedan dan.\nVlado Batnožić, koordinator Beogradske arene, kaže da se ova privremena kovid bolnica „brzo puni”. U njoj su uglavnom smešteni pacijenti sa teškom kliničkom slikom – jednostranom ili obostranom upalom puća.\n„Najmlađi pacijent ima 20 godina, a najstariji 88 godina”, rekao je Batnožić.\nBosna i Hercegovina – 53.822 potvrđena slučaja\nDo sada je umrlo 1.317, a oporavilo se 29.156.\nSeverna Makedonija – 33.908 potvrđenih slučajeva\nOd posledica korona virusa do sada je preminulo 1.049 ljudi, a oporavilo se 21.665.\nVlada te zemlje je odlučila da od utorka skrati radno vreme restorana i kafića do 21 čas, kao i da zabrani okupljanje više od četvoro posle 21 čas.\nCrna Gora – 19.977 potvrđenih slučajeva\nPreminulo je 322 ljudi, a oporavilo se 14.635.\nOporavljenih je 14.047, a do sada je preminulo 412 ljudi.\n„Umesto toga crkve su bile utočište i mesta nade”, rekao je pastor.\nMere će biti na snazi do 1. decembra.\nMađarska će ponovo uvesti vanredno stanje, a od utorka u ponoć stupa na snagu policijski čas zbog povećanog broja zaraženih korona virusom, izjavio je premijer Viktor Orban.\nPremijer je rekao da će od parlamenta zatražiti da vanredno stanje traje 90 dana, dok će policijski čas trajati od ponoći do pet ujutru.


ZVEZDA ISPISALA ISTORIJU Ono što su uspeli izabranici Dejana Stankovića nije uspeo nijedan tim DOSAD! - Sportal\nM.D.S. - Vest objavljena: 12:59 - 06.10.2020\nFudbaleri Crvene zvezde, u nedelji za nama, ostvarili su trijumf nad kruševačkim Napretkom rezultatom 3:0 i tako došli do 10. uzastopne pobede ove sezone u nacionalnom šampionatu što do sada, otkako se igra Superliga, nijednom nije pošlo za rukom crveno-\nIzabranici Dejana Stankovića nižu uspeh za uspehom. Posle plasmana u grupnu fazu evropskih takmičenja četvrtu godinu zaredom, Zvezdin tim je nastavio da „cepa“ protivničke mreže i da osvaja bodove u Superligi.\nTrijumf nad Napretkom imao je još jednu veliku važnost. Naime, Crvena zvezda je desetom uzastupnom pobedu u prvih 10. kola došla do novog rekorda, jer je u prvih deset rundi zabeležila maksimalnih 30 osvojenih bodova uz gol razliku 34:3.\nI pored gustog rasporeda i kasnijeg početka nacionalnog šampionata, usled pandemije korona virusa, Crvena zvezda je uspela da ostvari rezultat za ponos svih zvezdaša. Sve je počelo 1. avgusta kada je sa Marakane ispraćen Novi Pazar rezultatom 3:0. Golove na premijernom meču nove sezone postigli su Srđan Spiridonović, Mirko Ivanić i Miloš Vulić.\nIstim rezultatom već u 2. kolu pobedili smo Radnički iz Niša, a taj trijumf obezbedili su Veljko Nikolić, Srđan Spiridonović i Aleksandar Katai.\nNa prvom gostovanju u novoj sezoni Crvena zvezda je pobedila Mačvu u Šapcu ponovo rezultatom 3:0, a strelci su bili Nikola Krstović, Veljko Nikolić i Miloš Vulić. Usledio je meč 4. kola, kada je na Marakanu došla ekipa koja pretenduje da bude u samom vrhu tabele – Spartak iz Subotice. Međutim, u veoma zanimljivom meču, crveno-beli su zasluženo trijumfovali rezultatom 3:2. Pogotke na ovoj utakmici postigli su El Fardu Ben (dva puta) i Antonio Tomane.\nU 5. kolu Superlige gostovali smo Proleteru u Novom Sadu, gde je četa Dejana Stankovića pobedila rezultatom 1:0 zahvaljujući golom iz slobodnog udarca u realizaciji El Fardu Bena. Već u narednom kolu, crveno-beli su se vratili na veoma efikasan „režim“. Šesto kolo i pobeda rezultatom 5:0 nad TSC-om, timom koji je igrao kvalifikacije za Ligu Evrope, samo je nagovestila kako će Zvezda igrati ove sezone. Golove na ovom meču dali su Aleksandar Katai (het-trik), Željko Gavrić i Mirko Ivanić. Nisu navijači, koji prate tim kraj malih ekrana, dugo čekali na novi trijumf. U 7. kolu savladana je ekipa Čukaričkog na Banovom brdu rezultatom 3:1, a novu pobedu crveno-belima doneli su Nemanja Milunović, Mirko Ivanić i Gelor Kanga.\nDa ćemo ove sezone gledati mnogo lepih i atraktivnih golova, crveno-beli su pokazali u utakmici 8. kola Superlige protiv Voždovca. Ekipa sa Dušanovca ispraćena je sa šest golova u mreži, a njih su postigli Dijego Falćineli (dva puta), Željko Gavrić, Veljko Nikolić, Mirko Ivanić i Milan Pavkov. Novo gostovanje donelo je i novu radost Zvezdinim snagama. U Lučanima, protiv uvek neugodne Mladosti, Zvezda je zabeleležila i devetu uzastopnu pobedu rezultatom 4:0, a golove na ovom meču su postigli Željko Gavrić, Aleksandar Katai, Dijego Falćineli i Radovan Pankov.\nRekordnu, desetu uzastopnu pobedu i maksimalan učinka ove sezone, crveno-beli ostvarili su proteklog vikenda protiv Napretka na Marakani. Već u 45. sekudni Dijego Falćineli zatresao je mrežu Čarapana, a u nastavku sa dva gola trijumf je krunisao Mirko Ivanić. Sjajna uvertira pred večiti derbi.\nDomaći fudbal FK Crvena zvezda Superliga Srbije


od Ryan taj Sub Dec 17, 2011 3:51 pm\nod Gost taj Sre Dec 21, 2011 1:11 am\nSpajanje niže srednje klase i karoserije sedan, za Renault je duže vreme dobitna kombinacija. Pedesetih godina, to je bio kompaktni sedan Renault 4CV i njegov naslednik Dauphine, zatim model Renault R8, koji se proizvodio od 1962. do 1971. godine. U sedamdesetim godinama, francuska kompanija je dala prednost hatchback modelima - Renault 6 i Renault 14, a kasnije se ponovo u ponudu vratila karoserija sedan. Renault 9 (1981-89), Renault 19 Chamade (1988-96) i obe generacije Meganea sedan (od 1995. godine i od 2002.) dobro su poznati vozačima u Srbiji.\nSada je pred nama potpuno novi sedan, Fluence. Eksterijer automobila ne krije vezu sa trećom generacijom modela Megane, ali dizajneri su pripremili nekoliko promena, koje Fluence već na prvi pogled čine različitim. Drugačiji je oblik prednjih svetala, koji se jasno razlikuje od Meganea, Lagune i modernizovanog Clija. Značajno je promenjen i dizajn prednjeg branika, koji nije ekstravagantan kao kod svojih "sestrinskih" modela, već koristi uredne i jednostavne linije. Crni plastični deo u donjem delu branika, proteže se celom širinom. Gornji deo branika Fluenca je mnogo viši nego kod Meganea, logo Renault nalazi se na plastičnom delu, a poklopac motora počinje iznad logoa.\nDizajn bokova i zadnjeg dela, veoma je kompaktan, ali u isto vreme prepoznatljiv. Profil svojim izgledom, osim linije krova, podseća na karavan model Megane Grandtour. Zadnje svetlosne grupe imaju "čist" dizajn, i kombinuju dizajnerske detalje hatchback i karavanske verzije modela Megane. Zadnji branik je gotovo identičan sa onim koji smo videli na Meganeu sa pet vrata. Po kriterijumu dimenzija, Fluence se od druge generacije sedana Megane, ne razlikuje previše. Automobil je narastao u svim smerovima, ali samo za par centimetara. Jedino, ali verovatno i najvažnije, u čemu je Megane II sedan u potpunosti nadmašen, jeste dužina: Fluence je sa svojih 4.618 mm, za čak 120 mm duži od svog "prethodnika", približivši se tako modelima srednje klase. Ono što je veoma važno sa aspekta funkcionalnosti i ergonomije, jeste činjenica da Fluence i Megane Grandtour koriste produženu platformu, koja ima za 6 cm duže međuosovinsko rastojanje od hatchback modela Megane.\nErgonomija i dizajn enterijera, kopiraju Megane. Najveća promena na instrument tabli je konvencionalni okrugli brzinomer, umesto digitalnog numeričkog. To znači da je enterijer modela Fluence uspeo da se distancira od dizajnerske "avantgarde" primenjene kod Meganea. Već po otvaranju vrata uočavamo odličnu završnu obradu i filigransku preciznost izrade uz osećaj kompaktnosti. Kvalitet materijala je na zadovoljavajućem nivou. Na centralnoj konzoli dominiraju komande klima uređaja, a ispod njih se nalazi radio uređaj, ispod kojeg je dugme za startovanje i gašenje motora. Utisku visokog kvaliteta doprinosi i atraktivno osvetljenje instrument table, koje se može pohvaliti oldičnim kontrastom i po ekstremno sunčanom vremenu. U enterijeru modela Fluence ima mnogo više prostora za vozača i suvozača, a udaljenost između prednjeg i zadnjeg sedišta pruža zavidan prostor za noge putnika.\nFluence nudi veliku širinu unutrašnjeg prostora - 1.480 mm napred i 1.475 mm pozadi. Zadnji deo troprostorne karoserije, skriva prtljažnik zavidne zapremine od 496 litara. Širina otvora prtljažnika iznosi 1.020 mm, a dužina prtljažnog dela može se povećati obaranjem sedišta deljivih u odnosu 1/3 i 2/3.\nZa pogon "našeg" test automobila, bio je zadužen dobro poznati turbodizel motor 1.5 dCi, koji razvija snagu od 78 kW (106 KS) pri 4.000 o/min i maksimalni obrtni moment od 240 Nm pri 2.000 o/min. Motor je izuzetno kultivisan i izolovan, i radi prijatno i "mekano", bez ikakvih vibracija. Iako je na papiru nevelik i nejak, motor pruža dovljno snage u svim situacijama, i prvi utisak je da se radi o puno snažnijem motoru veće zapremine. Ako nešto moramo zameriti, onda je to turbo-efekat. Agregat je do 2.000 o/min prilično trom, i ako želite da iskoristite svih 240 Nm obrtnog momenta, morate ga držati iznad 2.400 o/min, što i nije karakteristično za turbo motore.\nZato pogled na putni kompjuter, pruža puno radosti, jer u gradskoj vožnji, potrošnja iznosi manje od 6 litara na 100 pređenih kilometara. Pri 100 km/h, motor se u šestom stepenu prenosa "vrti" na oko 2.250 o/min i beleži potrošnju od samo 5,2 l/100 km. Pri maksimalnoj dozvoljenoj brzini na autoputu, potrošnja iznosi oko 6,4 l/100 km. Pri brzini od 90 km/h, u petom stepenu prenosa, motor beleži 2.500 o/min, a prebacivanjem u šestu "brzinu", obrtaji spadaju ispod 2.000 o/min.\nSedišta vozača i suvozača, igraju na kartu komfora, ali ne pružaju dobar oslanac u agresivnoj vožnji po krivudavom putu. Zanimljivo je da Fluence pruža neobično nizak položaj sedenja, na kojem mu konkurenti samo mogu pozavideti. Test automobil bio je opremljen pneumaticima dimenzija 205/60 R16, što znači da su udobnost i komfor bili primaran cilj inženjera. Na naših putevima sa mnogo udarnih rupa, Fluence se ponaša kao riba u vodi. Francuski model je udoban, ali u isto vreme i dovoljno precizan i upravljiv. I problematične kratke poprečne neravnine, automobil veoma uspešno amortizuje, što možemo zahvaliti dugom međuosovinskom rastojanju (2.702 mm). Kada smo kod međuosovinskog rastojanja, recimo i to da ono putnicima na zadnjim sedištima obezbeđuje sasvim dovoljno prostora za noge.\nKarakteristike volana su usmerene na vozače, koji ne preferiraju sportsku vožnju, što smo i očkivali od automobila "porodične" ili "menadžerske" koncepcije. Za okretanje volana je potrebna minimalna snaga, i može se pomerati jednim prstom, što će posebno obradovati pripadnice nežnijeg pola. U isto vreme, to znači da do volana stiže veoma malo informacija sa podloge, što može razočarati sportski orjentisane vozače. Ali, s obzirom na karakter ovog automobila, to i ne možamo označiti kao nedostatak.\nPrednje oslanjanje je tipa McPherson, a pozadi je polunezavisno oslanjanje sa krutom osovinom, koji pružaju odličan komfor za posadu, ali i bezbednu vožnju u svakoj situaciji. Ukoliko preterate sa brzinom u krivini, u pomoć će priskočiti sistem elektronske kontrole stabilnosti (ESP), koji je u modelu Fluence deo standardne opreme.\nod PEPI92 taj Pon Feb 13, 2012 9:28 pm


