Josipovićev „atentat“ na Dodika | Tacno.net\nAutor 👤Goran Pandža 14.1.2012. u 19:49\nNakon što je predsjednik bh. entiteta RS za medije izjavio da mu je hrvatski predsjednik Josipović čestitao dvadesetu godišnjicu od osnivanja tzv. Srpske Republike BiH, koja je kasnije preimenovana u Republiku Srpsku, naš urednik je zatražio komentar predsjednika Josipovića o istinitosti ove tvrdnje. I Josipović je negirao da je uputio čestitku.\nDan poslije, umjesto da se javnosti objasni ko je od dvojice aktera afere „čestitka“ lagao, iz MUP-a RS, a preko RTRS-a, stiže vanredna obavijest o pronalasku „velike količine eksploziva, oružja i municije“ u banjalučkoj dvorani Borik, koju je navodno postavila „nepoznata osoba“ s ciljem izvršenja atentata na Tadića i Dodika.\nPoučeni ranijim „atentatima na Dodika“ koje obavještajni krugovi bliski Dodiku redovno plasiraju u javnost, mediji su sa podsmijehom reagovali na ovu informaciju, a služba RTRS je „zapanjeno“ reagovala na, kako tvrde, „neprofesionalnost sarajevskih medija“.\nDa sapunica bude potpuna, pobrinule su se Kopanjine „Nezavisne Novine“ objavivši da je uhapšena osoba odgovorna za postavljanje eksploziva i naoružanja u dvoranu. Do zaključenja ovog broja novina, vele, nisu uspjeli saznati ime osobe, ali je zato „izvor Nezavisnih“ ustvrdio da su nedavno, u okolici dvorane, viđeni pripadnici vehabijskog pokreta.\nI dok nestrpljivo čekamo epilog ove obavještajne trakavice, donosimo vam pregled medijskih isječaka tek nekoliko „atentata“ koje je Milorad Dodik posljednjih godina „preživio“.\nRafi Gregorijan predvodi grupu u kojoj su i Hrvat Dragan Lukač i ambasador SAD u BiH Čarls Ingliš koja premijeru RS Miloradu Dodiku „radi o glavi“.\nUklanjanje aktuelnog premijera RS Milorada Dodika prvi je korak u ostvarenju plana koji su američki predstavnici u BiH, zajedno s hrvatskim službama bezbednosti, pripremili u svrhu urušavanja institucija Republike Srpske i centralizacije Bosne i Hercegovine. Pošto je završena reforma policije koja nije oskrnavila nadležnosti entiteta, kako tvrdi izvor Kurira blizak istražnim i pravosudnim institucijama BiH, grupa na čijem čelu je prvi zamenik visokog predstavnika američki diplomata Rafi Gregorijan krenula je u drugu fazu plana kojim će dokazati da je vlast RS kriminalizovana i da kao takva ne treba da postoji.\nVehabije uhode Dodika\nPripadnici radikalnog islamskog pokreta vehabija u BiH prate kretanje predsjednika Vlade RS Milorada Dodika, upozorile su nadležne u RS obavještajne agencije iz regiona.\nPrema operativnom izvještaju od 26. decembra prošle godine, u koji Srna ima uvid, petorica vehabija, jedan civil bez brade i jedna žena pokrivenog lica u tradicionalnoj islamskoj odjeći tog dana nadzirali su i snimali dolazak Dodika u Prijedor, gdje se održavao stranački skup SNSD-a.\nU izvještaju se precizira da su lica snimila dolazak kolone vozila s premijerom, raspored pratnje i ulazak Dodika u objekat.\nPetorica vehabija bila su raspoređena na parkingu iza hotela Prijedor, gdje se održavao skup, i na svim prilazima do objekta, dok je viši muškarac u smeđem odijelu i bez brade snimao kamerom, a kasnije mu se pridružila i opisana muslimanka.\nMilovanović nišanio Dodika\nPostoje ozbiljne indicije da je Željko Milovanović, koji je osumnjičen za ubistvo suvlasnika zagrebačkog „Nacionala” Ive Pukanića i njegovog saradnika Nike Franjića, trebalo da izvrši atentat na premijera Republike Srpske Milorada Dodika, izjavio je našem listu načelnik republičke Uprave kriminalističke policije Gojko Vasić.\nŠarić stoji iza neuspjelog atentata na Milorada Dodika!?\nMUP Republike Srpske (RS) vjeruje da kriminalna grupa Darka Šarića stoji iza neuspjelih atentata na premijera RS Milorada Dodika, piše beogradski dnevnik “Blic”.\nBEOGRAD – Kriminalna grupa Darka Eleza, čiji članovi su 1. septembra pohapšeni u RS i Srbiji, pripremala je atentat na premijera RS Milorada Dodika, rekao je “Glasu Srpske” izvor blizak srpskim istražnim organima.\nNepoznata grupa smještena u Laktašima planirala atentat na Dodika\nDragan Jočić obavestio u petak premijera RS Milorada Dodika da je BIA presrela telefonski razgovor o pripremi atentata na njega.\nInformaciju su objavile banjalučke Nezavisne novine, koje navode i da je baza te grupe u naselju Trn kod Laktaša. Urednik Nezavisnih novina Željko Kopanja za B92 kaže da informacije o pripremi atentata na Milorada Dodika treba shvatiti veoma ozbiljno, jer su došle iz samog vrha MUP-a Srbije.\nCrna Gora nije umiješana u atentat na Dodika\nMinistar unutarnjih poslova Republike Srpske, Stanislav Čađo, izjavio je da Crna Gora nije učestvovala u pripremi atentata.\nIstraga je pokazala da državni vrh Crne Gore nije sudjelovao u pripremi atentata na premijera Republike Srpske Milorada Dodika, izjavio je jučer u Podgorici ministar Unutrašnjih poslova RS Stanislav Čađo, poslije razgovora s ministrom policije Crne Gore, Jusufom Kalamperovićem, prenose banjalučke Nezavisne novine.\nVasiljević atentator, naručioc Jandrek iz Hrvatske\nBeogradski kriminalac Đorđe Vasiljević zvani Atila (26), koji je posle bekstva iz zatvora u Sremskoj Mitrovici i hapšenja prilikom ulaska u Bosnu zatražio politički azil BIH, tvrdi da je zajedno sa odbeglim Zemuncem Vladimirom Milisavljevićem – Vladom Budalom trebalo da ubije premijera Republike Srpske Milorada Dodika, za šta mu je obećano 100.000 evra!\nUbistvo je, navodno, naručio izvesni Jandrek, vođa mafijaškog klana iz Hrvatske, a detalji likvidacije ugovoreni su u Beogradu, posle Atilinog bekstva iz zatvora u Sremskoj Mitrovici.\nPlanirao atentat na Batmana, Robina i Dodika\nSve je počelo u jednom salonu igara u Gradiški, kada je igrajući veoma nasilnu igricu “Kaunter strajk” Kukilo počeo da viče kako će sve pobiti. “Ubiću Betmena, Robina i Milorada Dodika”, vikao je. Neko je te “pretnje” čuo, shvatio ih ozbiljno i prijavio ga. Da sve bude još gore, Kukilo je nastavio s javnim pretnjama”, priča izvor “Pressa RS” iz suda u Gradiški.\nKukilo je na sudu izjavio kako mu je policija “napakovala” pojedine dokaze, poput dnevnika u koji je zapisao da će ubiti premijera Dodika. Takodje tvrdi da su ga prisilili da potpiše izjavu u policiji u kojoj priznaje takvu nameru.\nSudsko vijeće na čelu sa sucem Branimirom Maletićem valjda je uvidjelo da je priča o atentatu “ponijela” Kukila, pa mu je za planiranje ubojstva premijera RS izreklo neverojatnu kaznu zatvora od pet mjeseci.\nPoslije toliko „izbjegnutih atentata“ se običan čovjek samo može zapitati – jesu li Batman i Robin živi i zdravi i krije li se iza identiteta „nepoznatog atentatora“ zapravo popularni negativac Džoker? Na pressici će uskoro pojasniti ministar policije RS, Stanislav Čađo.\nMožda Josipović čestita na uspješno obavljenoj akciji. A možda i ne.\nTagovi: Banja LukaMostarSarajevoTuzlaZagreb


Obrt u slučaju Recko: Nova odluka FSS i nova suspenzija | VRANJENEWS\nObrt u slučaju Recko: Nova odluka FSS i nova suspenzija\n15.04.2021 23:50 » 16.04.2021 00:26\nFoto prinstscreen dela odluke FSS. Foto izvor hotsport.rs\nBeogradski portal Hotsport objavio je u četvrtak uveče da je redakcija dobila obaveštenje iz Fudbalskog saveza Srbije (FSS) da suspenzija treneru Dinama Draganu Antiću Recku "nije ukinuta".\nOn i dalje ne sme da vodi ekipu dok ne uputi pismenu žalbu, po kojoj će Savez nakon toga odlučivati, objašnjeno je.\n– Nalaže se Antiću da dostavi pisano izjašnjenje sa posebnim akcentom na okolnosti svog ponašanja nakon izricanja disciplinske mere i napuštanja restriktivnog prostora, a sve u smislu člana 129 Disciplinskog pravilnika FS Srbije, najkasnije do utorka 20. aprila 2021. godine do 17 časova - piše u dopisu iz FSS koji je objavio HotSport.\nSačekaće povratak na teren: Dragan Antić Recko. Foto Vranje News\nTEŠKA SITUACIJA ZA DINAMO\nFK Dinamo Vranje nalazi se u teškoj situaciji na tabeli Prve lige Srbije, sa nezavidnim šansama da izbori opstanak u Prvoj ligi Srbije. Nakon 27 odigranih kola Vranjanci na trinaestom mestu imaju 29 osvojenih bodova. Iz lige će ispasti čak osam ekipa, a deset ostaje u ligi. Desetoplasirani Trajal iz Kruševca Dinamu trenutno beži četiri boda. Ostalo je da se odigra još sedam kola. Dinamo će u narednom igrati u Vranju sa šestoplasiranim OFK Žarkovom.\nTačkom 3 Odluke FSS od četvrtka 15. aprila Antiću se "izriče mera suspenzije" koja podrazumeva "zabranu vršenja funkcije na svim javnim utakmicama".\n- Suspenzija počinje da teče po isteku 24 sata od prijema ove odluke na oficijelni mejl FK Dinamo Vranje i traje do donošenja odluke o kazni od strane ove komisije - piše u odluci, što znači da će Recko verovatno već od sutra ponovo biti pod suspenzijom koja mu je, navodno, prema tumačenju vranjskog kluba ukinuta pre dva dana.\nNa ovu odluku Antić nema pravo žalbe.\nPrema odluci Disciplinske komisije FSS (pročitajte je u nastavku) ponovni postupak protiv Dragana Antića Recka, nakon što je Komisija za žalbe FSS (drugostepeni organ) ukinula prvostepeni postupak, otpočet je u četvrtak 15. aprila.\nPodsećanja radi, FK Dinamo je ranije u četvrtak objavio da je Recku ukinuta suspenzija.\nOn je govorio na konferenciji za medije kluba kao zvanično lice, uoči prvenstvene utakmice sa OFK Žarkovom u Vranju.\nIz kluba su poručili da je Antić "ponovo na klupi Dinama".\nU ovom momentu krajnje je neizvesno je šta će se događati nakon 20. aprila i Antićevog pisanog izjašnjenja o navodima Disciplinske komisije.\nU svakom slučaju, dve su solucije - ili će Antić biti kažnjen, ili će mu suspenzija biti ukinuta.\nŠta se tačno traži od njega nakon pokretanja ponovljenog postupka čitajte u nastavku (cela odluka iz FSS).\nOdluka FSS o pokretanju ponovljenog postupka protiv Antića. Foto izvor Foto prinstscreen dela odluke FSS. Foto izvor hotsport.rs


Mediji ponovo ubili nevine žrtve Jošanice -\nMediji ponovo ubili nevine žrtve Jošanice\nPreživjeli u stravičnom zločinu 19. decembra 1992. godine u Gornjoj Jošanici kod Foče, potomci, rodbina i prijatelji zgroženi su sa netačanostima koje su objavljene u tekstu – “Peku li nas rane svetog Nikole?”, objavljenog na portalu Al Džazire Balkan 22.decembra.2018.godine, u kojem je autor teksta iznio neistine i ponizio žrtve pišući iz svog viđenja o svemu što se na taj dan dogodilo.\nNavode da ih posebno vrijeđa pisanje u dijelu pod podnaslovom Čedomorstvo u kojoj je iznesena laž koja je sve skamenila i potresla od muke i tuge da je pokojni Dragoljub Višnjić ubio svoje dvoje djece –desetogodišnju Draganu i sedmogodišnjeg Dražena.\n– Autor je , još poigravajući se sa našom nesrećom napisao, da ih je ubio u sopstvenoj kući. Istina je da je Dragoljub Višnjić sa svoje dvoje djece, majkom, ocem i bratom ubijen napolju u mjestu Vilina nedaleko od porodične kuće, bježeći od zločinaca. To je jedina istina, i fotografije svjedoče da su djeca masakrirana. Sve to ima u našoj dokumentaciji koju svi istonoljubivi mogu vidjeti-navodi se u saopštenju Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila opštine Foča.\nPotomci ubijenih i svjedoci pokolja u Jošanici navode da tekst autora Dragana Bursaća obiluje brojnim gnusnim neistinama.\n– Pod podnaslovom Tajna sobe umjesto mecima nad djecom 26 godina poslije zločina bez kazne, ponovo zločin – slovima i riječima su masakrirani i ubijani nevini Srbi. U svakom slučaju poznato je ovo i istražnim organima, a i javnosti, koja je imala prilike da se upozna. O ovom zločinu koji su oni koji su ga počinili svirepo i bestijalno ovjerili sa krvavom porukom ubijajući djecu, žene, starce izvještavao je Britanski javni servis ( Bi-bi-si) i Nju Jork Tajms-ističe se u saopštenju.\nDodaju da su primijetili kako su još neki mediji u Federaciji BiH preuzeli tekst sa portala Al Džazire, što, kako kažu, znači da su potpomogli širenje laži o zločinu bez kazne, kao i da su po drugi put pomogli u zlostavljanju, masakriranju i ubijanju nevinih Srba u Gornjoj Jošanici kod Foče.\n-Vjerujemo da ćete poštujući istinu i cijeneći jošaničke žrtve objaviti ovo saopštenje u informativnim emisijama Radio Foče i na veb stranici, kako biste pomogli da se stane u kraj širenju neistina o stradanju Srba u Gornjoj Jošanici, a ponajviše da ne bi neupućena javnost zaključila i da su sami sebe poubijali. Istine radi, očekujemo od medija, da objave činjenice koje svi znaju izuzev autor sramnog teksta-navodi se u saopštenju Opštinske organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila.\nSRAMNI TEKST DRAGANA BURSAĆA OBJAVLJENOG NA ALDŽAZIRI MOŽETE PROČITATI NA OVOM LINKU:


Gradonačelnik Kasumović primio poštenjačinu Mirsada Šahinovića\nNa poziv gradonačelnika Zenice Fuada Kasumovića, danas je njegov gost bio Mirsad Šahinović. Riječ je o šeszdesetogodišnjem Zeničaninu koji je nedavno u centru grada pronašao kovertu sa 16.000 KM. Činjenica da svoj mjesečni budžet od 50 KM koliko prima kao ratni vojni invalid, nadopunjava radeći kao ulični prodavač knjiga, nije pokolebala Mirsada da pronađeni novac odmah vrati njegovom vlasniku.\n"Kao gradonačelnik jednog od najvećih gradova u Bosni i Hercegovini željan sam ovakvih pozitivnih priča. Za mene ste vi heroj grada i vaše djelo je najbolja zenička priča u 2019. godini. Uradili ste nešto što nisam siguran da bi uradili i mnogi ljudi koji su mnogo boljeg materijalnog stanja od vas. Mirsade čestitam vam u ime Grada i svih građana i u vama vidim čovjek koji treba biti primjer morala. Gradska uprava i ja kao gradonačelnik nagradit ćemo vas sa 1.000 KM. Želim pokazati građanima da se ispalti biti pošten", u razgovoru sa gospodinom Šahinovićem istakao je gradonačelnik Kasumović.\n"Ove poslijeratne generacije su zatrovane i ja se trudim da to popravim. Poštovani gradonačelniče, svaki dan svojim malim drugarima na ulici podijelim dva kilograma bombona. Time ih želim potaknuti da ne budu snobovi, da ima ljubavi u malim stvarima, da ne mrze nikoga. Ovo što sam uradio, smatram normalnim. Ja sam Bosanac. Čast mi je što ste me primili, hvala vam, hvala Gradskoj upravi i svim građanima, kao i mojim drugarima koji su doprinijeli mojoj savjesti", poručio je Mirsad Šahinović.


