Aditivi za postizanje vece brzine\n[ http://www.elitesecurity.org/t127446 ]\n[ bmarkiol @ 18.07.2005. 18:39 ] @\npostoje razni adtivi koji se sipaju u gorivo da bi vozilo postiglo bolje performanse (nitro, nitrometan, nitrobenzen...)\nMeđutim, navedeni se aditivi koriste u isključivo natjecateljske svrhe i skupi su.\nMene zanimaju iskustva i priče na ovu temu.\nosobno sam čuo za doljevanje UK4 ulja u gorivo (za kočnice i kvačila), i navodno dolazi do drastičnog povečanja snage i brzine.\nZanima me u kojim se omjerima to doljeva....\n[ stil @ 18.07.2005. 19:11 ] @\nJa se nebih igrao sa tim.Ulje za kočnice izuzetno korozivno i agresivno deluje na razne materijale.Može da ti napravi džumbus u motoru.\n[ mmirilovic @ 18.07.2005. 19:36 ] @\nDa ali, ako neko želi da proda svoj polovan automobil, onda je zgodno da ga\nmušteriji pokaže sa tim aditivima. Automobil će izgledati "zdravije".\nNaravno, ne kažem da je to ovde slučaj.\n[ bmarkiol @ 18.07.2005. 20:13 ] @\nNije za prodaju. Čisto radi eksperimenta. Ne mora biti ulje za kočnice, može bilo šta što povečava performanse, a nije pretjerano skupo.\nŠto se tiče ovog ulja, to sam čuo da si je tip nasuo u gorivo, i da je auto išao kao avion, ali je kompresija bila tolika da je izbila svječice (na vartburgu)\n[ Stefano @ 18.07.2005. 22:55 ] @\nMislim da ti mislis na nitro pogon.To nisu obicni adtivi,za to mora da postoji posebna instalacija na vozilu.Ja znam lika sa peugeot 206 koji je ugradio nitro dodaje mu 50 ks na 136 ks koliko ima serijski,dodaje i obrtni moment tako da to ide ko iz topa.U sustini to negativno deluje na motor,ne znam tacno sta mu s*ebava,ali definitivno na motor deluje negativno.\n[Ovu poruku je menjao Stefano dana 19.07.2005. u 00:03 GMT+1]\n[ Slobodan Miskovic @ 18.07.2005. 23:05 ] @\nNe deluje negativno na motor ako ce koristi u kratkim intervalima. Objasnjenje ima na net-u, mrzi me da pisem. Jednostavno u cilinre se umesto smese vazduha i benzina pravi smesa Nitrous Oxide-a i benzina.\nNOS nitrous is the most cost-effective way to add instant horsepower without compromising your engine. This system has been well tested and proven to cause no engine damage.\n[ stil @ 19.07.2005. 16:33 ] @\nNOS je danas najveći proizvođač uređaja azot dva oksida.\nN2O brzo isparava,mešavina goriva i vazduha se hladi.Na taj način se povećava gustina mešavine,a zapremina se smanjuje,tako da u cilindre ulazi veća količina mešavine,što povećava snagu serijskog motora za 20%-30%.N2O je bezbojan gas ne gori i nije otrovan.Na 300C molekul gasa se raspada na sastavne atome.Kiseonik uzrokuje osiromašenje smeše što omogućava ubrizgavanje veće količime goriva.\nUz ugradnju sistema potrebno je ugraditi dodatno hlađenje motora.\n[ bmarkiol @ 19.07.2005. 19:01 ] @\nNe, ne mislim na NOS, jer je preskup (navodno jedna boca košta oko 100€, a\nnjezino korištenje traje svega par minuta), nego neke druge jeftinije načine\npostizanja istog cilja.\n[ stil @ 19.07.2005. 22:45 ] @


Vlaske pesme (Starina Novak, balada - Cus, erotska pesma) - Milan Petrovic Rasanac - mp3 format\nMOŠU MILAN RAŠANCANU - POSLEDNJI ORFEJ BALKANA\nSl. 1 - Mošu Milan 2005. godine, na dan snimanja\nSl. 2 - Detalj sa snimanja na Veliki petak 2005. godine Sl. 3 - Detalj sa terena u Osanici:"stavljanje" pokojnika u pesmu\nMilan Petrović Rašanjancu je rođen 1923. godine u Orljevu. U Rašanac je došao kao zet u kuću 1939. godine. Violinu svira od 1935. Poput grčkih aeda, ide od pomane do pomane i na licu mesta, po kazivanju živih, sastavlja pesmu o pokojniku. Stihove smišlja dok kazivanje upisuje u svesku. Sresli smo se na terenu u Osanici, a pevačku riznicu ovog neobičnog stvaraoca, uprkos godina u sjajnoj kondiciji, načeli smo na Veliki petak 2005. godine, u okviru projekta "Poslednji Orfeji Balkana". Snimanje obavila ekipa Muzeja u Majdanpeku, u sastavu: Biljana Bojković, etnomuzikolog, Aleksandar Repeđić, student etnologije i antropologije, Borivoje Krčmarević, kustos dokumentalista i Paun Es Durlić, kustos etnolog i rukovodilac projekta (Sl. 2).\nKontakt sa Mošu Milanom: (012) 340 524\nKNĆIKU ALU MOŠU NOVAK\nBalada o Starini Novaku i njegovom sinu Grujici, koji hoće da se ženi, ali je još mlad i neiskusan. Cela balada traje pola sata. Ovde je izdvojen uvodni deo balade i deo u kome se opisuje izgled Starine Novaka.\nUvodni deo (1.9 MB)\nBaće vîntu šî košava\nDuc'e pomîntu šî njava\nKa kînd duc'e ja gîlc'ava ...\nOpis Mošu Novaka (490 KB)\nKum a fuost jel tot floguos\nkît je da nalt šî da gruos\nšapće pjeji, bre, da urs\nîn kožuok nu sa do-žuns\nma supt mîna kljinj a pus ...\nIstorijske podatke o Starini Novaku, rođenom u Poreču (današnjem Donjem Milanovcu) 1530. godine, vidi ovde.\nĆUŠU (ĆUK, vrsta sove, noćna ptica)\nVlaška erotska pesma, u kojoj na sve strane od početka do kraja vrca od seksa; vrhunski jezički dometi u narodnom stvaralaštvu na vlaškom dijalektu; peva se obično na kraju veselja, kada pod dejstvom pića i umora od zanosnog igranja, popuste društvene stege ... Oda vlaškoj putenosti! Peva se i na kraju pomane koja se priređuje umrlom muškarcu, ali kada se većina gostiju raziđe i ostanu samo njegovi "pajtaši", koji, podnapiti, naručuju od lautara ovu pesmu, uz opravdanje "da je pokojnik mnogo voleo te stvari" ...\nOdlomak (220 KB)\nCela pesma (2.3 MB)\nFoje vjrađe da ajuš\na-nkaljekaj un magaruš\nšî pljekaj jo pa-n la ćuš!\nO luvaj pra drum la valje,\nma-n-tînjij ku dada-n kalje...\nCÂNĆICU LU SVÂNŢÎ (Pesma o svecima)\nVlaška mitološka pesma o poreklu zla ... Vidi etno-muzikološku studiju o pesmi koju je objavio časopis "Razvitak" u dvobroju 221-222.\nPesma traje oko 20 minuta, ovde je postavljen uvodni deo u trajanju od 2 minuta.\nUvodni deo pesme o svecima (1 MB)\nTranskripciju notnog teksta možete naći ovde:\nprva strana, druga strana\n© Maj 2005, Muzej u Majdanpeku


