Nebojša Bomeštar i Duško Jakšić: CIJENA TRANZICIJE I TRANZICIONI GUBICI U ZEMLJAMA CEE SA POSEBNIM OSVRTOM NA BIH – Макроекономија\n28. новембра 2011.\t2 BiH, 3 Bruto domaći proizvod Komentar 563 Pregleda\nDuško Jakšić, PhD\nNebojša Bomeštar, MSc\nTokom tranzicionog perioda BiH je zabilježila značajne gubitke, ne samo usljed samog procesa tranzicije, već i značajnog pada ukupnh privrednih aktivnosti tokom ratnih sukoba. U međuvremenu, zemlje koje su zajedno sa njom krenule u proces tranzicije početkom 90-ih godina prošlog vijeka su nastavile sa kontinuiranim rastom, što je još više podiglo cijenu tranzicije i gubitke koju BiH i njeni entiteti plaćaju u vidu izgubljenog BDP-a i svih negativnih sinergetskih efekata koje sa sobom nosi.\nKljučne riječi: Cijena tranzicije, BDP, EU, BiH\nKey words: Cijena tranzicije, BDP, EU, BiH\nPosljednju deceniju drugog milenijuma evropski prostor je obilježilo nekoliko krupnih događaja svjetskog značaja, a prije svega prerastanje Evropske ekonomske zajednice u Evropsku uniju (EU) sa zajedničkom valutom, raspad tri velike evropske federalne države (SSSR, SFR Jugoslavija, Čehoslovačka), rušenje Berlinskog zida i ujedinjenje Njemačke kao i tranzicija političkih i ekonomskih sistema bivših socijalističkih država centralne, istočne i jugoistočne Evrope u države koje počivaju na parlamentarnoj demokratiji, privatnoj svojini, kapital odnosu i tržišnoj konkurenciji.\nU političkim odnosima i stručnoj literaturi 1989. se uzima kao godina početka procesa tranzicije ekonomskih sistema u tadašnjim socijalističkim zemljama istoka i jugoistoka Evrope, procesa koji je prvobitno bio usmjeren na povećanje efikasnosti planskog oblika privređivanja i njihovu transformaciju u tržišne ekonomije. Proces tranzicije na evropskom prostoru je otpočeo sa osam, a završio se sa 20 država, od kojih su osam u 2004., a dvije 2007. godine postale punopravne članice EU.\nObnova i rekonstrukcija u poratnom periodu\nPrva od pet međunarodnih donatorskih konferencija za poslijeratnu obnovu Bosne i Hercegovine (BiH) i stvaranje uslova za samoodrživi razvoj organizovana je odmah po potpisivanju Okvirnog sporazuma za mir u BiH, (poznatiji kao Dejtonski sporazum), d bia kasnije bile održane još četiri, na kojima je prikupljeno ukupno 5.3 mlrd USD pomoći.\nNesporna je činjenica da su međunarodna donatorska sredstva presudno uticala na neposrednu poratnu obnovu BiH, posebno krupne infrastrukture, osposobljavanje i revitalizaciju komunalnih sistema (voda, grijanje, saobraćaj, energetika), deminiranje terena i sanaciju socijalnih potreba (izbjegla i raseljena lica, zdravstvo, školstvo). Međutim, veoma malo sredstava je uloženo u osposobljavanje proizvodnih kapaciteta i čuvanje postojećih ili otvaranje novih radnih mjesta.\nTabela 1. Donatorska sredstva za obnovu BiH u periodu 1996-2002. godina\nPrikupljena sredstva za obnovu BiH(000 USD) Struktura (%)\nDonacije Krediti Ukupno Donacije Krediti Ukupno\nBiH 3,426,685 1,729,985 5,156,672 100 100 100\nFBiH 2,759,611 1,379,646 4,139,257 80.5 79.7 80.3\nRS 564,405 347.019 911,426 16.5 20.1 17.7\nDistr. Brčko 78,669 3,320 81,989 2.3 0.2 1.6\nZaj. org. BiH 24,000 0 24,000 0.7 0.0 0.5\nIzvor: Međunarodna pomoć Bosni i Hercegovini 1996-2002. godine. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Ministarstvo za ekonomske odnose i koordinaciju RS; Ministarstvo finansija FBiH\nNajveći doprinos u realizovanim donacijama dali su EU kao cjelina i neke njene članice pojedinačno (41.8%), SAD (27.9%) i Japan (10.9%) i ova tri donatora prikupila su 80.6% ukupnih donatorskih sredstava. Među davaocima veoma povoljnih dugoročnih kredita za obnovu BiH prednjačili su Svjetska banka (54.1%), zatim slijedi Evropska banka za obnovu i razvoj (12.6%), MMF (12.3%) i druge banke i finansijske institucije.\nTabela 2. Upotreba donatorskih sredstava po sektorima\nUkupno FBiH RS D. Brčko Nivo BiH\nUkupno (000 USD) 5,156,672 4,139,257 911,426 81,989 24,000\nLokalna admin. i stanogradnja 9.2 8.9 11.4 2.0 6.6\nZdravstvo i soc. zaštita 4.7 4.4 6.2 2.0 0.0\nObrazovanje, bauka, kultura 5.1 4.9 4.0 24.5 1.1\nSocijalni sektor 14.1 15.3 10.2 0.1 2.5\nOstalo 14.8 16.0 10.1 9.2 0.0\nEnergetika 10.6 9.1 18.6 0.5 0.0\nFinansije i bankarstvo 13.8 15.4 8.2 0.0 0.0\nIndustrija 4.5 3.8 7.7 7.5 0.0\nPoljopr. šumarstvo, vode 10.6 10.6 11.8 0.0 0.0\nSaobraćaj i veze 3.9 4.7 0.0 8.3 0.0\nVodosnabdijevanje 7.3 6.7 4.4 45.8 89.6\nIzvor: Međunarodna pomoć BiH 1996-2002. godine. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Ministarstvo za eko0nomske odnose i koordinaciju RS; Ministarstvo finansija FBiH\nPri formiranju donatorskog fonda i uspostavljanju kriterijuma i mehanizama za korišćenje polazilo se od toga da je potrebno obezbijediti sredstva dovoljna da se u desetogodišnjem periodu otklone posljedice rata i završi ekonomski oporavak, odnosno, da BiH najdalje do 2005. dostigne nivo privrednih aktivnosti iz 1990. godine. Međutim, pokazalo se da su prikupljena sredstva daleko ispod realnih potreba, jer su se na ratna razaranja i štete dodali i tranzicioni gubici sa negativnim sinergetskim efektima, čime se povratak na nivo razvijenosti iz 1990. teško može dostići prije 2015. godine, dakle, deset godina više od predviđenog roka.\nTranzicija, razvoj i rast\nProces tranzicije političkog i ekonomskog sistema u bivšoj Jugoslaviji pokrenut je u isto vrijeme (1989.) kada i u ostalim socijalističkim državama centralne, istočne i jugoistočne Evrope. Započeti proces tranzicije u BiH, zbog raspada države i nastupajućih sukoba, prekinut je do stupanja na snagu Mirovnog sporazuma. Međutim, ratom prekinuti proces tranzicije tada je nastavljen u potpuno izmijenjenim političkim i ustavno-pravnim okvirima nove države BiH, države sa dva visokoautonomna entiteta.\nRačunalo se s tim da će proces tranzicije, sa tako radikalnim promjenama u političkom i ekonomskom sistemu, izazvati nemale, ali privremene negativne ekonomske efekte, kroz privremenu stagnaciju ili pad privrednih aktivnosti, gubitak radnih mjesta i poremećaje u socijalnoj sferi. Početna predviđanja su bila da taj proces ne bi trebalo trajati više od pet godina, zavisno od početnog stanja u nacionalnoj ekonomiji, ostvarenog konsenzusa oko odabranog modela tranzicije i već ranije stečenih navika u tržišnoj konkurenciji. Međutim, veoma brzo se pokazalo da će vrijeme tranzicije biti znatno duže, a očekivani gubici biti znatno veći od planiranih, čak i u zemljama koje nisu imale unutrašnjih konflikata.\nMeđu državama nasljednicama bivše SFRJ, države koja je na početku procesa tranzicije proglašavana kao apsolutni favorit i sa potencijalno najkraćim periodom čekanja za ulazak u EU, u evropskim integracijama najuspješnija je bila Slovenija, a po mnogo čemu je najuspješnija i među deset novoprimljenih članica EU27. Ali, dok je na prostoru bivše Jugoslavije trajao rat i međunarodna izolacija, pet centralnoevropskih zemalja, među kojima je i Slovenija kao i tri baltičke bivše sovjetske republike su već prebrodile najteži period tranzicije. Naime, svih pet centralnoevropskih zemalja su stagnaciju ili pad ekonomskih aktivnosti prevazišle u periodu do 1995. godine i krenule putanjom rasta, te prije prijema u EU dostigle ili premašile nivo bruto domaćeg proizvoda (BDP-a) iz godine početka tranzicije. Pet ostalih država na prostoru bivše Jugoslavije, zbog toga što nisu bile u mogućnosti da nastave tranziciju u mirnodopskim i regularnim uslovima, danas su u vremenskom zaostatku od jedne do dvije decenije.\nU posljednjoj godini postojanja SR BiH u nekadašnjoj federalnoj državi, statistički je registrovano da je njen društveni proizvod iznosio oko 7.3 mlrd USD ili oko 1,670 USD per capita, odnosno 67% prosječnog društvenog proizvoda po stanovniku tadašnje federalne države što ju je svrstavalo među nerazvijene republike, sa posebnim ekonomskim mjerama savezne države za prevazilaženje ekonomske nerazvijenosti. U upotrebi je bio društveni proizvod, a ne BDP i tako iskazane vrijednosti nisu bile uporedive sa kasnijim veličinama nacionalnih računa iskazanim po SNA metodologiji.\nMeđutim, u svim novim državama na prostoru bivše Jugoslavije, u procesu tranzicije i evropskih integracija, ukazala se potreba mjerenja rezultata tranzicije i uspostavljanja relativnih odnosa sa novim okruženjem, u čemu je BDP iz 1990. godine uzet kao značajna referentna veličina i polazna vremenska tačka. U svim analizama i statističkim publikacijama sve zemlje u tranziciji su uskladile nacionalne račune sa novom SNA93 metodologijom, što se posebno odnosi na novoprimljene članice EU (Slovenija) i kandidate za prijem (Hrvatska, Makedonija). Na tome je dosta urađeno i u RS i, primjenjujući iste principe i metodologiju, došlo se do relativno pouzdane procjene da je (BDP) SR BiH u 1990. godini iznosio oko 11.1 mlrd USD ili oko 2,540 USD per capita.\nTabela 3. BDP BiH\nRS FBiH DBr BiH RS FBiH DBr BiH\nMiliona KM (tržišne cijene) – % učešća –\n1990ô 5,995 11,675 306 17,976 33.4 64.9 1.7 100\n1995ô 1,072 2,106 52 3,230 33.2 65.2 1.6 100\n2000 3,373 8,178 238 11,789 28.4 69.8 1.9 100\n2005 5,763 10,916 449 17,128 33.6 63.7 2.6 100\n2008 8,489 15,632 568 24,689 34.4 63.3 2.4 100\n2009 8,223 15,182 550 24,004 34.3 63.4 2.3 100\nMiliona EUR Miliona USD\n1990ô 3,061 5,962 156 9,179 3,710 7,226 189 11,126\n1995ô 547 1,075 27 1,649 748 1,470 45 2,263\n2000 1,725 4,181 113 6,028 1,592 3,859 12 5,564\n2005 2,947 5,581 230 8,757 3,664 6,940 285 10,909\n2008 4,340 7,993 290 12,623 6,351 11,695 425 18,491\n2009 4,204 7,763 281 12,273 5,842 10,786 392 17,054\nô) procjena (na bazi odnosa DM/USD)\nIzvor: Republički zavod za statistiku RS, Banja Luka; Agencija za statistiku BiH; Federalni zavod za statistiku, Sarajevo\nIz raspoložive statističke dokumentacije, kao i na bazi brojnih procjena međunarodnih i domaćih finansijskih institucija i eksperata, došlo se do prihvatljivog podatka da je BDP BiH u 1995. godini iznosio oko 17.6% onog iz 1990. godine, sa približno jednakim procentima za oba entiteta – Republiku Srpsku (RS) i Federaciju BiH (FBiH) u odnosu na baznu 1990. godinu.\nU cilju uporedivosti, a zbog nedostatka pouzdanih pokazatelja o obimu i dinamici rasta BDP-a u prvih pet poratnih godina, za period do 2000. godine je izvršena procjena realne dinamike njegovog rasta. Po toj procjeni, BDP RS u 2000. dostigao je 47.7% vrijednosti iz 1990. godine (FBiH – 57.8%, BiH – 54.5%), odnosno, rastao je po visokoj prosječnoj stopi od 22.1%. Međutim, ova ilustracija nema veliku težinu imajući u vidu činjenicu se radi o izuzetno niskim polaznim vrijednostima.\nTek poslije okončanja udarnog talasa privatizacije 2002. godine, provedene sa znatnim negativnim efekatima koje su odabrani model i njegova primjena prouzrokovali, nastupa period nešto stabilnijeg poslovanja u privredi omogućen uređenijom zakonskom regulativom, razvijenijim i efikasnijim institucijama, proširenim ekonomskim prostorom, prepoznatljivom vlasničkom strukturom i, iznad svega, uspostavljanjem pokidanih ekonomskih veza sa regionalnim okruženjem.\nU 2008. godini nivo BDP-a RS je bio na 74.5% nivoa iz 1990. godine (FBiH – 81.4%, BiH – 79.7%), a učešće RS u ukupnom BDP-u BiH podignuto je sa 28.4% u 2000. na 33.6% u 2005. i 34.3% u 2009. godini. U periodu 2000-2008. godine u RS je ostvarena prosječna stopa rasta BDP-a od visokih 5.8% (FBiH: 4.3%; BiH: 4.7%), što je znatno više u odnosu na zemlje neposrednog okruženja i jugoistočne Evrope.\nGlobalna ekonomska kriza i ovdje je prekinula naglašeno uzlaznu dinamiku rasta i u 2009. godini BDP je smanjen za tri odsto u odnosu na prethodnu godinu. Čak i sa veoma visokom dinamikom rasta biće veoma teško do 2015. dostići vrijednost BDP-a iz 1990. godine, što bi zahtijevalo u narednom periodu ostvarenje rasta BDP-a od najmanje 5.5% godišnje. Potrebno je naglasiti da ni jedna zemlja u tranziciji nije primljena u EU, a da nije dostigla nivo BDP-a iz 1990. godine.\nDa je tranziciju političkog i ekonomskog sistema u BiH, koja je krenula u isto vrijeme kada i u ostalih 16 tranzicionih zemalja, bilo moguće izvršiti u regularnim uslovima, odnosno, da su i u BiH postojali uslovi da se ona kreće po putanji rasta po kojoj se kretao BDP grupe pet centralnoevropskih zemalja CEE5 (Češka, Slovačka, Poljska, Mađarska i Slovenija), među kojima su, dakle, i tri zemlje koje su u toku tranzicije stekle i novi državotvorni subjektivitet (Češka, Poljska, Slovenija), BiH bi u proteklih 20-ak godina ostvarila više nego dvostruko veću vrijednost BDP-a i, kao i druge zemlje, davno premašila nivo razvijenosti iz 1990. godine. To što se tako nije desilo ima svoju cijenu, jer je za proteklih devetnaest godina kumulativno ostvareni BDP RS u stalnim cijenama iznosio 34.3 umjesto mogućih 87.4 mlrd USD, a isto se desilo i u FBiH (73.7 umjesto 170.6 mld. USD). Dakle, u RS je ostvareno svega 39.2% “mogućeg“ BDP-a, odnosno, “izgubljeno“ je oko 50 mlrd USD.\nI dalje, samo zbog toga što u proteklih devetnaest godina nije dostignut nivo BDP-a iz 1990. godine, njegova kumulativna vrijednost je umanjena za 34.8 mlrd USD, a zbog toga što je dinamika rasta bila daleko ispod linije po kojoj je rastao BDP grupe zemalja CEE5, izgubljeno je još 18.3 mlrd USD. Iz navedenog proizilazi da je ukupno neostvareni (izgubljeni) BDP u proteklih devetnaest godina tranzicije oko 53 mlrd USD. Istina, ova hipotetička pretpostavka se može podvesti pod pitanje “šta bi bilo kad bi bilo“, ali ona pokazuje dubinu pada koju je doživjela BiH u odnosu na sve zemlje u tranziciji kao i to da ni visoka stopa rasta od skoro pet odsto u posljednjih desetak godina nije bila dovoljna da se taj jaz bitno smanji.\nGrafikon 1. GDP CEE and BiH during transition\nIzvor: Ekonomski institut a.d. Banja Luka, vlastite kalkulacije\nDa bi se istakla dubina problema i težina analizirana je grupa od dvanaest zemalja u tranziciji sa prostora centralne i južne Evrope. U početnoj godini tranzicije (1990.), većina republika bivše Jugoslavije je po nivou ekonomske razvijenosti bila ispred socijalističkih zemalja tadašnje istočne Evrope, izraženo kao relativni odnos prema prosjeku EU15, što pokazuje i grafikon 2.\nPrva tri mjesta po BDP-u per capita zauzimale su Slovenija, Hrvatska i Srbija, a ispred BiH su bile samo Češka i Slovačka. Devetnaest godina kasnije odnosi su potpuno drugačiji; Slovenija je zadržala prvo, Hrvatska je na solidnom četvrtom mjestu, a začelje čine Srbija, Makedonija, BiH i Albanija. Relativni nivo razvijenosti (EU=100) su pogoršale samo Srbija (sa 21.2 na 15.1%) i BiH (sa 13.5 na 11.9%).\nKada je BiH u pitanju, obično se zapaža i ističe da je iza nje po većini ekonomskih pokazatelja razvijenosti jedino Albanija. Međutim, BDP per capita u Albaniji u 1990. godini iznosio je samo 3.5% prosjeka EU15, a BiH četiri puta više, odnosno 13.5%. Ali, zbog toga što je u odnosu na 1990. godinu Albanija svoj BDP skoro udvostručila (189.6%) ona je relativni nivo podigla na 10% prosjeka EU15, a u istom periodu BiH se spustila na 11.3%.\nPođe li se od realne i prihvatljive pretpostavke da su dinamika i ekonomski efekti koje je u tranziciji ostvarila grupa CEE5 zemalja ono što bi se moglo nazvati “normalna“ tranzicija, sa očekivanim negativnim i pozitivnim efektima, onda bi se moglo zaključiti da bi ostale zemlje u tranziciji, da nisu bile zahvaćene negativnim političkim i ratnim sukobima, ostvarile približno istu dinamiku rasta i tranzicione efekte.\nGrafikon 2. GDP 1990-2009\nMeđutim, pokazatelji iz tabele 4. govore o veoma raznolikim putanjama odvijanja tranzicije kao i velikim razlikama u dubini početnog pada BDP-a. Većina zemalja je već 1992. ili 1993. godine zaustavila pad BDP-a (osim Bugarske, Makedonije i BiH), ali je povratak na nivo iz 1990. trajao znatno duže, od četiri godine u Sloveniji do dvanaest u Rumuniji, s tim da su Srbija i BiH i danas daleko ispod tog nivoa. Do 2004. godine deset zemalja u tranziciji premašilo je relativni nivo BDP-a po stanovniku iz 1990. godine, a ispod tog nivoa su ostale BiH i Srbija.\nEkstremno nepovoljni uslovi na prostoru bivše Jugoslavije početkom devedestih godina izazvali su ogromne ekonomske gubitke jer su zaustavili proces tranzicije, a njen nastavak je uslijedio u neuporedivo nepovoljnijem okruženju. Primjer Slovenije, koja je uspjela da izbjegne sudbinu ostalih SFRJ republika i da se uključi u grupu vodećih zemalja u tranziciji, pa čak da bude i lider u toj grupi, daje za pravo da se zaključi da bi u normalnim uslovima i ostale republike ostvarile uzlaznu krivulju rasta BDP-a.\nU prvoj koloni tabele 5. date su “ukalkulisane“ vrijednosti pada BDP-a u prvih pet godina tranzicije, odnosno vrijeme pada i povratka na početne vrijednosti BDP-a, izračunate na bazi prosjeka grupe CEE5. Po tome, cijena tranzicije za grupu CEE5 je iznosila oko 61 mlrd USD ili oko 7.1% petostruke vrijednosti BDP-a iz 1990. godine. Međutim, taj nivo “ukalkulisanih“ gubitaka (oko 7%) nije ostvarila ni jedna država iz tabele 5., pa ni Slovenija (8.8%), a od ostalih gubici u prvih pet godina tranzicije su bili dva puta veći od kod Bugarske, šest puta kod Srbije, i čak 8.5 puta kod RS i FBiH.\nTabela 5. Kretanje BDP-a u periodu tranzicije (ekonomski efekti tranzicije – tranzicioni gubici)\nUkalkulisani pad BDP1990-1995 (≈7%) Ostvareni BDP minusmogući BDP Ostvareni BDPMogući BDP Neostvareni BDPMogući BDP\n– Mlrd USD – – % –\nCEE 5 -61.3 0 100 0\nČeška -13.2 -109.5 88.0 -12.0\nMađarska -13.1 -98.0 89.2 -10.8\nPoljska -23.0 +235.1 114.8 +14.8\nSlovačka -5.8 -19.2 95.2 -14.8\nSlovenija -6.4 -8.4 98.1 -11.9\nBugarska -7.4 -112.3 77.9 -22.1\nRumunija -13.7 -188.7 80.1 -19.9\nAlbanija -0.8 -1.6 97.0 -3.0\nHrvatska -10.4 -188.8 73.6 -26.4\nMakedonija -1.5 -20.8 80.1 -19.9\nSrbija -11.6 -396.5 50.2 -49.8\nFBiH -2.6 -97.0 43.2 -56.8\nRS -1.3 -53.1 39.6 -60.4\nIzvor: United Nations Statistics Division – National Accounts Statistics database, IMF-World Economic Outlook, Ostober 2010., Republički zavod za statistiku; Banja Luka, Federalni zavod za statistiku, Sarajevo\nUkupno uzevši, iz tabele 5. i grafikona 2. se vidi da je do kraja 2009. godine najbolje rezultate u tranziciji ostvarila Poljska, koja je u velikoj mjeri uticala na visoku dinamiku rasta grupe CEE5 i za nju se može reći da je u potpunosti nadoknadila početne tranzicione gubitke i čak ostvarila suficit od 14.8%. Sve ostale navedene zemlje su bile manje uspješne od prosjeka CEE5 što ih je koštalo gubitka BDP-a, kumulativno mogućeg za dvadeset godina, od 1.9% u Sloveniji, 19.9% u Rumuniji i Makedoniji, pa do 49.8% u Srbiji i čak 56.8% u FBiH i 60.4% u RS.\nHipotetički procijenjeni tranzicioni gubici za jedanaest zemalja zbirno iznose oko 1,294 mlrd USD (cijene iz 1990. godine), od čega se 58.4% odnosi na Srbiju (396.5 mlrd. USD), Hrvatsku (188.8 mlrd. USD), BiH (150.2 mlrd. USD) i Makedoniju (20.8 mlrd. USD). Očigledno, cijena tranzicije, prekinute raspadom države i ratnim sukobima, je višestruko povećana, a vrijeme dovršetka pomjereno za skoro dvije decenije. Kao posljedica toga, ove zemlje su se našle na začelju liste za prijem u EU. I, što je posebno nepovoljno, BiH je još daleko ispod nivoa BDP-a iz 1990. godine i ukoliko ne ostvare u skorijoj budućnosti veoma visoke stope rasta, ti gubici i zaostajanje za ostalim zemljama i članicama EU27 će i dalje rasti.\nCoats W., Škreb M.: Deset godina tranzicije, Pregledi –Hrvatska narodna banka, Zagreb 2002.\nIzvještaj o napretku Bosne i Hercegovine u 2010. godini, Evropska komisija, Brisel, 2010\nJakšić, D.: Republika Srpska/BiH – obnova i tranzicija u postdejtonskim uslovima, Naučni skup: “Republika Srpska – deset godina Dejtonskog mirovnog sporazuma“, ANURS, Banja Luka, 2005.\nMeđunarodna pomoć Bosni i Hercegovini 1996-2002. godine, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Ministarstvo za ekonomske odnose i koordinaciju RS; Ministarstvo finansija FBiH\nMervar A. Ekonomski rast i zemlje u tranziciji, Privredna kretanja i ekonomska politika broj 92., Zagreb 2002.\nPridruživanje Hrvatske Evropskoj uniji – izazovi sudjelovanja, Institut za javne finansije, Fridrih Ebert Štiftung, Zagreb 2006.\nPublikacije Republičkog zavoda za statistiku RS Banja Luka; Agencije za statistiku BiH; Federalnog zavod za statistiku Sarajevo\nRepublika Srpska – 15 godina postojanja i razvoja, Akademija nauka Republike Srpske, Naučni skup, knjiga XII, Banja Luka 2007\nStrategija za Bosnu i Hercegovinu 2010 – 2013, EBRD, London, 2010.\nThe Global Competitiveness Report 2010-2011., World Economic Forum, Geneve 2010\nWorld Economic Outlook, United Nations Statistics Division – National Accounts (SNA) , October 2010\nZubović, J.: Razvoj privrede zasnovan na ulaganjima u ljudske resurse i stranim investicijama, Institut ekonomskih nauka, Beograd 2010.\n Duško Jakšić, savjetnik premijera, Vlada Republike Srpske\n Nebojša Bomeštar, Senior assistant, Economics institute a.d. Banja Luka\n U tranzicone zemlje se svrstava pet centralnoevropskih (Češka, Slovačka, Slovenija, Mađarska, Poljska), tri baltičke (Estonija, Letonija, Litvanija), osam južnoevropskih balkanskih zemalja (Albanija, Bugarska, Hrvatska, Crna Gora, BiH, Makedonija, Srbija i Rumunija), te Moldavija i tri istočnoevropske zemlje (Ukrajina, Bjelorusija i Rusija).\n Prva donatorska konferencija za poslijeratnu obnovu BiH, na kojoj je prikupljeno 1.23 miliona USD pomoći, održana je u Briselu početkom 1996. godine, dok je posljednja održana u Briselu u maju 1999. godine kada je prikupljeno preko milijardu USD.\n U odnosu na Sloveniju, tada najrazvijeniju republiku bivše Jugoslavije, društveni proizvod po stanovniku u 1990. godini je bio tri puta manji (1990: BiH – 67% prosjeka SFRJ, Slovenija – 205%). Ovaj podatak je bitan zbog pretvaranja tadašnjeg društvenog proizvoda u sveobuhvatniji BDP, obračunat po sistemu nacionalnih računa – SNA 93. Naime, za Sloveniju, koja je 2004. godine postala članica EU27 i uvela valutu evro, za 1990. godinu se iskazuje BDP u vrijednosti od 17.5 mlrd USD ili 1.56 puta veći od registrovanog društvenog proizvoda (Eurostat, UNSTAT, IMF). Približno isti odnos se registruje i kod BDP-a za Hrvatsku i Srbiju. U brojnim analizama tretiran je i BDP BiH u 1990. godini i on dosta varira, a kreće se u rasponu između 11 i 13 mlrd USD.\n U 1995. godini, kada je BDP BiH pao na najniži nivo (17.6% iz 1990.) u svim zemljama u tranziciji on se ubrzano približavao nivou iz 1990.: CEE5 – 99.7%, Slovenija – 97.0%, Bugarska 87.0%, Rumunija – 89.7%, Makedonija – 85.3%, Hrvatska – 72.5%, Albanija – 87.8%. Jedino je Srbija bila na niskih 47.9%.\n Pet centralnoevropskih zemalja poznatih kao CEE5 grupa (Češka, Slovačka, Mađarska, Poljska i Slovenija), zajedno su ostvarile rast BDP-a u periodu 1990-2009. godina od 166.1.% ili 2.7.% prosječno u tom devetnaestogodišnjem periodu (Češka 138.0%, Mađarska 131.3%, Poljska 204.1%, Slovačka 168.8% i Slovenija 154.7%). Ova petočlana grupa je već 1995. godine izašla iz zone tranzicionih gubitaka i od 1995. do 2009. godine ostvarila prosječnu stopu rasta od 3.7%. U EU15 BDP (po stalnim cijenama) u periodu 1990-2009. je porastao za 137.3% (stopa rasta 1.7%) i u periodu 1995-2009. za 127.1%.\nIzvor: IMF – World Economic Outlook, October 2010: United Nations Statistics Division – National Accounts (SNA)\nTagovi2 Republika Srpska BiH Privredni razvoj Tranzicija\nPrethodna Odnos broja zaposlenih u upravi, zdravstvu i obrazovanju i zaposlenih u prerađivačkoj industriji\nSledeća Ravno do dna: Industrijska proizvodnja X 2011\n28. новембра 2011. at 20:23\nZakljucak je netacan,tacnije delimicno je tacan…\nCilj je pogresno targetiran tj. dostizanje BDP evropskih drzava. To je sada valjda nesporna cinjenica i pravi zakljucak ce se doneti nakon redukcije BDP drzava EU. Realnost nova tek nastaje ali svakako da su drzave bivse SFRJ blize realnosti …\nRealnost je negde na nivou drzava BRIK-a sa tendencijom priblizavanja gornjem piku… U proseku….