Čarli Šin napravio skandal u Meksiku! Probio zid pesnicom i zapalio gaće - Film - Svet - Vesti - Svet Plus\nČarli Šin napravio skandal u Meksiku! Probio zid pesnicom i zapalio gaće\nČarli Šin poznat je po svom skandaloznom ponašanju, a sada su u javnost procurili i detalji njegovog boravka u Meksiku sa verenicom Bret Rosi.\n14:18 7. MAR 2014.\nČarli Šin: Prestanite moju verenicu da nazivate porno zvezdom!\nČarli Šin ne provodi odmor kao svaki drugi čovek, umesto da šeta i uživa na plaži, problematični glumac pije analgetike sa votkom, pesnicama probija zidove i skida garderobu sa sebe i pali je, a posle takvog rituala zove svoje prijatelje u sobu.\n"Čim smo stigli, njegov telohranitelj otvorio je vrata i pustio nas unutra. Čarli je stajao pored stola na kome su bile flaše votke, cigarete razbacane svuda i šaka Vikodina. Uzeo je nekoliko tableta i popio ih sa votkom", rekao je izvor koji je prisustvovao ovom činu.\nŠin je odlučio da se na ovom putovanju i istetovira, a zatim tokom tretmana je bez upozorenja pesnicom probio rupu u zidu i kasnije se iznad nje potpisao. Toliko je bio nadrogiran da je skinuo svoje bokserice i zapalio ih, a njegov telohranitelj brzo ih je ugasio. Isti izvor navodi da je Čarli nastavio sa ludovanjem i da je zatražio od jednog muškaraca da ga poljubi. Ovaj ga je odbio, a glumac mu je zatim ponudio novac, međutim momak ga je odbio\nIpak, pre nego što su otišli, Čarliju su napravili još jednu tetovažu, želeo je da ovekoveči narukvice koje su mu napravile ćerke Sem i Lola, koje ima sa glumicom Denis Ričards.\nPijani Čarli Šin umesto verenicu ..\n23. april 2014.. 15:53


Vesti online / Vesti / Ex YU / Uhapšen bivši gradonačelnik Bihaća\nPolicija je danas uhapsila bivšeg gradonačelnika Bihaća Emdžada Galijaševića, izjavio je Galijaševićev advokat Ilijas Midžić za "klix.ba".\nyoutube/ BISCANI PORTAL\nEmdžad Galijašević (Foto:Arhiva)\nPrema nezvaničnim informacijama uhapšeno je još nekoliko osoba, ali Midžić nije mogao da potvrdi tu informaciju.\nGalijašević je uhapšen zbog sumnje da je počinio krivično delo koje se odnosi na malverzacije u vezi sa izgradnjom zgrade Javnog komunalnog preduzeća "Komrad".\nDve devojke pretučene u centru Podgorice, napadač pobegao\nOn je osumnjičen da je kao gradonačelnik Bihaća zloupotrebio položaj prilikom prodaje zemljišta na kojem se nalazila zgrada koja je pripadala "Komradu", a koja je naknadno, na osnovu odluke gradskih vlasti, srušena, prenosi "klix.ba".\nGalijašević je hapšen i 2016. godine zbog optužbi o mitu i korupciji.\nEX YU Policija uhapsila čedomorku iz Bihaća\nEX YU Bivši ministar uhapšen zbog zloupotrebe donacija\nEX YU OHR poziva Republiku Srpsku da ne uvodi rezervni sastav policije


Grčka: U naplatu poreza i u najmanju tavernu\n31/07/2015 | 11:49\nOd hotela sa pet zvezdica do taverni, grčki poreski inspektori će se ovog leta fokusirati na rešavanje problema utaje poreza u popularnim letovalištima.\nNakon podizanja stope poreza na dodatu vrednost (PDV), vlada premijera Alexisa Tsiprasa obećala je da će se izboriti sa utajom poreza, prenosi Reuters.\n"Počećemo sa skupim destinacijama i luksuznim hotelima, ali ući ćemo i u najmanju tavernu", rekao je zamenik ministra finansija, Trifon Alexijadis, nakon što su provere koje je sproveo tim Ministarstva finansija za finansijske zločine pokazale da skoro jedno od četiri preduzeća u Grčkoj krši poreske propise.\nZbog budžetskih rezova, timovi koji ispituju finansijske zločine u Grčkoj nemaju dovoljno ljudstva, ali će iz drugih odeljenja biti angažovani inspektori koji će pomoći u istragama, rekao je Alexiadis.\nPrema podacima grčkog Sekretarijata za javne prihode, više od trećine preduzeća koja posluju na grčkim ostrvima izbegava plaćanje poreza.\nŠefovi misije grčkih kreditora sastaju se danas sa grčkim ministrom finansija Euklidom Tsakalatosom u okviru pregovora o novom kreditu Grčkoj.\nPonovo radi Horgoš\nNIS postaje značajan proizvođač struje\n15/10/2020 | 13:17


Lukašenkova jesen - Procjenjuje se da Aleksandar- Balkan Times\nLukašenkova jesen – Procjenjuje se da Aleksandar Lukašenko više nema značajniju podršku ni bjeloruskih građana ni institucija, izuzev represivnog sustava. Ne podupire ga više ni ruski predsjednik Putin, a ni zapadne zemlje.\nUnatoč tome, on evidentno ne namjerava odstupiti pa građanima i radnicima preostaje vršenje kontinuiranog pritiska putem masovnih protesta i štrajkova.\nPiše: Tena Erceg- Novosti\nredsjednički izbori koji su u Bjelorusiji održani 9. kolovoza i na kojima je po šesti put zaredom s čak 80 posto glasova službeno pobijedio ‘posljednji evropski diktator’ Aleksandar Lukašenko pokrenuli su najozbiljniji val protesta i štrajkova otkad je Lukašenko došao na vlast 1994. godine.\nIako je izborni dan bio 9. kolovoza, centralna izborna komisija objavila je da je ranijem glasanju, organiziranom u nekim izbornim jedinicama, pristupilo čak 40 posto birača. Na sam dan izbora, međutim, pred biralištima su se stvarali kilometarski redovi, iz čega je bilo jasno da statistika izborne komisije ne može biti istinita. Kada je potom objavljeno da je Lukašenkova protukandidatkinja Svetlana Tihanovskaja dobila samo deset posto glasova, iako su birači u dugačkim redovima hrpimice glasali upravo za nju, izbili su spontani protesti na koje je režim reagirao policijskom represijom kakva se posljednjih godina uglavnom viđa u zapadnim zemljama: nasrnuli su na prosvjednike vodenim topovima, dimnim bombama i gumenim mecima, uslijed čega su poginule najmanje dvije osobe. Novinarima stranih medija uskraćene su akreditacije za praćenje izbora, a neki su završili u pritvoru i tamo svjedočili zlostavljanju prosvjednika od pripadnika specijalne policije OMON.\nProcjenjuje se da je u jednom trenutku bilo uhapšeno oko 6000 proturežimskih aktivista i drugih građana, a u izbornoj večeri blokiran je internet pa prosvjednici nisu mogli međusobno komunicirati ni primati informacije. Naime, prema nedavno donesenom zakonu, svi bjeloruski internetski sajtovi moraju imati nacionalne poslužitelje, što je režimu omogućilo trenutno gašenje lokalnih web-stranica, a nedostupne su bile i društvene mreže i strani mediji s bjeloruskim dopisnicima.\nIako točni rezultati izbora nisu poznati, neovisni promatrači uspjeli su unatoč zabrani provesti izlazne ankete na nekim biračkim mjestima pa su procijenili da je Tihanovskaja ta koja je dobila između 70 i 80 posto glasova. Taj se rezultat poklapa sa sociološkim istraživanjem koje je u travnju provela Bjeloruska akademija znanosti i umjetnosti i koje je pokazalo da Lukašenko ima podršku od oko jedne trećine stanovništva. Tihanovskaja je nakon izbora režim pozvala da obustavi nasilje nad prosvjednicima i ispregovara miran transfer vlasti, a nedugo zatim pobjegla je u Litvu, gdje je već ranije bila poslala djecu.\nSvetlana Tihanovskaja, naime, na izborima se nije natjecala kao ‘ozbiljna’ kandidatkinja voljna preuzeti vlast, već se isturila kao svojevrsni simbol pobunjenih građana, jer u zemlji nema organizirane opozicije. Lukašenkov režim prije toga je eliminirao troje potencijalnih kandidata, uhapsivši njezinog muža, blogera i bivšeg biznismena Sergeja Tihanovskog, kao i bivšeg bankara Viktora Babarika, dok je treći protukandidat, bivši ambasador u Washingtonu Valerij Cepkalo, uspio pobjeći u Rusiju.\nU prilično originalnom obratu koji je uslijedio nakon ovih hapšenja, tri žene – supruge Tihanovskog i Cepkala i menadžerica Babarikove kampanje – udružile su se i osnovale ‘ujedinjeni stožer’ te pokrenule predizbornu kampanju u kojoj se Svetlana Tihanovskaja, inače 37-godišnja profesorica engleskog jezika, kandidirala za predsjednicu s otvorenim stavom da ona to ne namjerava biti, već samo želi pripremiti teren da se šest mjeseci nakon svrgavanja Lukašenka održe pošteni izbori.\nBjeloruski građani pokazali su zavidnu snalažljivost i kada su, dva dana prije izbora, hakirali državno sponzorirani koncert i zapjevali politički angažiranu pjesmu iz 1990-ih ‘Hoćemo promjene’ ruskog pjevača Viktora Coja, a zatim i državnu blokadu interneta uspješno zaobišli uz pomoć kanadske aplikacije Psiphon, koja se inače masovno koristi u Kini.\nMuž Svetlane Tihanovskaje uhapšen je zbog navodnih financijskih malverzacija koje proizlaze iz njegovih veza s kremaljskim oligarsima, dok je Viktor Babariko uhapšen zbog navodnog plana da izazove prevrat, nakon što je uspio skupiti skoro pola milijuna potpisa za kandidaturu, što je u zemlji od deset milijuna stanovnika impozantna cifra. Babariko je ranije bio direktor banke Belgazprombank u vlasništvu ruske naftne kompanije Gazprom, pa ova dva hapšenja pokazuju da se u međuvremenu počeo događati Lukašenkov razlaz s dugogodišnjim sponzorom, ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom koji ga je, što politički što ekonomski, desetljećima održavao na vlasti.\nLukašenko je već u lipnju Rusiju otvoreno počeo optuživati da se miješa u izbore u Bjelorusiji, a krajem srpnja vlada je objavila i da je policija uhapsila više od 200 plaćenika ruske sigurnosne kompanije Grupa Wagner koja se bavi regrutiranjem boraca za bliskoistočna i afrička ratišta. Grupa Wagner povezana je s Kremlju bliskim biznismenom Jevgenijem Prigožinom, koji je u Americi optužen za uplitanje u tamošnje predsjedničke izbore 2016. godine. Prema američkoj optužnici, činio je to putem svoje kompanije Agencija za istraživanje interneta koja služi kao ‘farma trolova’.\nDržavna novinska agencija Belta objavila je snimke racije, kao i imena i datume rođenja 32 muškaraca koji su se navodno kao turisti infiltrirali u zemlju kako bi sabotirali izbore. Iako se potvrdilo da su borci ranije sudjelovali u proruskom separatističkom pokretu u ukrajinskom Donbasu, ovog puta kod njih su pronađene sudanske telefonske kartice i novac, kao i SMS poruke na arapskom, pa se pretpostavlja da su plaćenici kroz Bjelorusiju samo prolazili na putu prema Sudanu. Upućene međunarodne organizacije također tvrde da, unatoč evidentnom zahlađenju odnosa između Putina i Lukašenka, ne postoje dokazi da se Rusija direktno umiješala u bjeloruske izbore, već da su protesti naprosto rezultat zasićenja bjeloruskog naroda Lukašenkovom diktaturom.\nObratu u kojemu je Lukašenko svoje političke protivnike počeo prikazivati kao Putinove lutke na koncu treba pridodati i činjenicu da ga je u veljači posjetio američki državni tajnik Mike Pompeo, što je bio prvi američki službeni posjet Bjelorusiji od ranih 1990-ih. Tom je prilikom, nakon više od jednog desetljeća, SAD imenovao veleposlanika u Minsku pa je, uzevši sve ovo u obzir, Lukašenko očigledno procijenio da bi optužba za rusko miješanje u izbore mogla naići na dobru recepciju kod pripadnika administracije američkog predsjednika Donalda Trumpa.\nIako su neki analitičari zbivanja u Bjelorusiji usporedili s revolucijom u kojoj je 2014. u Ukrajini svrgnut proruski predsjednik Viktor Janukovič, za razliku od ukrajinske opozicije, koja je bila prozapadno orijentirana i financirana, bjeloruski protesti pokrenuti su odozdo, uz izrazito snažan socijalno-ekonomski karakter.\nLukašenkov režim zaslužan je za to što je Bjelorusija 1990-ih izbjegla masovnu privatizaciju javnih resursa kakva je provedena u Rusiji, zahvaljujući čemu su ključne industrije ostale u rukama države pa je danas 40-ak posto radnika zaposleno u državnim proizvodnim poduzećima. To je omogućilo određenu razinu socijalne stabilnosti i nizak koeficijent ekonomske nejednakosti i stopu siromaštva, no posljednjih godina događaju se kontinuirani nasrtaji na socijalnu državu, poput ukidanja naknade za nezaposlene 2017. godine i masovne implementacije ugovora na određeno vrijeme, bez ikakve naknade u slučaju otpuštanja. Prema pisanju tamošnjih medija, primjerice, tvornica poljoprivrednih strojeva Gomseljmaš zabilježila je ove godine rekordni broj otkaza u zadnjih sedam godina, a tvornica s radnicima potpisuje samo ugovore na određeno vrijeme. U istoj reportaži zabilježeno je i da se zbog valutne denominacije provedene početkom 2016., uslijed koje je oslabljena vrijednost bjeloruske rublje, značajno smanjila i kupovna moć građana. Bjelorusija, osim toga, ima iznimno restriktivne zakone kojima se regulira pravo radnika na industrijsku akciju pa, prema mišljenju Međunarodne konfederacije radničkih sindikata (ITUC), ona ‘praktički nema zagarantirana radnička prava’.\nPretpostavlja se da Bjelorusija i do 20 posto svog BDP-a generira zahvaljujući dogovoru s Rusijom prema kojemu joj ona po sniženoj cijeni prodaje sirovu naftu, koju domaće rafinerije onda prerađuju, a petrokemijske proizvode prodaju po tržišnoj cijeni. No zbog pada globalne cijene nafte Rusija je Bjelorusiji ove godine povisila cijenu sirove nafte do razine tržišne. Zbog pada izvoza krizu je doživjela i industrija autodijelova, inače ključan faktor u ukupnoj industrijskoj proizvodnji Bjelorusije na koju otpada 40 posto BDP-a.\nZbog ekonomske krize i restriktivnih radničkih prava stoga su se vrlo brzo nakon početka protesta u njih uključili i sindikati, a nekoliko dana kasnije započeo je i de facto generalni štrajk. U štrajk su stupile tvornice kemijskih gnojiva, automobilska, farmaceutska, metalurška i prehrambena industrija, a obustavu rada započele su i nacionalna filharmonija i kazališta, Institut za fiziku akademije znanosti i vozači trolejbusa u Minsku. Među prvima su s obustavom rada započeli radnici Minske tvornice automobila (MAZ) koji su od Lukašenka zatražili da ‘sjedne u avion i napusti zemlju’. ‘Danas su trebali biti objavljeni rezultati izbora’, rekao je jedan radnik na skupu koji su popratili novinari bjeloruskog portala Tut, koji su jedini uspjeli ući u prostore tvornice. ‘No on je nešto umislio pa kupuje vrijeme. Ako smo mi radni kolektiv, moramo ustrajati do kraja jer se prvi put u 26 godina pojavila realna mogućnost da svrgnemo diktatora’, rekao je radnik MAZ-a za govornicom.\nS obzirom na masovnost i ustrajnost protesta i generalnog štrajka, procjenjuje se da Lukašenko više nema iole značajnu podršku građana, kao ni institucija, izuzev represivnog sustava. Ne podupire ga ni ruski predsjednik Vladimir Putin, a ni zapadne zemlje, pri čemu ga je Evropska unija tri dana nakon izbora proglasila personom non grata. Unatoč tome, Lukašenko evidentno ne namjerava odstupiti, niti ga na to ima tko nagovoriti, pa se kao jedina mogućnost nameće ona vršenja kontinuiranog pritiska putem protesta i štrajkova kako bi mu vojska i policija okrenule leđa.\nDva ‘različita’ izvještaja o ulozi Francuske u genocidu u Ruandi\nSAD su izložene riziku od oružane antipolicijske pobune za pet godina, tvrdi…