Porše sa Istoka: Kako bi danas izgledala kultna Škoda 130 RS - NOVA portal\nAuto Autor:Tina Vujanović12. jan. 202114:24\n„Ovaj automobil napravljen je s jednom jasnom svrhom koja zrači iz njega. Trebalo je da bude brz, pa je dizajniran i konstruisan u skladu s tim. Sve je podređeno toj svrsi: oblik karoserije, točkovi, sedišta, celokupan raspored unutrašnjosti. Sve je kreirano kako bi ovaj automobil bio najbrži“, opisuje model 130 RS Aymeric Chertier, jedan od Škodinih dizajnera koji je dobio zadatak da prikaže kako bi sportska legenda danas izgledala. Usput je otkrio i da su današanji modeli kompromis, sa čim će se složiti svi ljubitelji automobila.\nSa svojom modernom interpretacijom modela 130 RS, mladi dizajner koji je pre Škode radio za Seat i VW, uspeo je da skine okove sa svoje mašte i stvori automobil koji je bio sve: siguran, automobil koji budi strast i sportski duh, baš kao i legenda iz 1970-ih.\nNjegova studija modela 130 RS je više nego samo moderan automobil koji želi da se za njim okreću zbog retro dizajna inspirisanog uspešnim trkačkim modelom.\n„Svojevremeno, 130 RS bio je automobil koji je rušio mnoge prepreke i bio potpuno neobičan“, kaže Aymeric, možda i ne sluteći da je njegova izjava istinita u svakom smislu. To je zato što je 130 RS, proizvod tadašnje komunističke Čehoslovačke, izbio iz okvira komunističkog bloka. Međunarodni uspeh automobila obezbedio mu je nadimak „Porše sa Istoka“.\nIako njegov 130 RS spolja ostaje veran tradiciji, unutra je inovativan i ruši barijere. Aymeric je predstavio potpuno novi dizajn koji čini deo osnovne strukture automobila. „To nije sigurnosni kavez, već sastavni deo šasije. Konstrukcija drži celu unutrašnjost, podupire instrument tablu, sedišta, vrata i menjač“, kaže on. „Nije me zanimalo da dizajnom pokažem lep i egzotičan enterijer. Od samog početka kreirao sam nešto sa funkcijom i jasnom svrhom“, naglašava.\nJedan od najuspešnijih Škoda trkačkih automobila zasnovan je na kupeu 110 R. Model 130 RS doživeo je puno modifikacija. Redovno je pobeđivao na trkama u svojoj klasi motora, ali je takođe završavao na najvišim pozicijama u ukupnim kvalifikacijama na reli događajima i kružnim trkama. Njegova najveća dostignuća uključuju pobedu u svojoj klasi na reliju Monte Carlo 1977. godine i postajanje brenda koji je pobedio na evropskom prvenstvu na stazi za turističke automobile 1981. godine. Od 1975. do 1980. napravljeno je oko 200 modela automobila Škoda 130 RS.\nAymeric ostaje realan u vezi sa sudbinom svoje studije.\n„Iako se mojim šefovima i meni sviđa vizija, ona će i dalje ostati vizija. Škoda studije dizajna koje predstavljamo javnosti uvek imaju neke veze s nečim što pripremamo“, kaže objašnjavajući zašto prihvata činjenicu da će njegov moderni Škoda 130 RS ostati na papiru.\n„Ali bilo bi zabavno kad bih mogao ponovo pobeći od stvarnosti i barem napraviti maketu ovog modela“, kaže Aymeric.\ndizajn automobilaOldtimerŠkodaškoda 130 RSvizija


Oprez! Sumnjive osobe dolaze na vrata predstavljajući se kao djelatnici civilne zaštite\n20.03.2020. Policija je zaprimila nekoliko dojava o uočavanju sumnjivih osoba koje dolaze građanima na vrata stana predstavljajući se kao djelatnici civilne zaštite Policijska uprava istarska upozorava građane da pripaze koga puštaju u svoj dom.Kao kod svih prijevara ovakve vrste, nakon što uđu u stan ili kuću, počinit\nTreća akcija darivanja krvi umjesto u Umagu održati će se u Puli\n20.03.2020. Treća ovogodišnja akcija darivanja krvi organizira se po posebnom protokolu vezanom uz situaciju COVID-19 u utorak 24.03.2020. godine u Općoj bolnici Pula Crveni križ Bujštine u suradnji sa Zavodom za transfuzijsku medicinu iz Rijeke organizira treću ovogodišnju akciju darivanja k\nU Istri sedam osoba prekršilo samoizolaciju\n20.03.2020. Istarska je policija utvrdila novih sedam kršenja mjera samoizolacije. Naime, tijekom srijede policija je zaprimila novih sedamnaest dojava građana, a policijski službenici provjerili su svaku dojavu i utvrdili da se sedam osoba nije pridržavalo uputa samoizolacije te da su, unatoč strogim i jasnim uputama epidemiol\nZbog smrti muškarca iz Brtonigle najavljena inspekcija u pulskoj bolnici\n20.03.2020. Hrvatska je jučer imala 21 novozaraženog pa se broj slučajeva popeo na 110. U večernjim satima stigla je neslužbena informacija kako su tri pacijenta KB Dubrava zaražena. Ministarstvo zdravstva poslat će u Opću bolnicu Pula hitnu inspekciju kako bi se ustanovile sve okolnosti vezane uz slučaj ugostitelja Anton\nU Istri još 5 novo zaraženih\n19.03.2020. Danas u 17.45 zaprimili smo priopćenje Stožera za civilnu zaštitu Istarske županije kojeg vam prenosimo u cijelosti. "Poštovani, obavještavamo vas da je od 17 uzetih uzoraka brisa s područja Istarske županije, koji su bili upućeni u Kliniku za infektivne bolesti "Dr. Fran Mihaljević", pe\nIstarski gradovi uvode mjere za rasterećenje gospodarstva\n19.03.2020. U sjedištu Istarske županije, u Puli, danas je potpisan Sporazum o sufinanciranju nabave zaštitnog materijala i opreme za potrebe zdravstvenih ustanova čiji je osnivač Istarska županija, u vrijednosti od oko 2 milijuna kuna, te su predstavljene


Nova Toyota Avensis ponovo u akciji - špijunske fotke - Automagazin\nNova Toyota Avensis ponovo u akciji - špijunske fotke\nToyota Avensis aktuelne generacije na tržištu je već pet godina, i nije tajna da japanska kompanija već uveliko radi na novoj generaciji. Nova Toyota Avensis na tržištu će se pojaviti 2009. godine, najpre kao klasičan sedan, a zatim i kao atraktivan karavan...\nŠpijunskim fotografima uspelo je da maskirani Avensis snime u blizini Nürburgringa, što bi moglo značiti da Toyota već testira komponente ogibljenja vozila. Iako se na špijunskim fotografijama vidi potpuno zamaskiran novi Avensis, mogu se uočiti nove linije uspešnog Toyotinog modela. Pored toga, jasno se vidi da će novi Avenisi imati potpuno nove prednje i zadnje svetlosne grupe i da će izgledati dinamičnije i agresivnije od aktuelnog modela.\nOno što je interesantno, a dolazi od nezvaničnih izvora, u trećoj generaciji Avensisa mogao bi se pojaviti i diesel-hybrid pogonski sistem, ali i pogon na sve točkove. Od novih detalja treba istaći panoramski krov, kao i korišćenje kvalitetnijih materijala u unutrašnjosti. Goran Sarić - Automagazin


aeroreli | VAmedia - info portal\nNajbolji piloti Srbije u reli letenju članovi Aerokluba Valjevo\nPrvi put posle 25 godina Aeroklub Valjevo je bio domaćin Državnog prvenstva Srbije u reli letenju. I pored toga naši piloti Milivoj Petrović i Todor Narančić su se našli na… Read more »\nDrustvo, Naslovne vesti aeroreli, Divci, Milivoj Petrović, najbolji piloti, Todor Narančić\nDržavno prvenstvo Srbije u aeroreli letenju\nAeroklub Valjevo će biti domaćin Državnog prvenstva u Aeroreli letenju od 16-18 oktobra 2020 na Aerodormu Divci. Organizator je Vazduhoplovni Savez Srbije.Svečano otvaranje planirano je za subotu 17.10.2020 u 8:30… Read more »\nDrustvo, Naslovne vesti Aeroklub, aeroreli, državno prvenstvo, letenje


VANREDNO OBRAĆANJE BOŠKA OBRADOVIĆA: Ovo Je Poslednji čas Ili ... (VIDEO)\n„Sve više je komentara i analiza stručnjaka u svim društvenim oblastima da će aktuelna pandemija imati velike negativne posledice po čovečanstvo, pre svega u sferi ekonomije”, u svom video obraćanju za javnost ističe Obradović, a zatim dodaje:\n„Međutim, moje sumnje idu u drugom pravcu: da će po uspešno završenoj borbi protiv nove zarazne bolesti svetska civilizacija nastaviti sve po starom, posebno kada je u pitanju neoliberalna ekonomska mantra.\nIli – što bi bilo još opasnije – da će se ova vanredna situacija na svetskom planu iskoristiti kao vežba za još radikalnije oblike ugrožavanja ljudskih prava i širenje totalitarizma raznih vrsta. A zapravo bi ova svetska kriza mogla biti ne samo ogroman problem po zdravlje stanovništva i ekonomski opstanak već i veliki nauk i šansa. Pre svega, u sferi duhovnosti i smisla života.\nDa malo zastanemo i zapitamo se: Gde jurimo? Šta je najvažnije u životu? Šta su prioriteti? I da ih odredimo iznova i postavimo kako treba. Ova kriza bi umesto razularenog individualizma i materijalizma mogla da dovede do promene svetske paradigme i uspostavljanja novog sistema vrednosti u kome bi na prvo mesto ponovo došle prave vrednosti poput odgovornosti, brige o bližnjem svom i solidarnosti, ili bio obnovljen značaj tradicionalnih zajednica kao što su brak, porodica, verska zajednica, nacija, država, ekonomski patriotizam…\nKućna izolacija i za nekoga prisilni povratak porodičnoj zajednici definitivno je dokaz da u svakom zlu ima i neko dobro. Zasigurno nikada ne bismo izdvojili ovoliko vremena jedni za druge, a kamoli da bismo ovoliko razmišljali o potrebi šire društvene solidarnosti. Pandemija se pokazuje kao gorka učiteljica života – samo da mi budemo ozbiljni učenici.\nOvo je poslednji čas da shvatimo da domaći ekonomski interesi moraju doći u prvi plan i da ne smemo dozvoliti da strane banke i multinacionalne kompanije okupiraju našu državu dok domaća privreda i poljoprivreda propadaju. Upravo suprotno, sve snage države treba da rade za domaće preduzetnike i nova radna mesta u domaćoj proizvodnji i uslugama.\nOva kriza podseća da ne možemo bez sela i poljoprivrede. Ne samo da se život na selu u ovim vanrednim okolnostima pokazao kao slobodniji i manje zdravstveno rizičan, već je sopstvena proizvodnja zdrave hrane zalog i opstanka nacije i zdravstvene bezbednosti u celini.\nTu je sada otvoren prostor ne samo za stvaranje najvećeg broja realnih novih radnih mesta već i za obnovu i razvoj seoskih zadruga, porodičnih firmi i prehrambene industrije.\nVažna pouka koju je donela ova kriza jeste i da smo se grdno ogrešili o najvažnije profesije u našem društvu, a iznad svega zdravstvene i prosvetne radnike, vojnike i policajce. Posebno kad je teško, a i u redovnim okolnostima, njih i njihovu ulogu i značaj ne može ništa da zameni. Bez stručnih ljudi i struke sistem ne postoji i trebalo bi izvući ovu pouku da njihov autoritet i svakovrsna podrška njima moraju da budu mnogo veći u budućnosti.\nI konačno, ova kriza je pokazala da moramo imati normalnu vlast. Jer, ako jedna vlast nije normalna – to se posebno očituje u vanrednim okolnostima, a to onda može biti pogubno po naciju. Zato prva mera koju kao narod moramo doneti nakon završetka ove krize – da bismo uspešno otklonili njene posledice – jeste promena vlasti.”\nPrethodni tekstOČITAO MU LEKCIJU: Dragan Đilas uputio pismo Aleksandru Vučiću (VIDEO)\nSledeći tekstVUČIĆ: Zabrana kretanja 24 sata ako građani ne promene ponašanje