[es] - PIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja\n12.06.2003. "eeprom tools" gde ga skinuti?\n10.05.2006. Smestanje brojeva u EEPROM\n13.03.2009. Samsung I550 eeprom\n22.08.2009. TV QUART Q7002 gubi st.by\nPIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja\n[es] :: Elektronika :: Mikrokontroleri :: PIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja\nPIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja 04.01.2014. u 18:40 - pre 76 meseci\nimam mali problemcic sa smestanjem podataka u eeprom.. Naime koristim sledece funkcije:\nEEPROM_WRITE (0x0A, 0x03);\nunsigned char t = EEPROM_READ (0x0A);\na kopajler je hi-tech.\nRadi testiranja sam uradio sledece: prvo upisem broj 5 na neku lokaciju, napravim pauzu od 10tak sekundi i zatim iscitam broj sa te lokacije i toliko puta palim diodu, i to sve radi ok (dioda 5 puta blinke). Nakon ovoga u kontroler upisem program isti ovaj ali bez blinkanja i iscitavanja eeprom-a vec ostavljam samo upis i blink diode nakon zavrsetka upisa (ovim bi trebalo da je upisan broj 5 u eeprom. Po zavrsetku, ugasim kontroler i upisem novi program (tj drugu polovinu onog prvog) gde sada radim iscitavanja eeproma (one adrese na kojoj je upisan broj) i toliko puta blinkanje diode. Problem je taj sto sada to ne radi...\nIsto sam probao i sa dsPIC30F2010 i kompajlerom xc16 i isti prolem je uz isto testiranje...\nE sad jedino jos nisam siguran da li prilikom programiranja pickit2 brise eeprom...?\nRe: PIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja 04.01.2014. u 18:58 - pre 76 meseci\nbrise! ako mu ne naglasis da ne brise :D\nRe: PIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja 04.01.2014. u 19:25 - pre 76 meseci\n:) upravo to...treba da disable-ujem "EEPROM Data" i to je to...\nFala na brzom odgovoru...\nRe: PIC16F887 eeprom gubi podatke nakon iskljucenja 04.01.2014. u 19:40 - pre 76 meseci\ninace zavisi koji kompajler koristis ali sa mplabx + CX mozes da dodas\neprom vrednosti direktno u kodu .. pogledaj ovde npr za primer:\npaznju na #pragma romdata )\n05.12.2009. povezivanje PIC16F887\n11.01.2010. Nokia 3310 LCD i PIC16F887 (prepravka koda)\n19.02.2010. Epson R285 eeprom\n04.03.2010. eeprom programator orange\n12.05.2010. Programiranje pic16F887\n17.09.2012. smetnje u radu PIC16F887\n29.07.2013. Potreban eeprom\nRegistrovani: 16 ( Bhamby, pajapop, Mim1, Zvezdan, bachi, eeestablishment, Shadowed, fangorn, bojan_bozovic, Steve Lonmo, nesa986, zmajtv, draganko2000, Maric86, srdjanva, Nocni )