Riot Games pod tužbom zbog seksualne diskriminacije\nToksičnost iz igre se presipa u realnost?\nPosted sreda 07 11 2018 10:46:22\nNije sve tako šareno u Riot Games, jer im je upravo sletela ozbiljna tužba.\nProtiv developera League of Legends je podneta tužba koja od jednog bivšeg i trenutnog zaposlenog zbog ''ciljane seksualne diskriminacije i stvaranja okruženja koji favorizuje mušku populaciju''. U tužbi se navodi da su ženama u Riot Games niže plate i manje prilike za napredovanje u kompaniji, ali i da su uslovi za rad istih daleko lošiji zbog stalnih uznemiravanja od strane kolega i predrasuda.\nDalje, Riot je optužen i da je prekršio zakon o jednakim platama američke države California, kao i zakon protiv polne diskriminacije na poslu, a tužioci citiraju Riot Games supervizore koji su izjavili da ''raznolikost ne bi trebalo da bude fokusna tačka dizajna proizvoda jer je gaming kultura poslednje bezbedno mesto za bele tinejdžere''. Podnosioci tužbe zato traže odštete u vidu ''neisplaćenih plata, nastale štete, kao i ostale kazne čije će se visine odrediti tokom suđenja''.\nStudio već neko vreme bije glas o toksičnom radnom okruženju i kulturi seksizma, koju je do sada potvrdilo 28 zaposlenih, naglašavajući da se čak nagrađivalo ponašanje kojim se ponižavaju koleginice. Riot jeste izbacio iz studija osobe koje su bile krivci za širenje seksizma, mada se navodi da je posao zadržalo nekoliko ključnih ljudi zbog kojih je i nastala cela neprijatna situacija.\nOptužbe nisu naivne, u narednim mesecima videćemo kako će se ova priča razvijati.


– Hoćemo i mi u školu! II. – Udruženje građana "NEŠTO VIŠE"\n– Hoćemo i mi u školu! II.\nHoćemo i mi u školu!” II.( 19.06.2017. – 19.12.2018.) Projekat se inplementira ÂÂÂÂÂÂÂ na području Hercegovačko Neretvanskog Kantona i Grada Banja Luke. Ovo je je drugi dio projekta, koji je uspješno završen u Kantonu Sarajevu. Prilikom realizacije projekta principi pristupačnosti će biti promovirani na teritoriji čitave BiH. U toku projekta biće posječeno minimalno 67 i maksimalno 84 ÂÂÂÂÂÂÂ osnovnih i srednjih škola. Ciljna grupa su prvenstveno djeca sa invaliditetom. Glavni cilj projekta je omogućiti jednake uslove i mogućnosti obrazovanja za mlade osobe ÂÂÂÂÂÂÂ sa invaliditetom (korisnici kolica i vida) ÂÂÂÂÂÂÂ kao što imaju njihovi vršnjaci u osnovnim i srednjim školama. Aktivnosti obuhvaćaju uvid u ÂÂÂÂÂÂÂ trenutno stanje pristupačnosti i prilagodljivosti škola ÂÂÂÂÂÂÂ za pristup učenika/ca OSI. ÂÂÂÂÂÂÂ Školama i nadležnim institucijama će biti ponuđena ÂÂÂÂÂÂÂ stručna, izvodljiva i ekonomična idejna rješenja kako bi škole mogle postati pristupačne za OSI. Online pristup informacijama o lokacijama, detaljima i stepenu pristupačnosti škola na području Hercegovačko Neretvanskog Kantona i Grada Banja Luke, putem online mape olakšati OSI i njihovim roditeljima da iznađu što bolja rješenja za školovanje. Uz mogućnost uključivanja i podataka iz drugih dijelova BiH.\nBe the first to comment on "– Hoćemo i mi u školu! II."


ИЗНЕНАЂУЈУЋЕ ГЛАСАЊЕ у Конгресу САД о даљим санкцијама Русији!\nIZNENAĐUJUĆE GLASANJE u Kongresu SAD o daljim sankcijama Rusiji!\nRepublikanska većina Predstavničkog doma američkog Kongresa sprečila je glasanje o sankcijama protiv Rusije koje je prethodno odobrio Senat, prenosi agencija „Asošijeted pres“.\nAgencija navodi da je umesto brzog glasanja, na koje su računale pristalice sankcija, nacrt zakona dostavljen Odboru za spoljne poslove koji će proceniti njegov sadržaj. Ukoliko Predstavnički dom promeni nacrt zakona i prihvati da ga u novom obliku, uslediće političko pregovaranje o usaglašavanju o tekstu sa Senatom.\nPoznati pristalica sankcija protiv Rusije, kongresmen Eliot Engel, izrazio je zabrinutost zato što su republikanci obustavili izglasavanje zakona. „Ovo će usporiti proces i dati Beloj kući vremena da zamagli ključne napore za pozivanje Kremlja na odgovornost“, strahuje Engel. On je zahtevao hitno glasanje o predlogu zakona.\nSenat je sa 98 glasova za i dva glasa protiv odobrio prošle nedelje nove sankcije protiv Rusije i Irana. Sankcije protiv Rusije „prilepljene“ su u vidu amandmana na predlog zakona o Iranu da bi se ubrzalo njihovo usvajanje i otežalo moguće odbijanje predsednika Donalda Trampa da potpiše zakon.


Karanfilić: Borac protiv bakterija i virusa - Magazin - Moj Lonac\nKaranfilić: Borac protiv bakterija i virusa\nIntezivan i aromatičan miris karanfilića i ljutiti ukus koji prilikom žvakanja listova stvara ukus gorčine i peckanja je najbolji borac protiv virusa i bakterija u zimskoj sezoni. Iako je prva asocijacija na osušeni pupoljak biljke Eugenia cariophyllata Thunb začin za poslastice i kuvano vino, primenljiv je u medicini zbog antiseptičke moći. Odatle njegova groka i ljuta priroda prilikom zagržaja listova.\nMM | 28. Dec. 2019\nKaranfilić kroz vekove se vodi kao najjači protivnik bolesti izazvanih bakterijama, virusima i gljivicama, zato je i dobar u lečenju tuberkuloze, malarije i kolere. Saveznik imunog sistema stimulište stomak, u kome je i smešten imuni sistem organizma, pa je njegova umerena i adekvatna primena pogodna u zimskim, ali i letnjim danima kada vlada najveći broj bakterija i virusa u vazduhu.\nZašto je dobar karanfilić?\nKaranfilić u sebi sadrži vitamin C i K. Vitamin C utiče na imuni sistem, a vitamin K na krvni pritisak. Karanfilić zbog minerala magnezijuma, kalcijuma i gvožđa pomaže kardiovaskularnom sistemu da brže i efikasnije funkcioniše.\nPogledajte recepte za jela sa karanfilićem\nfoto:Alisa Anton on Unsplash\nKaraniflić je antioksidans\nKaranfilić je bogat antioksidansima koji smanjuju stres i sprečavaju razvoj hroničnih bolesti. Čak je pet puta jači u borbi protiv slobodnih radikala nego vitamin E koji je sastavni deo većine krema u borbi protiv bora i gubitka elastičnosti kože.\nKaranfilić kao eterično ulje\nČuveni recept iz 1628. godine je bio poznat kao eterično ulje četiri lopova koji je bio borac protiv kuge. Legenda o četvorici ljudi koji su krali od preminulih o pandemije i uspeli da prežive smrtnosnu bolest nije bila nikakvo čudo dok se nije saznalo šta su koristili.\nEterično ulje kojim su se mazali sadržalo je 80 kapi ulja karanfilića, 70 kapi limuna, 40 kapi ulja kore cimeta, 30 kapi ulja eukaliptusa, 20 kapi ulja ruzmarina, 10 kapi ulja lavande ili nekog drugog koji je odličan u borbi protiv bakterija.\nNi kineski car nije dozvoljavao da mu bilo ko priđe ukoliko nije imao karanfilić u ustima ili da ga je pre razgovora sa njim sažvakao.\nDakle, karanfilić je antiseptik i koristite ga u slučaju upala ili protiv upale.\nNapici koji sadrže u sebi karanfilić ili eterična ulja sa određenom dozom karanfilića u sebi je najbolje unositi tako što ćete nakapati nekoliko kapi u kašiku maslinovog ulja i popiti svakog jutra.\nOdličan je saveznik u preventivnoj borbi protiv prehlade i gripa.\nImate recept za jelo ili piće sa karanfilićem? Postavite svoj recept


source.ba | Jak zemljotres u Grčkoj, još nema izvještaja\nZemljotres jačine 5,9 pogodio je danas Dodekanska ostrva u Grčkoj i pograničnu oblast sa Turskom, saopštio je Evropsko-mediteranski seizmološki centar.\nPrema saopštenju epicentar zemljotresa je bio u Egejskom moru na dubini od 2 km, prenosi Rojters.\nZa sada nema izvještaja o eventualnim žrtvama ili pričinjenoj materijalnoj šteti.


Oblikovanje mobilnosti budućnosti: Poslovi sa perspektivom u Brose-u | mehatronika.gomodesign.rs\nVisoko automatizovana proizvodnja obuhvata i proizvodnju elektronike. Elektronika za Brose grupu se proizvodi u uslovima čiste sobe. U narednim godinama se planira zapošljavanje oko 900 zaposlenih u svim oblastima proizvodnje. Osim toga 2025. godine nastaje razvojni centar. Tu će do 200 inženjera razvijati nove proizvode za električna vozila, kako bi se klijentima ponudila prilagođena rešenja, a vozačima omogućilo više bezbednosti, komfora i eﬁkasnosti.