Potpisana dva sporazuma o grantu u iznosu od 13.5 miliona • RTK\nKosovska Vlada na dužnosti, koju zastupa ministar na dužnosti za finansije i transfere Besnik Bislimi zajedno sa predstavnikom nemačke razvojne banke KfW, Rene Eschemann, i Upravni direktor za Kosovski fond za kreditno jemstvo Besnik Beriša, i u prisustvu ambasadora Vlade Savezne Republike Nemačke Kristijana Heldta, danas su održali ceremoniju potpisivanja dva sporazuma o grantu u ukupnoj vrednosti od 13.5 miliona evra, navodi se u saopštenju.\nKako se navodi, sporazum od 6.5 miliona evra ima za cilj da podrži Fond za kreditnu garanciju Kosova (FKGK) povećanjem njegovog garantnog kapitala, koji preko “Agro Dritare” nudi agrobiznisima (mikro, malim i srednjim preduzećima, kao i farmerima) pristup finansiranju za podršku njihovim aktivnostima preko finansijskih institucija na Kosovu. Korisnik ovog sporazuma je FKGK, sa kojim će KfW potpisati poseban sporazum o finalizaciji detalja o programu.\nU saopštenju se ističe, da će drugi potpisani sporazumom osnovaće „Fond za izazove na Kosovu - stručno obrazovanje i obuka“ sa doprinosom od 7. miliona evra koji ima za cilj da adresira razlike između veština stečenih stručnim obrazovanjem i obukom i potrebama tržišta rada na Kosovu, i na taj način povećati broj kvalifikovanih radnika za odgovarajuće kompanije.\nTokom ceremonije potpisivanja ministar na dužnosti Bislimi još jednom je naglasio da je Nemačka jedan od ključnih partnera u ostvarivanju postizanja težnji Kosova za ekonomskim razvojem i integracijom u Evropsku uniju. On je dodao da je saradnja u unapređenju stručnog obrazovanja i pristupa finansijama neophodan korak ka razvoju i koji direktno utiče na poboljšanje kvaliteta života građana Kosova, navodi se dalje u saopštenju.\nAmbasador Heldt je pohvalio spremnost Kosovske Vlade na dužnosti za rad koji se obavlja za vreme Pandemije Korona, kao i važnost potpisivanja dva sporazuma za ekonomski razvoj Kosova. Pored toga, ambasador Heldt je dodao da će „Ova dva uspešna i veoma obećavajući instrumenti, ekonomija i građani Kosova imati veliku korist u smislu osiguranja investicija i održavanja ili stvaranja radnih mesta, čak i u ovim teškim vremenima sa kojima se suočavamo ovih dana”, stoji u saopštenju.\nSkupština Kosova usvojila rezolucija o političkom jedinstvu


Васиљевић: Орић заслужује максималну казну за злочине над Србима | Јадовно 1941.\nDatum objave: utorak, 18 septembra, 2018\nČlanovi srebreničke Opštinske organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civile pratiće obnovljeni proces pred Sudom BiH protiv komandanta takozvane Armije BiH u Srebrenici Nasera Orića i spremni su da pruže pomoć, te očekuju maksimalnu kaznu za zločine koje je lično počinio i naredio.\nBranislav Vasiljević,, Foto:Srna\nPredsjednik Organizacije Branislav Vasiljević kaže da, znajući za pristrasnost i dvostruke aršine koje Sud BiH primjenjuje prema Srbima u odnosu na Bošnjake i Hrvate, porodice nestalih i poginulih neće iznenaditi da i Oriću bude izrečena presuda poput one sramno blage određene Mensuru Đakiću koji je dobio dvije godine zatvora za zločin nad Srbima u Bukviku kod Brčkog.\nVasiljević je rekao Srni da pristrasnost Suda BiH potvrđuje i činjenica da se optuženim Bošnjacima dozvoljava da se brane sa slobode, dok Srbi ostaju u zatvoru do izricanja drugostepene presude.\n“Iritira nas takav odnos Suda BiH. Sumnjamo da i novo suđenje Oriću opet neće biti obična farsa kao i izricanje presude njegovom saborcu u takozvanoj Armiji BiH Izetu Arifoviću, koji je osuđen na svega deset godina zatvora za višestruka svirepa ubistva srpskih zarobljenika, dok je njegov saučesnik Suad Smajlović osuđen na samo 14 mjeseci zatvora”, kaže Vasiljević.\nOn napominje da je apsurdno što je Arifović pušten na slobodu do izricanja drugostepene presude, mada je to postalo uobičajeno kada je riječ o suđenju Bošnjacima, dok se Srbi i za blaže optužbe redovno zadržavaju u zatvoru do potvrđivanja presuda ili njihovog eventualnog ukidanja, što se vrlo rijetko događa.\n“Jedino ćemo ponovo biti povrijeđeni i osjetiti nepravdu i nemoć pred pravosudnom tendencioznošću i pristrasnošću koja rezultira potpunim gubljenjem vjere u rad pravosuđa i institucija BiH u cjelini”, poručio je Vasiljević.\nPred Apelacionim vijećem Suda BiH juče je počelo obnovljeno suđenje komandantu takozvane Armije BiH u Srebrenici Naseru Oriću i pripadniku te vojske Sabahudinu Muhiću, koji su prvostepenom presudom oslobođeni optužbe za zločine nad Srbima u Srebrenici 1992. godine.


KOVACICA 00 - 24: March 2009\nMinulog petka, 20. marta, smo u velikoj sali Doma Kulture pogledali predstavu Nine Sadur (1950.) Snaga kose u izvodjenju učenika kovačičke gimnazije Mihajlo Pupin. U pitanju je tridesetominutna predstava namenjena pretžno mladjoj tinejdžerskoj publici. Predstava je odigrana na slovačkom jeziku.\nErgali: Miroslav Sabo\nDáma: Evka Holubek\nVlasy: Alexandra Poljak, Miša Labat, Alena Cicka, Ana Petrik, Denisa Gáliková, Jana Juricová, Danka Svetlík, Anička Harmadi, Mia Sabo\nVlásky: Ján Chrťan, Darko Durica, Miroslav Hološ\nMuzika: Jana Veňarská, Maria Hekeľ, Ivana Sabo\nTehnika: Ján Chrťan ml. a Luboslav Kotváš\nPredstava je počela u 19h i bila je odlično posećena, ulaznice su se prodavale po ceni od 100 dinara. Sala doma kulture je bila zagrejana. Za razliku od prošle predstave, ovaj put su se posetioci poneli sasvim pristojno, nije bilo zvonjave mobilnih telefona, niti zaglusujucih kesica cipsa, raznih semenki i limenki...\nU nedelju, 8. marta, imali smo priliku da u pozorištu kovačičkog doma kulture pogledamo predstavu Ženidba ukrajinskog pisca Nikolaja Gogolja. U pitanju je predstava bazirana na Gogoljevom komadu iz 1842. Ženidbu je odigrao kovačički amaterski ansambl, na slovačkom jeziku, u režiji Jana Čanija.\nOva komedija o nameštanju brakova i trapavoj i neuspeloj ženidbi u krugu devetnaestovekovne moskovske aristokratije je odlično primljena od publike. Naročito se mora pohvaliti gluma (a i sama pojava na sceni) Pavela Kožika i Zuzane Šipicki, koji su svojim izlaskom na scenu i dinamičnom glumom uvek izazivali salve smeha i aplauza. Kostimi i scenografija su takodje bili sjajni.\nJan Hrćan Ml.\nRežija, muzika, kostimi i scenografija:\nDarko Đurica, Adam Cicka, Želimir Bartoš, Ana Barinak\nPredstava je bila izvanredno dobro posećena a i sala je bila zagrejana. Ulaznice su se prodavale po ceni od 100 dinara. Repriza predstave je održana 13. marta. Ovog petka nas čeka nova predstava...\nposted by Janko Takac at 2:42 PM 0 comments\nU subotu, 28. februara, smo u pozorištu Kovačičkog doma kulture pogledali predstavu Vij ukrajinskog pisca Nikolaja Gogolja. U pitanju je predstava bazirana na istoimenoj i veoma poznatoj Gogoljevoj kratkoj priči strave i užasa koja je srpskoj publici takodje poznata i preko TV drame Đorđa Kadijevića Sveto Mesto.\nVij je izveden na slovačkom jeziku. Za razliku od nama poznate verzije, ova predstava sadrži prilično skraćen zaplet. Dramatizacija je odradjena tako da je akcenat stavljen na ekspresivne dijaloge, nejasne snolike sekvence, pa čak i plesne koreografije. Elemenata srave i užasa nije bilo nimalo. Predstavu je odigrao poluprofesionalni ansambl vojvođanskih glumaca (Slovenske vojvodianske divadlo).\nRežija: Miroslav Čani\nDramatizacija: Nina Sandur\nKoreografija: Maja Grnja\nAleksandra Lenđer Fejzulahi\nPredstavu je posetilo pedesetak ljudi. Sala je bila zagrejana. Ulaznice su se prodavale po ceni od 100 dinara. Ovog vikenda nas čeka nova predstava...\nposted by Janko Takac at 12:10 PM 0 comments