Dragoš Kalajić:„Misterija kabale” Elifasa Levija | • It's just a ride! •\nVrlo brzo Levi je stekao profil originalnog mislioca i pisca čija su dela privlačila pažnju veoma heterogenih ambijenata epohe, od Pariza do Londona, od ezoterista do umetnika romantičarskog ili simbolističkog nadahnuća. Svoju samostalnost je izrazio i napuštanjem masonske lože „Velikog Orijenta“, smatrajući da je u pitanju vid moderne sekularizacije, gde su izgubljena znanja originalnih značenja simbola i rituala.\nDuhovno preduzeće Levija karakteriše ambicija ujedinjenja različitih tradicija (hrišćanske, kabalističke, jevrejske) pod svetlom uverenja da one potiču iz jedinstvenog korena te da njihovi tekstovi sadrže i „skriveno” značenje. Dakle, u širem smislu, u pitanju je značajna intuicija „Primordijalne Tradicije” koju je tek u XX veku po planetarnom obzorju različitih kultura osvetlio Rene Genon (Rene Guenon) delima poput Velike trijade.\nNaročito je zanimljiv Levijev skepticizam kojim je odlučno odbijao sujeverja epohe, poput spiritizma i reinkarnacionizma. Po rečima Genona (Guenon), „opat je suštinski bio antispiritista i nikada nije verovao u reinkarnaciju. Ako se ponekad predstavljao kao reinkarnacija Rablea (Rabelais) — činio je to samo u smislu intelektualne šale.”\nJasno je da su vreme i razvoj neo-metafizičke misli, uz trezor filoloških saznanja, devalvirali mnoge aspekte Levijevog učenja, ali ono ipak ostaje nezaobilazna pojava kulture XIX stoleća, pojava bez koje nije moguće razumeti mnoge njene tokove i plodove. Delo Misterija kabale je najpogodniji rad za upoznavanje modernog čitaoca sa Levijem. To je ujedno najzanimljivije i najprihvatljivije pregnuće Levija. U pitanju su komentari i tumačenja najneprozirnijih objava Jezekije i teologa Jovana iz Apokalipse. Činjenica da su to i najtajanstveniji tekstovi hrišćanstva — predmet milenarnih napora „dešifrovanja” — osvetljava značaj i privlačnost Levijevog pregnuća da pronikne u tajni smisao objava.\nSlične teme: Filozofija, Hermetika, Metafizika


Zvezda ide u kontranapad - Naxi radio 96.9MHz Beograd Naxi portal Muzika Zabava Naxi radio uživo\nPočetna\t»Zvezda ide u kontranapad\tZvezda ide u kontranapad\nTrener fudbalera Crvene zvezde Robert Prosinečki rekao je da u četvrtak u Nikoziji njegovoj ekipi neće biti lako u revanš utakmici 3. kola kvalifikacija za Ligu Evropa protiv Omonije, ali da će kontranapadima probati da dođu do plasmana u narednu rundu takmičenja.Autor/izvor: Naxi mediaDatum objave: 07.08.2012. - 14:20:00\n- Posle beogradskih 0:0 neće biti lako. Dobro smo radili, razmišljali smo o svojoj, ali i o njihovoj igri i verujem da su moji momci spremni da prođu u sledeći krug. Probaćemo da dominiramo u veznom redu i da do cilja dođemo kontrama i polukontrama - rekao je Prosinečki novinarima na stadionu Crvene zvezde.Trener crveno - belih je istakao da je za revanš utakmicu sa Omonijom neizvestan nastup odbrambenog igrača Milana Jovanovića, koji je propustio jučerašnji trening zbog povrede.Na pitanje novinara da li su igrači vežbali penale, Prosinečki je kazao da nisu "jer u ovakvoj utakmici teško do njih može doći".Izvor: Beta.rs\tKontaktiraj nas\tPoslednjih 5 pesama\tTrenutna temperatura\tEmisije koje ste propustili\tVeče sa D.A. - 18. maj - 1


Haos, vreme i poreklo svega: Stiven Fraj o tome kako spoj starogrčke mitologije i moderne nauke osvetljava kolevku postojanja – diz que diz\nPosted byMilica Jovanović 14. septembra 2021. 15. septembra 2021. Posted inНекатегоризовано\nPovratni ping: Haos, vreme i poreklo svega


Ivanišević o pljuvanju Kirjosa: To NE, postoje principi | Mondo Portal\nGoran Ivanisevic zamera Niku Kirjosu sto pljuje protivnike javno\nIvanišević o pljuvanju Kirjosa: To NE, postoje principi 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIvanišević o pljuvanju Kirjosa: To NE, postoje principi\nIzvor mondo.rs 25.07.2019. / 14:10\n"Istina je uvek zapisana na terenu. Ako pobediš protivnika koga ne voliš, dovoljno je da mu se osmehneš u lice, pružiš ruku, ali ne i da ispričaš svašta u medijima", kaže bivši hrvatski teniser\nKirjos ODLEPIO: On baš MRZI Novaka!\nnik kirjos Novak Đoković skandali atp Goran ivanišević\n25.07.2019. / 16:25\nNije lepo da se kaze istina da je Nolo uvlakac ogromnih razmera , ali je skroz ok zeleti da streljas Srbe mitraljezom?! Pa ovo ne moze ni kod Nolovih botova da prodje, bar se nadam.\n@Mozzart Posle vimbldonskog finala te nije bilo. Nije te bilo nekoliko dana posle tog finala, a sad si opet aktivan, komentarises svaku vest. Dobro, bices aktivan do kraja narednog turnira na kom nastupa Djokovic. Kad osvoji titulu, ti ces ponovo da se vratis u misju rupu.\n25.07.2019. / 20:56\n@Mozzart Umesto sto spinujes, lepo reci sta nije tacno sto sam napisao? Znam da vas istina boli izdajnici!