Web stranica Vlade TK - Centralno obilježavanje Dana šehida Federacije Bosne i Hercegovine\nCentralno obilježavanje Dana šehida Federacije Bosne i Hercegovine\nJučer je u Živinicama upriličeno centralno obilježavanje Dana šehida Fedracije Bosne i Hercegovine. Ovom prilikom cvijeće je položila i počast najboljim sinovima Bosne odala je i delegacija Vlade Tuzlanskog kantona predvođena premijerom Jakubom Suljkanovićem. Također, obilježavanju su prisustvovali i član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović, federalni ministar za boračka pitanja Salko Bukvarević, te brojni drugi predstavnici kulturnog, političkog, privrednog i vjerskog života Tuzlanskog kantona i Bosne i Hercegovine.\nPremijer Suljkanović ovom je ovu priliku iskoristio da u ime Vlade Tuzlanskog kantona i u svoje ime svim braniteljima još jednom kaže hvala za sve ono što su u ratu 1992 - 1995. godine učinili da odbrane Bosnu i Hercegovinu.\n„Herojska djela i postupci svih branitelja, a posebno naših šehida i poginulih branitelja nadahnuće su svima nama koji imamo priliku da uživamo u slobodi koju su nam ostvarili, da još snažnije i predanije radimo kako bi smo našu jedinu Bosnu i Hercegovinu učinili još boljim, prijatnijim i perspektivnijim mjestom za život svih njenih građana", rekao je Suljkanović i dodao da je žrtva koju su podnijeli naši šehidi zalog kojeg buduće generacije moraju pamtiti. „U tom duhu, pažnja koju danas posvećujemo ovom datumu, nije toliko važna zbog nas. Ona je mnogo značajnija zbog mlađih generacija koje dolaze. Te mlade generacije zbog svoje budućnosti moraju poznavati svoju historiju", zaključio je premijer Suljkanović.\nOsim premijera Suljkanovića prisutnim gostima obratili su se još i član predsjedništva BIH Šefik Džaferović, federalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević, Muftija tuzlanski Vahid efendija Fazlović, te predsjednici organizacija porodica šehida i poginuluh boraca FBiH i TK Almin Škrijelj i Hajrudin Halilović.\nPored Akademije u organizaciji Organizacije porodica šehida i poginulih boraca FBiH te u saradnji sa Savezom organizacija porodica šehida i poginulih boraca Tuzlanskog kantona, položeno je cvijeće na Centralnom spomen-obilježju šehidima i poginulim borcima Grada Živinice te upriličen defile ratnih zastava.\nOsim premijera Suljkanovića, delegaciju Vlade Tuzlanskog kantona jučer su činili ministar unutrašnjih poslova Husein Topčagić, ministar finansija Miralem Nuhanović, ministar zdravstva Bahrudin Hadžiefendić i ministar trgovine turizma i saobraćaja Mirsad Gluhić.


Garmin oči na tvom bajsu – Varia uređaji | Tech Lifestyle\nPočetna Gadgets Garmin oči na tvom bajsu – Varia uređaji\nVožnja bicikla ponekad može da bude opasna, neki put usled taštine ili želje za što boljim rezultatom. Jer, ko bi hteo da „pokvari“ svoj elegantni bicikl od kevlara i ugljeničnih vlakana, vredan 5.000 dolara, stavljanjem retrovizora na njega? A ti retrovizori kvare i aerodinamiku, pa će vas možda sprečiti da postignete željene brzine. Međutim, u pomoć priskaču Varia pametni uređaji za bicikl kompanije Garmin. Oni su funkcionalni i elegantni, pa neće narušiti ni aerodinamiku ni eleganciju vašeg dvotočkaša.\nPrvi od Varia uređaja je „radar-retrovizor“ koji skenira razdaljinu od 140 metara iza vas i upozorava vas na vozila koja vam se približavaju. Sastoji se od dve spravice – jedna se postavlja na zadnji deo bicikla i počinje jače da svetli ili da treperi kada otkrije da se neko vozilo približava, a druga služi za prikaz informacija sa radara.\nTu su i Varia pametna svetla za bicikl koja koriste GPS podatke sa kompatibilnog Edge uređaja i „bacaju“ svetlo dalje kada se krećete brže, i obrnuto. Svetlost koju ona daju je fokusirana, pa jačina svetla na daljini od 10 metara iznosi 100 Lux-a. Postoje i zadnja svetla koja funkcionišu po istom principu.\nVaria pametni uređaji za bicikl su se na tržištu pojavili pred kraj 2015. godine. Cena radarskog zadnjeg svetla je $199.99, ili $299.99 u paketu sa ekranom za prikaz informacija sa radara. Komplet pametnih svetala (prednje i zadnje) košta $299.99.\nPrethodni članakDanska posle 2020.\nSledeći članakVodootporna bušilica do 100 metara dubine! – Nemo Special Ops


Nikola Peković u Upravnom odboru KK Zlatibor - Radio Luna\nPočetna Slobodno vreme Sport Nikola Peković u Upravnom odboru KK Zlatibor\nNikola Peković u Upravnom odboru KK Zlatibor\nNa sednici Skupštine košarkaškog kluba Zlatibor izabrano je klupsko rukovodstvo i usvojeni su izveštaji o minuloj sezoni. Za predsednika kluba je reizabran Rajko Pelverović, a novi članovi Upravnog odbora su nekadašnji košarkaš Nikola Peković i legenda KK Zlatibor Želimir Džambić koji ima i titulu počasnog predsednika.\nU upravnom odboru su i Đorđe Aleksandrić, Arsen Đurić, Željko Maksimović, Zoran Simeunović, Aleksandar Marković, Desimir Marjanović, Vide Marić, Gvozden Starčević, Bojana Božanić, Vladimir Živanović, Aleksandar Lijeskić, Nikola Knežević i Nikola Novaković.\nZa klupskog sekretara ponovo je izabran Nebojša Božović. Članovi nadzornog odbora KK Zlatibor su Jelena Marić, Zdenka Bulatović i Marko Luković.\nNa Skupštini ABA lige koja se očekuje oko 10. jula biće odlučeno da li će čajetinski klub igrati najjači regionalni rang, a činjenica da je to još uvek nepoznato je jedan od faktora zašto se Zlatibor nije prijavio za FIBA Ligu šampiona.


Tanjug 26. januara 2021. 12:02\nBERLIN – Raspoloženje među nemačkim izvoznicima u industrijskom sektoru znatno se popravilo ovog meseca, dostižući najviši nivo od oktobra, saopštio je danas ekonomski institut IFO.\n„Rešena situacija s Bregzitom i američkim predsedničkim izborima, robusna industrijska proizvodnja i početak globalne vakcinacije doveli su do opreznog optimizma u nemačkoj izvoznoj industriji“, izjavio je predsednik IFO-a Klemens Fuest.\nOčekivanja izvoznika u nemačkoj prerađivačkoj industriji skočila su sa decembarskih 1,9 poena na šest bodova u januaru, što je najviši nivo od oktobra prošle godine, navodi se u saopštenju instituta iz Minhena dostavljenom Tanjugu.\nProizvođači računara i električne opreme očekuju veliki porast izvoza, a i kompanije iz mašinske i hemijske industrije su samouverene u pogledu svog budućeg izvoza.\nIzvozna očekivanja među proizvođačima hrane i pića takođe su se oporavila, pri čemu trenutno procenjuju da će njihova prodaja u inostranstvu biti stabilna. Uslovi na međunarodnom tržištu su, međutim, i dalje teški za nemačku odevnu industriju, a pad izvoza očekuju i proizvođači nameštaja.


ČLANOVI ODBORA UDRUŽENJA ILMIJJE GRADAČAC POSJETILI SANSKI MOST\nU nedjelju 22. maja 2022. godine dio članova Odbora Udruženja ilmijje Gradačac predvođeni predsjednikom Mujom ef. Durmiševićem posjetili su Sanski Most, te su tom prilikom obišli dio prirodnih i kulturnih znamenitosti Sanskog Mosta.\nIspred Odbora Udruženja ilmijje Sanski Most dočekao ih je predsjednik, Selmir ef. Hurić, koji je sa gostima obišao mezar rahmetli generala Mehmeda Alagića, nezaobilazni vodopad Blihe te lokalitet Musalle u D. Kamengradu.\nOvom prilikom musafiri su ispunjeni pozitivnim impresijama, izrazili želju da svoje domaćine ugoste u lijepom bosanskom gradu Gradačcu u okviru uzvratne posjete, uz ideju da ovakve posjete postanu lijepa tradicija i otvore puteve nove saradnje.\nABDULGAFAR-EF. VELIĆ: IMAMI ZASLUŽUJU POŠTOVANJE I ZAHVALU NAŠEG NARODA (VIDEO)\nODRŽANI SPORTSKI SUSRETI IMAMA MUFTIJSTVA TUZLANSKOG\n47. GODIŠNJICA OD PRESELJENJA NA AHIRET HASAN EF. ŠKAPURA


Veterinar nudi prenoćište i večeru za lutalice | Pet Magazin\nHome Pas Veterinar nudi prenoćište i večeru za lutalice\nVeterinar nudi prenoćište i večeru za lutalice\nIvana LabovićJan 12, 2017Pas, Saveti0\nI humanost je, srećom, ovih dana postala zarazna pa svako malo pročitamo neku lepu vest. Tako je i veterinarska ordinacija „Darvin“ iz Novog Sada u ovim hladnim, zimskim danima otvorila svoja vrata za napuštene pse koji nemaju gde da prenoće.\nUkoliko ste iz Novog Sada i znate da je neki pas ugrožen možete ga doneti u ovu ordinaciju na adresi Bate Brkića 32, gde će pas dobiti prenoćište i obrok. Važno je da znate da su kapaciteti ordinacije mali i da su zaposleni zbog toga ustanovili neka pravila koja treba ispoštovati.\nOrdinacija Darvin će otvoriti svoja vrata za nekoliko pasa sa ulice koji nemaju gde da prenoće. Mi imamo nekoliko slobodnih boksova u koje ćemo ih smestiti tkom noći,a dobiće i obrok. Nažalost ne možemo da ih smestimo za stalno i ne možemo da primimo velik broj pasa. Ako imate psa o kome se brinete i koji se nalazi na ulici ili naiđete na nekog psa koji se smrzava donesite ga i besplatno smestite na noćenje i večeru – kažu u ovoj ordinaciji.\nOno što treba znati jeste:\nOrdinacija ima male kapacitete pa prvo pozovite da proverite da mesta nisu već popunjena\nPsa donesite u periodu od 17 do 20h uveče, a preuzimanje je ujutro od osam do deset časova.\nPsi ostaju samo tokom noći dok traju hladni dani\nSvaki pas će dobiti obrok (granule)\nSvi psi će ujutru biti pušteni ponovo na ulicu pa bi bilo najbolje da onaj ko ga donese da ga ujutru i vrati na lokaciju sa koje je doveden jer je to teritorija poznata tom psu\nSvaki pas može ponovo uveče da se vrati i smesti u ordinaciji\nPozovite nas da proverite da li su kapaciteti već popunjeni\nKontakt ordinacije je 069/120-99-75.\nTAGsmestaj pasa tokom ledenih dana zima i lutalice\nPrethodni članakTuga: Satima stajao uz pregaženog drugara Sledeći članakMini-prihvatilište: Smeštaj za lutalice na Starom gradu\nSećate se ove tužne kuce? On je u stvari pravi srećković!\nĐurađ NikodijevićJan 13, 2017


Združeni usevi u sistemu održive poljoprivrede\n30 sep 2018 13:19\t#34505 od Vampovac Zlatko\nZdruženi usevi u sistemu održive poljoprivrede was created by Vampovac Zlatko\nUvodenjem ekoloških principa u proizvodnju hrane vrši se prelaz iz intenzivne (konvencionalne) poljoprivrede u alternativnu ili održivu koja je mnogo prihvatljivija za životnu sredinu. U savremenoj biljnoj proizvodnji obradi zemljišta pripada posebno mesto. U konvencionalnom (klasicnom) sistemu obrade, primenjuju se teške mašine i oruda, koja velikim brojem prohoda troše veliku količinu energije, a pored toga negativno deluju na fizičke i druge osobine zemljišta. Upravo u tome se nalaze razlozi zbog kojih je neophodno preispitivanje i odredene izmene u obradi zemljišta za važnije ratarske useve.\nKonvencionalna obrada postepeno redukovati u cilju iznalaženja racionalne tehnologije. Buduća rešenja u racionalizaciji klasicnih sistema obrade ici ce ka smanjenju potrošnje energije, odnosno ka srazmerno manjim ulaganjima.\nPlodored u sistemu održive poljoprivrede, (smena useva u prostoru i vremenu) ima najznačajniju ulogu. Uloga plodoreda u smanjenju napada štetočina, bolesti i korova je od izuzetnog značaja. Delovanje plodoreda kao kompleksne mere je višestruko povoljno na: strukturu, vodni i vazdušni režim zemljišta, bilans organske materije, sadržaj i pristupačnost mineralnih materija i biološku aktivnost zemljišta. Primenom organskih đubriva obogačuje se zemljište hranljivim materijama,čime se nadoknađuje izostavljanje mineralnih đubriva. Za suzbijanje biljnih bolesti i štetočina u ovom načinu proizvodnje se primenjuju, pored plodoreda, agrotehničke i biološke mere borbe i koriste se preparati dobijeni od biljnih materijala. Prednost imaju genotipovi otporni na bolesti i štetočne i konkurentni u odnosu na korove. Posebno je pitanje koje se odnosi na preurđenje strukture useva. U cilju uspostavljanja ekološke ravnoteže u zajednicama useva potrebno je povečati njihovu biološku raznovrsnost. U prirodnim zajednicama upravo je ova osobina faktor njihove stabilnosti. Povečana raznovrsnost u zajednicama gajenih biljaka doprinosi boljoj preraspodeli i korišcenju prirodnih resursa. Često se u održivim sistemima zemljoradnje koriste sistemi združenih useva. Ovaj način gajenja biljaka se koristi u prvom redu radi uspostavljanja stabilnosti i pokušaja oponašanja prirodnih zajednica. Postoji nekoliko prednosti gajenja biljaka u združenim u odnosu na čiste useve: povečanje produkcije biomase i prinosa, bolje korišcenje raspoloživih faktora (vode, zemljišta, hraniva, rada i vremena), manje štete od bolesti, insekata i korova, socio-ekonomske prednosti (veča stabilnost sistema, sigurniji prihodi, bolji i raznovrsniji način ishrane ljudi i životinja). Mnogobrojne poteškoće u široj primeni ovog sistema gajenja na velikim površinama leže u činjenici što su sredstva visoke tehnologije (mehanizacija, sredstva za zaštitu, sorte i hibridi) prilagodena sistemu gajenja samo jedne vrste biljaka. Postoji potreba za razvojem savremenih sredstava specijalizovanih za gajenje biljaka u združenim usevima. Uvodenjem meduuseva postiže se usavršavanje plodoreda i racionalnije korišćenje zemljišnih resursa. Gajenje useva u postrnoj setvi, uz otklanjanje stresnih uzroka (navodnjavanje) u toplijem delu godine, može posle žetve strnina, da u velikoj meri utiće na opštu produktivnost naših njiva sa daleko manjim ulaganjima. U postrnom sistemu gajenja moguče je potpuno izostavljanje obrade zemljišta,čime je smanjen utrošak rada i energije. Moguče je smanjiti i upotrebu mineralnih dubriva i samim tim smanjiti troškove proizvodnje i preterano zagađivanje zemljišta.\nPodrazumeva se, da se to radi samo uz redovnu kontrolu plodnosti i agrohemijske analize zemljišta.\nTreba istaći da će uspeh u pronalaženju ekološki prihvatljivih rešenja u tehnologiji biljne proizvodnje u mnogome zavisiti od obrazovanih stručnjaka u poljoprivredi i njihovog angažovanja u prenošenju ekoloških saznanja i tehnologija u poljoprivrednu praksu. To je naročito značajno, ako imamo u vidu naše velike prednosti zbog, još uvek očuvanog i manje zagađenog zemljišta u odnosu na „razvijenu“ Evropu. Zbog toga je daleko veća naša šansa za proizvodnju visoko vredne i zdravstveno bezbedne hrane i njen izvoz na strana tržišta.\nZlatko Vampovac dipl.inž.\nVreme kreiranja strane: 0.326 sekundi