SAOBRAĆAJNA NEZGODA KOD UMČARA: Automobil udario u stub, četvoro povređenih | Novosti.RS\nUdes se dogodio kada je automobil marke "reno laguna" udario u stub zapreke za obeležavanje radova na putu.\nU Urgentni centar su prevezene četiri osobe iz automobila.\nTokom uviđaja obustavljen je saobraćaj na ovoj deonici autoputa u smeru ka Nišu.\nsaobraćajna nezgoda sudar udes Umčari


HP smartfoni na prodaju ▷ u Lazarevac na lalafo.rs. Kupi nove i polovne mobilne telefone HP!\nHP | Lazarevac


Zašto krmače jedu svoju prasad - Domaćinska kuća\nNeke krmače nakon porođaja proždiru posteljicu i mrtvorođenu prasad. Žderanje sopstvene živorođene prasadi predstavlja poremećaj ponašanja odnosno kanibalizam kod krmača i on se češće javlja kod prvopraskinja nego kod višepraskinja kako u ekstenzivnim tako i u intezivnim uslovima proizvodnje.\nPrvopraskinje dok se prase često ustaju i leže u sternalnom položaju i ne dozvoljavaju prasadima da ih sisaju, povremeno škrguću zubima, skiče i nasrću na prasad. Zapaženo je da krmače proždiru svoju prasad kada krenu da sisaju ili kada skiče. Mnoge krmače 24 časa nakon prašenja nisu tako agresivne, prihvataju prasad i brinu o njima.\nTakođe, prisustvo nepoznatih osoba u objektu ili lica koja pomažu pri prašenju može izazvati strah i agresiju kod krmača.One najpre ispoljavaju uznemirenost, često ustaju i ležu, ne daju prasadima da sisaju, gnječe ih i uglavnom leže na stomaku. Sam čin napada na prasad odvija se iznenada uz cikanje. Posle kraćeg vremena krmače se smire, leže nezainteresovane za okolinu i većinom prihvataju prasad u toku dana ili sutradan.\njedenje prasadi, kanibalizam, krmače\nPrevPrethodnaBoban Kostić: Kako pomoći poljoprivrednicima\nSledećaČime hraniti konjeNext


Biljana Maletin Uljarević - Gender Knowledge Hub\nBiljana Maletin Uljarević\nBavi pitanjima ženskih prava i rodne ravnopravnosti već 20-ak godina. Na početku svog angažmana, krejem devedesetih radila je sa ženama koje su preživele nasilje na beogradskom SOS telefonu za žene i decu žrtve nasilja i u Autonomnom ženskom centru. Bavila se pitanjem političkih prava zena i učestvovala u kreiranju i vođenju prve ženske kampanje za izlazak na izbore 2000. godine „Tvoj glas , glas razlike”.\nDizajnirala je i izvela brojne treninge, programe, kampanje koje su se odnosile na prava žena i rodnu ravnopravnost. Takođe, je učestvovala u kreiranju i izvođenju značajnog broja TOT (trening za trenere) programa. Često vodi procese strateškog planiranja, a ima iskustva i sa eksternom evaluacijom programa i projekata.\nTrenutno se najviše bavi pitanjima uvođenja rodne perspektive u programe i politike. Aktivno sarađuje sa organizacijama civilng sektora, ženama iz političkih stranaka, sindikata i javnog sektora. Održala brojne treninge za zaposlene u institucijama na nacionalnom i lokalnom nivou .\nKao konsultantkinja za uvođenje principa rodne ravnopravnosti u javne politike, pročitala, analizirala i pratila implementaciju mnoštva lokalnih i nacionalnih strategija iz različitih oblasti ( dominantno strategija razvoja, ali i iz oblasti bezbednosti, zaštite životne sredine, unapređenja položaja mladih, socijalne zaštite i sl. ) .\nAktivno učestvuje u procesima lobiranja i zastupanja za izmenu zakona i javnih politika u oblasti rodne ravnopravsti.\nSarađivala sa mnogim međunarodnim i donatorskim organizacijama (Misija OEBSa; UNDP SEESAK, UN WOMEN; CIDA, CARE, UNDP Crna Gora, UNDP Srbija, GiZ, NDI itd), domaćim organizacijama i institucijama (Stalna konferencija gradova i opština, Pravosudna akademija, Beogradski centar za ljudska prava, Beogradski fond za političku izuzetnost, Beogradski centar za bezbednosnu politku, Centar za podršku ženama, Kikinda, Mreža SOS telefona Vojvodina, Fenomena Kraljevo, Peščanik Kruševac, Palgo Beograd, Centar modernih veština, Geyten LGTB, Labris, Udruženje Roma Novi Bečej, Ženski prostor Niš, Romska ženska mreža, Ženski centar Užice, KOMS; brojni odbori za rodnu ravnopravnost na opštinskom nivou, Ženska parlamentarna mreže, oborničke mreže žena …)


Novi Sad od 18. do 20. veka | Muzej Grada Novog Sada\nIzložba Novi Sad od 18. do 20. veka na jedinstven način pruža mogućnost posetiocima Muzeja grada Novog Sada da se upoznaju sa predmetima likovne i primenjene umetnosti iz Odeljenja za kulturnu istoriju. Dospeli iz bogatih novosadskih kolekcija i porodičnih zaostavština tokom prethodnih decenija, izloženi eksponati prikazuju razvoj grada od 18. do sredine 20. veka i, na taj način, ilustruju način života i kulturu stanovanja Novosađana.\nIako Odeljenje za kulturnu istoriju poseduje veoma bogate kolekcije primenjene i likovne umetnosti, zatim zbirke starih fotografija i arhivalija, odevnog i dekorativnog tekstila, knjiga, časopisa i muzikalija, kao i mnogobrojne lične predmete Novosađana, na ovoj postavci je izložen uglavnom krupan materijal, raspoređen u vidu ambijentalno-stilskih ili sadržajnih celina. U hronološkom redosledu izložene su slike, skulpture, nameštaj, satovi, ogledala, lusteri i lampe, tepisi, predmeti od metala, porcelana i stakla, muzički instrumenti i nekoliko predmeta iz Odeljenja za etnologiju, karakterističnih za nacionalne zajednice iz okoline grada.\nNovi Sad je svoje slobode izdejstvovao polovinom 18. veka i, od tada, njegov razvoj ogledao se u jačanju građanskog sloja koji je imao dovoljno sredstava i mogućnosti da živi na način kako se živelo u srednjoj Evropi. Upravo taj razvoj moguće je sagledati na postavci koja počinje celinom vezanom za 18. stoleće. Ovaj period ilustrovan je ikonama i crkvenim predmetima koje su izradili najznačajniji novosadski i vojvođanski majstori, zatim predmetima od kovanog gvožđa poreklom sa Tvrđave i njenog baroknog podgrađa, kao i komadima nameštaja koji su dela nemačkih majstora. Stilski najčistiju celinu predstavljaju tri segmenta u kojima su izloženi predmeti i nameštaj iz epohe bidermajera, koji je za našu sredinu bio veoma karakterističan tokom prve polovine 19. veka. Predstavljeni eksponati dobijaju na značaju i zbog toga što je veliko stradanje grada 1848. godine skoro u potpunosti uništilo pokretne inventare novosadskih kuća. Bidermajerski komadi nameštaja, luksuzni predmeti primenjene umetnosti i slike različitih žanrova radovi su vojvođanskih i srednjoevropskih majstora. Period obnove grada, povećanje bogatstva i kupovne moći Novosađana najbolje prikazuju segmenti sa ambijentalnim celinama karakterističnim za drugu polovinu 19. veka. Novostečene potrebe za luksuzom ogledaju se u raskošnim komadima nameštaja, ogledala i raznovrsnog posuđa. Nameštaj u stilu istoricizma, prvenstveno neorokokoa i altdojča, posebno je bio omiljen u vojvođanskoj sredini, a nabavljan je podjednako u domaćim i inostranim centrima.\nVeći deo izložbe posvećen je i onim osobama koje su Muzeju, a samim tim i Novom Sadu, poklonile veliki broj predmeta, gotovo čitave pokretne inventare svojih domova. Porodična nasleđa prof. Desanke Kostić, Danice Lučić, Radojke Vučetić i drugih odslikavaju sadržajnu raznovrsnost građanskih kolekcija u prvoj polovini 20. veka. Jedan od najvećih izloženih legata je i onaj koji je Novom Sadu poklonila poznata operska pevačica Melanija Bugarinović.\nSve navedene celine dopunjene su slikama i skulpturama iz likovne zbirke Muzeja. Uglavnom su to srpski slikari koji su živeli ili često boravili u Novom Sadu. U 18. veku bili su to Georgije Stojanović, Vasa Ostojić, Dimitrije Bačević, Teodor Dimitrijević Kračun, Stefan Gavrilović i drugi. Slede ih naši veliki slikari prve polovine 19. veka (Nikola Aleksić, Jovan Klajić, Petar Čortanović), a zatim i majstori druge polovine stoleća (Steva Todorović, Uroš Predić). Bogatu kolekciju srpskog slikarstva prve polovine 20. stoleća prezentuju neki od najboljih umetnika: Sava Šumanović, Mladen Josić, Milivoj Nikolajević, Mihajlo Petrov, Milenko Šerban, Vasa Eškićević, Bogdan Šuput, Sava Ipić i mnogi drugi slikari i vajari. Veoma je interesantna i grupa slika sa motivima Novog Sada, u nekim slučajevima davno nestalim vedutama grada.