"Da smo zaista imali dobru ekonomiju, deficit bi se smanjivao a ne poveæavao" - B92\n"Da smo zaista imali dobru ekonomiju, deficit bi se smanjivao a ne poveæavao"\nVašington -- Deficit amerièkog budžeta je na kraju 2019. kalendarske godine premašio iznos od jednog biliona dolara prvi put od 2012. godine, prema podacima amerièkog SAD.\nIzvor: Tanjug utorak, 14.01.2020. | 20:00 -> 19:20\nJaz izmedu vladinih rashoda i prihoda se produbio na 1,02 biliona dolara, što je za 17,1 odsto više nego 2018. godine, pokazuju podaci ministarstva objavljeni u ponedeljak.\nU prva tri meseca fiskalne 2020. godine, koja je u SAD poèela 1. oktobra, deficit budžeta je porastao za skoro 12 procenata u odnosu na isti period prethodne fiskalne godine i iznosio je 356,6 milijardi dolara, prenosi Raša tudej.\nPodaci Ministarstva finansija pokazuju da su i federalna potrošnja i prihodi porasli u prvom kvartalu 2020. fiskalne godine, pri èemu je vlada prihodovala 806,5 milijardi dolara, dok je potrošila više od 1,16 biliona dolara.\nAko se nastavi rast ovim tempom, deficit u fiskalnoj 2020. godini biæe veæi od 1.000 milijardi dolara, navodi se u tekstu.\n"To je nešto više od 100 milijardi dolara meseèno. Rast u 2020. godini biæe još veæi. Da smo zaista imali dobru ekonomiju, deficit bi se smanjivao a ne poveæavao", napisao je Piter Skif iz kompanije "Juro-Pacifik kapital".\nNeki ekonomisti su izneli opasku da bi kumulativni budžetski deficit u kalendarskoj 2019. godini bio još gori nego što je bio 2011, kada su se SAD još uvek borile s posledicama finansijske krize, da nije bilo naplate carina u iznosu od 21 milijarde dolara, uglavnom od Kine, kao rezultat trgovinskog rata izmeðu dve najveæe svetske ekonomije.\nRastuæi deficit je, kako se dodaje, u suprotnosti s obeæanjima predsednika Donalda Trampa da æe smanjiti ili èak eliminisati buduæe manjkove u državnoj kasi. Kada je poèetkom 2017. godine stupio na funkciju, Tramp je nasledio deficit od 585 milijardi dolara, a ta cifra od tada samo raste, zakljuèuje RT.\nMože li Bajden uspeti u misiji spašavanja ekonomije?\nSirovina 21. veka: Borba svetskih sila za globalnu gasnu dominaciju\nMichel: EU æe primorati farmaceutske tvrtke da poštuju ugovore o cjepivu\nSkoplje u magli: Apokaliptiène slike zagaðenja\nMarino Mariæ: Novinari, zgazite nas\nU Njemaèkoj pojaèana kontrola putnika iz visokoriziènih zemalja\nU Srbiji potvrðena britanska mutacija koronavirusa\nGraðani ispred zagrebaèkog stana Mire Furlan ostavljaju svijeæe i cvijeæe\nLijeènik objasnio kako je došlo do smrti najmlaðe žrtve korone


Ako biste dobili 4 miliona evra... šta biste? (ANKETA) | Video arhiva\nAko biste dobili 4 miliona evra... šta biste? (ANKETA) | Mondo Portal\n17. januar, 02:02\nNikad veća premija u igri na sreću LOTO. Pitali smo Beograđane šta bi radili da ih pogleda luda sreća i dobiju čistih 4 miliona evra.\nloto loto milioner lutrija državna lutrija srbije


Nadzorni odbor ŽFBiH ocijenio dosadašnju saradnju sa Upravom ŽFBiH izuzetno uspješnom! – Željeznice\nNadzorni odbor ŽFBiH ocijenio dosadašnju saradnju sa Upravom ŽFBiH izuzetno uspješnom!\nPredstavnici Nadzornog odbora ŽFBiH i Uprave ŽFBiH održali su 17.12.2014. godine u Sarajevu 17. i posljednju sjednicu u tekućoj godini. Nakon što su razmotrili aktuelnu problematiku, učesnici sjednice ocijenili su dosadašnji rad Nadzornog odbora izuzetno uspješnim, naročito zbog činjenice da su, odmah po konstituiranju, suočeni sa nizom zaostataka, jer su ŽFBiH čak 11 mjeseci poslovale bez Nadzornog odbora.\nUprkos svemu, Nadzorni odbor ŽFBiH donio je, tokom 17 održanih sjednica, niz odluka od kojih su najznačajnije: Odluka o VII izmjenama i dopunama Statuta JP ŽFBiH, Odluka o XIII izmjenama i dopunama Pravilnika o radu JP ŽFBiH i Odluka o prečišćenom tekstu Pravilnika o radu.\nJedna od otežavajućih okolnosti za rad Nadzornog odbora bila je i činjenica da su ŽFBiH duži vremenski period poslovale bez Uprave, što je značajno otežavalo i usporavalo tehnološke procese. Konačnim imenovanjem Uprave ŽFBiH ostvarili su se preduslovi da se ovo javno preduzeće, zajedno sa Nadzornim odborom, u punom kapacitetu stavi na raspolaganje bh. privredi i društvu.\nNovi Red vožnje ŽFBiH stupa na snagu 14.12.2014. godinePraznično druženje Predsjednika Uprave ŽFBiH i sindikata


Produženi bočni ugao | Trudnoca i zdravlje\nProduženi bočni ugao\nI ovo je joga vežba preporučena za trudnice i mame posle oporavka od porođaja, koja povećava kapacitet pluća, stimuliše rad abdominalnih organa…\nPostavite se isto kao i za prethodni položaj. Dakle, raskoračni stav oko 1 m, zatvoreni stav stopala i ruke paralelne podu, dlanovima okrenutim na dole. Okrenite najpre desno stopalo za 90 stepeni i nek pete stoje u liniji. S udahom savijte desno koleno i smestite desni lakat na desno koleno. Desni dlan gleda nagore. Uz izdah protegnite levu ruku iznad glave s dlanom okrenutim nadole. Pogled je uperen ka nebu. Zadržite se par udaha i izdaha. Obratite pažnju da težina tela u ovom krajnjem položaju pada na desno stopalo, a ne na desnu butinu. Istovremeno snažno guramo i levi taban i petu u pod, kako bi rasteretili savijenu nogu. Odignuta ruka se snažno isteže. Izdužujete celu levu stranu tela, istežući je od leve pete do vrhova prstiju na levoj ruci.\nPri izlasku iz položaja najpre uvucite donji deo stomaka ispod pupka i sa udahom se odižite. Ispravite desno koleno, zatvorite desno stopalo. Protegnite ruke, a zatim dlanove smestite na butine i kratko odmorite. Nakon toga, ponovite položaj na drugu, levu stranu.\nIsteže i jača noge, kolena i skočne zglobove\nIsteže prepone, kičmu, struk, grudni koš i ramena


Korupcija, partokratija i nedostatak radne snage viđeni kao najveći poslovni rizici u 2020. | Poslovna Strategija na Balkanu\n« Koliko se efikasno upravlja kompanijama u Srbiji?\nUpravljanje kompanijom za vreme i posle korona-krize »\nPosted 31/01/2020 by Alex in poslovni rizik, strategija.\tTagged: istrazivanjarizika2020, nedostatakradnesnage, rizik2020, rizikposlovanja, srbijarizik.\tOstavite komentar\nMoje već tradicionalno istraživanje o poslovnim rizicima u srpskoj ekonomiji (prvi put urađeno 2016.) pokazuje da korupcija, partokratija i nedostatak kvalifikovane radne snage prednjače među očekivanim pretnjama po poslovanje u ovoj godini. Na to ukazuje 43% preduzetnika i menadžera srpskih kompanija od onih koji su učestvovali u istraživanju na društvenoj mreži LinkedIn u januaru 2020. Posle ovih najvećih, sledeći par visokih rizika su regionalna nestabilnost i nemogućnost naplate potraživanja što brine njih 29%.\nInteresantno je pomenuti da oni koji pretežno prodaju usluge daleko najviše strepe od korupcije i partokratije (73%) dok menadžere i vlasnike fabrika i radionica najviše brine nedostatak kvalifikovane radne snage (60%). Kod obe ove grane industrije navedeni vodeći rizici izazivaju barem dvostruko veću brigu od prvog sledećeg rizika!\nGledano na globalnom nivou, a prema nedavnom istraživanju Svetskog Ekonomskog Foruma objavljenog u januaru 2020. na skupu u Davosu, rizici pogoršanja životne sredine dominiraju u ovoj godini. Najviše brige stiže od sve češćih ekstremnih vremenskih nepogoda i našeg pasivnog posmatranja istih, preko mogućih prirodnih katastrofa (mislim da velike epidemije kao što je ova sa Korona virusom mogu da se svrstaju ovde) do zagađenja koje uzrokuje čovek. Nekad najčešće navođeni rizici kao što su migracija, terorizam i krađa podataka uopšte nisu u prvih 5 rizika ove godine!\nAko ove naše rizike stavimo u kontekst globalnih strepnji naći ćemo značajne podudarnosti. Tokom januara smo naučili (ko nije ranije znao) da naše energetske aktivnosti i saobraćaj značajno zagađuju vazduh koji udišemo što svakako povećava broj obolelih od respiratornih organa. Istovremeni svetska epidemija korona virusa COVID-19 (30. januara Svetska Zdravstvena Organizacija proglasila globalnu pretnju, ali još nije ograničila trgovinu i putovanja) i njen mogući uvoz u naše krajeve (nadam se da se neće desiti) u mnogome povećavaju rizik od prekomernog t.j. neplaniranog odsustvovanja sa posla zbog bolovanja, a sve to u okruženju gde je i inače registrovan manjak radne snage. Bojim se da neke kompanije zbog ovog neće moći da ostvare sve svoje planirane aktivnosti za ovu godinu.\nIzvor: Bloomberg / Svetski Ekonomski Forum\nVraćajući se rezultatima mog istraživanja postavio sam još par pitanja i to o očekivanom trendu prihoda i izvoza u 2020. I pored identifikovanih pretnji poslovanju većina očekuje manji ili veći rast prihoda (njih 54%) s tim da 18% ne očekuju bitne promene. Zajedno sa rastom prihoda više od trećine ispitanika očekuje i rast izvoza (43%) dok 22% smatra da će izvoz ostati isti.\nJa delim ovakav umereni optimizam to jest verujem da je moguće ostvariti povećanje poslovanja (prihod i izvoz) čak i pod ovim pretnjama – naravno uz uslov da se ne naruši regionalni mir i da ne dođe do katastrofalne epidemije ili neke druge prirodne katastrofe u našem regionu. Naši privrednici su se (na žalost) već navikli da posluju u koruptivnom okruženju i sa otežanom naplatom potraživanja s tim da je značajan broj njih podlegao ovim iskušenjima tokom prethodnih par decenija. Nadam se da su današnji učesnici tržišne utakmice značajno izbrusili svoje umeće preživljavanja bilo iskustvom, učenjem ili poslovnim instiktom jer će se sa nedostatkom radne snage zaista morati ozbiljno pozabaviti. Što se tiče epidemije korona virusa za sada mogu samo da pretpostavim da će gubitke sigurno pretrpeti naše turističke organizacije kao i avio kompanija jer će ljudi i bez formalnog ograničenja putovanja instiktivno eliminisati sav nepotrebni rizik.