Zašto studirati u Australiji? | Baxvel\nUpis na kurs ili studije\nAko imate bilo kakvih pitanja ili Vam je potrebna pomoć oko pronalaženja i upisa na odgovarajući kurs ili studije, pripreme zahteva i prateće dokumentacije za vizu, te savetovanja ili konsultovanja o Vašim opcijama, slobodno nam se obratite.\nMi smo partneri sa mnogim obrazovnim institucijama u Australiji i, takođe imamo obrazovnog agenta koji radi iz Brizbejna u Australiji.\nPopularnost studija u Australiji\nSve više ljudi odlučuje da aplicira za australijsku studentsku vizu. Ovo nije iznenađujuće kada uzmete u obzir da je 8 od 100 najboljih univerziteta na svetu u Australiji. Sa svojih 1.100 institucija koje nude oko 22.000 kurseva, Australija je treća najpopularnija internacionalna studentska destinacija.\nOd decembra 2014. godine, australijske vize se izdaju i elektronski povezuju sa Vašim pasošem, što znači da u njemu nećete dobiti viznu nalepnicu.\nPre nego što podnesete zahtev za studentsku vizu za Australiju, obavezno je dostaviti COE (Confirmation of Enrolment), elektronsku potvrdu o upisu na kurs odnosno studije.\nKoliko studentska viza za Australiju košta?\nTroškovi prijave za studentsku vizu za Australiju, u trenutku pisanja, iznose AUD$575, bez obzira da li ste u Australiji ili van nje prilikom apliciranja. U nekim slučajevima iznos je veći, kao npr. ako vas vaši članovi porodice prate u Australiju.\nImajte na umu da gore navedeni troškovi ne uključuju druge troškove koje biste morali da platite, kao što su zdravstveni pregled, različita uverenja i ostala prateća dokumentacija, te usluge migracione asistencije.\nUkoliko je potrebno da produžite studentsku vizu kako biste nastavili studije možete zatražiti produženje vize kako biste dobili drugu studentsku vizu. Naknade za obnavljanje studentskih viza su iste kao i prethodno pomenute, AUD$575, ali ovaj iznos može biti veći zavisno koliko puta i odakle podnosite zahtev za studentsku vizu za Australiju.\nKoliko vremena je potrebno da se dobije studentska viza za Australiju?\nVreme obrade za studentsku vizu za Australiju varira od 7 do 86 dana.\nAustralijska studentska viza može biti povezana sa različitim studijskim kursevima i sektorima kao što su:\n– lingvistika (Opšti kurs engleskog jezika, priprema za testove IELTS i Cambridge, itd.);\n– profesionalni (VET kursevi, stručno obrazovanje i obuka);\n– univerzitetski (Bachelor, Master i PhD) itd.\nU zavisnosti od izabranog studijskog sektora, vreme obrade vaše studentske vize može da varira. U nastavku sledi tabela sa okvirnim podacima koji prikazuju vreme obrade zahteva za vizu zavisno od izabranog studijskog sektora.\nStudijski sektor Vreme obrade Vreme obrade\nSpoljno poslovanje ili sektor odbrane 75% prijava se obradi za 16 dana 90% prijava se obradi za 30 dana\nSector postdiplomskih istraživanja 75% prijava za 51 dan 90% prijava za 86 dana\nSektor bez kvalifikacija 75% prijava za 7 dana 79% prijava za 22 dana\nŠkolski sektor 75% prijava za 35 dana 90% prijava za 64 dana\nNezavisni sektor ELICOS-a 75% prijava za 23 dana 90% prijava za 46 dana\nSektor stručnog obrazovanja i obuke 75% prijava za 45 dana 90% prijava za 56 dana\nSektor visokog obrazovanja 75% prijava za 42 dana 90% prijava za 48 dana\nKako biste izbegli duži proces obrađivanja vaše prijave ili odbijenicu, obavezno pripremite sve dokumente i informacije koje se od vas zahtevaju.\nKoliko dugo možete ostati?\nStudentska viza vam omogućava da boravite u Australiji tokom čitavog perioda u kojem ste upisani na studije odnosno do dana kada vam je viza izdata. Budući da je to privremena viza, period izdavanja zavisi od vrste kursa odnosno studija i njegove dužine. Možete je obnoviti više puta, ali uvek uz određene studije.\nDa li znate da možete studirati u Australiji i sa turističkom vizom? Turističke vize za Australiju daju pravo nosiocima viza da studiraju. Za više informacija, slobodno nas kontaktirajte.\nKonsultacija za studentsku vizu za Australiju\nMi pružamo razne usluge, između ostalog i konsultacije za studentsku vizu za Australiju.\nUkoliko želite sami da radite na zahtevu za studentsku vizu za Australiju ili za bilo koju drugu vizu za Australiju i želite da imate što niže troškove, a opet želite stručnu pomoć, onda je konsultacija za Vas najbolja opcija.\nMi možemo u toku konsultacije da odgovorimo na sva Vaša pitanja, da proverimo svu Vašu dokumentaciju, savetujemo o prilaganju dodatne dokumentacije ukoliko je to potrebno, pregledamo Vaš zahtev.\nMožete nas kontaktirati putem mejla na info@baxvel.com ili telefonom na +381 63 778 3504 ili Viber-om na +61 423 706 205. Baxvel je jedina firma koja ima licenciranog migracionog agenta na području teritorije Republike Srbije.


FESTIVAL DJEČJE ILUSTRACIJE 2019. | Središnja knjižnica Srba u RH\nPočetna / Događanja / FESTIVAL DJEČJE ILUSTRACIJE 2019.\nSrpsko kulturno društvo „Prosvjeta“ –\nSvaki rad mora na poleđini imati čitko ispisane sljedeće podatke:\nIzabrani najbolji radovi u svakoj kategoriji bit će objavljeni na web stranici biblioteke biblioteka.skd-prosvjeta.hr . Točan datum održavanja centralne izložbe i dodjele nagrada bit će na vrijeme objavljen na web stranici biblioteke.\nManifestaciju sufinanciraju Ministarstvo spoljnih poslova RS, Ministarstvo znanosti i obrazovanja RH i Grad Zagreb\nSljedeće Natječaj za dodjelu stipendija srednjoškolcima i studentima


Opet najavljeno masovno poskupljenje goriva u Srpskoj! (pročitajte cijene i uporedite) PHOTO\npetak, svibnja 21, 2021\nIz Grupacije za promet naftom i naftnim derivatima Privredne komore RS najavljuju poskupljenje goriva zbog povećanja nabavnih cijena u zadnjih 20 dana.\nProcjene govore da će u narednim danima cijene i benzina i dizela na svim benzinskim pumpama ići preko 2,02 KM, rekao je Dragan Trišić, predsjednik Grupacije za promet naftom i naftnim derivatima Privredne komore Republike Srpske.\nPrema njegovim riječima, mnogi distributeri rade sa minimalnim maržama koje nisu dovoljne za funkcionisanje i pozitivno poslovanje.\n"Da li je do povećanja ulaznih cijena došlo zbog najava otvaranja granica Evropske Unije i pokušaja da se ekonomije pokrenu prema ranijim trendovima, pokazaće vrijeme, ali u svakom slučaju da ne možemo očekivati stabilizaciju tržišta", rekao je Trišić.\nKako je dodao, trenutne cijene naftnih derivata na benzinskim stanicama u Republici Srpskoj se kreću od 1,89 do 2,09 KM za BMB 95 i 1,89 do 2,05 KM za ED5, dok je TNG 1,04 do 1,16 KM.\nIstakao je da su cijene u Srpskoj i dalje niže u odnosu na Federaciju BiH do 10 feninga, a u odnosu na region, kako je rekao, i do 40 feninga.\n"Svi distributeri naftnih derivata na benzinskim pumpama su povećali maloprodajne cijene u prosjeku za pet feninga u zadnjih nekoliko dana. Maj mjesec pokazuje nestabilan period što se tiče cijena, jer se bilježi konstantan rast na benzinskim pumpama", rekao je Trišić.\nPrema njegovim riječima, značajan je rast ulaznih cijena, odnosno nabavnih iz rafinerija i ostalih izvora snabdijevanja.\n"Ako se posmatraju parametri na berzi, trenutno je cijena nafte BRENT 551 dolara po toni ili 67 dolara po barelu, što je porast od 20 $/toni ili 20 $ po barelu, u zadnjih mjesec dana. Podsjećam da je ovaj nivo kotacija na berzi bio u maju 2019, i da su tada maloprodajne cijene na benzinskim pumpama bile 2,25 - 2,30 KM", rekao je Trišić.\n#akcize #BanjaLuka #barel #benzin #bmb95 #bmb98 #cijene #dizel #ed5 #gorivo #ipbl #izgubljenopronadjenobanjaluka #lpg #plin #poskupljenje #pumpa #rs #srpska #tng\nOznake: #akcize #BanjaLuka #barel #benzin #bmb95 #bmb98 #cijene #dizel #ed5 #gorivo #ipbl #izgubljenopronadjenobanjaluka #lpg #plin #poskupljenje #pumpa #rs #srpska #tng


Neverovatno otkriće: Pronađeno blago iz doba Rimskog carstva vredno MILIONE EVRA | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Neverovatno otkriće: Pronađeno blago iz doba Rimskog carstva vredno MILIONE EVRA\nPosted date: септембар 12, 2018 In: IZA OGLEDALA\nIskopavajući nalazište u italijanskom gradu Komo, arheolozi su otkrili zakopano blago vredno nekoliko miliona evra, a u isto vreme, u Švedskoj su pronađeni olovni pečat iz Flandrije i venecijanska kovanica iz 14. veka.\nOva otkrića svedoče o postojanju stabilnih trgovinskih veza između Mediterana i baltičkih zemalja u kasnom srednjem veku.\nPrema naučnicima, blago pronađeno u Italiji je sakriveno u posudu i zakopano u jednoj od poslednjih godina Rimskog carstva, to jest pre 1.500 godina.\nNa stotine zlatnika iz doba kasnog rimskog carstva pronađeno je u centru Komoa. Kao što je objavljeno na Fejsbuk strani Ministarstva kulturnog nasleđa, kulturne aktivnosti i turizma u Italiji, novac je stavljen u posudu neobičnog oblika i pripada petom veku naše ere. Blago je zakopano neposredno pre pada najveće sile antičkog sveta, što se, kao što znamo, dogodilo 476. godine.\nArheolozi su do ovog otkrića došli tokom iskopavanja na lokalitetu rada na analizi zgrade bivšeg pozorišta “Cressoni”. Prema rečima ministra kulture Alberta Bonizolija, stručnjaci tek treba da utvrde stvarnu istorijsku i kulturnu vrednost nađenih novčića.\nCentinaia di monete d’oro della tarda epoca imperiale, custodite in un recipiente in pietra..una straordinaria scoperta avvenuta in pieno centro a #Como, durante degli scavi archeologici.. #art #arte ? pic.twitter.com/KFhAj7dYhJ\n— Dario B.D (@DBking85) September 7, 2018\n– Ova teritorija je pravo blago naše arheologije. Otkriće me ispunjava ponosom – rekao je zvaničnik.\nPosle preduzimanja neophodnih mera, novčići će zauzeti mesto u jednom od muzeja. Kolekcionari su njihovu vrednost procenili na milione evra, ali, kako je istakao arheolog Luka Rinaldi, vrlo je teško utvrditi njihovu pravu vrednost.\nTakođe, Rinaldi je naglasio da se novčići nalaze u izuzetnom stanju, iako su bili zakopanii 1.500 godina. Otkriće je jedinstveno i po veličini “torbe”, jer nikada ranije nije pronađena tolika količina novčića na jednom mestu.\nPozorište “Cressoni” otvoreno je 1870. godine, a zatim je nadograđeno kako bi mogli da se prikazuju filmovi. Zatvoreno je pre 21 godinu.\nKako su navele vlasti, na tom mestu planirana je izgradnja elitnih stanova, ali će radovi, zbog najnovijeg otkrića, biti obustavljeni na neodređeno vreme. Arheolozi su insistirali na obavljanju velikih iskopavanja, jer je vrlo moguće da se pod ruševinama teatra nalazi još sakrivenog blaga iz doba Drevnog Rima.\nKomo se nalazi u blizini italijansko-švajcarske granice, u podnožju Alpa, na obali istoimenog jezera. Postoje dokazi da je Cezar lično napravio gradski plan, tipičan za rimsku tradiciju.\nNa kraju imperialnog doba i nakon kolapsa države, Komo su često napadali varvari koji su pljačkali bogate i obrazovane ljude. Da bi spasio svoje bogatstvo, jedan od njih verovatno je zakopano blago koje su otkrili arheolozi. U srednjem veku grad je imao reputaciju važnog trgovinskog i knjižarskog centra. U aprilu 1945. godine, u blizini obvog gradića, zarobljen je, a kasnije i pogubljen fašistički diktator Benito Musolini.\nIstovremeno sa pronalaskom blaga ispod nekadašnjeg teatra u Komu, u Švedskoj su po prvi put pronađeni pečat iz Flandrije i mletački zlatnik iz 14. veka.\nArheolozi su dragoceni dukat pronašli tokom iskopavanja srednjevekovnog lučkog grada Eleholm, koji se nalazi na ostrvu u ušću reke Merumsan u Baltičko more. Grad je osnovan oko 1450. godine i pripadao je Dancima. Na tom mesu nalazio se do 1600. godine, a onda je definitivno propao nakon serije razornih ratova.\nNa jednoj strani pronađenog dukata, nalazi se lik svetog Marka, a sa druge strane lik Isusa Hrista sa oreolom.\nPrema rečima direktora muzeja u provinciji Blekindž Markus Sandekjar, nedavno otkriće ukazuje na postojanje trgovinskih odnosa između Kraljevine Danske i Republike Venecije, kao i na značaj grada Eleholma koji je u to vreme bio značajna luka.\nOd osnivanja, grad je bio pod nadzorom nadbiskupa Lundskog, sve dok, kao rezultat reforme, 1536. godine nije prešao pod švedsku krunu.\n– Naravno, kada pronađete italijanske novčiće u gradu nadbiskupa, svi će pretpostaviti da sve ovo ima veze sa papom. Ali to je samo jedna teorija – rekao je Sandekjar.