Javni konkurs za izbor i imenovanje direktora Javnog preduzeća „Lebane“ Lebane – Info Centar Juga\nJavni konkurs za izbor i imenovanje direktora Javnog preduzeća „Lebane“ Lebane\nNa osnovu člana 32. stav 1. tačka 9. Zakona o lokalnoj samoupravi (Sl. Glasnik RS br. 129/07, 83/14, 101/16 i 47/18), člana 36, člana 38. stav 2. i člana 39. Zakona o javnim preduzećima (Sl. Glasnik RS br. 15/16 i 88/19), člana 41. Statuta opštine Lebane (Sl. glasnik grada Leskovca br 08/19) i Odluke o sprovođenju Javnog konkursa za izbor i imenovanje direktora Javnog preduzeća za održavanje ulica i puteva, prostorno planiranje i uređenje građevinskog zemljišta „Lebane“ Lebane, 02 broj 02-217 od 30.08.2021. godine,\nSkupština opštine Lebane objavljuje\nO JAVNOM KONKURSU ZA IZBOR DIREKTORA JAVNOG PREDUZEĆA ZA ODRŽAVANJE ULICA I PUTEVA, PROSTORNO PLANIRANJE I UREĐENJE GRAĐEVINSKOG ZEMLJIŠTA „LEBANE“ LEBANE NA PERIOD OD 4 GODINE\nPODACI O JAVNOM PREDUZEĆU\nPreduzeće posluje pod poslovnim imenom: Javno preduzeće za održavanje ulica i puteva, prostorno planiranje i uređenje građevinskog zemljišta „Lebane“ Lebane.\nSkraćeno poslovno ime preduzeća je: JP „Lebane“ Lebane.\nSedište preduzeća je u Lebanu, ul. Cara Dušana 116.\nMatični broj: 17546660\nPretežna delatnost: 42.11 Izgradnja puteva i autoputeva.\nDirektor Javnog preduzeća za održavanje ulica i puteva, prostorno planiranje i uređenje građevinskog zemljišta „Lebane“ Lebane.\nDirektor se imenuje na period od 4 godine\nPoslovi iz člana 26. Zakona o javnim preduzećima (Sl. Glasnik RS br. 15/16 i 88/19)\nKandidat za izbor za direktora Preduzeća mora ispuniti sledeće uslove:\nda je punoletno i poslovno sposobno;\nda ima najmanje pet godina radnog iskustva na poslovima za koje se zahteva visoko obrazovanje iz stava 2 ovih uslova;\nda ima najmanje tri godine radnog iskustva na poslovima koji su povezani sa poslovima Preduzeća;\nda ima iskustvo u organizovanju rada i vođenju poslova;\nda nije član organa političke stranke, odnosno da mu je određeno mirovanje u vršenju funkcije u organima političke stranke;\n5) Zabrana vršenja poziva delatnosti i dužnosti.\nLebane, Cara Dušana 116.\nSTRUČNA OSPOSOBLJENOST – ZNANJA I VEŠTINE\nStručna osposobljenost, znanja i veštine ocenjuju se u izbornom postupku uvidom u podatke iz prijave i dokaze podnete uz prijavu na javni konkurs, usmenom i pisanom proverom, odnosno na drugi odgovarajući način shodno potrebama rada Preduzeća u skladu sa zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća i Uredbom o merilima za imenovanje direktora javnog preduzeća (“Sl. glasniku RS“ 65/16).\nPrijava na javni konkurs sadrži: ime i prezime kandidata, datum i mesto rođenja, adresu stanovanja, broj telefona, e-mail adresu, podatke o obrazovanju, podatke o vrsti i dužini radnog iskustva, podatke o poznavanju korporativnog upravljanja i podatke o posebnim oblastima znanja.\nUz prijavu kandidat podnosi Program rada i razvoja preduzeća kao sastavni deo konkursne dokumentacije.\nUz prijavu sa ličnom i radnom biografijom prilažu se dokazi o ispunjenosti uslova u originalu ili overenoj forokopiji i to:\n– Izvod iz matične knjige rođenih (izdat u skladu sa zakonom o matičnim knjigama);\n– Uverenje o poslovnoj sposobnosti (izdato od strane nadležnog Centra za socijalni rad)\n– Uverenje o državljanstvu RS (ne starije od 6 meseci u odnosu na dan objavljivanja javnog konkursa u („Službenom glasniku RS“),\n– Overena kopija diplome o stečenom visokom obrazovanju,\n– Isprave kojima se dokazuje radno iskustvo (potvrda ili drugi akti iz kojih se dokazuje da ima najmanje 5 godina radnog iskustva na poslovima za koje se zahteva visoko obrazovanje).\n– Isprave kojima se dokazuje radno iskustvo na poslovima koji su povezani sa poslovima Preduzeća (potvrda ili drugi akti iz kojih se dokazuje da lice ima najmanje 3 godine radnog iskustva na poslovima koji su povezani sa poslovima Javnog preduzeća za održavanje ulica i puteva, prostorno planiranje i uređenje građevinskog zemljišta „Lebane“ Lebane.\n– Isprava kojom se dokazuje radno iskustvo u organizovanju rada i vođenju poslova (potvrde ili drugi akti kojima se dokazuje da lice ima radno iskustvo u organizovanju rada i vođenju poslova).\n– Izjava kandidata data pod krivičnom i materijalnom odgovornošću da nije član organa političke stranke, odnosno da mu je određeno mirovanje u vršenju funkcije u organu političke stranke.\n– Uverenje od nadležnog organa da lice nije osuđivano na kaznu zatvora od najmanje 6 meseci i uverenje nadležnog organa da mu nisu izrečene mere bezbednosti u skladu sa zakonom kojim se uređu krivična dela i to:\n(ne starije od 6 meseci u odnosu na dan objavljivanja javnog konkursa u „Službenom glasniku RS“),\nNeblagovremene, nerazumljive i prijave uz koje nisu priloženi svi potrebni dokazi, Komisija za sprovođenje konkursa odbaciće zaključkom protiv koga nije dopuštena posebna žalba).\nRok za podnošenje prijava je 30 dana i počinje da teče narednog dana od dana objavljivanja javnog konkursa u “Sl. glasniku RS”.\nPrijava na oglas sa dokazima o ispunjenosti uslova podnosi se u zapečaćenoj koverti Skupštini opštine Lebane – Komisiji za imenovanje direktora javnih preduzeća čiji je osnivač Skupština opštine Lebane, preko pisarnice opštinske uprave Lebane, ili putem pošte na adresu Lebane, Cara Dušana 116, sa naznakom „Javni konkurs za izbor direktora Javnog preduzeća za održavanje ulica i puteva, prostorno planiranje i uređenje građevinskog zemljišta „Lebane“ Lebane“ – NE OTVARAJ.\nLice zadužena za davanje obaveštenja o javnim konkursu je Bratislav Islamović sekretar skupštine, kontakt telefon 016/843-710, e-mail skupstins@lebane.org.rs.\nOvaj Oglas objaviti u “Sl. glasniku RS”, u dnevnom listu „Kompanija Novosti a.d.“, primerak koji se distribuira na celoj teritoriji Republike Srbije.\nNapomena: Oglas je objavljen u Službenom glasniku Republike Srbije od 03.09.2021. godine.