IUS -hormonska “spirala” i hiperplazija endometrijuma :: GinekoMedika Ginekolosko - Akuserska ordinacija\nIUS -hormonska “spirala” i hiperplazija endometrijuma\tLečenje endometrijalne hiperplazije hormonskom spiralom-IUS ( Mirena), efikasnije od primene oralnih gestagena – rezultati su meta – analize objavljeni u časopisu “ American Journal of Obstetrics & Gynecology.” Gestageni se koriste u lečenju endometrijalne hiperplazije jer utiču na regresiju promena endometrijuma a samim tim i na rak endometrijuma. U poslednje vreme se koristi hormonski IUS – Mirena – koja u svom hormonskom cilindru sadrži gestagen- levonolgestrel.\nEngleski istraživači iz Birmingham Women's Hospital, UK, su istraživali obe metode lečenja i došli do sledećih rezultata:\nPri korišćenju oralnih gestagena ukupna stopa regresije kod jednostavne hiperplazije endometrijuma, bila je 89%, a pri korišćenju hormonske IUS 96%, pri čemu nije nadjena statistički značajna razlika.\nKod kompleksne hiperplazije endometrijuma ukupna stopa regresije je bila 66% primenom oralnih gestagena i 92% primenom hormonske IUS.\nKod atipične hiperplazije stopa regersije je bila 69% primenom oralnih gestagena i 90% primenom hormonske IUS.\n“Iako je kod komleksne i atipične hiperplazije nadjena statistički značajna razlika, pa samim tim da je hormonski IUS delotvorniji, sa zaključcima ne treba žuriti jer su studije radjene na malim i heterologim istraživanjima” kažu autori.\n“Na pitanje oralni gestageni ili hormonski IUS ( Mirena) kod endometrijalne hiperplazije, potrebno je uraditi veliko, randomizirano, kontrolisano istraživanje sa dugotrajnim praćenjem pacijentkinja” naglašavaju autori. “ tako da se za sada ništa ne menja u kliničkoj praksi”.\nAm J Obstet Gynecol. Oct 2010, Nema komentara