Vlada Srbije neće prihvatiti otimanje Trepče | Radio Trebinje\n13 децембра 2018, 4:25 AM\n18. јануара 2015., 17:12\nBEOGRAD | Vlada Srbije upozorila je danas da neće prihvatiti jednostrano preuzimanje Trepče od strane Prištine, jer je većinski vlasnik Trepče Fond za razvoj Republike Srbije i upozorila da će to učini ugroziti pregovarački proces Beograda i Prištine.\nPredstavnici Vlade Srbije su na današnjoj konferenciji za novinare pozvali međunarodnu zajednicu da iskoristi svoj uticaj i reaguje kako bi se ovo pitanje riješilo na najbolji i najispravniji način, a to je, kao i do sada, dijalogom Beograda i Prištine, a ne jednostranim aktima.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić poručio je kosovskom premijeru Isi Mustafi i potpredsjedniku kosovske vlade Hašimu Tačiju da ne diraju vlasništvo Srbije, dok zaposleni u kombinatu Trepča, njih oko 4.000, već za sutra najavljuju štrajk.\nOd Trepče zavisi oko 4.000 Srba na Kosovu i oko 20.000 članova njihovih porodica, naveo je Đurić.\n„Ne dirajte ono što je naše, to je pljačka i otimačina“, naglasio je on povodom najava da će kosovske vlasti preuzeti 100 odsto vlasništva i 100 odsto upravljačkih prava u kombinatu Trepča.\nDodaje da se ovakvim jednostranim aktom obesmišljavaju pregovori Beograda i Prištine, takozvani Brisel 2, koji bi trebalo da se bave imovinskim pitanjima.\n„Ovo je pokušaj da se na scenu vrati pravno nasilje i grubo kršenje imovinsko pravnih odnosa. Pokušaj da se promeni vlasnička srtuktura je neozbiljan i dovešće do ozbiljne stabilizacije odnosa Prištine i Beograda“, rekao je Đurić.\nOn je dodao da je to ozbiljno narušavanje povjerenja, i to nakon 2,5 godine pregovora kako bi se postigla stabilnost i izvjesnost na KIM.\nKako je rekao, dodatan udar na povjerenje i stabilnost biće i štrajk zaposlenih u kombinatu Trepča najavljen za sutra.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Alekandar Vulin rekao je da ga je sindikat rudara u Trepči obavijestio da će sutra krenuti u proteste koji se neće završiti dok se status Trepče ne vrati u prvobitno stanje.\nVećinski vlasnici tog rudnika su, kako je naveo, Fond za razvoj Srbije i preduzeća u Srbiji, a sve što je na nivou prava jeste da se Trepča čuva u stanju u kakvom je bila do sad.\nVulin je poručio da je jednostrani akt kosovskih vlasti da izmjenom zakona o javnim preduzećima preuzmu 100 odsto vlasništva nad Trepčom politika, a ne ekonomija.\n„Sve što nije pravo i ekonomija u ovim dešavanjima biće politika, a onda je stabilnost na KIM ugrožena. Znamo da postoje i dogovori Brisel 2 i Brisel 3 koji se odnose na imovinu, kao i na vlasništvo Srpske pravoslavne crkve na KIM i ostala pitanja koja nismo rešili. Ako sad krenemo na jednostrane poteze – Brisel 2 i Brisel 3 nemaju nikakvog smisla“, rekao je Vulin.\nOko 56 odsto kapitala Trepče je u vlasništvu Fonda za razvoj Republike Srbije i taj kombinat ima dugove oko 400 miliona dolara, naveo je ministar privrede Željko Sertić.\nMeđu 502 preduzeća za privatizacuiju, formalno je bila i Trepča i za nju su dobijena četiri pisma o zainteresovanosti iz inostranstva, iz Mađarske, Kanade, Švajcarske i SAD, naveo je Sertić i ocijenio da to rječito govori da se u tim zemljama poštuje pravo svojine kao svetinja.\nVlada Srbije je odlučla da za 19 kompanija sa Kosova bude obustavljena privatizacja dok traju pregovori u Briselu, dodao je Sertić.\nUkoliko prištinske vlasti ne povuku odluku o Trepči, Agencija za privatizaciju će pokrenuti privatizaciju Trepče, jer je Srbija u obavezi da zaštiti svoju imovinu, upozorio je on.\nVasić: Dodik treba da ode


17"-42" - elektronska oprema - Velteh Pro D.O.O.\nVelteh Pro D.O.O. / 17"-42"


Drvene terase, Radinac :: Daibau.rs\nDRVENE TERASE, RADINAC\nTražim dobrog majstora za drvene terase: Skupili smo i proverili majstore za drvene terase, koji rade u mestu Radinac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za drvene terase će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen majstor za drvene terase Radinac, koji može da uradi:\tpolaganje drvene terase, drvo za terase, drvena terasa iz tikovine, cumaru terase, drvo lipe, drvena terasa iz drveta massaranduba, terasa iz sibirskog ariša, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA MAJSTORI ZA DRVENE TERASE RADINAC\nMožemo se pohvaliti sa više od 13 godina iskustva za usluge - građevinsko drvo. Naša iskusna ekipa može da napravi manje i srednje narudžbe. Izvedemo sva područja za baštenske kućice, šupe. Preduzeće ...


Uskoro mogućnost korištenja cijele industrijske konoplje - Poslovni dnevnik\nHrvatska 7.11.2018. 21:59 Uzgojem se bavi 80-ak proizvođača na 1000 ha, Foto: Nikola Ćutuk / Pixsell\nIzmjene zakona o suzbijanju zlouporabe droga kroz širenje primjene i lakše procedure poticajne za uzgoj.\nU Saboru će uskoro biti prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga, u kojem je uvaženo višegodišnje zalaganje Ministarstva poljoprivrede za uklanjanje zapreka proizvodnji industrijske konoplje. Prema važećem Zakonu, industrijsku konoplju moguće je koristiti samo u medicinske, prehrambene, veterinarske, znanstvenoistraživačke i nastavne svrhe, a može se uzgajati na temelju dozvole koja vrijedi jednu sjetvenu sezonu.\nBiljka industrijska konoplja ima široki spektar primjene pa je ograničenje da se smije koristiti samo u proizvodnji hrane domaće poljoprivredne proizvođače stavilo u neravnopravan položaj u odnosu na one u EU. Trenutačna regulativa koja zabranjuje korištenje cijele biljke onemogućava razvoj poljoprivrednih gospodarstava. Proizvođači smatraju da zahtjev za dobivanje dozvole za uzgoj ne treba vremenski određivati, jer je uzgoj moguć cijele godine. Novim prijedlogom zakona definira se industrijska konoplja kao ona na Zajedničkoj sortnoj listi EU sa sadržajem THC-a 0,2% i manjim i nije uvrštena u popis biljaka iz kojih se može dobiti droga. Time se omogućava korištenje cijele biljke industrijske konoplje za brojne industrije.\n“Ovo je velika stvar za 80-tak domaćih proizvođača koji industrijsku konoplju uzgajaju na oko 1000 hektara, jer je ta kultura visoko dohodovna, od nje se radi cijeli niz proizvoda. Ovo im otvara nove mogućnosti proizvodnje, dodatan plus je smanjenje administracije”, kaže ministar Tomislav Tolušić.\nKljučne riječi uzgoj industrijske konoplje u državama regije medicinska konoplja industrijska konoplja indijska konoplja


Vesti - Rusija Σελιδα 3 | Palo.rs\nŠest krivičnih prijava za šverc oružja, oglasila se i Kolinda\nKremlj je danas izrazio uverenje da ništa ne može da naškodi odnosima Rusije i Srbije, uprkos tome što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić otvorio istragu povodom navodne špijunske afere u koju...\nwww.novimagazin.rspalo.gr · pre 5 sati 21 minuta\nTramp je na konferenciji govorio o smaknući lidera takozvane Islamske države Abu Bakr el Bagdadiju. "Ne znamo ništa o bilo kakvoj pomoći američkim avionima u vazdušni prostor Idliba u cilju operacije", izjavio je portparol Ministarstva Igor Konašenkov, prenosi Tas s. Tramp je na konferenciji za...\nwww.b92.netpalo.gr · pre 25 dana 1 sat ·\nIako kritiziraju vojnu operaciju Ankare protiv Kurda na sjeveroistoku Sirije, Sjedinjene Države strahuju od pridruživanja tog strateškog partnera NATO-a Rusiji i koriste sve svoje diplomatske napore kako bi ugodile turskom predsjedniku Recepu Tayyipu Erdoganu. Američki predsjednik Donald Trump je...\nwww.seebiz.eupalo.gr · pre 26 dana 7 sati ·\nLjajić: Sporazum sa EAEU nova šansa za privredu\nFOTO TANJUG/ VLADA REPUBLIKE SRBIJE/ SLOBODAN MILJEVIC/ nr BEOGRAD - Ministar trgovine, telekomunikacija i turizma Srbije Rasim Ljajić izjavio je danas da je, kada se radi o potpisivanju sporazuma sa Evroazijskom ekonomskom unijom (EAEU), država svoj posao uradila, ali i da je sada "lopta u...\nwww.tanjugbiz.rspalo.gr · pre 26 dana 9 sati ·\nPeskov: Rusija neće štiti Kurde ako se ne povuku; Moguće neregularnostri u sprovođenju memoranduma\nMoguće je da postoje neke neregularnosti u primeni rusko-turskog memoranduma o Siriji, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov, dodajući da situacija ne može da se stabilizuje preko noći. "Naravno da ne možemo da isključimo određene neregularnosti u prvim fazama, situacija je veoma...\nwww.novosti.rspalo.gr · pre 27 dana 0 sat ·\n00.55Milij BalakirjevKlavirski koncertbroj 1 u fis-molu opus 1 (14.17)Klavirski koncertbroj 2 u Es-duru (dovršio Aleksandar Ljapunov) (36.39) Izvode pijanistkinja Anastasija Sejfedinova i Ruska filharmonijapod upravom Dmitrija Jablonskog 01.45Georg Fridrih HendlKoncert za trubuSolista je Moris...\nPutin želi u "voz u kojem je sve manje mesta"\nKremlj drži u rukama sve konce u toj važnoj bliskoistočnoj zemlji, preko koje je Rusija potvrdila svoj status međunarodnog činioca, piše novinar portala Jutarnji.hr. No, Sirija nije dovoljna. Treba se stalno dokazivati i potvrđivati. Rusija se sada, upravo iz tog razloga, okrenula najpotentnijem...\nwww.b92.netpalo.gr · pre 27 dana 18 sati ·\nOtkriveno 5 novih ostrva na Arktiku: Nastala su nakon topljenja glečerapre 28 dana 8 sati\nPutin osvaja Afriku: Ekonomija ključ za širenje ruskog uticajapre 28 dana 9 sati\nRusija: Oko 500 terorista pobeglo iz zatvora na severu Sirijepre 29 dana 19 sati\nNATO kupuje hiljade zimskih maskirnih uniformi; Rusija poručuje: Kupite udžbenike iz istorije (FOTO)pre 1 Mesec 0 dan\nSrpska se ne odriče vojne neutralnosti: Milorad Dodik u Rusiji poručio da...ߪ