Šta prikazuje istraživanje tržišta za nekretnine? | N1 Srbija\nŠta prikazuje istraživanje tržišta za nekretnine?\n22.07.2019. |10.12 |\nSaznajte kako razmišljaju vlasnici, a kako kupci nekretnina.\nIzvor: City Expert istraživanje, jun 2019. godina, "Da li ste se odmah opredelili da sarađujete sa posrednicima ili ste prvo pokušali samostalno da prodate stan?"\n● 65.7% ispitanih vlasnika, odlučilo se za saradnju sa više agencija za nekretnine.\nIzvor: City Expert istraživanje, jun 2019. godina, "Sa koliko agencija sarađujete prilikom prodaje Vašeg stana?"\n● 27.1% ispitanih vlasnika na osnovu preporuke se odlučuju za saradnju sa agencijom za nekretnine.\nIzvor: City Expert istraživanje, jun 2019. godina, "Kako ste došli do toga da sarađujete sa agencijom za nekretnine?"\n● Kod 40% ispitanih vlasnika kao najbitniji faktor za prodaju smatraju da je brzina\nNajbitniji faktor za vlasnike kod prodaje nekretnine jeste da je prodaju što brze, što se složilo 40% ispitanih vlasnika, dok se 30% odlučilo za prodaju po što većoj ceni. Informacije o trendu rasta cena na tržištu nekretnina su svakim danom sve češće, međutim u praksi se dešava da vlasnik oglašava stan duži vremenski period i da ne uspeva da pronađe zainteresovanog kupca. Svaki licencirani agent za nekretnine prvenstveno će da savetuje da se angažuje procenitelj koji će ozvaničiti vrednost same nekretnine. Ovaj korak je jako bitan zbog kupaca koji planiraju da izvrše kupovinu uz pomoć stambenog kredita, čiji iznos se definiše na osnovu informacija procenitelja.\nIzvor: City Expert istraživanje, jun 2019. godina, "Šta bi izabrali kao najbitniji faktor kod prodaje svoje nekretnine?"\n● 60% ispitanih kupaca se izjasnilo da im je bitno koja agencija za nekretnine oglašava stan koji žele da pogledaju.\nIzvor: City Expert istraživanje, jun 2019. godina, "Šta biste izabrali kao najbitniji faktor kod kupovine stana?"\nTotalno nepotreban trosak. Nedavno sam prodao stan, bez posredovanja agencija i uz malu pomoc advokata ( oko ugovora), za 20 dana. Sve cisto i zavrseno a ustedeli smo po 2% od provizije.\nProdao sam stan i kupio novi preko agencije za nekretnine. Prezadovoljan sam brzinom i profesionalnoscu agenata tako da sam sa zadovoljstvom platio proviziju za posredovanje. Nisu mi jasni ljudi koji kad ih zaboli zub idu kod obucara da im pomogne ili to pokusavaju sami.\nZa 5 godina, maksimalno 7, nece biti kupaca, a boga mi ni prodavaca.


Šabac: Najveći broj pregleda u kovid ambulanti u ovom talasu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 01.Dec.2020, 17:29\nTokom poslednja 24 časa 101 pacijent je kovid pozitivan na teritoriji grada Šapca, a ukupan broj pozitivnih tokom novembra je 1.661.\nU izolaciji se nalazi 1.882 lica - 951 je kovid pozitivno, a ostalo su osobe koje su bile u kontaktu sa inficiranima. U šabačkoj bolnici je 140 hospitalizovanih kovid pacijenata, od toga je devet u respiratornoj jedinici, a tri su intubirana i sa teškom kliničkom slikom, objavljeno je na sajtu Grada Šapca.\nGradonačelnik Aleksandar >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Pajić izjavio je da je juče šabačka bolnica, osim infektivnog i pulmologije, otvorila i treće, interno odeljenje, za kovid pacijente, zbog potrebe većeg broja postelja.\nTokom novembra evidentirano je 19 smrtnih ishoda u šabačkoj bolnici, a od tog broja devet je iz Šapca.\nU kovid ambulanti Doma zdravlja ,,Dr Draga Ljočić” u protekla 24 časa evidentiran je najveći broj pregleda - ukupno 464, a od toga su 386 pregleda kod odraslih i 78 kod dece.\n,,Dobro je da je prvi put do sad veći broj kontrolnih pregleda nego prvih. Imali smo 175 prvih pregleda, 211 kontrolnih”, rekla je dr Jasmina Stanković, direktorka Doma zdravlja "Dr Draga Ljočić".


IDEA - Razvoj karijere | Center for Career Development\nKompanija IDEA prisutna je na tržištu Srbije sa veleprodajnim uslugama od 1992. godine. U sastav Agrokor koncerna ušla je 2005. godine, kada je, posle vodeće pozicije u veleprodaji, napravila iskorak i u segmentu maloprodaje.\nIDEA je jedan od vodećih maloprodajnih lanaca u regionu, sa više od 180 objekata i preko 4.300 zaposlenih. Posebno mesto zauzima u segmentu veleprodaje gde, kao lider na tržištu, posluje sa 9 veleprodajnih centara u Srbiji u okviru kojih organizuje i kvalitetno snabdeva male trgovine i pravna lica, a takođe poseduje i jedan HoReCa centar u okviru koga organizuje snadbevanje hotela, restorana i kafića.\nIDEA je jedinstvena na tržištu Srbije i kao kompanija koja u svojoj prodajnoj mreži ima sve vrste formata prodavnica – od hiper formata sa preko 5.000m2 i asortimanom od 30.000 artikala do malih prodavnica u komšiluku na dohvat ruke, za svakodnevne potrebe.\nU ukupnoj ponudi dominiraju domaći proizvodi, što je strateško opredeljenje kompanije IDEA.\nWeb site: www.idea.rs


Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke organiziralo naučno savjetovanje – Global ANALITIKA\nFederalno ministarstvo obrazovanja i nauke u petak, 19.05.2017. godine, u Konjicu s početkom u 9:30 sati, organiziralo je Naučno savjetovanje „Naučna misao u Bosni i Hercegovini – historijski razvoj do kraja XX. stoljeća“.\nOvo savjetovanje predstavlja jednu od prethodnih aktivnosti na realiziranju kapitalnog istraživačkog i izdavačkog projekta „Leksikon nauke u BiH“, te je okupilo više od 70 sudionika iz zemlje i regiona, koji su svoje radove izlagali u tri različite sesije. Organizacijski partneri su: Fakultet humanističkih nauka Univerziteta „Džemal Bijedić“ u Mostaru i Muzej Hercegovine Mostar.\nPredstavnici CDI Global Analitike su takođe izlagali naučni rad, što govori o nastavku naučnog predstavljanja istraživača GA na najeminentnijim naučnim skupovima u BiH i regiji. Istraživači i stručnjaci GA su samo u mjesecu maju pozvani i učestvovali na 5 domaćih naučnih konferencija i na 3 konferencije van BiH.\nGlobal Analitika kao mlada istraživačka organizacija na taj način daje doprinos i dodatno motiviše mlade istraživače da se više uključe u naučno-istraživački rad. Posebno je to značajno jer je doprinos bh. naučne misli u EU naučnim tokovima minoran, te je neophodno da u sklopu predpristupne politike i država više podrži nauku i istraživanje u BiH.\nPohvalni su napori Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, kao i još nekih institucija koje ulažu u nauku, u omogućavanju bh. naučnicima i istraživačima da imaju više prilika da se iskažu nego je to bilo u ranijem periodu. Potrebno je da veći doprinos daju i kantonalne institucije i da više podržavaju naučno-istraživački rad. Takođe jedna od preporuka za državne i federalne institucije i ministarstva je da se da više prostora nevladinim istraživačkim organizacijama, think-tank organizacijama i sl. Na primjer, posljednji javni poziv Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke za podršku istraživačkom radu, pravilnikom se omogućuje da mogu aplicirati samo javne istraživačke institucije; što u neravnopravan položaj stavlja nevladine i privatne institucije.\nGA će nastaviti davati doprinos u društvenim istraživanjima, posebno aktuelnih društvenih pojava, kako u BiH, tako i na međunarodnom nivou.\nTagsFMON GA Istrazivanje Naučna misao


Orthodox Celts Archives - Bor 030\n20. oktobra 2020. | 02:21\n[FOTO] 50. Gitarijada (Dan I)\nIgor Mitrović - 12.8.2016. | 17:58 0\nFotografije slikane prve večeri 50. Gitarijade u Zaječaru.\nDušan Bogdanović - 12.8.2016. | 10:39 0\nJubilarnu 50. Gitarijadu u Zaječaru svečano je otvorio, nakon takmičarskog dela, sastav "Zlatni prsti", koji je i sam pokretač ovog rok festivala. Prvo veče obeležili su...\nMarija Trajković - 8.4.2015. | 20:48 0\nUstanova "Centar za kulturu opštine Bor" organizuje hit koncert grupe "Orthodox Celts" u klubu "Teatar" 18. aprila 2015. godine sa početkom u 22 časa. Cena...\n“Orthodox Celts” nastupao u Boru\nIgor Mitrović - 20.8.2011. | 11:23 0\nU okviru pograma Borskog kulturnog leta i obeležavanja Dana Brestovačke banje, popularna domaća grupa koja izvodi tradicionalnu irsku muziku sa rok elentima – „Orthodox...\n“Orthodox Celts” u Boru\nIgor Mitrović - 18.8.2011. | 20:30 0\nPopularna domaća grupa koja izvodi tradicionalnu irsku muziku sa rok elentima – "Orthodox Celts" održaće u petak (19. avgusta) koncert u amfiteatru u okviru...