Požar na Romaniji: Stigao i drugi helikopter, gašenje se nastavlja sutra | MONDOBA\nRomanija pozar gori pet dana\n16. July, 02:42\nPožar na Romaniji: Stigao i drugi helikopter, gašenje se nastavlja sutra 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.10.2019. / 15:18 17:53\nPožar na Romaniji: Stigao i drugi helikopter, gašenje se nastavlja sutra\nAutor mondo.ba/SRNA 27.10.2019. / 15:18 17:53\nHelikopter Helikopterskog servisa Republike Srpske stigao je na Pale i sutra će sa helikopterom Oružanih snaga BiH gasiti požar na Romaniji, rekao je rukovodilac Službe civilne zaštite opštine Pale Dragan Elek.\nElek kaže da situacija nije sjajna, jer se požar i dalje širi, ali da se nada da će sutra postići bolje rezultate, s obzirom da imaju dovoljno zaliha vode na jezerima na Ravnoj planini.\nOn je naveo da helikopter Helikopterskog servisa Srpske trenutno snima situaciju na terenu, dok je helikopter Oružanih snaga BiH za danas završio akciju gašenja.\nUžas u Kaknju: Muškarac stradao u požaru\nElek je ranije izjavio Srni da vatra gori na nepristupačnom terenu i da je gašenje uz pomoć helikoptera jedina varijanta.\nPrema njegovim riječima, ljudi su na terenu, akcija teče po planu, radnici će tu prenoćiti, a oba helikoptera bi trebalo da pomognu i sutra.\nStariješina Teritorijalne vatrogasne jedinice Istočno Sarajevo Njegoš Vukadin rekao je da je vatra zahvatila nekoliko desetina hektara šume ispod stijena prema rejonu Otočkog polja.\n"U slučaju da požar pređe stijene, biće teško staviti pod kontrolu cijelu požarnu liniji", rekao je Vukadin i dodao da je gašenje požara otežano, jer je je riječ o nepristupačnom terenu.


Glupost@ Slažem se GLUPOST je ono što si napisao. Nisam ja napisao ništa za "sedenje u klupi", to može svaka ..., ali bez učenja ne može niko položiti nikakva ispit, jedino ako ga kupiš, što je ovde slučaj. Tako "obrazovani" se onda leče pomoću piramida i prave "vremenske mašine".\nNole je zbog ucene izgubio i US open, jer su RF i RN, zaštićeni kao beli medvedi. Kako dozvoliti jednom SRBINU da ih nadmaši u broju osvojenih GS. Ima Boga i sve će to doći na svoje mesto. Živ i zdrav ti nama bio.\nNiko ne može da ti smesti kao najbliži. Vakcinacija u vreme pandemije i opšte ugroženosti ne spada u intimu.Bolje je ćutati nego se praviti pametan preko tuđih života i misliti da si patriota.Znaju se uslovi i nema izuzetaka!\nBaš me zanima kako će da igra u zemljama gde je vakcina obavezna..Opet može da,zbog toga što fantazira,sam sebi po drugi put ugrozi karijeru..Kao da ga slučaj sa Pepe Imazom nije ničemu naučio.\nPozdrav za drugosrbijance\nOvaj “ja” posto ima vise komentara da nam kaze koja podvojena Licnost prica iz njega ? Nole ponos svakog Srbina u svetu isto kao i Tesla ,Pupin itd , sta god odlucis tvoj je izbor Nole legendo!\nNe Vlado,pametnom jeste dosta ali tebi nije jer to nisi a mislis da jesi… Covek ima svoje misljenje I ima pravo na njega , ili sve vakcine se priznaju ili ni jedna sve ostalo je prljava Politika I tacka …\nPritisnuto jače, još više odskače! Ne popuštaj Nole! Iako postoji više kompromisnih rešenja, oni ih ne žele, znači da im to nije ni cilj. Znači: pa-pa Australijo, bez tebe se može i gotovo.\nSve si ti Nole osvojio,sada čuvaj svoje zdravlje 🙏🍀❤\nImas pravo da se ne vakcinises ali nemas pravo da ugrozavas druge ljude. Ako nece da se vakcinise,ok, ali neka sedi onda kod kuce.\nVakcinisan je Ruskom ili Kineskom 100%, ali sa te dve vakcine ne moze u Australiju jer nisu priznate, citajte izmedju redova\nKao javna ličnost u vreme ovakve pošasti očekivao sam da medju prvima primi javno vakcinu..\nU pravu je, brani svoj stav da ima pravo da odlucuje o svom telu. Jedino je pitanje da li ce, zaista, ostati pri svom stavu, jer je u pitanju veliki novac i bodovi na listi. Doduse, svako od nas odlucuje da li ce stati iza svog stava i koja je cena za to.\nSPORT PA I TENIS JE ODAVNO MNOGO VIŠE OD SPORTA,NE SAMO ZBOG PARA.VAKCINISAN SAM AL POŠTUJEM ONE KOJI TO NE ŽELE I AKO HOĆE AO MOŽE NAĆI MODUS ZA SVE DA IGRAJU.ALI NEĆE!POGOTOVO ZA SRBINA!ZA RF ILI RN BI SIGURNO NAŠLI NAČIN!NOLE KAO GOAT NIJE BILO KOJI TENISER I NEK SE NOSE!!\nDjokovici ne vole Zapad, vise vole Kinu i Rusiju, ali zato na Zapadu vole da zaradjuju, trose, zive, igraju i uzivaju. Neka Novak igra onda samo na turnirima u Kini, Rusiji, Iranu i S. Koreji.\n@Vlado, da se svi redovno skoluju, ne bi postojali vrhunski sportisti jer oni od detinjstva moraju da treniraju po ceo dan da bi narod imao sta da gleda na TV. Sedenje u klupi nije odraz obrazovanja, a jos manje odraz inteligencije. Za razliku od vas, Novak govori nekoliko jezika.\nBravo Novače! Nikada ne pristaj na ucene. Neka im igraju kenguri na turniru. Ne treba ići u Australiju i zbog zločinačkog ponašanja vlasti prema svojim građanima.\nNe, nije nicije pravo da ugrozava druge ljude. Ako se ne zali cijepiti, nek ne serenda, i neka sjedi doma. Cijepljenje je jedno od najvecih dostignuca u zdravstvu. Uz njegovu pomoc su iskorijenjene mnoge smrtonosne bolesti daleko opasnkje od covida 19.\nOn zarazavanje Covidom smatra intimnom situacijom. Pa nije da nije, ali to ne znaci da ti ljudi treba da se izlazu riziku zbog njegovog intimnog zivota.\nBravo. NE vakcinama, NE ucenama!\nMožda je vakcinisan Sinofarm ili Sputnjik vakcinom, koju oni ne priznaju. Svakako, uznemirava to što ne potvrđuje vakcinisanje. Kakva to saznanja o zdravlju ima Novak, nedostupna ostalima? Loša poruka nama koji smo vakcinisani.\nKakve ucene o čemu ovaj priča? Država Australija je donela odluku da ne može da uđe niko ko nije vakcinisan. Kao svaka ozbiljna država ne pravi nikakve izuzetke i to je to. Nikakve ucene nego pravna država\nZiva istina za Rusku i Kinesku vakcinu....jer ne moze sa nekom od tih vakcina ok onda necu da igram i tacka......tako treba\nNe racunajuci ostale gluposti koje je naveo, rekao je jednu veoma bitnu stvar. Zasto su sinofarm i sputnjik manje vakcine nego ostale? I jedne i druge daju imunitet. To znaci da ako je Djokvic vakcinisan sa bilo koje od te dve opet nece moci da ucestvuje iako je vakcinisan\nNe primaj taj otrov u sebe!\nŠta kaže čuvena porodica za Rio Tinto?\nVakcinacija je licna stvar i nadam se da ce Novak izdrzati ❤ mene nije bitno da li je neko vakcionisan ili nije ali to ne moze da predstalja niti uslov niti razlog da negde pisustvujes.\nVeze ti nemaš ni sa ustavom, ni o Konvenciji o ljudskim pravima, ni sa odlukom EU Suda za ljudska prava, ali pošto imaš novac, odmah misliš da si pametan iako kako piše u biografiji: "srednju školu nije pohađao redovno, već je samo odlazio da polaže ispite." Pametnom dosta.\nAko je sve ovako rekao kao,što je napisano,kapa dole i za ovog gospodina. O Noletu odavno više nema šta da se komentariše. Rado bih ga video na predsedničkoj fotelji. Živeli ljudi još 100 godina\nNedaj se Nole, netreba ni tebi a ni nama nikakva vakcina. Samo hrabro napred, i nemoj da podlezes ucenama. To su maloumni i slabici koji neznaju nista o zivotu i zdravlju.\nДржи се, Новаче, сви смо уз тебе, немој нас изневерити, буди и остани наша светла звезда на хоризонту. 💪✌❤\nAko ne igra onda svi znamo da se nije vakcinisao. Ako nije vakcinisan onda treba da bide zakljucan dok epidemija ne prodje. Za glupe ljude to je jedino resenje.\nI ne treba da igra, treba ceo svet da ustane protiv javnog obmanjivanja, a ne da slepo slusa stav istomisljenika povodom neefikasnih vakcina.\nVakcinisi se i ne izmisljaj gluposti.\n"Novak verovatno NEĆE SVEDOČITI, a odluku očekujem već sutra!" Pravnik iz Australije objasnio kako će izgledati tok suđenja Đokoviću


Post za isceljenje | Zdrava hrana - Zdrava Hrana\nJoš pre više godina terapeuti su uvideli moć gladovanja pa je sve više knjiga o toj temi, a dani koji slede su pravo vreme da se ova metoda i primeni. U srednjem veku je post bio omiljena medicinska metoda zajedno sa ventuzama i pijavicama. Posle toga je odjednom zaboravljen i početkom dvadesetog veka, lekari tog vremena su otkrili post kao jedinu metodu za lečenje tadašnjih “civilizacijskih” bolesti.\nPrvo je prihvaćen u Americi gde je doktor Henri Taner na sopstvenom primeru pokazao delovanje posta od 42 dana i time srušio veoma loše mišljenje javnosti o terapiji gladovanjem.\nU Evropu je post vratio doktor Oto Buhinger, takođe tražeći lek za svoj reumatoidni artritis, koji ga je učinio nepokretnim i nesposobnim za rad. Nakon posta se vratio na posao i radio do svoje 88. godine kada je i umro, a bavio se isključivo ovim načinom lečenja.\nZa vreme posta se dobrovoljno odričemo čvrste hrane i raznih zavisnosti, kako fizičkih, tako i psihičkih, pa se sasvim prekida unos nikotina, alkohola, gledanje televizije... prekidaju se loše navike i telo i duh pripremaju za čišćenje i regeneraciju.\nPosle dva dana bez hrane, organizam se prebacuje u stanje mirovanja ili hranjenja iz unutrašnjih rezervi. U tom trenutku se snižava krvni pritisak, rasterećuje se srce i krvotok, izbacuje se nagomilana tečnost. U ta prva dva dana telo se organizuje ponovo i samo odbacuje materijal koji može da se iskoristi za sagorevanje.\nTo je uvek ono što je najgore: mokraćne soli i kiseline, teški metali, višak masnoće, loše ili degenerisane ćelije...\nTelo takođe povećava proizvodnju endorfina – hormona sreće, pa je za razliku od prisilnog gladovanja, dobrovoljno gladovanje uglavnom povezano sa euforijom i neverovatno dobrim raspoloženjem.\nDnevno se gubi u proseku 400g na težini i to sve dok se telo ne oslobodi svega što ga opterećuje, tako da kada prestane pad težine, obično je vreme da se prekine post, što se dešava izmežu petog i desetog dana posta – zavisno pre svega od telesne mase osobe koje posti kao i toga koliko je organizam zagađen.\nZa vreme posta se pojačava imuni sistem, pošto se klistirom redovno prazni i čisti debelo crevo, pa je telo u stanju da se oslobodi svih otrova, čak i onih najotpornijih koji se kod nekih ljudi nalaze u crevima godinama u poluraspadnutom ili polukonzervisanom stanju.\nPost se deli na delimičan ili totalni post.\nDelimično se može postiti uz supe, sokove, voće, surutku, pirinač ili u pojedinačnim danima, tj. jednom nedeljno.\nTotalni post jeste na vodi, čajevima, biljnim sokovima ili sokovima od voća i povrća.\nIzaberite svoj post\n1. Post na voću. Relativno jednostavna forma posta. Dnevno se uzima 5 voćnih obroka, ili od svežeg ili od dinstanog voća i pored toga se dosta pije.\nNa voću poste obično ljudi koji se boje da neće izdržati totalni post ili oni kojima to lekar zabrani ukoliko imaju neko teže oboljenje koje je potrebno kontrolisati.\n2. Post na pirinču. Uglavnom služi kao mogućnost da se iz organizma izbaci višak tečnosti i da bi se vratila bazna sredina. Pirinač je inače jedina žitarica koja i pored poliranja zrna zadržava jedan deo vitamina B, pa zbog toga spada u bazne.\n3. Post sa surutkom. Veoma blag način da se povrati zdravlje. Surutka je dobro poznat lek i pomaže kod izbacivanja mokraćnih soli, mlečne kiseline i nagomilanih teških metala u telu. Post sa surutkom se pogotovo preporučuje obolelima od gihta, reume kao i od kožnih bolesti, naročito akni. Ukoliko je došlo do trovanja nekim metalom ili hemikalijom, rezultati se nakon kure surutkom vide jako brzo.\nInače, jako je bitno da je surutka dobrog kvaliteta, po mogućstvu sveža ako se uzima u tečnom stanju ili u prahu. Ako surutka nije sveža, može se desiti da dođe do nagomilavanja mlečne kiseline, koju bi surutka inače trebalo da izbaci iz tkiva, pa se ovde preporučuje opreznost.\nMaja Đelić, lekar kineske medicine