SRPSKA VOJSKA - Dobrila Gajić Glišić : Domaća Knjižara\n„Srpska vojska“ se pojavila kao feljton u nedeljniku NIN 1992. g. pod nazivom „Iz kabineta ministra vojnog“ i odmah privukla pažnju sveta. U Špiglu su objavljeni delovi, feljton je štampan i u Srpskom glasu u Melburnu. Prenosili su ih Nedeljna Borba, Duga, Večernje novosti…\nŠta je sve rizikovala i čega se sve praktično morala lišiti jedna mlada porodična žena da bi izvršila viši, misteriozni nalog. Dovela je u pitanje karijeru, dobro uhlebljenje u državnoj ustanovi, sigurnost i izvesnost. Pritisnuta interesovanjem brojnih novinara − a verovatno samo instiktivno svesna da je izvršilac sudbinske neminovnosti − smireno je odgovarala da se ne plaši, ne kaje i ne uznemirava…\nU vrtlogu nada i strepnji, posle prvih kapi krvi na bratstvu i jedinstvu i ideje u koju se tada verovalo, obelodanila je svoje zapise iz kabineta ministra vojske. Kao da je bacila bombu na građanski moral! Јavnost je to primila s radoznalošću prema događajima iza scene sa kojih insajder diže zavesu, neki su to videli kao gest izuzetne hrabrosti, neki su se gnušali…\nO posledicama ovog čina, koje su se sručile na autora, samo ćemo reći da je otpuštena s posla, praćena, diskretno joj je prećeno godinama…\nKnjiga pod naslovom koji je u tom trenutku bio velika nacionalna ideja, gotovo san − Srpska vojska, nije bila samo štivo za čitaoce u zemlji, kojima je sudbina namenila i iščekivanja i stradanja. Čitali su je ljudi na svim kontinentima. Prvih pet izdanja „planula“ su u Švajcarskoj, Australiji, Nemačkoj, Americi, Africi…\nPisac / Autor: Dobrila Gajić Glišić


Republika / Vesić: Zabrana plastičnih kesa istorijska odluka za Beograd, pretekli smo i Njujork\nVesić: Zabrana plastičnih kesa istorijska odluka za Beograd, pretekli smo i Njujork\nčetvrtak, 29. 8. 2019.| 13:23\nOdbornici Skupštine grada danas su usvojili izmene i dopune odluke o uslovima za korišćenje kesa za isporuku robe u maloprodaji, čime je samo izvršeno usklađivanje sa novim Zakonom o glavnom gradu i novim Statutom Beograda.\n(FOTO) Beograd dobio najmoderniji Međunarodni terminal\nVesić je rekao da je zabrana upotrebe plastičnih kesa jedna od najavažnijiih odluka kada pričamo o budućnosti svih nas jer je potrebno 240 godina da se razgradi jedna plastična kesa.\nVesić je rekao da Njujork zabranjuje plastične kese u martu ili aprilu, što znači da će u srpskoj prestonici ova odluka zaživeti ranije.\nOn je napomenuo da će u maloprodaji biti dozvoljeno da kod voća potrošačima budu ponuđene lake biorazgradive i papirne kese.\n- Čeka nas niz sastanaka sa trgovinskim lancima, ali, primera radi, Aman već od 3. septembra izbacuje sve plastične kese - rekao je Vesić.\nDodao je da je odluka doneta na vreme, kako bi se ostavio prostor da se pripreme za 1. januar.\n- Kada rešimo trgovinske lance i pijace, rešili smo većinu problema - dodao je Vesić. On je dodao da se usklađivanjem sa novim Zakonom o gradu i Statutom omogućava donošnje konačne odluke o zabrani plastičnih kesa.\n- Istorijska je odluka za grad Beograd, kojom ulazimo u red malog broja gradova u svetu - rekao je Vesić.\nOn je dodao da su se proizvođači plastičnih kesa bunili, jer im je proizvodnja pala, ali je istakao da oni mogu da prave biorazgradive kese, samo onda moraju malo više da ulože.\nSrbija Beograd Goran Vesić Novi zakon Kesa Zamenik gradonačelnika Kese Plastične kese\n(FOTO) NASTAVLJA SE TREND SOLIDARNOSTI: Beograd u bojama francuske zastave\n(FOTO) IZDRŽITE, PRIJATELJI: Beograd šalje podršku Italiji


Bojana preokretom do drugog kola\n– January 15, 2013Posted in: AUSTRALIAN OPEN, Glavne vesti\nOčekivao se lakši posao, pošto je Bojana pre samo nedelju dana pobedila u dva seta Toro Flor, od kojih je prvi bio sa nulom. Ipak, Bojana je do sada mnogo puta pokazala da joj ulazak u meč nije uvek najjača strana. Jako loš prvi set,a onda preko izuzetno dramatičnog drugog, Bojana stiže do pobede, drugog kola i verovatno mesta u Top 50 posle AO, 2-6 6-4 6-3.\nPrvi set nije za priču, kada je kvalitet igre Bojane Jovanovski u pitanju. Dva osvojena gema od kojih samo jedan na svoj servis, uz neverovatan podatak, da je ubacila čak 82% prvog servisa, a osvojila manje od polovine poena!\nU drugom, prava drama. U trećem gemu, Jovanovski uspeva da se posle nekoliko izjednačenja, izbori za svoj servis gem, što se na kraju pokazalo ključnim za dobitak seta. Od tih 2-1, nijedna teniserka nije osvojila svoj servis gem, ali je Bojana prva stigla do brejka, pa je tako set pripao njoj.\nTreći se nastavlja na isti način. Razmena brejkova u prva dva gema, da bi taj trend konačno bio prekinut kada Bojana dolazi do ključne prednosti od 3-1. Do kraja meča uspeva da zadrži servis, iako je u poslednjem gemu imala jednu brejk loptu protiv sebe.\nSledeća Bojanina protivnica je Lusi Safarova, sa kojom se nikada nije sastajala. Safarova je u prvom kolu, u dva seta ali ipak ne sasvim lako, savladala Mirjanu Lučić. Problem za Bojanu može biti činjenica, da je Safarova u dva seta, samo jednom izgubila servis! Ovom pobedom Bojana je gotovo obezbedila plasman u pedeset najboljih posle AO, pa će najverovatnije bar izjednačiti svoj najbolji plasman, 50. mesto u junu 2011. godine.\nPosted January 15, 2013 at 11:08 AM\nUh, uplaših se da ne kiksne sad kada je baš bitno.\nMislim da je Lusi pobediva, ipak ovo nije Fed kup.


Zatezne kamate - BiH Pravo\n- Thu Sep 10, 2015 11:47 am #176\n-\tZatezna kamata je - osnovno pravo povjerioca u slučaju kada je dužnik zakasnio sa ispunjenjem novčane obaveze.\n-\tZatezna kamata se ne ugovora i za njenu isplatu nije uslov da je vjeroviku nastala šteta. Međutim, kada je riječ o kamatama, one se mogu i ugovoriti i takve kamate zovemo ugovorne kamate ili konvencionalne kamate.\n-\tZa plaćanje zateznih kamata, sem što nije nužno da je povjerilac pretrpio štetu zbog povrede ugovora, za njihovu realizaciju nije ni značajno da postoji odgovornost dužnika.\n-\tZatezna kamata je minimum naknade štete u slučaju povrede ugovora kada je u pitanju novčana obaveza.\n-\tRok za ispunjenje obaveze može biti određen ugovorom, propisom ili običajem.\n-\tPlaćanje kupovne cijene vrši se u času kada se vrši predaja robe, odnosno, 8 dana od dana prijema fakture ili 8 dana po prijemu robe. Ako rok nije određen, dužnik dolazi u docnju kada ga povjerilac pozove da ispuni svoju obavezu.


ROLAN GAROS - TREĆE KOLO: Novak u osmini finala i pored loše igre protiv Švarcmana PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 23. KOLO: Katastrofa Zvezde u Bambergu ZAVRŠEN ATP MASTERS 1000 TURNIR U PARIZU 2021: Trijumfalni povratak kralja Novaka ATP SANKT PETERBURG WTA GVANGŽU: Prvo finale u karijeri za Aleksandru Krunić ZAVRŠEN ATP 500 TURNIR U RIJU 2019: Prva titula za Lasla Đerea, uz ogroman skok na svetskoj rang listi ATP MASTERS 1000 ŠANGAJ, WTA HONGKONG: Viktor nokautirao Nadala, Jelena bolja od Aleksandre KVALIFIKACIJE ZA EP U RUKOMETU: Srbija remizirala sa Poljskom, Belorusi razbili Rumune SERIJA ZA 3. MESTO KOŠARKAŠKE LIGE SRBIJE: Mega Leks i naredne sezone u ABA ligi ATP/WTA MASTERS INDIJAN VELS: Novak i Nenad pobedili, Jelena i Viktor zaustavljeni EVROPSKO PRVENSTVO U KOŠARCI: Srbija bolja od Češke, rival u polufinalu Litvanija ZAVRŠEN ATP/WTA MASTERS U MADRIDU: Nova titula za Novaka, žestok otpor Marija ATP SIDNEJ: Troicki iz kvalifikacija do polufinala AUSTRALIJEN OPEN 2019 - TREĆE KOLO: Novak poklonio set Šapovalovu, Filip izgubio od Ćorića BARAŽ ZA EVROPSKO FUDBALSKO PRVENSTVO MLADIH REPREZENTACIJA: Bezbolan poraz Srbije FINALNA SERIJA KOŠARKAŠKE ABA LIGE: Zvezda odbranila titulu, Mega bez šanse