K. Mitrovica: Položen kamen temeljac za Dnevni centar "Podrži me" (FOTO)\n26/06/2019 | 17:16 ⇒ 17:45 | Izvor: RTRS\nPolaganjem kamena temeljca zvanično je započeta izgradnja Dnevnog centra "Podrži me". Ovo je poseban dan za Udruženje roditelja dece sa posebnim potrebama "Podrži me" jer je danas, tačnije na njihov drugi rođendan, počela izgradnja dnevnog centra upravo za one kojima je to najpotrebnije.\nU Mikro naselju u Kosovskoj Mitrovici, kamen temeljac i početak radova osveštao je protojerej stavrofor Milija Arsović. Predsednica Udruženja Ivana Rakić je tom prilikom rekla da je izgradnja ovakvog centra podrška roditeljima i djeci i da je to znak da "u borbi koja nema kraja" nisu sami.\n- Danas je za nas veliki dan koji je početak izgradnje naših snova. Teško je biti roditelj dijeteta sa poteškoćama u razvoju. To najbolje znaju roditelji koji se lavovski bore da pomognu svojoj djeci. To je borba koji nema kraja, životni problem roditelja kao i porodice kao i strijjepnja šta će se dogoditi u budućnosti. Na ovom prostoru na kojem smo danas, izgradiće se dnevni centar koji će biti najveća podrška roditeljima i djeci. Ovako veliki broj ljudi nam daje do znanja da nismo sami u svojoj muci i neizmjerno im hvala na tome. Zahvaljujem predsjedniku Odbora za pomoć Srbima na KiM Miloradu Arlovu koji je od samog početka sa nama i koji je naša najveća podrška kao i Republici Srpskoj i svima koji su pomogli i koji će tek pomoći - rekla je Rakić.\nPrva firma koja je donirala novčanu pomoć za izgradnju dnevnog centra je kompanija MTS d.o.o. koja posluje u Kosovskoj Mitrovici na čelu sa direktorom Zoranom Milojevićem.\nKoordinator za poslove Kancelarije za Kosovo i Metohiju u Kosovskoj Mitrovici Zlata Radovanović je istakla da će Kancelarija za KiM i dalje nastaviti da pomaže i sarađuje.\n- Kancelarija za Kosovo i Metohiju želi da izjavi svoju zahvalnost i oduševljenje povodom ispunjenog obećanja Milorada Arlova. Kancelarija za Kosovo i Metohiju će uvijek učiniti sve sa svoje strane da ovaj centar radi punim kapacitetom i da dobijete od nas svu neophodnu pomoć. Naravno saradnja će nastaviti da teče i jača svakoga dana - rekla je Radovanović.\nPredsjednik Odbora za pomoć Srbim Kosovu i Metohiji Milorad Arlov je tom prilikom naglasio da će Republika Srpska uvijek pomagati, jer su problemi ovih mališana duplo veći u odnosu na njihove vršnjake u ostatku Kosova i Metohije.\n- U januaru, na humanitarnoj akademiji, obećali smo izgradnju ovog dnevnog centra i izgradićemo ga. U decembru nismo imali nijedan evro, a danas raspolažemo sa više od četvrtine sredstava. Kao što ste čuli, pomoć ćemo dobiti od Vlade Republike Srpske i Kancelarije za Kosovo i Metohiju. Izgradićemo ga kako bi oni imali drugu kuću, da mogu da dođu kad budu htijeli i osjećaju se slobodno. Družeći se dvije godine sa ovim Udruženjem, shvatio sam kolika je volja da i oni sami sebi pomognu i da se udruže. Republika Srpska će vam uvijek pomoći koliko god ona bila u mogućnosti, jer i mi smo u teškim problemima i pod pritiscima ali porodice ovih mališana su u duplo većim problemima nego svi Srbi na Kosovu i Metohiji - rekao je Arlov.\nKamen temeljac položili su predsjednica Udruženja Ivana Rakić, predsjednik Odbora za pomoć narodu na KiM Milorad Arlov kao i protojerej stavrofor Milija Arsović. Predviđeno je da centar bude površine 476 metara a koristiće ga oko 130 djece, koliko ih Udruženje okuplja.


Međunarodna književno-duhovna manifestacija „28. Dani preobraženja Srba u Rumuniji“ svečano je otvorena u Generalnom konzulatu u Temišvaru.\nTom prilikom upriličena je konferencija za medije na kojoj je detaljno predstavljen trodnevni program ovogodišnje manifestacije. Programom su predviđene književne večeri, okrugli sto posvećen saradnji Srba iz Rumunije i Srba iz Crne Gore, nekoliko kulturnih priredbi ali i posete srpskim manastirima i drugim znamenitostima u županijama Timiš i Karaš-Severin, Dunavskoj klisuri i Poljadiji, u kojima živi srpsko stanovništvo. Centralno mesto manifestacije, kao i svih prethodnih godina, predstavlja manastir Bazjaš, jedan od izvora srpske duhovnosti, koji je pre osam vekova, prema narodnom predanju, osnovao Sveti Sava, gde je predviđeno uručenje nagrade ovogodišnjem slavodobitniku, pesniku Nenadu Grujičiću iz Novog Sada.\nPored pisaca iz Srbije i Rumunije, na ovogodišnjoj manifestaciji učestvuju i pisci iz Bosne i Hercegovine i Crne Gore, koji su zajedno sa predstavnicima Srpskog nacionalnog saveta Crne Gore specijalni gosti ovogodišnje manifestacije. U nekoliko programa književnih večeri koji će se ove godine održati u kombinovanom izdanju (uživo i putem komunikacionih platformi), prisutnim piscima i pesnicima pridružiće se stvaraoci na srpskom jeziku iz još šest evropskih zemalja i SAD.\n„Dani preobraženja Srba u Rumuniji“ je najznačajnija književna manifestacija celokupnog srpskog rasejanja koju Savez Srba u Rumuniji tradicionalno organizuje u saradnji sa Generalnim konzulatom i Departmanom za međuetničke odnose Vlade Rumunije i uz podršku Grada Vršca koji obezbeđuje novčani deo nagrade.\nDODELA PRAZNIČNIH POKLONA ZA DECU KOJA NASTAVU POHAĐAJU NA SRPSKOM JEZIKU\n04. decembar 2021. godine - REFERENDUM: GLASANjE U INOSTRANSTVU


Culturenet.hr - Đakovački vezovi od 29. lipnja do 5. srpnja\nvrijeme: 29.06.2020. - 05.07.2020.\nZamjenik gradonačelnika Robert Francem istaknuo je da su organizatori situaciju s koronavirusom shvatili kao izazov na koji trebaju odgovoriti. "Nismo ni pomišljali da se Vezovi ne održe, barem u obliku kakav trenutačna situacija dozvoli i ovo je treća verzija programa, a moguće je da će promjena u njemu biti još, no uspjeli smo prirediti esenciju vezovske tradicije", rekao je Francem. (Hina)


Tradicionalisti izbegavaju njihovu upotrebu, ali i kod nas su prisutna razna hemijska sredstva sa 'trulog zapada' koja olakšavaju čiščenje i održavanje. Svaka vrsta prozora zahteva različito sredstvo, potrebno je dobro pročitati deklaraciju pre nego što se odlučite koju ćete hemiju upotrebiti.\npvc stolarijapvc prozoripvc vrataodrzavanje pvc stolarije


Trese se britanski parlament: Lažove, trebalo bi da si u zatvoru! - 26.09.2019, Sputnik Srbija\nBritanski premijer Boris Džonson poručio je opozicionoj Laburističkoj partiji i njenom lideru Džeremiju Korbinu da ili pokušaju da ga svrgnu sa vlasti ili da se... 26.09.2019, Sputnik Srbija\nNajbolje da se lažni lordovi i umišnjljenici međusobno pobiju, pa ko bude jači taj je u pravu, uostalom to je metod koji primenjuju u međunarodnoj politici.\nŠto ne bacite suzavac, kao što to rade vaša "braća" u nekim nepriznatim, pseudo republikama.\nvesti, boris džonson, džeremi korbin, bregzit\n08:46 26.09.2019 (Osveženo: 13:19 26.09.2019)\n„Ovaj parlament mora ili da se drži po strani ili da obezbedi izglasavanje nepoverenja (vladi) i konačno dočeka dan kada će se obračunati sa glasačima“, rekao je sinoć Džonson u govoru u parlamentu koji je pratila galama ostalih poslanika, prenosi Tanjug, pozivajući se na Rojters.\nKorbin je na to odgovorio Džonsonu da bi, pre svega, trebalo da se pobrine za obezbeđivanje odlaganja „bregzita“ kako bi dobio podršku za nove izbore.\n„Vrlo je jednostavno — ako želite izbore, obezbedite odlaganje (bregzita), i hajde da onda imamo izbore“, poručio je Korbin Džonsonu, koji se u London vratio ranije sa zasedanja Generalne skupštine UN, kako bi prisustvovao zasedanju britanskog parlamenta.\n„Umesto da izađe pred birače, opozicija je podvila rep i pobegla na sud. Uprkos činjenici da sam sledio iste procedure kao i moji prethodnici i najavio program Vlade kroz kraljičin govor, Vrhovni sud je pozvan da se, prvi put u istoriji, umeša. Bez želje da vređam pravosuđe, mislim da je sud pogrešio što se izjasnio o ovom suštinski političkom pitanju“, poručio je Džonson.\nDžeremi Korbin: Ovo je bilo deset minuta hvalisanja opasnog premijera\nKako prenosi RT, iz parlamenta su se čuli uzvici: „Ostavka!“, „Lažove!“, „Trebalo bi da si u zatvoru!“.\n„Premijerovo izlaganje, kao i nezakonita suspenzija Parlamenta — ništavni su, bez efekta i, da citiram Vrhovni sud, trebalo bi da budu opovrgnuti. Ovo je bilo deset minuta hvalisanja opasnog premijera“, istakao je Džeremi Korbin, lider Laburističke stranke.\n26 Septembar 2019, 12:021\n26 Septembar 2019, 10:13