Sinergija medija i obrazovnog sistema: Gde se informišu učenici?\nSkoro dve godine živimo u opštoj neizvesnosti i konfuziji, gde se način života i pravila menjaju iz sekunde u sekund, ljudi su izgubili apsolutno poverenje u skoro sve aspekte života. Sve manje se veruje u izvore informisanja, odluke političara, institucije, stručnost i profesionalizam kada je u pitanju svakodnevica.\nFoto: Beta Emil Vas, Srđan Vulović / Privatna arhiva\nLjubica Gojgić, Foto - Beta Emil Vas, Marina Panić, Foto - Srđan Vulović\nPrepušteni sami sebi, svako od nas je preko noći postao neka vrsta eksperta za sva važna pitanja. Novo vreme od nas traži da budemo i krizni štab, i urednici, i stručnjaci, i doktori, i pedagozi i sve ono što pored svog zanimanja radimo u životu. Serijom intervjua na portalu Blica razgovaraće se sa renomiranim stručnjacima i relevantnim ličnostima iz oblasti obrazovanja, zdravstva, roditeljstva, sporta, kulture, medija i društvenih mreža o stanju u društvu i važnostima medijske i informacione pismenosti.\nU moru informacija i dezinformacija možda je najteže deci školskog uzrasta da naprave selekciju između lažnih i istinitih vesti, prateći informacije na društvenim mrežama kao njihovog glavnog kanala informisanja. Koliko tu mogu da pomognu mediji, a koliko obrazovni sistem, govore naša poznata novinarka Radio televizije Vojvodine Ljubica Gojgić i nastavnica srpskog jezika iz Kraljeva, Marina Panić.\nLjubica Gojgić: Ne proveravanje informacija znači da se svesno pristaje na obmanu\nGlobalni trend je polarizacija društva, koja se posebno vidi kroz medije. Koje veštine su građaninu potrebne da bi mogao da iščita smisao iz medijskog haosa koji nas okružuje?\n- Građanin bi trebalo da zna poreklo robe koju kupuje što u slučaju medija znači da bi bilo dobro da zna ko je vlasnik medija. Nije slučajno što je vlasništvo nad medijima često skriveno, a tragovi finansiranja pažljivo zametani. Tako se "u haosu koji nas okružuje" mediji zloupotrebljavaju radi političkih ili komercijalnih interesa njihovih pravih vlasnika. Građaninu preporučujem i da ima volju i odvoji malo vremena da unakrsnim čitanjem/gledanjem više medija, sakupi sve relevantne činjenice o temi koja ga zanima.\nViše od polovine naših građana ne proverava izvore informacija; iako znaju koji mediji najviše šire dezinformacije, spin i lažne vesti, upravo te medije najviše konzumiraju; preko dve trećine Srba najviše veruje informacijama koje dobija iz ličnih kontakata. Kako da u takvom svetu do građana dopre tačna, kredibilna i proverena informacija?\n- Tako što će mediji raditi na tome da povrate s razlogom poljuljani ugled i kredibilitet, a građani prihvatiti činjenicu da žive u vreme "post-istine" i lažnih vesti kada ne proveravati informacije znači svesno pristati na mogućnost da budu obmanuti i izmanipulisani. Ne proveravati informacije znači svesno pristati na mogućnost obmane i manipulacije.\nOsim mnoštva medija koji nas okružuju, građani sve više veruju influenserima kao kanalu preko koga dobijaju informacije, a svako od nas je takođe neki medij, jer utičemo na stavove, ideje i ponašanja onih koji nas prate na mrežama. Kako da se u toj medijskoj ulozi ponašamo odgovorno?\n- Ne ponašamo se odgovorno, bar ne svi i tu je ključ problema. Kovid pandemija je pokazala da se u javni prostor, bez ikakve odgovornosti, mogu lansirati i budalaštine, poput one da je "korona najsmešniji virus" posle čega logično usledi i biser da širenje takvog virusa sprečava “Pavlovićeva mast”. Konzument medija zato mora da i na sebe preuzme odgovornosti: da prepozna ozbiljno bavljenje temom i razdvoji ga od zavodljivog šarlatanstva.\nNaš svakodnevni život predstavlja, zapravo, probijanje kroz šumu sadržaja, vesti, informacija, poruka. Je li svaki građanin sada i medij, i urednik, i novinar, i influenser? Kao dugogodišnja urednica vodećih emisija, šta preporučujete -- kako da budemo uspešni urednici sopstvenog digitalnog i medijskog iskustva?\n- Predlažem da deo tereta ipak prepustite profesionalcima. Ponekad se čini da ih nema, ali oni jesu svuda oko vas, treba ih samo prepoznati. Zar je zaista potrebno da svaki građanin bude i novinar, urednik, influenser? Mislim da nije. Umesto toga bilo bi odlično da svaki građanin ostane zainteresovani gledalac/čitalac medija i njihov beskompromisni kritičar.\nMarina Panić: Moramo da steknemo poverenje učenika, jer se uči od osoba kojima verujemo\nŠta sve roditelj mora da zna da čita i tumači da bi bio siguran da sme tog jutra da pošalje dete u školu? Kako da zna da će biti fizički i psihološki bezbedno, da se neće zaraziti koronom i ostati zdravo, da će dobiti znanje koje je relevantno za svet kakav je sada?\n- Odgovor na prvo pitanje je veoma jednostavno – mora da čita i tumači samo svoje dete. Mora da gleda u njega/nju, da osluškuje njegove potrebe i njegova interesovanja i da komunicira s njim. Ako previše insistira, ako previše preispituje, ako prenosi svoje nesigurnosti na svoje dete, onda dete ne može da postane čovek. Ima ona jedna lepa priča o tome da je dete kao leptir koji treba da izađe iz čaure. Ako mu roditelj pomaže tako što će umesto njega da proveri svet i da mu slomi čauru, dete nikad neće osnažiti svoja krila dovoljno da budu jaka za svet u kojem mora živeti.\nKako školski sistem štiti decu od štetnih oflajn pojava, a posebno onlajn sadržaja? Znaju li nastavnici dovoljno o tome i žele li da se uključuju?\n- Škola jeste simulacija života, a život nije jednostavna zagonetka. Škola mora da bude mesto poverenja i komunikacije. Moramo da razgovaramo s učenicima i da pre svega steknemo njihovo poverenje, jer uvek učite od osoba u koje poverenje imate. Iako je medijska slika nastavnika da su loše plaćeni, nemotivisani, zaostali, nismo takvi. Pitajte svoju decu, u školi uvek ima neko u koga oni imaju poverenja. Tvrdim da je uvek više nas koji će oko učenika da se stvarno potrude. Ovo je jedna od retkih profesija u kojoj će neko da uloži svoja lična sredstva da bi osnažio učenika. Pogledajte samo onlajn nastavu - koliko god da je bila i loše organizovana ili neadekvatno pripremljena ipak je bila, trajala, nešto smo radili. Čak i oni nespretni i neuki u onlajn svetu, trudili su se da nešto urade. Možda nije bilo dobro, možda nije bilo dovoljno, ali ne možemo ignorisati trud. I dobru volju.\nŠta kad se u školi pojavi TikTok izazov i možda dovede do nekih štetnih posledica? Ko je odgovoran? Kako deci da pomognemo da razumeju kompleksni digitalni svet?\n- Obrazovanje i vaspitanje su procesi koji se odvijaju unutar odnosa škola (sistem) ─ roditelj - učenik - nastavnik. Ako je bilo koja karika slabo mesto, imamo problem. Svi smo odgovorni ako dođe do problema, jer smo onda kao društvo podbacili.\nKoja vrsta “nove pismenosti” je potrebna nastavnicima? Gde ih vi kao škola možete podržati, kako da ih podrže roditelji, a kako ostatak društva?\n- Pre svega digitalna i medijska pismenost. To je ono što niko od nas nije učio u školi, jer smo živeli drugačije. Danas se deca rađaju s mobilnim telefonom u rukama, i iako ih doživljavamo kao kompetentne u tom svetu, oni to zapravo nisu. Oni će lako savladati informatička znanja, princip i tehniku upotrebe, ali nemaju svest o ostalim znanjima koja su im neophodna da bi se u tom svetu ponašali i osećali bezbedno. Tu moramo biti mi, odrasli, da im u tome pomognemo. Mislim da je tema medijske pismenosti jedna od najvažnijih tema danas, ali se ona ne može i ne sme izučavati kao poseban predmet, jer ona je prisutna u svakom polju čovekovog delovanja u 21. veku. Osposobiti ih da kritički misle, da sumnjaju i proveravaju, da grade znanje na osnovu informacija, važan je posao svakog nastavnika. Nastavnik danas nije više jedini izvor informacija, ali je važan činilac u formiranju znanja. A to nije isto.\nIstraživanja programa “Nova pismenost” govore da roditelji u najmanju ruku imaju iskrivljenu predstavu o tome gde njihova deca provode vreme kad su onlajn, a roditelji kao načine kontrole tog vremena navode zabrane, ograničenja i hakovanje u profile dece. Može li se ovo promeniti?\n- Zabranjivanjem se ne postiže ništa, naprotiv, samo se gubi poverenje i prekida komunikacija. I saobraćaj je opasan. Ali, da li će se postići nešto ako im budemo zabranili da izlaze na ulicu? Teško. Moramo ih naučiti saobraćajnim pravilima, jedino tako ćemo ih osposobiti da se u saobraćaju osećaju sigurno. Nema drugog načina – samo znanje.\nSvet se menja brže nego što obrazovni sistem može da to sustigne. Kako da se prilagodimo novom dobu? Jesu li roditelji sada i nastavnici, i ministri prosvete, i pedagozi, i epidemiolozi?\n- U obrazovanju i vaspitavanju dece svako mora da ima svoju ulogu. Zlo je ako se te uloge pomešaju. Mama nikad ne može da bude najbolja drugarica, jer to nije njena uloga. Tata nije nastavnik matematike, jer iako možda ima znanja, on ne može da se odvoji od uloge oca. Uostalom, to smo svi osetili na svojoj koži kada smo za vreme onlajn nastave pokušali da budemo svojoj deci nastavnici. I na sopstvenom primeru smo osvestili koliko je škola važna, i koliko je nastavnik nezamenljiv. Nema tog digitalnog sadržaja koje može da natera vaše dete da uči. Bez nastavnika – škole nema, a bez škole, nema nam budućnosti.\nGlobalna nedelja medijske i informacione pismenosti obeležava se širom sveta pod pokroviteljstvom UNESCO-a, pod sloganom “Medijska pismenost za sve”. To je još je jedan povod da se svima skrene pažnja kako stvari stoje i da se građani podsete na kojoj adresi mogu da reše nedoumice koje imaju.\nIntervju je realizovan u partnerstvu s programom Nova pismenost (novapismenost.rs) koji radi s građanima, medijima, kompanijama, obrazovnim sistemom, influenserima i državnom upravom kako bi se najbolje prakse medijske, informacione i digitalne pismenosti našle među temeljima savremenog i konkurentnog srpskog društva. Program partnerski sprovode organizacija Propulsion i Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID).\nSinergija Mediji Obrazovni sistem Učenici Nova pismenost\nRazvoj medijske pismenosti neophodan alat u borbi protiv DEZINFORMACIJA\nMARINA MALJKOVIĆ I PIJANISTA: Gasiti notifikacije, opismeniti se i produhoviti\nPROF. DR DRAGAN DELIĆ Vakcinacija je LIČNI AKT razuma i odgovornosti, ali i aktsaosećanja i brige za druge\nPO 16 TENDERA DOBIJAO OD JEDNE DRŽAVNE FIRME Perić koji je bio u pritvoru zbog sumnje u nameštanje tendera na 23 dana ugovarao unosan posao\n18:19 PUCNJAVA NA SVEČANOJ PARADI Drama u Ilinoisu, strahuje se da ima ŽRTAVA (VIDEO)\n18:13 OKONČANA AGONIJA 600 PUTNIKA Voz stigao u Bar stigao nakon 22 SATA OD POLASKA\n18:10 ISPLIVALI DOKAZI Ovom zadrugaru su MENSUROVI FANOVI UPLATILI 200 DOLARA, razlog je BANALAN: Na kraju mu zapretili


– Minus „Comsar Energy RS“ 2,2 miliona KM, a „Comsar Energy hidro“ 1,5 miliona KM\n– Vlada RS sa ovim firmama potpisala štetne ugovore\nBANJALUKA, Kompanije “Comsar Energy RS” i „Comsar energy hidro“, kojima je RS dala koncesije za izgradnju Termoelektrane „Ugljevik 3“ i Hidroeletrane „Mrsovo“ na rijeci Lim, te za eksploataciju uglja na ležištu „Ugljevik Istok 2“, završile su prošlu godinu sa gubitkom od 3,7 miliona maraka, otkriva poslovni portal CAPITAL.ba.\nGubitak firme „Comsar energy RS“ lani je iznosio 2,2 miliona KM. Ukupan prihod ove firme u prošloj godini je bio 69.870 KM, a zapošljavala je 24 radnika.\nNešto manji gubitak – 1,5 miliona KM imao je „Comsar Energy hidro“. Ukupan prihod ovog preduzeća lani je iznosio 91.521 KM. „Comsar Energy hidro“ lani je zapošljavalo 23 radnika.\nCAPITAL je nedavno objavio da je Vlada RS potpisala štetne anekse ugovora sa ovim firmama. Vlada je dala saglasnost na Aneks ugovora o koncesiji za izgradnju i korišćenje TE „Ugljevik 3“ i Aneks II ugovora o koncesiji za eksploataciju uglja na ležištu „Ugljevik Istok 2“ sa preduzećem „Comsar Energy RS“ i saglasnost na Aneks ugovora o koncesiji za izgradnju i korišćenje HE „Mrsovo“ na rijeci Lim sa „Comsar Energy hidro“.\nIzgradnja TE “Ugljevik 3” i HE “Mrsovo”\nKada je u pitanju sama izgradnja TE „Ugljevik 3“ u aneksima koje je CAPITAL objavio je navedeno da je u realizaciju ovog projekta od sada uloženo 70 miliona KM, a da su u toku pregovori sa kineskim partnerima za nabavku opreme i izgradnju termoenergetskog bloka TE „Ugljevik 3“ po sistemu „ključ u ruke“ koji traje duže od očekivane dinamike.\nDuži period pregovora, kako se navodi, najvećim dijelom je uslovljen promjenama odnosa kursa dolara i evra zbog čega se javila potreba za ponovnim usklađivanjem cijena opreme. U aneksima za rudnik je navedeno da rudnici i te zahtijevaju istovremenu izgradnju te je za oba projekta zatraženo i odobreno produženje rokova izgradnje.\nŠto se tiče izgrdanje HE „Mrsovo“ navedeno je da je koncesionar do sada izvršio najveći dio ugovorenih aktivnosti u pripremnoj fazi projekta. Navedeno je i da je u toku izgradnja mosta preko rijeke Lim nizvodno od brane. I ovdje je koncesionaru odobren duži rok izgradnje.\nNakon pisanja CAPITAL-a ministar industrije, energetike i rudarstva RS Petar Đokić je zatražio izmjene štetnih aneksa ugovora.\nTagovi: comsar energygubitakizborizdvajamokoncesijestetni aneksivazno\nKomentari na članak: Serdarovljeve firme u RS u minusu 3,7 miliona KM\n07.06.2016 u 23:56\nOvaj covek sa “slike” (ne znam o kome se radi) vise podseca na piljara i pijacnog prodavca iz Kalesije ili Memica. Covek sluzi samo kao pokrice ili (kako se na zapadu oni zovu) “pozajmljivaci imena”. Vodaju ga ko mecku za pokazivanje, a objektivno, covjek ne zna ni sta ne ni kako se proizvodi, ni zasta se korusti, elektricna energija. Zna samo da skikne i kaze joooooooooj kad uhvati za golu zicu po naponom. Poslo ga Perovic da na Balkanu prodaje mu….a pod bubrege. Ako rahmetli Sadam Husein napravi hidrocentralu, napravice i on. Majevicani cd ga pcepati ko Simo citaku. Kad je prvi put dosao u Ugljevik trazio dzamiju da klanja. Umjesto toga odveli ga u hotel energent i napili ko pic..u. Nakon toga zavrsio u krevetu neke lokalne kurve i polovnja e od 105 god. Jadnica, kad ga je videla, povratla, namah, pet kondona koji su joj bili zapali za zube o ranije.\n08.06.2016 u 6:57\nTaj rudonjà sa slike ili mecka kako kazes, slika i prilika je drzave u kojoj ko fol investira. Ako je u takvoj drzavi i presednik taki, zasto to isto ne bi mogli da budu i investitori. Nadje bolan krpa zakrpu\n31.05.2019 u 8:59\nSve će to narod pozlatiti, sve će to narod platiti.