Na današnji dan: Rođen Srđan Kalember\nVažno Zvezdina kuća slavnih Košarka Košarka Najnovije\nod Neša M. jun 5, 2015 jun 4, 2015 01395\nSrđan Kalember, legendarni košarkaš Crvene zvezde, rekorder kluba po broju osvojenih titula, jedan od pionira magične igre pod obručima u Srbiji i svojevremeno jedan od najboljih evropskih igrača, rođen je 5. juna 1928. godine u Beogradu.\nSportom se bavio još kao dečak, kada je 1938. godine u trci na 60 metara osvojio drugo mesto na dečjoj olimpijadi. I danas se seća da je tom prilikom dobio poljubac od princeze Jelisavete Karađorđević. U toku Drugog svetskog rata igrao je fudbal za BASK, a voleo je i stoni tenis, atletiku i košarku.\nBio je rešen da nastavi sa igranjem fudbala i posle rata, ali ga je Slobodan Ćosić savetovao da se prebaci na košarku, jer je tu bila mnogo manja konkurencija nego u fudbalu. Po dolasku u redove crveno-belih bio je 12. igrač u ekipi, ali se brzo izborio za status jednog od najboljih svojim prirodnim talentom, pa je već 1946. godine debitovao za prvi tim.\nOstalo je istorija, jer je Kalember sa Zvezdom osvojio devet titula prvaka i zajedno sa Milanom Bjegojevićem je rekorder kluba. U crveno-belom dresu odigrao je 101 takmičarsku utakmicu i postigao 707 poena u periodu od 1946. do 1954. godine. Šampionske titule osvajao je 1946, 1947, 1948, 1949, 1950, 1951, 1952, 1953. i 1954. godine. U prvih 10 godina Crvene zvezde bio je peti po ukupnom broju odigranih utakmica (314) i četvrti strelac sa 2373 poena računajući sve susrete (prvenstvene, prijateljske, turnire i slično).\nNa prve dve utakmice u dresu kluba sa Malog Kalemegdana ubacio je oko 50 poena. Igrao je na poziciji krila, a odlike njegove igre bile su sjajan šut iz ugla, brzina, okretnost, sjajni i atraktivni prodori, duhoviti potezi, zbog kojih je često morao na klupu. Bio je član čuvene Zvezdine petorke koju su još činili Nebojša Popović, Aleksandar Gec, Ladislav Demšar i Tulio Roklicer.\nKalember je svojom igrom privlačio publiku na Mali Kalemegdan. U osvajanju prve šampionske titule 1946. godine bio je treći strelac ekipe u prvenstvu sa 45 poena na sedam utakmica. Trofej je odbranjen 1947. godine, a Kalember je ponovo bio treći po efikasnosti u ekipi sa još boljim prosekom od 7,6 poena na devet susreta u kojima je ostvareno svih devet pobeda. U osvajanju naredne dve titule imao je nešto slabiji košgeterski učinak, a 1950. godine sa crveno-belima po peti put stiže do titule i to zbog bolje koš razlike u odnosu na ekipu Partizana. Sa prosekom od 8,1 poena bio je drugi u timu, odmah iza legendarnog Ladislava Demšara.\nŠesti pehar u nizu Zvezda osvaja 1951. godine, a Kalember je bio lider ekipe i najbolji strelac sa 262 poena na 22 utakmice – prosek 11,9 po meču. Te sezone je liga proširena na 12 klubova, a napravljen je i betonski teren na Malom Kalemegdanu, kao i tribine, ograda, kapija i prilazni putevi. I naredne tri godine sa Zvezdom osvaja titule i postaje rekorder kluba sa devet šampionskih trofeja. U pohodu na sedmu zvezdicu 1952. godine postigao je po 18 poena u pobedama protiv Proletera (60:34) i beogradskog Železničara (61:50). Za osvajanje osme titule 1953. godine igrači su na poklon dobili sat marke Doksa, a Srđan je ubacio devet poena u ubedljivom trijumfu protiv Partizana (82:56).\nU periodu dok je sa uspehom nastupao za Crvenu zvezdu, zvanično je bio upisan kao jedan od 20 najboljih igrača Evrope. U to vreme se pored igranja košarke na Malom Kalemegdanu slušao i džez, priređivane su čuvene “Zvezdine noći“. Mečeve muške i ženske ekipe crveno-belih pratio je naš nobelovac Ivo Andrić, a Kalember se zabavljao sa Ljubicom Otašević, košarkašicom Crvene zvezde, koja je kao i on nosila dres sa brojem 12. Ljubica je kasnije tumačila ulogu stjuardese u filmu “Ljubav i moda“, plenila je svojom lepotom i ubrzo stigla i do Holivuda.\nKalember je za reprezentaciju Jugoslavije odigrao 47 utakmica. Nastupao je na evropskim šampionatima u Pragu 1947. i Moskvi 1953. godine, kao i na Svetskom prvenstvu u Buenos Ajresu 1950. godine, kada je na četiri meča ubacio ukupno 18 poena.\nSredinom pedesetih godina otišao je u Francusku, gde je u više sezona bio igrač i trener Nanta. Sa 36 godina je prestao da igra, a kasnije je do sedamdesetih vodio i Klermon Feran, gde je za ženski tim nastupala Splićanka Nataša Bebić, sa kojom se oženio 1971. godine. U to vreme su ženskom klupskom košarkom dominirali klubovi sa Istoka, a Klermon Feran je bio prvi sastav iz Zapadne Evrope koji je stigao do finala Kupa šampiona.\nSrđa je kasnije bio trener ženskog i muškog tima Jugoplastike. Sa košarkašima je osvojio i jedan Kup Jugoslavije, stigao do finala Kupa pobednika kupova, da bi se kasnije vratio u Francusku i vodio Nansi, Šalon, Miluz i Viši, gde je završio trenersku karijeru. U Francuskoj je sa kraćim prekidima bio trener od 1958. do 1989. ukupno 25 godina.\nNjegova majka Julija je studirala u Parizu, a otac Jovan je završio vojnu akademiju u Šartru i kasnije bio francuski pilot, ali Srđan ipak nije želeo da uzme francusko državljanstvo, jer bi to po njegovom mišljenju bila izdaja Srbije.\nSvoje penzionerske dane provodi u Beogradu. Jedini je živi član one čuvene Zvezdine petorke i jugoslovenskog tima koji je prvi put nastupio a Evropskom prvenstvu 1947. godine. Često ističe kako je u njegovo vreme Zvezda dominirala u košarci, gde komšije nisu znale za pobedu protiv čarobnjaka sa Malog Kalemegdana dugi niz godina, a svedoci smo da se to vreme danas vraća, na radost žive legende Srđana Kalembera i višemilionske armije navijača crveno-belih.\nZvezda prvi put poražena u KLS, ali sa prvog mesta čeka plej-of\nVremeplov: Golovi Bore Kostića za pobedu u oproštajnom 38. večitom derbiju


Lidl u Srbiji - cene - konkurencija - poređenje s drugim trgovinskim lancima | Mondo Portal\n21.11.2018. | 15:21\nČekali smo "hard diskont" u Srbiji dugo, dugo...I Lidl se konačno pojavio. Gužve su prvih dana bile neopisive ali sada se situacija normalizovala, tako da možemo da sagledamo koliko je dolazak nemačkog diskontera zaista bio udar na cene.\n15.11.2018. | 09:49 102


Gideon Brothers proslavio peti rođendan novim vizualnim identitetom - Ja TRGOVAC\nOstalo ICT & FinTech Gideon Brothers proslavio peti rođendan novim vizualnim identitetom\nHrvatska tvrtka za robotiku udvostručila je broj zaposlenih u posljednjih godinu dana te se ubrzano priprema za lansiranje serije novih rješenja kroz sljedećih nekoliko mjeseci\nGideon Brothers, tvrtka za robotiku i softverska rješenja temeljena na umjetnoj inteligenciji, obilježila je petu godišnjicu od osnivanja, predstavivši tom prigodom novi vizualni identitet i novo ime – Gideon.\n“Naš novi vizualni identitet odražava novu energiju i redefinirani fokus na razvoj najboljih rješenja za specifične, kompleksne izazove naših kupaca. Ovom evolucijom brenda želimo bolje komunicirati širinu naše ekspertize i uskladiti je s redefiniranim fokusom i vizijom. Upravo zato, naš novi vizualni identitet je jednostavniji, pristupačniji, nadahnut ljudima i uvijek u pokretu”, pojasnila je Sanja Buterin, direktorica marketinga u Gideonu.\nPodsjetimo, širenje aktivnosti razvoja i međunarodnih operacija u Gideonu, praćeno intenzivnim zapošljavanjem, dolazi nakon prošlogodišnje dokapitalizacije Serije A, vrijedne ukupno 32 milijuna USD, kojom je predvodila tvrtka Koch Disruptive Industries.\nPrethodni članakNFON još snažnije ulazi na tržište srednjoistočne Europe\nSljedeći članakProizvodnja kukuruza 8,2 posto manja


Dodijeljeni certifikati za 13 timova porodične medicine Doma zdravlja Kalesija (FOTO) – Radio Feral\nDodijeljeni certifikati za 13 timova porodične medicine Doma zdravlja Kalesija (FOTO)\n17/04/2018 17/04/2018 Mirsad Zulic\t0 Comments\nCertifikacija timova porodične medicine u Domu zdravlja Kalesija okončana je današnjom dodjelom certifikata od strane Agencije za kvalitet i akreditaciju u zdravstvu FBiH. Ukupno 13 timova porodične medicine dobilo je certifikate u okviru projekta “Uvođenje standarda sigurnosti u primarnoj zdravstvenoj zaštiti”. Ocjenjivanje timova porodične medicine, pojašnjeno je, vršili su vanjski ocjenjivači agencije AKAZ, a tome su prethodile opsežne pripreme.\nDocent dr. Ahmed Novo, direktor Agencije za kvalitet i akreditaciju u zdravstvu FBiH, je prilikom dodjele certifikata ljekarima i medicinskim sestrama, kazao je da su timovi porodične medicine Doma zdravlja Kalesija ispunili jako zahtjevne kriterije od sigurnosti, kadra, opreme, obučenosti kadra do zadovoljstva pacijenata.\n„Timovi porodične medicine su završili jedan vrlo zahtjevan i kompleksan zadatak, a to je ispunjenje standarda i kriterija koje propisuje Agenacija za kvalitet i akreditaciju u zdravstvu FBiH. Ovi certifikati su potvrda da pružate sigurnu zdravstvenu zaštitu svojim korisnicima po svim standardima sigurnosti. Svaki pacijent ima pravo na sigurnu i kvalitetnu zdravstvenu uslugu, naše je da im to bez razlike obezbijedimo i za nas je jednak svaki pacijent bio on iz Sarajeva, Kalesije, Čelića, Gruda, Tuzle, Mostara ili bilo kojeg drugog grada i općine u Federaciji BiH”, kazao je doc.dr. Novo čestitajući članicama i članovima timova porodične medicine i rukovodstvu Ustanove na uspješnoj provedbi procesa.\nDoc.dr. Novo je potcrtao i činjenicu da su standardi za primarnu zaštitu po kojima su ocijenjeni i timovi porodične medicine u DZ Kalesija trenutno u procesu akreditacije kod Međunarodne organizacije za kvalitet u zdravstvu (ISQua) čija je AKAZ članica.\nDodao je da je proces certifikacije Timova porodične medicine u Domu zdravlja Kalesija započeo još 2010.godine, ali da je dolaskom novog menadžmenta ovaj proces znatno ubrzan.\n„Jako nam je važna podrška menadžmenta zdravstvene ustanove. U Domu zdravlja Kalesija nije od početka išlo „glatko“. Međutim, dolaskom novog menadžmenta na čelu sa doktorom Osmanovićem trebalo je možda godina i pol dana da se pripreme za certifikaciju i da ispune zahtjeve, standarde i kriterije“, istakao je doc.dr. Novo.\nMuhamed dr.Osmanović, direktor JZU Dom zdravlja Kalesija je kazao da su se u proteklom periodu morali ispuniti svi kriteriji koje je propisala Agencija za kvalitet i akreditaciju u zdravstvu FBiH.\n„Mi smo pripremajući se za ovaj čin morali zadovoljiti sve kriterije federalne Agencije koji se odnose na prostor, kadar, opremu, način rada.. Podjela certifikata je dokaz da smo uspjeli u ovom poslu. Pacijenti će imati veliku korist od certificiranja, jer će se smanjiti gužve, doktori i medicinske sestre će ubuduće više vremena posvetiti svakom pacijentu. Nadam se da će se efekti vidjeti već od polovine ove godine. Kroz ovaj proces svi su na dobitku. Želja nam je da napravimo takav ambijent da ljekar i medicinska sestra imaju sasvim dovoljno vremena za svakog pacijenta, da ga prime, da mu objasne njegovu bolest, a ne samo da se svedemo na propisivanje lijekova“, rekao je Osmanović.\nPosebno je naglasio da dodjelom certifikata nije završen proces i da će u naredne četiri godine, koliko traja ovaj certifikat, predstavnici Agencije vršiti najavljene, ali i ne najavljene posjete kako bi se uvjerili u provedbu certifikacije u praksi.\nOsmanović se na kraju zahvalio ljekarima i medicinskim sestrama i tehničarima, koji su učestvovali u procesu certifikacije i u rekordnom roku završili ovaj zahtjevan posao.\nDodjelom certifikata Timovima porodične medicine kvalitet zdravstvene zaštite u Domu zdravlja Kalesija će se podići na viši nivo, a najveću korist od ovog procesa trebali bi imati pacijenti, koji koriste uluge ove zdravstvene ustanove.\n← Održana 9. redovna sjednica Vlade Tuzlanskog kantona\nServisne informacije za srijedu 18.april 2018.godine →\nBKC: Promocijom knjige „Srebrenička tragedija“ i filmom „Nana Fata – bosanska heroina“ obilježit će se Dan sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici\n04/07/2019 05/07/2019 Mirsad Zulic\t0\n25/12/2017 25/12/2017 Mirsad Zulic\t0


Izrael spreman i na posredovanje treće strane\nSvijet Pregovori sa Sirijom\nPiše Mi. Dr. , 04. veljače. 2010. @ 08:11  komentari min.\nIzraelski premijer Benjamin Netanyahu izjavio je da je spreman pristati na posredovanje treće strane radi obnove pregovora Izraela i Sirije koji su zapeli prije više od godinu dana.\n'Premijer je puno puta rekao da je spreman doći bilo kamo kako bi pregovarao sa Sirijom, bez ikakvih uvjeta. Da bi to postigao, Izrael ne isključuje pomoć neutralne treće strane', ističe se u premijerovu priopćenju. 'Nažalost, Sirija postavlja zapreke i sprječava pregovore o postizanju rješenja koje bi osiguralo mir, sigurnost i gospodarski razvoj svih strana', dodao je Netanyahu.\nU srijedu je sirijski ministar vanjskih poslova Walid Mouallem upozorio Izrael da ne pomišlja na rat sa Sirijom, ocijenivši da bi se takav sukob prometnuo u 'opći rat'. Sirijski ministar je to izjavio pošto su ga novinari zamolili da komentira izjavu izraelskog ministra obrane Ehuda Baraka koju je dao u ponedjeljak navečer pred visokim vojnim dužnosnicima.\n>> 'Izrael je na putu uništenja'\nPo toj izjavi, Izrael bi se 'zbog nepostojanja mirovnog ugovora sa Sirijom mogao naći u vojnom sukobu koji bi mogao uzrokovati opći rat', kako je prenio ministrov ured. Sirija i Izrael su u svibnju 2008. uz posredovanje Turske počeli neizravne pregovore o Golanskoj visoravni koju je Izrael zauzeo 1967., a Damask ju želi vratiti, te o mogućem mirovnom ugovoru. No pregovori su prekinuti nakon izraelske vojne ofenzive na Pojas Gaze u prosincu 2008. (Hina)