Na zbrinjavanje migranata potrošeno 5,5 miliona € - Glas Srpske\nVedrana Kulaga 17.06.2019 12:54\nTi podaci objelodanjeni su u najnovijoj informaciji o stanju u oblasti migracija u BiH u vezi sa povećanim prilivom migranata, koja je usvojena na sjednici Savjeta ministara u tehničkom mandatu prošle sedmice i koja je upućena u parlamentarnu proceduru.\nU informaciji, koju na osnovu ranijih zaključaka priprema Ministarstvo bezbjednosti BiH, napravljen je presjek stanja na terenu i naglašeno da je u pet mjeseci ove godine nastavljen trend povećanja nezakonitih prelazaka granice, koji je obilježio i 2018, kada su Službi za poslove sa strancima prijavljena ukupno 23.902 nezakonita migranta.\nToj službi je od 1. januara do 5. juna prijavljen 9.081 migrant. Najviše ih je stiglo iz Pakistana - 36,3 odsto, slijede državljani Bangladeša - 9,2 odsto, Iraka 8,8 odsto, Sirije 8,7 odsto, te Avganistana 7,5 odsto. Među ostalima su najzastupljeniji državljani Alžira, Irana, Maroka, Indije i Pakistana.\nU informaciji ministarstva je navedeno da je Međunarodna organizacija za migracije dostavila pregled utroška novca od januara do kraja aprila iz IPA projekta “Posebne mjere za podršku odgovoru na izbjegličku i migrantsku situaciju u BiH”. Ukupno je realizovano 5,48 miliona evra, od čega je 1,12 miliona utrošeno od strane partnera UNHCR-a i UNICEF-a.\nNajviše novca - 1,33 miliona evra, utrošeno je za obezbjeđivanje smještaja ilegalnih migranata, a ostatak novca je otišao za hranu, neprehrambene artikle i druge izdatke na terenu.\nMinistarstvo bezbjednosti je u dokumentu nabrojalo koje se aktivnosti sprovede u okviru držanja pod kontrolom migrantske krize. U toku je, kako su naglasili, oglas za popunjavanje 100 radnih mjesta u Graničnoj policiji BiH, koji će nakon toga provesti osam mjeseci na školovanju kako bi mogli biti stavljeni na raspolaganje toj organizaciji.\nKonsultacije se još vode o protokolu sa MUP-om Mađarske na osnovu kojeg bi Mađari stigli u ispomoć službenicima u nadzoru granice, a navedeno je i da je sa predstavnicima Slovačke održan sastanak u vezi sa inicijativom o spremnosti te države da pomogne i pruži pomoć kroz angažovanje svojih policijskih službenika na granici BiH, kao i u tehničkoj opremi.\nOd predstavnika Unsko-sanskog kantona je zatraženo preduzimanje mjera da bi se onemogućio transport migranata vozovima “Željeznica FBiH” jer ih je, samo za sedam dana, 1.100 stiglo na to područje. Iz tamošnjeg MUP-a su upozorili na trend povećanja broja krivičnih djela, o čemu svjedoče i podaci da su migranti od januara do kraja marta počinili 79 prekršaja, a tokom aprila 31 krivično djelo.\nČlanovi Koordinacionog tijela za pitanje migracija u BiH su krajem maja dogovorili da bude upućen dopis Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH i da se ukaže na neujednačenu praksu kod domaćih sudova i tužilaštava koji ne procesuiraju migrante zbog krivičnih djela jer nemaju dokumente. Pojedini sudovi, kako je navedeno, ne prihvataju ni identitet koji je po izjavi migranta prihvatila Služba za poslove sa strancima BiH pri podnošenju zahtjeva za azil.\nŠef Delegacije EU u BiH Lars-Gunar Vigemark nedavno je upozorio domaće vlasti da lokacija “Vučjak” kod Bihaća za smještaj migranata ne ispunjava uslove za pomoć EU, te da bi BiH mogla da ostane bez 13 miliona evra ako zemlja ne riješi niz spornih pitanja.\nPregled troškova od strane IOM (miliona evra)\n* obezbjeđenje smještaja - 1,33\n* operativni troškovi prihvatnih centara - 1,36\n* ishrana - 0,67\n* neprehrambeni artikli - 0,35\n*osiguranje centara - 0,28\n* privremeni smještaj - 0,02


Zimske gadosti ili evo snega eboo njega... - Strana 24\nStrana 24 od 28 Prva ... 1419202122232425262728 Poslednja\nRezultati 277 do 288 od 331\n06.02.2015, 19:11 #277\nSvuda, manje-više, isto. Krupan sneg veje li veje. Evo već je sad na "3-4 daske, dvocolne".\nI po celoj nam (voljenoj) Šljivropi sneg 06. februara iznenadio putare (pa kad će, u maju?!), kao što je neko već (lepo) primetio pre mene.\nJoš da već danima ne bruje na TV o ovome (najava sa svih medija) pa još i nekako (uspavao ih nenormalno topli januar ... bar druga polovina).\n07.02.2015, 03:27 #278\n07.02.2015, 16:44 #279\nOvdašnje smrdibube demonstriraju "silu" na +1 cel. Dva puta prošli kroz moj budžak i samo mi prave posao (prvi put još nekako ovo malopre je trošenje narodnog novca, posle će poskupeti usluge, pa da jer moraju da potroše zaostalu so i da plate naftu jer na zejtin su zabranili).\nIl' pet il' nijednu! - e od toga nismo mrdnuli ni pedalj.\n07.02.2015, 17:32 #280\nI kod mene, neverovatno, ima neki mali bagerčić i sklanja sneg sa kolovoza na ono izmedju kolovoza i trotoara, skoro pa pedantno.\nČitaju forum garant. Ono što je još neverovatnije je da se pojavio posle sat i opet dočistio tamo gde su se kola pomerila pa nije mogao od njih.\nDa napomenem da se sve sa kolovoza samo otopilo samo je komšija sa svog "trotoara" gde parkira tri vozila bacio sneg na put a ovaj je to prmestio na drugi "trotoar" Uglavnom, trudili su se danas iako nije trebalo\n08.02.2015, 11:35 #281\nBudite slobodni i otvorite uvek novu temu sa adekvatnim naslovom, nekom će u budućnosti koristiti. Ovo je tema sa naslovom koji je adekvatan temi i sve kaže. Ozbiljan ostatak teme "ZABRANA SAOBRAĆAJA ZA VREME SNEŽNIH PADAVINA" sam premestio tamo gde mu je mesto.\n08.02.2015, 19:17 #282\nKod mene u AR nemilice sipaju rizlu, kao da je džabe, razlozi su razumljivi, valja nekom uzeti novce za to. Snega ne pada još uvek ali hoće, trakav mi je osećaj u desnoj nozi.\nTemperatura je otišla u minus, u najavi su par "ledeneih" dana. Živi i zdravi bili...\n08.02.2015, 20:39 #283\nUp-date. Sneg je počeo da pada. Iznad je greška u "ledenih", mrsko mi da prepravljam.\n09.02.2015, 00:36 #284\ndivcibare i zlatibor pada ceo dan.uzice pozega,poceo da pada jutros sa prekidima,al evo vec par sati pada li pada i dobro napadava...\n09.02.2015, 09:57 #285\nU petak popodne sam putovao od posla do kuće 4 sata, inače stižem za 30-40 minuta. Evo i zašto:\n1) Faktor iznenađenja - kao po običaju gradskim vlastima su puna usta pohvala na račun Beograd puta i priče o tome kako su nikad spremniji ali situacija na terenu ih demantuje. U petak je celo prepodne i deo popodneva padala kiša i susnežica, dok je temperatura bila oko 1-2 stepena iznad nule. Kako je najavljeno zahlađenje i sneg popodne, bilo bi logično da se pospe so bar po glavnim saobraćajnicama u toku dana kako bi se predupredilo da se zaledi ono što je padalo celog dana. Ali se to naravno nije desilo.\n2) Faktor ćelavih guma - ovo se uglavnom odnosi na državne firme poput GSP-a i Beograd puta. GSP-ovi autobusi, koji su išli u suprotnom pravcu od mog, kako sam primetio uglavnom su mileli - pretpostavljam da su dobre gume razlog tome. Cisterna Beograd puta se zaokrenula u Bulevaru kralja Aleksandra na deonici kroz Mali Mokri Lug i samim tim stvorio se neopisivi haos gde su ljudi stajali u kolonoma nekoliko sati. Bulevar i Ustanička su bili potpuno zakrčeni. Zglobni autobus GSP-a se,na uzbrdici kod Radmilovca takođe preprečio jer je krenuo u provaliju pa stao. Verovatno opet dobre gume. Da ne govorim o tome da sam usput video bar 3-4 GSP-va autobusa u kvaru, na nekoliko njih ni svetla nisu radila iako su bili u saobraćaju, a pritom na jednom od tih što im ni svetla ne rade baja vozi i telefonira!\nSve to dovelo je do totalnog haosa u petak popodne, a u medijima se pisalo veoma malo ili nimalo. Valjda nikoga ne zanimaju tamo neki građani drugog i trećeg reda koji žive u Kaluđerici, Vinči, Leštanu, Ritopeku, Boleču...\n09.02.2015, 11:25 #286\nPa to i nije Beograd... Pre ce biti da si nabrojao neka provincijska sela, zaseoke...\n09.02.2015, 13:13 #287\nSve je to Beograd, tako se vodi i po popisu stanovništva a i po tome što Grocka ima status (Beo)gradske opštine\n09.02.2015, 18:39 #288\nSve je to Beograd\nSamo se vi tešite. Biće Beograd kad dobijete autobuse kojima zimi radi grejanje a leti klima.\nMembers who have read this thread in the last 5 days: 21


eKapija | Investitorska prava za gradnju brane Svračkovo preneta sa JP Rzav na Srbijavode\nIzvor: Glas zapadne Srbije | Petak, 23.04.2021.| 17:16\nInvestitorska prava za gradnju brane Svračkovo preneta sa JP Rzav na Srbijavode\nNa osnovu Zaključka Vlade Republike Srbije, utvrđeno je da u ime i za račun Republike Srbije JVP Srbijavode vrši investitorska prava na realizaciji projekta "Izgradnja brane sa akumulacijom Arilje - profil Svračkovo", navodi se na zvaničnoj FB stranici gradonačelnika Čačka.\nTim povodom u održan je sastanak Poslovnog odbora u Čačku, kom su prisustvovali predstavnici JVP Srbijavode, grada Čačka, kao i predstavnici opština Gornji Milanovac, Lučani, Arilje i JP Rzav, kao dosadašnji nosilac investitorskih prava.\nNakon uvodnih reči predstavnika JVP Srbijavode, kao novog investitora predmetne investicije, pristupilo se analizi i pregledu radova na realizaciji objekta, odnosno predstavljen je izveštaj o trenutnom stanju investicije. Nakon toga, izvršena je procena vrednosti, planirana dinamika radova i precizirani su naredni koraci u realizaciji kompletnog projekta.\nOsnovni razlog za ovakvu promenu prenosa investitorskih prava sa JP Rzav na JVP Srbijavode jeste efikasnija realizacija i pojačana dinamika radova, obzirom da je Vlada Republike Srbije ove godine značajno uvećala nivo finansijskih sredstava za izgradnju brane "Svračkovo", sa dosadašnjih 400 miliona dinara na 700 miliona dinara planiranih u 2021. godini.\ngradnja brane Svračkovo


Srbija zaboravila na strategiju održivog razvoja - Ozonpress :: internet portal\nTag: održivi, razvoj, strategija\nPrvoj Nacionalnoj strategiji održivog razvoja Republike Srbije, usvojenoj 2008. godine, davno je istekao rok, a nova do danas nije izrađena. Možda i zato što je prioritet aktuelne vlasti ekonomski razvoj po svaku cenu što je privuklo neke društveno odgovorne kompanije ali i one za koje razvoj počiva isključivo na profitnoj logici, navodi se u tekstu objavljenom na portalu UGS Nezavisnost.\nTakav haotičan razvoj Srbije i drugih susednih zemalja kritikovali su nezavisni stručnjaci i sindikalci na regionalnom seminaru „Bezbednost i zdravlje na radu u kontekstu zaštite životne sredine“, nedavno održanom u Beogradu.\n– Pored kompleksa Beograd na vodi aktivna su tri velika kanalizaciona izliva fekalija i ne radi se ništa da se to sanira. To njima ne smeta da grade velelepne kule. Mislim da u politici nema ni spremnosti ni znanja, i to je veliki problem. Rekla bih da je stranim investitorima dozvoljeno da ne brinu o životnoj sredini, a da su oni pre investiranja jako dobro proučili našu zakonsku regulativu i uočili gde postoji prostor da neometano deluju ne brinući o prirodnoj okolini – ukazala je Dragana Đorđević, naučna saradnica beogradskog Instituta za hemiju, tehnologiju i metalurgiju u izjavi za portal UGS Nezavisnost.\nNaučnica ukazuje da napredne zemlje uveliko koriste obnovljive izvore energije dok se u Srbiji još dominatno koristi ugalj – više od 70 odsto struje dobijamo iz lignita. Čak 32 miliona tona lignita godišnje sagori u šest srpskih termoelektrana koje u tom procesu godišnje emituju oko šest miliona tona pepela, što je jedan od ključnih izvora aerozagađenja u Srbiji. Pored toga što je i ekonomski sporan jer je niskokalorične moći, lignit je opasan za ljude i prirodu jer u sebi sadrži neke veoma toksične supstance kao što su arsen i živa. Mnogo tih štetnih materija ostaje u pepelu ili iz ložišta elektrana izlazi kroz gas, a ne postoje filteri koji bi mogli da ih zadrže, objasnila je Đorđević.\nJasno je, napominju stručnjaci, da Srbija ne može za par godina da proizvodnju struje od uglja zameni „zelenom energijom“, ali je potpuno nejasno zašto se već nije započelo sa konkretnim programima eksploatacije solarne energije, biomase, termalnih izvora… Tehnologije za korišćenje obnovljivih i neškodljivih izvora energije sve su jeftinije i efikasnije. Primera radi, solarne elektrane su u ekspanziji čak i u Norveškoj koja ima daleko manji broj sunčanih dana u toku godine od Srbije. Ovde se, međutim, razmišlja čak i o proširenju energetske eksploatacije lignita.\nI dekan Šumarskog fakulteta u Beogradu Ratko Ristić smatra da je država najveći krivac za pogrešan način upravljanja resursima i nemar domačih i stranih investitora koji dovodi do sve većeg zagađenja vazduha, vode i zemljišta, rastuće gubitke zelenih površina i sve ugroženije zdravlje stanovništva.\nPrimera radi, višegodišnja izgradnja mini hidroelektrana je neracionalan, za životnu sredinu opasan projekat koji je sporan i iz ugla koncepta održivog razvoja. Do danas je širom Srbije sagrađeno 120 mini hidroelektrana ali je sve jači pritisak javnosti da se ceo taj “biznis” potpuno obustavi. Profesor Ristić ukazuje da je čak i Svetska banka, koja je do pre 15 godina vrlo izdašno finansirala takve projekte, izdala uputstva koja kažu da treba izbegavati gradnju u zonama velike biološke raznovrsnosti, koja podrazumeva fizičko izmeštanje stanovništva i poremećaj tradicionalnih ekonomskih aktivnosti. To međutim nije zasmetalo poslovnim bankama da kreditiraju investitore koji bezobzirno grade mini elektrane na brdsko-planinskim vodotokovima devastirajući prirodu i ugrožavajući opstanak lokalnog stanovništva. Ristić smatra da je tome pogodovala i korumpirana državna administracija volšebno “omekšavajući” propise o uslovima i kriterijumima kako bi olakšala izgradnju mini elektrana i omogućila je čak i u zonama drugog stepena zaštite prirode.\n– Međunarodni panel za klimatske promene (IPCC), globalna organizacija koja okuplja najveće naučne autoritete za pitanja biodivirziteta, objavio je izveštaj koji je rezultat rada približno 500 naučnika iz svih delova sveta. Najsažetije, taj izveštaj ukazuje da je oko 75 odsto kopnenih ekosistema značajno izmenjeno, da je 66 odsto klasičnih ekosistema ugroženo i da je ugrožen opstanak gotovo milion vrsta životinja i biljaka na planeti. UN su zbog toga proklamovale 17 ciljeva održivog razvoja koji nažalost u većem delu sveta postoje samo u domenu želja – kazao je Ratko Ristić.\nIpak, ohrabruje činjenica da je u svetu aktivno nekoliko veoma ambicioznih i uspešnih globalnih inicijativa koje potvrđuju da je održivi razvoj ne samo potreban već i moguć.\n– Inicijativa poznata kao Bonski izazov predviđa da se do 2030. godine zasadi 350 miliona hektara degradiranog i ogoljenog zemljišta. Da su takvi planovi mogući i u siromašnim zemljama pokazala je Etiopija u kojoj je u jednom danu zasađeno 200 miliona sadnica. U Filipinima je običaj da svi koji završavaju osnovnu i srednju školu i fakultet imaju obavezu da zasade najmanje 10 sadnica što na godišnjem nivou znači prirast od 175 miliona stabala. Na Afričkom kontinentu u toku je projekat pod nazivom „Veliki zeleni zid“ kojim je predviđeno da se na južnoj granici Sahare ljudi posadi drveće i tako načini zeleni pojas dug 7.000 kilometara. Kinezi su humanizovali pustinju Gobi koju dele sa Mongolijom, tako što su pošumili i ozelenili prostor, izgradili veštačka jezera, obnovili diverzitet i ekosistem – naveo je profesor Ristić.\nProtiv izgradnje mini hidroelektrana javno su glas digli stručnjaci sa univerzitete u Beogradu, Novom Sadu i Nišu, Srpska akademija nauka, naučni instituti i stručna javnost… A pre svih, usprotivili su se žitelji sela i gradova čiji su vodotokovi mete gramzivih investitora. Iz dana u dan jača otpor i zahtev da se izgradnja obustavi. Kao što je, napominje profesor Ristić, to već urađeno u Kini, Indiji i nekim drugim zemljama koje su ustanovile da je doprinos mini elektrana energetskim potencijalima minoran a da, s druge strane, one predstavljaju realnu i ozbiljnu pretnju prirodi i čoveku.\nSlobodan Milutinović, profesor Fakulteta zaštite na radu u Nišu, ukazao je da se održivi razvoj nalazi u preseku ekonomije i zaštite životne sredine, i slikovito opisao šta nije održivi razvoj: duvanska industrija zapošljava ogroman broj ljudi – od njiva, preko fabrika do trgovine, ali je zdravstveno veoma sporna.\n– Dobrobit na radnom mestu je poslednjih godina u žiži svetske stručne javnosti koja se bavi bezbednosnim rizicima na radu, zaštitom zdravlja radnika i zaštitom životne sredine – objasnio je Milutinović i istakao da se u savremenom održivom razvoju polazi od upravljanja resursima na način da se proizvodne mogućnosti ostavljaju i za buduće generacije.\nViše od 65 država širom sveta ima konkretne planove i mere za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte (GHG) do 2050, dok čak 70 država namerava da taj cilj postignu mnogo ranije – do 2030. Nemačka, na primer, planira da pređe na čistu energiju do 2030. godine, i spremna je da u te svrhe uloži 60 milijardi evra. U bližem okruženju Srbije, Mađarska i Grčka nameravaju da do 2030. godine u potpunosti izbace ugalj iz proizvodnje električne energije.