Bibliotekar, Doktor specijalista hirurgije | Agencija Spektar\nBibliotekar, Doktor specijalista hirurgije\n1. Bibliotekar, sa radnim iskustvom, na neodređeno vrijeme – 1 izvršilac.\n2. Doktor specijalista hirurgije, sa radnim iskustvom, na određeno vrijeme, do 30.06.2018. godine, 6 časova sedmično – 1 izvršilac.\nTestiranje kandidata koji ispunjavaju uslove predviđene konkursom, obaviće se u ponedjeljak 18.09.2017. godine u 09,00 časova u učionici broj 10, a nakon toga obaviće se intervju.


Dodik: Nisam separatista, samo tražim da se poštuju Dejton i Ustav | Banjaluka.net\nDodik je ocijenio da prije 2017. godine neće biti raspisan referendum o otcjepljenju Republike Srpske, naglašavajući da će do tada pokušati sve da se BiH uredi u skladu sa Dejtonskim sporazumom i interesom tri naroda i dva entiteta.\n– Niko ne govori o otcjepljenju i nisam separatista jer samo pokušavam da se u ovoj zemlji poštuje međunarodno pravo koje se zove Dejton i Ustav. U tom pogledu može BiH da živi milion godina- rekao je Dodik sinoć za Televiziju “N1”.\nPrema njegovim riječima, u slučaju da se referendum o Sudu i Tužilaštvu BiH bude poštovao, nema potrebe za referendumom o statusu jer bi to značilo da se uvažavaju Srbi, Republika Srpska, te da mogu da se rješavaju stvari.\n– Pozivam sve Bošnjake i bošnjačke političke predstavnike da se otklonimo od međunarodne zajednice i napravimo unutrašnji dogovor- poručio je Dodik.\nDodik je, komentarišući odnose u Federaciji BiH i pomirenje lidera SDA Bakira Izetbegovića i SBB-a Fahrudina Radončića, rekao da je zainteresovan za stabilnu vlast u FBiH sa kojom predstavnici vlasti Srpske mogu sjesti i dogovoriti pitanja koja su u zajedničkoj nadležnosti.\n– Hoću da se interes Republike Srpske poštuje i samo na tome insistiram. Nisam čovjek koji želi da se svađa, razumijem da su politički procesi veoma teški i da im se mora dati neka šansa i vrijeme- naveo je Dodik, odovarajući na pitanje da li će SNSD ući u vlast na nivou BiH.\nPredsjednik Srpske podsjetio je da je prvi prihvatio dva uslova koje je zvanični Brisel postavio da BiH dobije kandidatski status, a to su postizanje dogovora o provođenju odluke Suda za ljudska prava u predmetu “Sejdić i Finci” i o uspostavljanju mehanizma koordinacije.\nOn je pojasnio da je sve “palo u vodu” jer bošnjačka i hrvatska strana nisu imale dogovor o odnosima kantona i FBiH u mehanizmu koordinacije.\n– Sada je drugo vrijeme. Dobili smo reforme i sada nam kažu da tek kada budu provedene nimalo lake reforme na red dolaze pitanja “Sejdić i Finci”-rekao je Dodik.\nOn je dodao da je prije nekoliko godina učinio sve da BiH dobije status kandidata, ali da danas rješavanje tog pitanja ne zavisi isključivo od njega.\nOdgovarajući na pitanje kako vidi BiH za pet godina, predsjednik Republike Srpske je izrazio uvjerenje da će zemlja biti još uređenija i da će se tada poštovati dogovor onih koji su subjekti te zemlje, odnosno, dva entiteta i tri naroda.\n– Ja sam za BiH, ali onu koju svi hoće a ne samo onu koju neko nameće- rekao je predsjednik Republike Srpske.\nGovoreći o Vladi Srpske, Dodik je rekao da je premijer Željka Cvijanović veoma sposobna, da ima njegovu punu podršku, te da nema namjeru da rekonstruiše vladu.\nOn smatra da je Cvijanovićeva bespotrebno previše opterećena aferom o prisluškivanju koju su joj namjestili.\nGovoreći o učešću Saveza za promjene u vlasti na nivou BiH, Dodik je istakao da oni nisu predstavnici Republike Srpske zato što ne koordinišu sa institucijama Srpske i ne poštuju, a i ne predstavljaju većinu srpskih predstavnika u Parlamentarnoj skupštini BiH.\nPrema njegovim riječima, lider PDP-a Mladen Ivanić legalno je izabran za člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske, ali je njegov legitimitet upitan, jer je Cvijanovićevu prestigao sa 34.000 glasova Bošnjaka iz inostranstva, i tako dobio manje glasova iz srpskog biračkog tijela od Cvijanovićeve.


Distopija Srbije – Podrinske\nNakon junskih izbora Srbija je potvdila da je ovde jedan hibridni režim, a kao država izgnana iz demokratskih vrednosti savremene Evrope. Na silu održani, naprečac navodno pobeđena pandemija, po svaku cenu da se održi autoritarna vlast. Pokazalo se da novi saziv spskog parlamenta, pogrešno nazvan Narodna skupština, ne odražava politički pluralizam. Uzalud prevelika radost predsednika države i SNS, koji tobož pregovara o novoj vladi, a komično deluje sa kime će da pregovara kao vođom pobedničke stranke. Uz to, pobedio je gotovo na svim lokalnim izborima, što je groteskno kad bi uistinu trebalo da preuzme opštine i gradove. Cena je prevelika jer državu sustižu brojni problemi, počev od pandemije koja je prosto eksplodira, i guši svaki oblik normalnog življenja. Na naplatu dolazi i posrnula ekonomija, ispostavilo se da nema novca da bi se pomogla privreda kao što to sada otvoreno rade države koje do sada nisu pomagale privatnom sektoru. Ranija politička pobeda SNS, pre osam godina, izvojevana je preuzimanjem evropskih integracija, ali se ispostavilo da su evropske vrednosti gurnute pod tepih a vaskrsle retrogradnoradikalske. Ovde od vladavine prava nema ništa, jer se otvoreno krši Ustav i zakoni. Korupcija caruje, sprega državnih poslenika i mafijaško-kriminogenih struktura se više i ne krije. Nijedna od silnih afera do sada nije razrešena, i pitanje je da li će ikada. A počelo je, navodno, sa raskrinjkavanjem 24 velike privatizacije. U Srbiji nema državne tužiteljke formata Laure Koveši, da se stane na put otvorenom kriminalu. Ova naša državna tužiteljka Zagorka Dolovac spava li spava, prima enormu platu, i nažalost nosilac je Legije časti. Oni visoko rangirani i plaćeni ustavobranitelji takođe spavaju mrtvim snom dok se bezočno krši Ustav, od briselskih sporazuma, izborne krađe, a pogotovo kada predsednik države, koji bi trebalo da odražava državno jedinstvo, svojim činjenjem rastače državu i institucije. Umesto posvećenju Evropskoj uniji Srbija za najveće prijatelje drži Rusiju i Kinu. Na stranu što su to autoritarni režimi, namerno se prećutkuje da je Evropska unija donirala tri milijarde evra a SAD oko milijardu dolara. Pri tom ekonomija Srbije dve trećine poslova obavlja sa Nemačkom, Italijom i zemljama Unije. Ako najača evropska ekonomija, Nemačka, očekuje pad BDP od devet odsto, duplo više nego tokom velike krize 2008. godine, onda šta očekivati od srpske ekonomije. Srbija je jedna od najsiromašnijih zemalja, sa BDP od oko 46 milijardi evra. Nažalost, nema unutrašnjih snaga i institucija da prevlada postojeće stanje: SANU, univerzitet, pravosuđe, vojska, policija, zdravstvo, školstvo… tonu sve dublje. Zarad lične vlasti Aleksandar je uništio mladost i budućnost Srbije.\nS druge strane veliki gubitnici prošlih izbora je i opozicija. Bojkot nije imao upeha, to je oko desetak odsto manji odziv od prošlih izbora, a nije se profilisala prosperitna i obećavajuća politička snaga. Podeljenost i svađe još više su usitnile demokratski potencijal opozicije, što je najvidljivije kod Demokratske stranke. U svemu tome ne nazire se neki odlučniji korak koji će pridobiti građane. Šta bi bilo da se ujedine svi oni derivati DS: počev od DSS, LDP, SDS, ZZS, Nove stranke, Narodne stranke, SPAS, SSP… Sve one stranke proizašle iz šinjela DS, ali stvorene od lidera koji su imali i neki svoj lični put.\nDistopija znači suprotnost utopiji, ali u filozofskom smislu i sve ono najgore u državi i društvu. Kao što je opisano, na primer, u „84.“ Džordža Orvela. Ne samo zbog uloge Velikog Brata, laži, stalnih nekih sukoba i ratova, već i zbog opšte poniženosti, udvorištva i pokvarenosti podanika. Ukoliko ne dođe do bitnijih pomaka, ovakav status može da traje i traje, kao što je to bilo u Španiji Franciska Franka ili Antonija Salazara u Portugaliji. Decenije i decenije uludo potrošene, a za mnoge generacije to je veliki sunovrat civilizacijskih vrednosti i tekovina.