Author: Dougor Kakus\nAzebiki testera inaqce sluzi za spojeve u tesarstvu, kada treba da se sece zid mortiza.\nPored toga, za ove indukciiono ima jos muka. Linkovi ka zanimljivostima Zdravlje Razno Predlozi O radu foruma.\nDrugi proces koji se koristi za takve povrsine je nitriranje, i ako se dobro secam njime moze da se dobije jos tvrdja povrsina trebalo bi da su recimo plocice za stelovanje ventila nitrirane.\nRadi na prilicno visokoj temperaturi, vrlo verovatno je i sredina korozivna ne znam tacno, al ne verujem da je piljevina bas “neutralna” Moze i zeenski sliding dovetai ako se na ogradu zalepi dascica sa odg. Ima mali milion nacina da se napravi hiden case dado ili hiden sliding DT, i to je jako cest tip spoja u zapadnoj stolariji. Cak i u mekom drvetu Azebiki nije za pocetnicku testeru. Prvi problem je da ni ona ne moze da napavi rez kako treba, ako vrh a zatim i cela testera ne prodje kroz dasku, no jos veci problem su jasen i hrast.\nNe moze da dotera prihvat lastinog repa na bocnoj strani,nije za to namenjen, ne postoji nista sto mu vodi ugao, a cosak ostaje nesredjen, mada to nije bitno. Briketirka i briketi Problem je samo vrh puza onaj dio bez navoja i prvi navoj sve ostalo ne mora de se kali ili cementira ili ne znam sta vec.\nSamo mora da bude podeseno kako treba. Oni koriste za police Kiri, tj Pauloniju, pa to moze tako.\nAzebiki iako namenjen za secenje otvora u sredini daske nece mnogo da pomoge. Ciscenje je ili router plane, posto su bocne ivice vec ultra precizne, ili cranked chisel za dublja mesta, ili mali shoulder plane koji moze da uje, osim na kraju gde mora dleto, u slucaju rendeta. To je vrsta kristala celika, koja je ekstremno tvrda, naravno sa druge strane je i krta. Cistim dugim dletom Router treba da stigne iz CA.\nImam da napravim nekoloko malih policica i meni ormaric za alat. Jos nisam video azebiki u HT verziji, i ne znam da je bilo kod od industrijskih proizvodjaca koji ade indukciono kaljenje pravi, i po mom iskustvu, zubi odu brzo bogu na istinu u tvrdom kaljejne.\nJa ovo radim dletom i snirglom na inox limu ali pitam moye li lakse.\nNaravno bez vodjice nije precizna, ali je uz vodjicu laserski precizna. Evo dosta lepog spiska: Nije tacno da se sa njom sece samo pod nagibom od zadate linije do ivice, nego se prosece incukciono duzina.\nMada iskreno, davno sam sve ovo ucio, pa pisem po secanju. Najbrzi naci za i dado i sliding dovetail na korpusu je stair saw, uz odgovarajucu vodjicu, za dado, ili dve testere od odgovarajucim uglom, uz jednu vodjicu, u kaljjenje sliding dovetaila.\nNisam u Beograd-Brezdje-Bor Registrovan: Nasao sam i fore kako se full dado maskira dodatnim letvama da izgleda kao mitre slot lepljen. Sustinski se radi o ozbiljnijem spoju, no opet se pravi dado kao pocetak.\nNece propasti onom brzinom kojom vrh, ali ce se ipak dosta habati. Radi se uskoro bolja komora Briketirka i briketi i tako ti od komore za farbanje napravis briketaru sporo ti nesto ti garavi “pimpeki” izlaze.\nNema tog industrijskog giganta od koga mi ne mozemo napraviti malo ili srednje preduzece!!! Dakle moji spojevi za police su stoped dado stoped sliding dovetail koje sam ranije radio indukcionno.\nSide rabbet plane je samo za fino upasivanje dadoa, i poliranje bocne strane, nije za njegovo pravljenje, jer nema ni jedno secivo za rezanje vlakana. Cementiraju se povrsine koje su izlozene ekstremnom habanju, kao sto su naprimer sinhroni menjaca. Nasao, Moze side rabbet di kraja DADO-a ako moze da joj se skine nos ove dve koje sam ja gledao mogu.


kafići | Tuzlanski.ba\nUkinuto ograničenje radnog vremena u KS: Kafići mogu raditi ‘do zore’\nVlada KS danas je donijela odluku kojom se ukida ograničenje radnog vremena svim poslovnim subjektima, uključujući i ugostiteljske objekte. Ova odluka donesena je nakon što je Vlada FBiH danas sonijela odluku o ukidanju policijskog sata.…\nFrancuska: Ponovo otvoreni kafići, restorani, prodavnice, kina i muzeji\nVlasti u Francuskoj pozivaju svoje stanovnike na “kolektivnu odgovornost” nakon što su neka javna mjesta ponovo otvorena u srijedu, 19. maja, nakon šest mjeseci strogih ograničenja zbog naglog povećanja broja zaraženih koronavirusom, javlja Anadolu Agency.…\nUblažene mjere u RS: Navijači na tribinama, kafići do ponoći\nRepublički štab za vanredne situacije Republike Srpske donio je nove mjere. Navijači će konačno moći prisustvovati utakmicama. Radno vrijeme ugostiteljskih objekata je produženo i radit će do ponoći. Dozvoljena je i muzika uživo u baštama,…\nSud u Belgiji presudio da je zatvaranje kafića i restorana bilo nezakonito\nBelgijski sud je presudio da su vladine mjere kojima su zatvoreni kafići i restorani zbog koronavirusa bile nezakonite. Restrikcije koje je uvela ministrica unutarnjih poslova Annelies Verlinden bile su nezakonite jer ona nije imala ovlasti donijeti…\nUblažavanje mjera u KS: Otvaraju se ugostiteljski objekti, ograničeno radno vrijeme\nVlada Kantona Sarajevo danas je dodatno ublažila aktuelne higijensko-epidemiološke mjere u Kantonu Sarajevo. Na prijedlog Kriznog štaba Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo, Vlada Kantona Sarajevo je na danas održanoj sjednici donijela Zaključak kojem je naložila primjenu…\nU Srbiji od 5. aprila ponovo rade bašte kafića i restorana\nKrizni štab Srbije za suzbijanje COVID-19 odlučio je na sjednici 2. aprila da se od ponedjeljka, 5. aprila, dozvoli otvaranje ugostiteljskih objekata u baštama i na otvorenom uz poštovanje propisanih mjera. Ova mjera će stupiti…\nAustrija odgodila otvaranje terasa kafića i restorana\nAustrija je odgodila ponovno otvaranje terasa kafića i restorana što je prvobitno planirano za 27. mart usljed porasta broja zaraženih, izjavio je danas izvor iz administracije. “Ublažavanje mjera biće pokrenuto nakon Uskrska čim podaci iz…\nSlovenija: Otvaranje kafića i terasa još uvijek nije u mogućnosti\nSlovenija zbog relativno visokog broja novozaraženih Covidom-19 još ne razmišlja o otvaranju ugostiteljstva, pa niti terasa na otvorenome, ali ove će sedmice razmotriti mogućnost otvaranja nastave uživo u srednjim školama, najavio je slovenski premijer u…


Problem sa LCD televizorom\nTema: Problem sa LCD televizorom\n22.09.2014, 13:47 #1\nImam problem sa televizorom, zapravo odjednom mi nestala slika a tona ima. Gasio ga, palio, izvlacio iz struje i dalje nista...\nPa ako neko zna da li je manji kvar ili mora u servis?\n22.09.2014, 13:49 #2\nDa nemas mozda NVIDIA grafiku da nisi mozda updejtovao najnoviji drajver 344.11? On ima bas bagove i bas isti simptom kod velike vecine korisnika. Cisto da proverim da nije ta mogucnost,da li ti je prikacen na komp? a mozda je i riknuo\n22.09.2014, 13:51 #3\na možda su marsovci, možda je rupa u saksiji, možda tačkice na bubamari......????\nŠta to pišeš, kakva nVidia, kakvi drajveri...... čoveku rikno televizor.\n22.09.2014, 14:00 #4\nupisao sam se od smeha.... kralj je, majke mi\n18.10.2014, 21:22 #5\nPohvaljen 44 puta u 35 postova\nne znam ko je kralji sta je smesno kod mene taj driver izbaci skoci plavi ekran jedva vratio stari driver .. a i tu ima istine ako je komp povezen sa tv preko hdmi mozes sjebes celu prijemnu procesorsku plocu / garantijem !!!\n"Prijemnu procersku ploču"....hmmmm zanimljivo, moraću da pitam kolege iz servisa za tu prijemnu ploču. Jel to neka novina u televizorima jer još nikada za to još nisam čuo.\n18.10.2014, 21:44 #7\nPohvaljen 20 puta u 16 postova\nOriginalno postavljeno od macko1\nA molim te mozes li da objasnis kako to garantujes?


Prvi dan ove Kupusijade obeležilo je i tradicionalno Obrenovanje. Koncerti pevača i igrača posvećeni su sećanju na tekstopisca Obrena Pjevovića po kome su se proslavili Mrčajevci i Čačak ne samo u zemlji, već i u regionu. Uživali su gosti i domaćini u nastupu orkestra Ljubiše Pavkovića, kulturno umetničkih društava i pevača.\nOdržan 26. Festival maski u Čačku (video)


Nova podvala Fejsbuka protiv Sputnjika - 05.06.2020, Sputnik Srbija\nFejsbuk će početi da etiketira ruske, kineske i druge državno kontrolisane medijske organizacije pod oznakom „državni mediji“, a tokom leta će početi da... 05.06.2020, Sputnik Srbija\n15:20 05.06.2020 (Osveženo: 16:00 05.06.2020)\nNajveća svetska društvena mreža primeniće oznaku na ruski Sputnjik, iransku Pres televiziju i kinesku novinsku agenciju Sinhua, navodi se u delimičnoj listi koju je Fejsbuk preneo. Kompanija će na samom početku primeniti etiketu na oko 200 stranica.\nFejsbuk neće etiketirati nijednu novinsku organizaciju sa sedištem u SAD, jer je utvrdio da čak i „izdavačke kuće pod rukovodstvom američke vlade imaju uređivačku nezavisnost“, izjavio je šef kompanije za politiku digitalne bezbednosti Natanijel Glajher.\nNova mera dolazi samo nekoliko meseci uoči novembarskih predsedničkih izbora u SAD.\n© Sputnik / Natalья Seliverstova / Uđi u foto-galerijuFejsbuk će etiketirati Sputnjik i blokirati sve oglase koji ciljaju američke korisnike\nFejsbuk će etiketirati Sputnjik i blokirati sve oglase koji ciljaju američke korisnike\nPod ovom merom Fejsbuk neće koristiti etiketu za medijske kanale povezane sa pojedinim političkim ličnostima ili strankama, jer bi to, kako kaže Glajher, moglo da pređe „granice koje su vrlo klizave“.\n„Ono što ovde želimo, jeste da započnemo s najkritičnijim slučajem“, rekao je.\nNa svom postu Fejsbuk je rekao da će se njihova oznaka pojaviti na stranicama širom sveta, kao i u objavama unutar Sjedinjenih Država.


Tramp osudio mržnju u SAD posle pucnjave u sinagogi | N1 Srbija\nTramp osudio mržnju u SAD posle pucnjave u sinagogi\n27.10.2018. |20.17 >22.52 |\nAmerički predsednik Donald Tramp osudio je "mržnju" posle pucnjave u sinagogi u Pitsburgu u državi Pensilvaniji gde je napadač ubio nekoliko ljudi pre nego što je priveden.\n"Iskreno da kažem, to je grozno i strašno šta se dešava s mržnjom u našoj zemlji i širom sveta. Nešto mora da se uradi", rekao je Tramp i dodao da će bilans žrtava verovatno biti veći nego što se prvobitno mislilo.\nTramp je to izjavio pre odlaska na skup s poljoprivrednicima u Indijani u sklopu izborne kampanje pred parlamentarne izbore zakazane 6. novembra u SAD.\nMediji daju različite informacije i za sada se ne zna tačan broj žrtava u napadu kod sinagoge "Drvo života" (Tree of Life) gde su vernici bili okupljeni na redovnoj službi za šabat gde je istovremeno bio održan obred davanja imena jednoj bebi.\nTramp je rekao da želi da pooštri zakon o smrtnoj kazni.\n"Kada ljudi rade takve stvari, trebalo bi da budu osuđeni na smrt", dodao je američki predsednik navodeći da bi možda situacija bila drugačija da je čuvar ispred ili unutrar sinagoge bio naoružan.\nVučić poslao Trampu pismo saučešća\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je pismo saučešća predsedniku SAD Donaldu Trampu povodom napada na vernike u sinagogi u Pitsburgu, koji je okarakterisao kao "bezosećajni čin nasilja nad nedužnim ljudima okupljenim na verskoj službi".\n"Uveren sam da će snaga i duh vaše nacije nadvladati mržnju i nasilje i odbraniti trajne principe i vrednosti na kojima počiva američko društvo: da su svi ljudi stvoreni jednaki, s pravom na život, slobodu i težnju za srećom", navodi se u pismu Vučića.\nOn je zamolio Trampa da saučešće prenese porodicama i prijateljima poginulih, a ranjenima uputio želje za brz oporavak.\nNetanjahu: Užasan antisemitski napad u sinagogi\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izrazio je solidarnost prema SAD posle napada u sinagogi u Pitsburgu koji je označio kao "užasan antisemitski napad".\n"Užasnut sam zbog smrtonosnog napada koji se danas dogodio u Pitsburgu", naveo je Netanjahu na Tviteru i dodao da ceo narod Izraela saoseća sa tugom porodica poginulih.\nIzraelski predsednik Ruven Rivlin izrazio je saučešće porodicama stradalih i poželeo brz oporavak povređenima.\nMinistar obrazovanja Naftali Benet izjavio je da će otići u Pitsburg kako bi se sastao s predstavnicima jevrejske zajednice u tom gradu i prisustvovao sahranama žrtava.\nMerkel: Osuđujem slepu antisemitsku mržnju\nNemačka kancelarka Angela Merkel osudila je "slepu antisemitsku mržnju" povodom napada u sinagogi u američkom gradu Pitsburgu, gde je poginulo nekoliko ljudi.\n"Svi moramo odlučno da se suprotstavimo antisemitizmu, svuda", rekla je kancelarka, a prenosi neimenovani potparol nemačke vlade.\ntramp SAD Pitsburg Donald Tramp pucnjava sinagoga\nNije se čulo, ovih dana, da je Predsednik Republike Srbije slično saučešće poslao - povodom masakra u Kerču, na Krimu - Predsedniku Rusije ... ili bilo kako, posredno ili neposredno izrazio porodicama žrtava! Znakovito?!?\nDa se kojim slučajem zvao Mustafa reč bi bila o terorističkom napadu.\nLicemerno je, najblaze receno, siriti mrznju i istovremeno je osudjivati.