VII Beogradska NATO nedelja\nProlazimo kroz zidove\n12-14 novembar 2019\nDobro došli na zvaničnu Internet prezentaciju međunarodne konferencije Centra za evroatlantske studije (CEAS) „Prolazimo kroz zidove“ koja se održava od 12. do 14. novembra 2019. godine u Beogradu.\nKonferencija je deo redovnog CEAS godišnjeg projekta Beogradska NATO nedelja (#BelgradeNATOWeek), koji od svog početka pre sedam godina uživa podršku NATO Odeljenja za javnu diplomatiju (PDD).\nJedna od tema skupa biće očekivanja od predstojećeg sastanka šefova država i vlada članica NATO koji se održava 3. i 4. decembra 2019. godine u Londonu. Ovim sastankom se obeležava 70 godina od osnivanja Alijanse ali će se na skupu govoriti i o njenoj budućnosti u eri novih globalnih izazova i pretnji. CEAS se nada da će se na skupu ponovo naglasiti i značaj misije KFOR na Kosovu.\nSvaki pokušaj da se Evropa distancira od Severne Amerike neće samo oslabiti transatlantsku alijansu, već i rizikuje da podeli Evropu. Evropsko jedinstvo ne može zameniti transatlantsko jedinstvo.\nJens Stoltenberg, Generalni sekretar NATO, novembar 2019\n1. DAN 12. novembar\nMesto održavanja: Hotel Metropol, Bulevar kralja Aleksandra 69, Beograd 11000, Srbija\nSamo uz poziv!\nVladimir Marinković, Potpredsednik, Narodna skupština Republike Srbije\nNIGHT OWL SESIJA\nPROLAZAK SRBIJE KROZ ZIDOVE – Da li se trend intenziviranja saradnje Srbije sa NATO-om, SAD-om, zemljama Centralne i Jugoistočne Evrope i državama članicama NATO-a dovoljno dobro prati u eri analiza i izveštavanja o ruskom, kineskom i drugim rastućim interesima na Zapadnom Balkanu i njihovim mogućim implikacijama na stabilnost i bezbednost evroatlantske zajednice? Šta države Zapadnog Balkana mogu naučiti od zemalja Baltika, Nordijskih zemalja, zemalja Centralne i Istočne Evrope u rešavanju zajedničkih hibridnih izazova 21. veka, saradnje u oblasti energetike i značaja partnerstva sa SAD-om? Kako uskladiti nova ideološka i ekonomska prestrojavanja s postojećim vojno političkim savezima?\n*Predstavljanje rezultata najnovijeg istraživanja javnog mnjenja koje je CEAS koncipirao za potrebe ovogodišnje Beogradske NATO nedelje: Srbija i novi horizonti – građani o\nbezbednosnim izazovima, NATO, SAD, Kosovu i regionalnoj saradnji:\nBojan Klačar, Izvršni direktor, Centar za slobodne izbore i demokratiju CeSID, Srbija\nRoland Frojdenštajn, Politički direktor, Vilfrid Martens Centar za evropske studije\nEšli Rouds, Analitičar odbrane, RAND Corporation, SAD\nMajkl Karpenter, Viši direktor, Pen Bajden Centar za diplomatiju i globalno angažovanje, SAD\nVojćeh Pžibilski, Urednik, predsedavajući, Visegrad/Insight, Res Publica Fondacija\nRej Vojčik, Direktor CEPA Varšava\nAlesandro Politi, Direktor, Fondacija NATO odbrambenog koledža\nDalija Bankauskaite, Gostujući saradnik, Centar za analizu evropskih politika (CEPA)\nBertram Braun, Penzionisani službenik, SAD State Department, SAD\n2. DAN 13. novembar\nMesto održavanja: Palata Srbija, Bulevar Mihajla Pupina 2 Beograd 11000, Srbija\nSale: Jugoslavija i Beograd\nVideo link: Aleksandar Vučić, Predsednik Republike Srbije (TBC)\nTacan Ildem, Pomoćnik Generalnog Sekretara za javnu diplomatiju, NATO\nIvica Dačić, Prvi potpredsednik Vlade i Ministar spoljnih poslova, Republika Srbija\nTakan Ildem, Pomoćnik Generalnog Sekretara za javnu diplomatiju, NATO\nPAUZA ZA KAFU (mediji, obraćanja)\nOČEKIVANJA OD PREDSTOJEĆEG SASTANKA LIDERA NATO U LONDONU (ODRŽAĆE SE U DECEMBRU 2019 - 3-4. decembra NATO će održati Sastanak lidera u Londonu. Biće to prilika da se proslavi 70-godišnjica Alijanse, ali i da se sagleda kako prošlost, tako i budućnost. Upravo u Londonu 1990. godine su se tadašnji lideri NATO saglasili da “pruže ruku prijateljstva” zemljama Centralne i Istočne Evrope. Očekuje se da će ovog decembra NATO razmatrati različite teme kao što su Avganistan, izazov koji Rusija predstavlja za režime kontrole naoružanja i potencijalno ometajući efekti novih tehnologija.\nMaćej Popovski, Zamenik generalnog direktora za susedsku politiku i pregovore o proširenju, Evropska komisija\nPiter Bruks, Viši naučni saradnik, Heritage fondacija, SAD\nAntoni H. Kordsman, Arleigh A. Burke Katedra za Strategiju, Centar za strateške i internacionalne studije (CSIS), SAD\nZNAČAJ POBOLJŠANJA ODNOSA SRBIJE I AMERIKE – KUĆA SA POGLEDOM NA OKEAN - Koji su najteži potezi koje obe države moraju da učine ka obnovljenom strateškom partnerstvu? Procena bilateralnih odnosa Srbije i Sjedinjenih Američkih Država i značaj njihovog poboljšanja za stabilnost i bezbednost Jugoistočne Evrope.\nAnthony F. Godfrey, Nj.E. Ambasador SAD u Srbiji\nNemanja Stevanović, Državni sekretar, Ministarstvo spoljnih poslova, Republika Srbija\nBertram Braun, Penzionisani službenik, SAD State Department\nMoli Montgomeri, Nerezidentni saradnik, Brukings, SAD\nRej Vojčik, Direktor, CEPA Varšava\nSRBIJA I NATO - OD BALKANSKOG BAROKA DO PROSVETLJENJA SRBIJE? - Procena jačanja partnerstva Srbije i NATO i njegov uticaj na stabilnost i bezbednost Zapadnog Balkana i Jugoistočne Evrope. Analiza predloga novih strateških dokumenata i drugog ciklusa Individualnog Plana Partnerstva Srbije i NATO.\nGeneral Milan Mojsilović, Načelnik Generalštaba, Vojska Srbije\nRobert Pščel, Viši zvaničnik za Rusiju i Zapadni Balkan, NATO Odeljenje za javnu diplomatiju (PDD)\nBranimir Filipović, V.D. pomoćnika ministra spoljnih poslova za bezbednosnu politiku, Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije\nMirčea Mîndresku, Brig. gen. (penz.), Predsednik Izvršnog akademskog Odbora (EAB) Evropski bezbednosni i odbrambeni fakultet; Viši stručni saradnik, Centar za novu strategiju, Rumunija\nIvan Spasojević, Naučni savetnik, Institut za multidisciplinarna istraživanja, Republika Srbija\nArne Sanes Bjornstad, Specijalni predstavnik za Zapadni Balkan, Kraljevsko ministarstvo spoljnih poslova, Oslo\nJiži Šnajder, Izvršni direktor, Aspen Institut Centralna Evropa\nKarl Pirsman, Civilni savetnik, Vrhovni štab saveznickih sila Evrope (SHAPE), NATO\nJern Eugen Gjelstad, Nj. E. Ambasador, Ambasada Kraljevine Norveške u Srbiji\n3. DAN 14. novembar\nRUSIJA JE PRISUTNA – Rusija kao akter na svetskoj međunarodnoj areni, u Evropi i na Balkanu. Koji faktor preovladava u delovanju Rusije na Balkanu - saradnja ili širenje dezinformacija? Da li su ciljevi Zapada i Rusije isti u regionu? Ukoliko ne - zbog čega?\nGordon Duguid, Biro za evropska i evroazijska pitanja, Stejt Department, SAD\nMaksim Samorukov, Zamenik urednika, Carnegie.ru\nVejn Meri, Viši saradnik za Evropu i Evroaziju, Američki savet za spoljnu politiku, SAD\nDragan Šutanovac,Predsednik, Savet za strateške politike, Srbija\nSanda Svetoka, Viši ekspert, NATO strateški komunikacioni centar izvrsnosti, Letonija\nReuf Bajrović, Kopredsedavajući, US Europe Alliance\nDžon Kapelo, Šef operacija, Balkanska bezbednosna mreža, Srbija\nREGIONALNA SARADNJA I STANJE U ODBRAMBENOJ I BEZBEDNOSNOJ SARADNJI DRŽAVA BALKANA I JUGOISTOČNE EVROPE – OD PROLASKA KROZ ZIDOVE DO ČISTAČA - Poslednje odluke EU o procesu proširenja zbunile su zemlje Zapadnog Balkana. Kako da se održi želja za reformama? Kako ocenjujete konstruktivne lokalne inicijative poput „Mini šengena“ sa srpskim sporazumom o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom ekonomskom unijom, kosovskim tarifama ili inicijativom „Pojas i put“?\nKoje bi bile implikacije za odbrambenu i bezbednosnu saradnju u regionu i za bezbednost Regiona, ako nastavimo da imamo Zapadni Balkan sa više brzina? Da li postoje drugi modeli saradnje evropskih regiona poput nordijskih država, V4, baltičkih država, čije iskustvo vredi deliti?\nKako bi trebali izgledati novi oblici regionalne saradnje u odbrani i bezbednosti zemalja Zapadnog Balkana u doba uklanjanja ekonomskih i trgovinskih barijera i digitalizacije usred novih potencijalnih izbegličkih i migracionih kriza i hibridnih pretnji i već postojećeg sve većeg prisustva Rusije i Kina? Kakva bi trebalo da bude uloga EU i NATO-a u novim okolnostima?\nVisoki predstavnik Republike Srbije (TBC)\nVolfgang Petrič, Predsednik, Austrijska Marshall Plan fondacija\nJiri Šnajder, Izvršni direktor, Aspen Institut Centralna Evropa\nEdvard Džozef, Gostujući profesor i viši saradnik, Džons Hopkins, SAD\nMirčea Mindresku, Brig. gen. (penz.), Predsednik Izvršnog akademskog Odbora (EAB) Evropski koledž za bezbednost i odbranu; Viši stručni saradnik, Centar za novu strategiju, Rumunija\nSrđan Majstorović, Predsednik, Upravni odbor Centra za evropske politike (CEP), Srbija\nAmbasada Češke Republike u Srbiji\nNATO vojna kancelarija za vezu - Beograd