Potrebne 2 higijenicarke | Vienna, Austria\nPotrebne 2 higijenicarke\nPotrebne 2 higijenicarke iz Crne Gore za ciscenje restoran na Lustici. Smjestaj i hrana obezbijedjeni. Pozeljno iskustvo i preporuka.


Nacrt rešenja o reviziji integrisane dozvole za operatera "Messer Tehnogas" AD | Ministarstvo zaštite životne sredine\nNacrt rešenja o reviziji integrisane dozvole za operatera ”Messer Tehnogas” AD\nNa osnovu člana 12, a u vezi sa članom 23. Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine (”Službeni glasnik RS”, br. 135/04 i 25/15), daje sledeće:\no izrađenom nacrtu rešenja o reviziji integrisane dozvole\nObaveštava se zainteresovana javnost da je Ministarstvo zaštite životne sredine izradilo nacrt rešenja o reviziji integrisane dozvole za operatera ”Messer Tehnogas” AD, za rad fabrike za proizvodnju acetilena i azot (I) oksida u Rakovici, na lokaciji KP br. 158/2, 159/1, 159/2, 160/1, sve KO Stara Rakovica.\nUvid u nacrt rešenja o reviziji integrisane dozvole može se izvršiti u prostorijama Ministarstva zaštite životne sredine, Novi Beograd, ul. Omladinskih brigada br.1, kancelarija 432, svakog radnog dana od 11-14 časova, ili na službenom sajtu Ministarstva, u roku od 15 dana od dana objavljivanja ovog obaveštenja. Zainteresovana javnost može dostaviti mišljenje na nacrt rešenja o reviziji integrisane dozvole ovom organu u roku od 15 dana od dana objavljivanja ovog obaveštenja.\nNacrt integrisane dozvole za postrojenje CRH (Srbija) d.o.o. Popovac\nNacrt integrisane dozvole za operatera „VIBAC BALCANI“ d.o.o.\nNacrt integrisane dozvole za postrojenje IGM „MLADOST“ d.o.o. Leskovac, Ogranak Mala Plana\nNacrt integrisane dozvole od operatera „MESSER TEHNOGAS“ A.D. Beograd\nreciklaža rešenje Ministar obaveštenja studija procena uticaja životna sredina otpad Studija o proceni uticaja Drina klimatske promene Trivan zahtevi tretman otpada EU


Vigemark: Jednaka zastupljenost žena je zakonska obaveza\nOCJENE Ambasador Evropske unije u BiH\nPozdravio je značajno poboljšanje po pitanju rodne zastupljenosti u šest kantonalnih skupština nakon općih izbora 2018.\nVigemark: Pozivam sve političke stranke i lidere da poštuju zakon\nAmbasador Evropske unije u BiH Lars-Gunar Vigemark (Gunnar Wigemark) pozdravio je značajno poboljšanje po pitanju rodne zastupljenosti u šest kantonalnih skupština nakon općih izbora 2018. godine (Hercegovačko-neretvanski, Zeničko-dobojski, Srednjobosanski, Sarajevo, Tuzlanski i Unsko-sanski kanton).\nNažalost, taj pozitivni trend se nije odrazio u cijeloj zemlji pošto su direktno izabrani domovi na državnom i entitetskom nivou zabilježili pad u broju žena.\n- Imajući u vidu da su u toku koalicijski pregovori, pozivam sve političke stranke i lidere da poštuju zakon i osiguraju ravnopravnu rodnu zastupljenost u vladama, što znači da ima barem 40 posto žena. Također, nije riječ samo o brojevima, već i o kvalitetu vodstva - zemlji treba više ministara i zakonodavaca koji mogu jasno artikulirati interese žena u društvu i potaknuti značajne promjene - poručio je Vigemark.\nDodao je da je dokazano da zemlje s većim brojem žena na visokim političkim pozicijama postižu bolje rezultate, kako u smislu demokratskih tako i ekonomskih tranzicija. Ne radi se, navodi on, o političkoj korektnosti, već je riječ o učinkovitosti i uspješnosti u modernom svijetu gdje su žene i muškarci ravnopravni.\nVigemark je pohvalio nedavno usvajanje novog Gender akcionog plana Bosne i Hercegovine, naglašavajući da on pruža okvir vlastima na svim nivoima da bi posvetili dovoljno stručnosti i resursa za njegovu provedbu, prenoseći riječi u djela.\nPohvalio je koalicione programe političkih stranaka koji teže integriranju principa rodne ravnopravnosti u skladu s odgovornostima koje proističu iz domaćeg zakonodavstva u BiH, na državnom, entitetskim i kantonalnim nivoima vlasti.\nEvropska unija očekuje od političkih stranaka da u nadolazećem periodu u značajnoj mjeri usklade svoje političke planove i ispune obaveze prema svojim biračima. Od stranaka se očekuje da naprave iskorak i značajno povećaju učešće žena na vodećim položajima bh. politike.\n- Unutar je dometa Bosne i Hercegovine da postigne rodnu ravnopravnost na svim nivoima vlasti u cijeloj zemlji. Više žena na rukovodećim pozicijama također će doprinijeti integriranju u EU, stoga to i uradite - zaključio je ambasador Vigemark, saopćeno je iz Delegacije EU u BiH.\nLars-Gunnar Wigemark Rodna ravnopravnost\nVigemark primio Dragičevića: Svi građani u BiH da budu jednaki pred zakonom\nVigemark i Petrić razgovarali o procesu utvrđivanja rezultata općih izbora u BiH


Belim Garden | Novogradnja Beograd Novi Beograd Blok 65 | novazgrada.rs\nod 55.3 м²\nKompleks Belim Garden se sastoji od 237 stanova različitih struktura i kvadratura, od garsonjera do šestosobnih, kao i luksuznih premijum stanova raspoređenih u 3 lamele . Svi stanovi su napravljenih od prvoklasnih materijala. Udoban i funkcionalan životni prostor je prilagođen savremenom načinu života, svim potrebama i generacijama. Svi stanovi su dobro osvetljeni i predstavljaju pravu meru komfora i bezbednosti za život pun pozitivne energije. Svi materijali su prvoklasni i predstavljaju kombinaciju vrhunske tehničke opremljenosti i savršenog dizajna, tako da pružaju puno estetsko i funkcionalno zadovoljstvo. Troslojna stakla koja su ugrađena u najkvalitetniju aluminijum-drvo stolariju pružaju odličnu zvučnu i termo izolaciju. Hrastov parket prve klase vašem domu daje posebnu notu topline i elegancije, a prvoklasna italijanska i španska keramika poseban šarm. Sigurnost vašeg doma obezbedjuju ulazna vrata renomiranog proizvodjača. Sistem "Smart house" je ugrađen u svakoj stambenoj jedinici sa ciljem uštede i sigurnosti omogućava daljinsko upravljanje grejanjem, utičnicama, osvetljenjem, roletnama, bojlerom, klima uređajem i doprinosi bezbednijem, komfornijem životu.