Zašto bi sporazum Srbije i Kosova u Beloj kući mogao biti opasan - Kosovo Online\nZašto bi sporazum Srbije i Kosova u Beloj kući mogao biti opasan\n18. Jun 2020. • 09:44\nNajava razgovora između dve strane u Beloj kući oko dugog međunarodnog spora, obično bi bila razlog za slavlje, posebno s obzirom na očekivanje da će, ukoliko sve ide po planu, takve razgovore obično prati ceremonija u "Vrtu ruža" za potpisivanje svojevrsnog sporazuma između strana. Ovonedeljna najava da će Bela kuća ugostiti predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog Hašima Tačija 27. juna, međutim, izazvala je pomutnju među posmatračima zapadnog Balkana, i to s pravom.\nRazlozi za skepsu prema planiranim razgovorima su brojni. Razgovori uzurpiraju dugo posredovani dijalog Priština-Beograd, kojem je posredovala EU, za koji evropski blok ima za cilj da se obnovi u bliskoj budućnosti, pod vođstvom specijalnog izaslanika za region, bivšeg slovačkog ministra spoljnih poslova Miroslava Lajčaka.\nČinjenica da bi Vašington i Brisel mogli uskoro da vode paralelne pregovore ilustruje tužno stanje odnosa između SAD i EU i potpuni nedostatak transatlantske koordinacije, što je bila neophodna komponenta napretka na Zapadnom Balkanu od 1990-tih.\nŠto je još gore, čini se da postoji slaba koordinacija između američkog specijalnog izaslanika Ričarda Grenela, bivšeg američkog ambasadora u Njemačkoj, i američkih stručnjaka za ili u regiji.\nOvo je izazvalo strah kod mnogih u Vašingtonu i regionu da je primarni cilj Trampove administracije više javni spektakl u Bašti Ruže nego postizanje funkcionalnog sporazuma čiji je cilj normalizacija odnosa između Kosova i Srbije.\nRasprave o razmeni teritorija, kao deo sporazuma (koji Grenel i dalje poriče), samo doprinose tim problemima.\nDok Trampova administracija i Evropska unija koketiraju s idejom teritorijalne razmene poslednje tri godine, stručnjaci s obe strane Atlantika strahuju da će takvo predsedavanje biti postignuto u regionu u kojoj nacionalisti stalno traže secesiju ili jedinstvo na etničkoj osnovi.\nČak i ako bi se Pandorina kutija mogla zatvoriti, primena takvog sporazuma gotovo sigurno bi rezultirala de facto etničkim čišćenjem, eskalacijom tenzija i potencijalno novim nasiljem. Malo je dokaza o bilo kakvom Trampovom administrativnom planu da se bavi tim komplikovanim - ali ključnim - pitanjima koje treba sprovoditi.\nMožda da bi snizio očekivanja, Grenel je obećao da će strane prvo razgovarati o ekonomskim pitanjima. Ako se o tome radi, uz svu sreću na kraju bi moglo doći do pozitivnog ishoda na samitu - balkanska verzija Kineza obećava da će kupiti više soje, spektakl u "Vrtu ruža" koji Tramp i Grenel očajnički traže i bez stalnog narušavanja stabilnosti regiona. Držim im palčeve.\nMoli Montgomeri, bivši službenik Bele kuće i Stejt departmenta\nSjedinjene Američke Države Kosovo Srbija Bela kuća dijalog\nKosnet: Sastanak 27. juna u Beloj kući važan za Srbiju, Kosovo i region\nAmerički ambasador na Kosovu Filip Kosnet rekao je da je sastanak koji je sazvao Ričard Grenel za 27. jun u Beloj kući veoma važan za Srbiju, Kosovo i region, prenosi Ekonomija Onlajn.


Počeo protest građana zbog dešavanja u zavodu Pazarić\nStotinjak građana okupilo se na protestu ispred zgrade u kojoj je sjedište Vlada FBiH u Sarajevu nakon jučerašnjih informacija o dešavanjima u Zavodu za zbrinjavanje mantalno invalidne djece i omladine u Pazariću.\nProtest zasad protiče mirno, građani su se rasporedili po saobraćajnici ispred zgrade a policija preusmjerava vozila alternativnim pravcima.\nPovod za ovaj protest je negodovanje zbog jučerašnjih šokantnih informacija o tretmanu prema štićenicima Zavoda Pazarić.\nBuru u javnosti izazvalo je obraćanje zastupnice Naše stranke u Predstavničkom domu Federalnog parlamenta Sabine Ćudić koja je izjavila da u toj ustanovi vladaju nehumani uvjeti u tretmanu prema štićenicima, posebno bolesnoj djeci. POkazala je snimke prema prema kojima su neka od djece vezana za namještaj i radijatore. Sabina Ćudić je za nedovoljnu kadrovsku i stručnu kapacitiranost Zavoda okrivila prethodnu upravu, Nadzorni i Upravni odbor te ustanove, čiji su neki članovi i sad na pozicijama.\nNeobični bicikli iz XX vijeka (FOTO)\nPoziv mladim fotografima u sklopu European Fashion Passporta\nDjevojka se nabacivala zauzetom dečku pa dobila odgovor nakon...


Ceca oduševljena Lidijom Vukićević: Ženo, prestani da mi nabijaš komplekse! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n13:04 8. OKT 2017.\nCeca Ražnatović (44) važi za jednu od najlepših i najzgodnijih dama na estradi. Međutim, ona nikada nije imala problem sa tim da udeli kompliment atraktivnim ženama sa javne scene. Lidija Vukićević se u emisiji pojavila u seksi haljini koja više otkriva nego što pokriva, i time ostavila bez daha sve prisutne goste i gledaoce. Njenim izgledom posebno je bila oduševljena Ceca, koja nije štedela na komplimentima:\n- Prvi put vidim uživo Lidiju Vukićević, upoznale smo se pre emisije i ja sam joj rekla: "Ženo, prestani da mi nabijaš komplekse"! Ona u prirodi izgleda još bolje, pogledaj ten, kožu, taj osmeh - rekla je Ceca u jednom dahu, a Lidija joj je odgovorila:\n- Hvala Ceco. Zavolela sam svoje mane, to je veoma bitno kako bi bili sigurni u sebe. To je sastavni deo mene.\nCecaCeca RaznatovicLidija Vukicevic\nCeca Ražnatović: Putin ima i ..\n25. april 2022.. 11:29\nCeca Ražnatović objavila snimak ..\n7. april 2022.. 12:09\nCeca Ražnatović ovu Arkanovu ..\n12. mart 2022.. 13:20\nAnastasija Ražnatović liči na ..\n1. mart 2022.. 20:45\nCeca Ražnatović i Bogdan: Jedna ..\n2. februar 2022.. 20:54


Hotel Il Giardino (ITA Scario) - Booking.com\nHoteli u gradu: Scario\nHotel Il Giardino, Scario (ITA) - ponude\nVia Giardino, 84070 Scario, Italija – Prikaži mapu\nPutnička fotografija destinacije Scario koju je napravio/-la Elena\nOvaj objekat je udaljen 13 min hoda od plaže. The family-run Hotel Il Giardino features a pretty palm-lined garden with swimming pool. Located a few steps from its own private beach in Scario, it offers free beach service and parking.\nThe property is a 20 to 30-minute drive from Palinuro and Marina di Camerota.\nHotel Il Giardino toplo dočekuje Booking.com goste od 17. apr 2013.\nU kom periodu želite da boravite u objektu Hotel Il Giardino?\n4 razloga da izaberete objekat Hotel Il Giardino\nSadržaji smeštajnog objekta: Hotel Il Giardino\nKorisne informacije Objekat Hotel Il Giardino je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nZa boravak do 2 deteta/dece ili odrasle/odraslih naplaćuje se 40 EUR po noći i osobi za dodatne krevete.\nObjekat Hotel Il Giardino prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nPotrebno je najmanje 5 recenzija da da bismo mogli da odredimo ocenu gostiju. Ukoliko rezervišete i ocenite svoj boravak, možete pomoći objektu Hotel Il Giardino da dostigne ovu brojku.\n» Hoteli u gradu Scario\nNajbolje na destinaciji: Scario Kliknite ovde za više objekata blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Scario\nUštedite do 50% u gradu Scario


Tripić o bruci DS-a: Dobijala sam uvrede, napade i pretnje iz Šapca – Gerila\nGerila > Politika > Tripić o bruci DS-a: Dobijala sam uvrede, napade i pretnje iz Šapca\nTripić o bruci DS-a: Dobijala sam uvrede, napade i pretnje iz Šapca\nobjavljeno na Jun. 27, 2020 u 7:30 pm 27/06/2020\nČlanica glavnog odbora i bivša potpredsednica Demokratske stranke Tamara Tripić na svom twitter nalogu objavila je niz činjenica koje je nazvala “brukom” ove stranke, a koje su, po svemu sudeći, dovele do unutrašnjih sukoba i raspada DS-a.\nTripićka je konstatovala da 90 opštinskih i gradskih organizacija Demokratske stranke nije aktivno već 7 meseci, da je polovina predsedništva te stranke napustilo DS, a da je “izborni štab za bojkot”, koji je trebalo da bude formiran u septembru prošle godine, formiran tek u maju ove godine.\nTu se “iznošenje prljavog veša” nije završilo, pa je ona navela i da Asocijacija slobodnih odbornika, koja je formirana za vreme protesta “1 od 5 miliona” i koja je trebalo da predstavi stupanje u bojkot odbornika, nikada ništa nije uradila.\nTripićka navodi da ona aktuelnog predsednika Demokratske stranke Zorana Lutovca nikada nije kritikovala, ali da je naišla na teške uvrede kada je pokušavala da pokrene navedene teme.\n“Kada poželim da se ove goruće teme otvore, dobijem salve uvreda i napade, pretnje iz Šapca da će biti nasilja i da pokušavam da formiram novi DS. Ja ću biti tu i kad svi oni odu i ostave DS lešinu”, zaključila je Tripić.\nBas se trudim da ne idem javno sa nasom brukom ali ukratko\n– 90 opstinskih i gradskih organizacija ne funkcionose vise od 7 meseci\n– pola predsednistva stranke napustilo stranku\n– izborni stab za bojkot obecan u septembru, formiran u maju\n— Tamara Tripic (@TamaraTripic) June 27, 2020\nKorupcija na RTS podržana od vlasti!\nLEKARI OTKRIVAJU: Odeljenja su puna, testova nema! Iscrpljeni smo i uplašeni!


EXPRES VESTI - Djoković i Španović najbolji sportisti u izboru OKS u 2015. godini\nDjoković i Španović najbolji sportisti u izboru OKS u 2015. godini\nBEOGRAD - Najbolji teniser sveta Novak Djoković i osvajačica bronzane medalje u skoku u dalj na Svetskom prvenstvu Ivana Španović proglašeni su danas za najuspešnije sportiste u ovoj godini, u izboru Olimpijskog komiteta Srbije (OKS).\nKako se navodi u saopštenju, na današnjoj sednici Izvršnog odbora OKS izabrani su najbolji srpski sportisti za 2015. godinu.\nZa najbolju mušku ekipu proglašena je vaterpolo reprezentacija, koja je ove godine osvojila Svetsko prvenstvo i Svetsku ligu, dok je za najbolju žensku ekipu proglašena košarkaška reprezentacija, osvajač Evropskog prvenstva.\nNajbolji mladi sportista u izboru OKS je tekvondistkinja Tijana Bogdanović, koja je kao junior osvojila bronzanu medalju na Svetskom prvenstvu za seniore, srebrnu medalju na Evropskom seniorskom prvenstvu i zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu za juniore.\nZa najuspešnijeg trenera proglašen je selektor muške vaterpolo reprezentacije Dejan Savić.\nU godini u kojoj su održane prve Evropske igre, OKS je proglasio i najuspešnije sportiste na tom takmičenju.\nStrelac Damir Mikec je sa dve osvojene zlatne medalje najuspešniji sportista, dok su u ženskoj konkurenciji nagradu osvojile kajakašice Dalma Benedek Ružičić i Milica Starović, koje su osvojile zlatnu medalju u disciplini K2 500 metara i peto mesto u disciplini K4 500 metara.\nDan Olimpijskog komiteta na kojem će najuspešnijima biti uručeni trofeji održaće se 17. decembra u Domu Narodne Skupštine.\nNa predlog Programske komisije Olimpijskog komiteta Srbije na sednici Izvršnog odbora usvojeni su kriterijumi za učešće sportista u programu Olimpijskog komiteta Srbije "Rio 2016" za narednu godinu.\nKako se navodi u saopštenju, novousvojeni kriterijumi tretiraju svaki sport pojedinačno u pogledu specifičnosti sistema kvalifikacija za Olimpijske igre, ali je nivo kriterijumskih rezultata potrebnih za učešće u programu identičan za sve sportove.\nNovi kriterijumi za olimpijsku kategorizaciju u 2016. godini prate strategiju koja ima za cilj osvajanje većeg broja medalja i većeg broja plasmana medju prvih 10 na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru u odnosu na Olimpijske igre u Londonu 2012. godine, piše u saopštenju.\nViše iz kategorije: « Liga šampiona: Biti ili ne biti za Čelsi i Arsenal\tReal pregazio Šveđane s nestvarnih 8:0, Junajted eliminisan »