Radnik sa dobrim manirima\nKarta sveta, ispred mene, predstavlja veći izazov nego izbor dobrog jela u jelovniku nekog trendi restorana. Ako se dalekom putovanju doda izazov test vožnje kroz afričku džunglu, uzbuđenje je potpuno\nNajkraća definicija uspeha, danas, bi mogla da se smesti u jednu rečenicu: sposobnost obavljanja dva ili više poslova. Odjednom!\nU komercijalnoj automobilskoj branši, mogućnost da se jednim automobilom obavlja više poslova, znači apsolutni ”bingo” u prodajnim salonima. Ostvarenje vizije, u kojoj se objedinjuje uloga vučnog konja, brzog dostavnog automobila i vrednog radnika tokom nedelje i porodičnog vozila za vikende, već dugo nije samo san. Ideja o ovakvom prvom radnom, a pomalo i paradnom vozilu, već dugo živi u praksi kroz različite generacijske oblike.\nEkskluzivno iz Kwazulu Natala, L.Piroški\nfoto: Vrele gume/Toyota, Lidija Piroški,Boban Radoičić\nČitajući tekst, naišao sam na dve greške.\nPrva, manja greška, tiče se broja prodatih modela Hajlaks. Nije prodato 18 miliona već 12 miliona ovog modela. Druga greška je ozbiljnija. U tekstu piše da je Hajlaks drugi najprodavaniji automobil na svetu. Na drugom mestu je VW Golf.\nStefi, kako znaš da je 12 a ne 18 miliona? Koliko je prodato Golfova?\nZnam zbog toga što su krajem prošle godine pisali u nekim domaćim časopisima o broju prodatih primeraka Tojote Hajlaks. Rekli su da je prodato 12 miliona. Ne verujem da se za godinu dana broj Hajlaksa značajno uvećao.\nGolfova je prodato negde oko 25 miliona primeraka.\nGledao sam ga u emisiji. Mislim da je mnogo manje bitna statistika ko je "prvi" po broju prodatih a mnogo više, pitanje koja je najjeftinija opcija Hilux-a za naše tržište. Meni treba stvarno radni auto koji će voziti moji radnici monteri, prljavi, prašnjavi i umorni. Bitno mi je da pouzdano stignu i prenesu sve cevi, mašine i alat na odredište! Luksuz, performanse, klima i ostale gluposti nisu posebno odlučujući parametar kod ovakvih modela?! Bar ja tako mislim?? Sviđa mi se poređenje sa smederevcem i buradima džibre. To smo mi! Zar ne?\nTo nismo mi. Mi smo još gori, pošto odbacivanje smederevaca i transport džibre sprovodimo u najboljem slučaju Zastavom Poli ili starim Passatom karavan.\nAko nas ikada prime u EU, onda džibra više neće biti važna. Zabraniće nam da pečemo rakiju kod kuće, da koljemo svinje.\nRacko, moj burazer - stolar, nekoliko meseci ima Isuzu D Max u najjeftinijoj varijanti koja ga je kostala oko 18000 i za sada je prezadovoljan. Prosetaj do salona i pogledaj ga pre nego sto se odlucis jer mislim da ti je to bolja opcija za teglecu marvu nego ovaj Hilux, koji je po meni toliko usminkan da te garant cekaju mine kod odrzavanja. Vidis i sam da su iz VG poslali gazdaricu na safari umesto nekog macho-sljakera cijem bih sudu mnogo vise verovao.\nPa naravno, kako to biva u surovom kapitalističkom režimu, "gazde" uvek imaju prioritet! Ipak iz pozicije prosečnog čitaoca ne vidim tu niša posebno loše, jel reko bih da ona ("gazdarica") ima veća j.... od većine muškaraca, te ne sumnjam u safari i auto "dojmove" sa lica mesta\nŠto se tiče Isuzu D max, i ja verujem da je on bolji izbor, robusniji, jeftiniji\nBilo bi lepo da dobijemo jedan uporedni test ova dva radnika i možda dodatno Mazda B2500\nZivim u Australiji i imao sam licno priliku da vozim i cujem misljenja o pomenutoj Toyoti. Interesantno da u 21 veku t.j. u vremenu koje omogucuje da svako dobije pravu i dobru informaciju a da gotovo netreba da izadje iz sobe ima jos uvek ljudi koji mogu da porede potpuno razlicita stvari. Da ne duzim previse ovaj model je Svetska legenda po pitanju izdrzljivosti i robusnosti vec desetine godina. Preci snjime 300000, 400000 ili 500000 km u najtezim uslovima eksplatacije nije nikakvo cudo, moglo bi se pre reci to je pravilo. Nazalost zbog nemanja para i uticaja evropskih proizvodjaca na nase ljude vremenom se formiralo misljenje po kome je jednom za uvek uspostavljen red, tako da je prvo mesto pripalo Nemcima, zatim ostalim iz evrope a na drugom mestu su japanci, koreanci itd,itd. Sve u svemu kao posledica toga moguce je cuti i ovakva razmisljanja Golf ili Hilax???Ili jos "bolje" uporedjenje Skode sa Subaruom. Svet kao sto svi znamo ima nekih 6 milijardi ljudi i od tog broja tek nekoliko stotina miliona otpada na Evropu, drugim recima 90% covecanstva se vozi uglavnom japancima i Amerikancima (koji su dosta daleko iza Japanskog i Evropskog kvaliteta- definitivno potvrdjeno velikim padom proizvodnje) i to tako i toliko da kao ni ja kada sam ziveo tu tako ni vi sada nemozete da verujete u sve to. Par stotina predjenih kilometra sa nekim golfom je od njega napravio legendu kojoj nema premca u svetu u glavama nasih ljudi. Kada bi bili u prilici da vidite ono sa cime se ja licno susrecem svakog dana na ulici onda bi sigurno zastali i poceli malo dublje o svemu da razmisljate. Sve, ali ama bas sve model Toyote, Honde, mazde, Nisana, Subarua... moguce je voziti 300000 bez da ista znacajnije na njima radite. Najnoviji modeli terenaca Mercedesovih, Audijevih, BMW, itd je takodje moguce videti isresti na svakom koraku. Nesunljivo da se radi o visoko kvalitetnim terencima, ali ako vam treba nesto sto se kaze za bespuca i za naj gore uslove eksploatacije onda ce savako normalan da izabere npr. Toyotu lendcruser ili Nisan Terana. Bitno je shvatiti da u svetu ljudi koji koriste sve te automobile, a mogu da koriste i prvo pomenute uvek izbor pada na ove druge. Da zavrsim sa jednim malim savetom da nikada ali bas nikada pred nekim ko se razume u automobile ne iznesete javno vasu dilemu Golf ili Hilax. Slobodno kupite, bolje receno svakako kupite Toyotu jer s'obzirom kolko kilometera kod nas u proseku neko prolazi najverovatnije da ce vas sluziti 20-30god. Puno pozdrava svim ljubiteljima automobilizma uz zelju da pracenjem stranih sajtova dobiju mnogo realisticniju i previlniju sliku o svemu.\nP.S. Na prvom mestu (nazalost kad i o tome mora posebno da se pise), prestanite vec jednom sa poredjenjima automobila koji nisu iz iste cenovne kategorije. Nije vazno da li dva automobila pripadaju istoj grupi po velecini, ako se razlikuju i do 100% vecoj ceni. Naravno da je najnoviji Mercedes A klase kvalitetniji od npr. Mazde 2. Oko ove vrlo proste stvari za shvatanje mnogo puta sam imao prilike da citam cak i uvredljive komentare jednih prema drugima, cudno i zalosno\nMiloš ima pravo, mada mi se čini da kritika verzana za poređenje automobila nije tipična na ovim komentarima oko Hilux-a već na nekim drugim temama.\nInače, i ja se ježim od VW ljubitelja... Potpuni automobilski kič i nedostatak ukusa i informacija.\nIako zivim u Atlanti vec sedam godina, i cesto dolazim kuci, svaki put se iznenadim kada cujem ili procitam pohvale skromnim (siromasnim) modelima, uslovima kupovine automobila, ali i nekih drugih predmeta. Doziveo sam da se sa svojim kumom posvadjam oko prednosti Lade Nive u odnosu ne sva ostala terenska vozila. Pa ne mogu da verujem da ljudi u Srbiji i dalje traze opravdanja za svoje skromne mogucnosti. OK, jasno je da ekonomija upravlja mogucnostima, ali ipak treba biti realan. Da li neko zna koji je Isuzu igrac na svetskoj pijaci?\nJos malo pa ce neko tvrditi da je u stvari najbolje kupiti Yuga za 6000.Jeste da nije auto, ali zato se ne potrosi novac. Da li to onda znaci da ljudi koji postuju i vole napredak tehnologije i imaju novac da ga plate, a to kosta, su u stvari prosti "konsumeri", naivcine, kojima je lako oteti novac i podvaliti im bilo sta, i da bi im bilo bolje da se vrate taljigama, kao i da su zbog toga vise macho od bilo koga drugog na planeti?\nNe zelim da nikoga kritikujem, nego samo da se pridruzim Milosu Radulovicu iz Australije, i da posaljem "voice of America" u korist svakog realnog misljenja, a ne nametnutog!\nHilux je veoma solidan auto, pitam se koliko je ljudi (u domovini) zapravo vozilo ovakav ili slican automobil od 0-500.000 km da bi moglo da ima ozbiljno iskustvo.\nStevane pogodili ste direktno u "metu", što se tiče mojeg mišljenja o Ladi Nivi i njenoj svemogućoj misiji...\nVaš komentar sam već prosledio mojim prijateljima "poštovaocima dela Lada Niva", pošto se u potpunosti poklapa sa onim što im govorim godinama.\nKako kaže Shara u komentaru uporednog testa Range Rover Sport-Grand Cherokee, kada bi Jeep imao gume kao UAZ sigurno bi imao iste takve ili bolje terenske karakteristike. Problem je što UAZ ne može 200 i još štošta. Činjenica da na našem tržištu preovladava mentalitet nedostatka novca koji za sobom vuče i "utehu" u Ladi Nivi i Dacia automobilima kao poslednjem čudu tehnike.\nŽivimo tu gde živimo, zarađujemo koliko zarađujemo i sasvim je normalno da u skladu sa time i rasuđujemo. Verovatno i Bentley kabrio može da posluži za nošelje tabli iverice ali još nisam video ni čuo za tako nešto, čak ni u zemljama mnogo bogatijim od Srbije! Ovde se radi o konkretnom poređenju: Isuzu je u startu značajnih 6-7000 evra jeftiniji, ima veći tovarni prostor i nosivost, cene delova za redovno održavanje su dosta niže a enterijer i eksterijer su lakši za ne baš brižljivo čišćenje kakvo uglavnom čeka vozilo ove namene. Ovde karakteristike tipa imidža, ubrzanja 0-100 i ležanja u dugim&brzim krivinama nisu presudan faktor za kupovinu. BTW, vozio sam Toyotu nekih 300.000 km (dovoljno?) i bio sam zadovoljan ali sam isto toliko bio zadovoljan i modelima drugih proizvođača; mislim da tu ima nešto i do gazde...\nhvala milošu raduloviću na realnoj oceni naše autoobjektivnosti u vezi toyote hilux. upravo se spremem da je kupim i saplićem se oko iracionalnih rokova isporuke.\ndali ima neka cirada(prekrivac)?Razmisljam da uzmem Extra cab 2.5cd-4d.Ne znam da li je 2500 ccm slabo za ovakvu strvinu?Uzeo bih od 3.0 ali ne extra cab ne koristi te motore\nimam repliku na to koji je auto pravi radni kupite isuzu za 20.000eura imate sjajan radni auto koji je lak i jeftin za odrzavanje, hilux je bas ono sto mu ime kaze i vise sluzi da tatin sin bezbedno stigne do skole!