BizniSoft - April 2012\nObjavljeno: 01.04.2012 12:19\nROBNO-TRGOVINA - 9 stavke ...\nAnaliza prometa po objektima\n- Dodato novo polje u tabelama "Realizacija" koja predstavlja prodajnu vrednost bez PDV umanjenu za iznos rabata. Kolona "Iznos RUC" sada predstavlja ostvarenu razliku u ceni sa umanjenim rabatom.\nŠifarnik artikla - Podaci o artiklu\n- Ubačena je podrška za tzv. "Jediničnu cenu". Jedinična cena se sastoji iz Jedinice mere i koeficijenta (Primer Grand kafa 200g: Jedinica mere jedinične cene je "KG" a koeficijent je 5).\nOvo je odrađeno zbog nove varijate propisanog izveštaja Labela artikla pod nazivom "Labele artikla - akcija" koje sada imaju sve propisane elemente propisane članom 41. Zakona o trgovini. Primer novih labela:\nStara cena i period važenja stare cene se štampa samo ako postoji prethodna cena. Jedinična cena se štampa samo ako je koeficijenat jedinične cene različit od 1, 0 ili null (prazno polje).\nŠifarnik artikla - Meni\n- Sada postoji opcija dodavanja artikla u bazi labela po atributu, tako da ako ima neka nova akcija na primer, ista se otvara kao atribut i dodeli željenim artiklima, pa se zatim koristi funkcija u meniju "Dodavanje artikla u bazu labela po atributu" koja će za sve artikle koje pripadaju selektovanom atributu odštampati labele.\n- Ukoliko se radi kalkulacija za artikal koji je označen kao sopstveni proizvod, BizniSoft će dati poruku o grešci.\n- Ubačena oznaka valute u engleskoj verziji izvozne fakture.\nOtpis robe u objektu - Otpis iznad zakonskog limita\n- Usklađena konta prihoda i konta PDV-a.\nIzdavanje robe - Izvozna faktura\n- Omogućeno je menjanje cene u valuti tasterom F10 (Do sada je bilo moguće samo menjati cenu u dinarima sa F9), uz automatsko formiranje nivelacije za objekte u kojima se zalihe vode po prodajnim cenama (01 - maloprodaja i 02 - veleprodaja).\n- Unapređena je funkcija knjiženja popisa u robnom u objektima koji se vode po nabavnim cenama (10 - Magacin repromaterijala, 08 - Magacin robe i sl...).\nIzveštaji iz robnog - Stanje zaliha objekta\n- Sada ima opcija ispisa naziva dobavljača.\nAlgoritam po kome se automatski popunjava dobavljač je sledeći:\n1. Prvo se traži dobavljač za aktuelni objekat i aktualnu poslovnu godinu,\n2. Ako se ne nadje pod 1 ide unazad po poslovnim godinama za aktuelni poslovni objekat,\n3. Ako se ne nadje pod 2 traži se dobavljač za konkretan artikal za aktuelnu poslovnu godinu ali za sve objekte,\n4. Ako se ne nadje pod 3 traži se za sve objekte i ide unazad po poslovnim godinama.\nFinansijske analize i statistike - Prihodi i rashodi po mesecima i godinama.\n- Ova funkcija ima izbor poslovnih godina klijenta, kao i izbor prihoda, rashoda i salda i izbor tipa grafirkona, analitike, mesta i nosioca troška.\nObrada naloga glavne knjige - Prijem carinskog računa\n- Ovo je nova funkcija koju koriste pojedine firme kada se samo knjiže troškove carine i uvozni PDV, a sam prijem robe se knjiži naknadno.\nPojedina konta prihoda su usklađena sa kontnim okvirom SRRS-a. Ovo se odnosi na funkcije obrade dnevnih pazara i izlazne fakture.\nVERZIJA ZA CRNU GORU - Formiranje naloga za utvrđivanje finansijskog rezultata i zatvaranje konta prihoda i rashoda (FR-1 i FR-2) je usklađeno sa crnogorskim kontnim okvirom.\nBolovanja na teret socijalnog osiguranja\n- Ispravljeni obrasci OZ-8 i OZ-9 u Obračunu zarada. Ispravljen naziv kolona u zaglavlju.\n- Kod unosa novog radnika, program sada automatski nudi prvu sldeću šifru radnika (Iako BizniSoft u svim formama automatski nudi prvi sledeći, u matičnoj knjizi je do sada nudio 0 sa idejom da klijent sam ubaci šifru po izboru - ovaj koncept se pokazao nepraktičnim).\nIzveštaji po periodima - Rekapitulacija obračuna za period\n- Ovo je nov izveštaj u kome mogu da se selektuju zarade isplaćene za period OD - DO.\nObračun bez isplate NETO - Formiranje virmana za plaćanje\n- U pojedinim, retkim, situacijama u štampi virmana se nije videla šifra plaćanja 253. Bag je ispravljen.\nZamenjene su određene procedure - ubrzan rad sa bazom.\nPromenjeni su GRID-ovi u svim formama obračuna zarada gde to još nije bilo odrađeno. Evidentirani su sitniji problemi u prikazu pojedinih formi obračuna zarada u BizniSoft LIVE sistemu, što će biti ispravljeno u budućim verzijama.


HITNO! POSAO Menjacnica - 292 aktuelna posla za Menjacnica - Oglasi za posao Jooble\nPotrebne Radnice za pakovanje i obradu suvog voca u Italiji - BresciaMekano Suvo voce, Suseno voce u Ljusci, Prepeceno suvo voce.Orasi, Lesnici, Bademi,Kikiriki, Pistaci..Radi se tokom cele godine. Obezbedjen Smestaj, Hrana, Put.Radno vreme od 07-17 h. Subotom od 08 - 1...\nZa luksuzni hotel U EGIPTU na obali Crvenog mora potražujemo ugostiteljske radnike na više pozicija Radno vreme: 8h Smeštaj obezbeđen 3 obroka/dan obezbeđeni Prijava i osiguranje obezbeđeni Pozicije i plate: -Barmen- 850$ -Konobar- 500$ -Somelijer- 1000$ ...\nZahtevi: Gradjevinski radnici svih profila (tesari, zidari, armirači, pomoćni radnici, keramičari...) Uslovi rada: Obezbedjen smeštaj, hrana (tri obroka), prevoz, HTZ oprema, alat, pribor i stalno zaposlenje Dužnosti: radno iskustvo, lekarsko uvrenje i uverenje da se ...\n...PR Miodrag Guberinić, menjačnica " CFC LON ", Subotica...\nPotrebni radnici za rad u Call centru. Sve informacije na tel: (***) ***-****\nPotrebni radnici za berbu malina stan i hrana obezbedjeni cena rada po dogovoru uslovi rada odlicni\nPotrebna radnica za obavljanje pomoćnih administrativnih poslova. Radno iskustvo nije neophodno. Potrebno je znanje engleskog jezika, organizovan pristup poslu, timski rad, profesionalan odnos prema ostatku kolektiva. Posao podrazumeva osnovne uslužne administrativne...


Istorija – Page 6 – Ravnoplov\nPočetkom devedesetih godina 17. veka, u vreme dok Sombor još nije imao svoju pivaru i pivnicu, Somborci su pivo uvozili, pa je zapisano da je deset akova piva (oko 500 litara) preneo preko carinarnice u Vesprimu, aprila 1692. godine, Radojica, Rac (Srbin) iz Sombora, koji je platio 40 denara tridesetnine i deset denara carine (jedna forinta imala je 100 denara), a istog meseca po šest akova piva (oko 300 litara) preneli su somborski “Raci” Veselin i Cvijo, i platili su 24 denara tridesetnine i šest denara carine. Krajem maja 1698. g. Budimska komorska administracija dozvolila je Martinu Lipkoviću, službeniku poštanske službe u Somboru, da na ruševinama nekadašnjeg turskog kupatila podigne…\nSomborska srpska plemićka porodica Feldvari bila je poreklom iz Komorana, a u Sombor je doselјena neposredno pred elibertaciju grada (1749). Porodica Feldvari imala je najdužu utvrđenu plemićku tradiciju među ovdašnjim srpskim porodicama. Ugarski plemićki list i grbovnicu dodelio je precima ove porodice kralј Matija II (kasnije car Sv. Rimskog Carstva), u Beču, 3. maja 1609. godine. Tom prilikom plemstvo je dato komoranskim stanovnicima Vinceu (Vićentiju) Rac-Feldvariju i njegovoj supruzi Doroteji, rođ. Jakšić, te Gaboru (Gavrilu) Rac-Feldvariju. Austrijski vladar Ferdinand III potvrdio je ranije porodično plemstvo sinu Vincea Feldvarija, komoranskom pukovniku i obervajdi Nikoli Feldvariju, u Požunu, 29. oktobra 1646. godine. Prema sačuvanom zapisu iz četrdesetih godina XVII veka, Nikola Feldvari…\nNa upravo pronađenom planu trase Velikog bačkog (ili Francovog) kanala kraj Sombora, sačinjenom 1793. godine, u vreme početnih radova na prokopavanju kanala (plan se nalazi u Mađarskom državnom arhivu u Budimpešti) konačno se jasno vidi (a tako stoji i u zapisu) da je veći deo kanala pored Sombora tekao nekadašnjim koritom Mostonge, čiji je jedan krak počinjao nekoliko stotina metara iza današnjeg prvog železničkog (šikarskog) mosta, te je tekao prema jugoistoku. Kod današnjeg Štranda taj krak se spajao sa drugim krakom Mostonge, koji je tekao sa zapadne strane Sombora (od Šikarskog puta). Na planu se vidi da je u prvom delu toka kanala (do mosta prema Apatinu) ipak bilo znatnijih…\nPrvi koliko-toliko precizniji plan grada Sombora nalazi se na austrijskoj vojnoj mapi širokog područja tadašnje Ugarske kraljevine, kao dela Habzburške monarhije. Mapa je nastala između 1782. i 1785. godine i na njoj su veoma detaljno zabeležena sva naselja, od salaških i najmanjih seoskih naselja, pa do slobodnih i kraljevskih gradova kakvi su u to vreme bili Sombor, Novi Sad i Subotica. U okolini Sombora na mapi su označena skoro sva veća salaška naselja – Rančevo, Bilić, Obzir (zapisan kao Mali Bilić), Šaponje, Lenija, Gradina, Žarkovac (zapisan sa imenom Somborski salaši), Bukovac, Šikara i Šivolja (današnji Bezdanski salaši), a ucrtani su, ali nisu upisani imenom, i salaši Milčić, Lugumerci (danšnje Lugovo),…\nPočetkom 16. veka pred južnim vratima Kraljevine Ugarske pojavila se do tada najneposrednija opasnost od turskog prodora i osvajanja. Promenom na ugarskom prestolu 1516. g. kralja Vladislava II nasledio je maloletni desetogodišnji sin Ludovik (Lajoš) II, čime je već ranije oslabljena moć države nastavila da opada. Državni sabor, koji se 1518. g. sastao u Baču, doneo je konkretne odluke o odbrani zemlje, ali više nije bilo snage koja bi ih sprovela. Razjedinjeno plemstvo i nesposobno okruženje oko mladog vladara, uprkos podršci pape, nije od Ugarske moglo da načini ravnopravnog protivnika turskoj imperiji i njenom mladom ambicioznom sultanu i sposobnom vojskovođi Sulejmanu II. Odbrana južnih granica bila je poverena kaločko-bačkom nadbiskupu…


PVK "Leotar" - Škola plivanja sve popularnija | Trebinje Live\nU Plivačkom vaterpolo klubu "Leotar" Trebinje u toku je upis u školu plivanja i za obuku neplivača, a zainteresovanost mladih nikada nije bila veća, potvrdio je Srni sekretar ovog kluba Brano Krivoglav.\nOn kaže da su za školu plivanja najviše zainteresovani učenici osnovne škole, ali da ima i mališana predškolskog uzrasta i starijih od 18 godina, koji žele da nauče da plivaju ili da usavrše ovaj sport.\nZahvaljujući predanom radu instruktora, svake godine školu plivanja uspješno završi oko 400 mališana iz Trebinja i susjednih hercegovačkih opština.\n"U nekoliko prethodnih nekoliko dana upisali smo stotinjak djece iz Trebinja, te stotinjak iz Gacka koji će organizovano dolaziti, jer im je opština obezbijedila prevoz", rekao je Krivoglav i dodao da će se obuka izvoditi u malom bazenu Sportsko-rekreativnog centra "Banje".\nKrivoglav, koji je i jedan od instruktora, kaže da su planirana tri termina u jutarnjim i večernjim časovima, te da će časovi biti svaki drugi dan i subotom, a cijena za mjesec dana je 50 KM.\n"Donja starosna granica je pet godina, s tim što se mogu prijaviti i mlađa djeca u zavisnosti od tjelesnih i motoričkih karakteristika", kaže Krivoglav.\nObuka za starije od 18 godina biće u večernjem terminu od 19.30 časova utorkom, četvrtkom i subotom.\nKao i ranijih godina i ove će na kraju programa biti izvršeno finalno testiranje, te da će oni koja ga prođu moći da se upišu u prvu godinu škole plivanja, koja se odvija u velikom bazenu.\nUporedo sa upisom u školu plivanja vrši se i upis u školu vaterpola.\n"Imamo mnogo zainteresovane omladine za ovu školu, što nas posebno raduje", kaže Krivoglav.\nUpis u školu plivanja i obuku neplivača je svakim radnim danom od 9.00 do 11.30 časova i poslijepodne od 18.30 do 21.00 čas u kancelarijama kluba u Sportsko-rekreativnom centru "Banje".\nŠkola plivanja traje do 1. septembra.


januar 12, 2018 - PPmedia | PPmedia januar 12, 2018 - PPmedia\nDaily Archives: januar 12, 2018\nU nacionalnom registru nematerijalnog kulturnog nasleđa, među 27 elemenata nalazi se i pevanje „iz vika“. Za staro, dvoglasno pevanje, sačuvano najviše u novovaroškim selima zainteresovali su se i stručnjaci pa je želja i namera Udruženja za negovanje tradicionalnog pevanja, da\nPravo na refundaciju poreza na dodatu vrednost na opremu i hranu za bebe može se ostvariti do 1. jula 2018. godine, do kada je odložena primena novog Zakona o finansijskoj podršci porodici s decom, saopšila je Poreska uprava. Roditelj ili\nPokloni stigli za 139 mališana iz seoskog područija\nNovovaroška Kancelarija za mlade uz pomoć Lokalne samouprave obezbedila je novogodišnje paketiće za učenike seoskih osnovnih škola od 1 do 4 razreda, uključujući i predškolce. Pokloni za 139 učenika uručeni su na prigodan način u Domu kulture Jovan Tomić. Uručenju\nPowered by WordPress | Theme Designed by: http://www.coqueblogx.com | Thanks to www.denmarkcopenhagenhotels.com, dudadeck.com and discountsupplementsirl.com