Dodik: Srpski borci dokazali da su bili čuvari i branioci Republike i svog naroda - Argumenti\nNaslovna Srpska Dodik: Srpski borci dokazali da su bili čuvari i branioci Republike i...\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je Srni, povodom obilježavanja Dana poginulih i nestalih Republike Srpske, da su srpski borci sačuvali Republiku i dokazali da nisu bili agresori, već čuvari i branioci svog naroda.\n– Istina može biti samo jedna, a zove se građanski rat u BiH kojem su Srbi branili svoje porodice i svoja ognjišta. Ne samo danas, već svakog dana sa dužnim poštovanjem moramo da čuvamo od zaborava svakog poginulog i nestalog srpskog borca i civila, ali i da vodimo brigu o njihovim pokoljenjima – istakao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH naglasio je da su oni dali svoje živote za istinu, pravdu, slobodu, za Republiku Srpsku i zato je sveta dužnost i obaveza svih institucija, a posebno lokalnih zajednica da njihovim porodicama omoguće život dostojan čovjeka.\n– Zahvaljujući srpskim borcima mi danas imamo svoju Republiku koja je opstala, imamo svoju teritoriju koja nam garantuje mir i stabilnost. Ne smijemo dozvoliti da njihova žrtva, junaštvo i hrabrost budu uzaludni. Nije dovoljno samo sjećanje, već moramo svi zajedno pokazati odgovornost prema porodicama poginulih i nestalih – poručio je Dodik.\nRepublička organizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila danas obilježava Dan poginulih i nestalih Republike Srpske.


radno vreme: radnim danima od 12 do 17 sati\nOFICIRSKI DOM I PAVILjON U TVRĐAVI, 15.SEPTEMBAR - 6.OKTOBAR\nPovodom 50 godina rada i postojanja, a u cilju prezentacije sopstvene kolekcije umetničkih dela, Galerija savremene likovne umetnosti Niš od 15.septembra u Oficirskom domu i Paviljonu u Tvrđavi priređuje izložbu Izbor iz Zbirke dela likovnih umetnika Niša. Autor izložbe je muzejski savetnik Radmila Kostić.\nKada je u pitanju grafika, Zbirka se popunjavala sporadično individualnim poklonima autora, potom grafikama sa Simpozijuma litografije održanog u Umetničkoj školi u Nišu (1986.) sve do početka rada Grafičke radionice Sićevo (2006.) u čijem radu učestvuju i niški umetnici. Vajari su zastupljeni u manjem broju, jer se manji broj umetnika opredelio za ovu zahtevnu likovnu disciplinu. Pa ipak ,tokom osamdesetih oni su zapaženi pored slikara na republičkim smotrama osvajajući prestižne nagrade.\nOd 15.septembra u Oficirskom domu će biti izloženo 47 slika i 11 skulptura, a u Paviljonu u Tvrđavi ukupno 30 dela : grafika, crteža i fotografija i novih medija-odabir iz Zbirke dela likovnih umetnika Niša.\nIzložba će za publiku, uz poštovanje preporuka i mera prevencije biti otvorena do 6.oktobra.\nPostavku čine prepoznatljivi radovi Endi Vorhola, nastali u periodu 60-tih godina prošlog veka kada je pop art dostigao vrhunac umetničkog izražavanja. Sito štampa kao prepoznatljiva tehnika pop arta zastupljena je u većini radova. Kontraverzni i uvek zanimljivi Vorhol predstavljen je ikoničkim radovima pop arta: Marilyn Monroe, Flowers, Marta Graham, Ladies and Gentleman i Speedskater, rad koji je nastao za potrebe održavanja Zimskih olimpijskih igara u Sarajevu (1984).\nEndi Vorhol (Andy Warhol) ili pravim imenom Endru Varhola rođen je 6. avgusta 1928.godine u Pitsburgu. Kreće na studije komercijalne umetnosti na Karnegi institutu za tehnologiju u Pitsburgu, koje završava 1949. godine nakon čega se nastanjuje u Njujorku. U Njujorku započinje veoma uspešnu karijeru radeći reklame i ilustracije za čaopise: „Vogue“, „Harper's Bazaar“, „New Yorker“ i „Glamour“.\nDo početka 1960. je bio uspešni reklamni ilustrator. Toliko uspešan da ga niko nije prihvatao kao umetnika. Uzaludno je pokušavao da dođe do galerija koje su ga uporno odbijale. Tako je i počeo da analizira odnos između komercijalne umetnosti i umetnosti i umesto da ih doživi kao suprotne, kao većina umetnika, počeo je da ih spaja stvarajući pop art.\nŠezdesetih otkriva limenku sa supom Campbell, za koju kaže da je zadivljujuća u svojoj banalnosti, a koja će vrlo brzo, pored limenke Koka-kole postati inspiracija njegove umetnosti. Kao opčinjen počinje često da je crta i slika, a potom i štampa uz pomoć sito štampe u više primeraka. Tvrdio je da ne postoji samo jedan medij kojim se može izraziti. Čvrsto je verovao da je baš sve dozvoljeno i da baš to sve treba iskoristiti do maksimuma. Vorhol će svesno ili nesvesno postati vođa jedne neurotične ali ipak senzibilne, urbane i kosmopolitske generacije kojoj je sve, pa čak i više od toga, bilo dopušteno.\nGodine 1963. Endi nabavlja 16-milimetarsku kameru koja će doprineti njegovoj filmskoj karijeri. Tako su nastali čuveni filmovi„Chelsea Girls“ i „Empire and Blow Job“. Iako su ta filmska dela prikazivana malobrojnoj, odabranoj publici, stekla su itekako veliku slavu zbog medijske pažnje koju su privlačili njihovi protagonisti. Vorholov centar umetnosti, mesto gde je pravio kreacije a zvao ih „rekreacije“ bio je njegov studio za umetničku produkciju „The Factory“. U tom studiju Vorhol je zapošljavao i nadgledao „umetničke radnike“ koji su izrađivali grafike, cipele, filmove, knjige... Ono zbog čega je Vorhol zaista bio jedinstven je to što je običnost uzdizao na tron vrhunske umetnosti.Bila je to neka vrsta moći iz koje je crpio snagu čitavog života. Tako je i anonimne pojedince , u svojim filmovima, pretvarao u prave zvezde. Poznata je njegova „rekreacija“ čuvene Da Vinčijeve „Poslednje večere“. Tokom čitavog života izrađivao je autoportrete slikane jednako jarkim i agresivnim bojama i čuveni portreti poznatih ličnosti koje su se naprosto utrkivale da postanu predmet Vorholove pažnje i umetnosti. Tako se dobila hronika najtalentovanijih, najpoznatijih i najbogatijih ljudi tog perioda. Veličina Vorholovih portreta je u tome da on ne samo da bira zvezde svog vremena već i da je, portretišući ih, doprineo u velikoj meri njihovoj popularnosti i statusu ikona pop kulture. Među njegovim muzama bile su mnoge poznate ličnosti: ispred svih američka diva Merilin Monro (Marylin Monroe), uz koju su rame uz rame stajale i druge pop - ikone kao što su Elvis, Mik Džeger (Mick Jagger), Elizabet Tejlor (Elizabeth Taylor), Džeki Kenedi (Jackie Kennedy), Muhamed Ali (Muhammad Ali), britanska kraljica Elizabeta, ali i nezaboravna Edi Sedžvik (Edie Sedgwick).\nPored slikarstva i filmova, Endi Vorhol bavio se i pisanjem. Poznate njegove knjige su: „Roman A“ ( u kojem se nalaze greške u pisanju i fonetički zapisi zvukova iz pozadine, kao i audio-zapisa Endija i njegovih prijatelja iz „Fabrike“), „Filozofija Endija Vorhola“, „Od A do B i nazad“ ( za koju se tvrdi da su ga napisali njegovi prijatelji iz „Fabrike“, a koji opisuje Vorholovu pop filozofiju kroz zvuk i razgovore), „Popizam: Vorholove šezdesete“ i „Dnevnici Endija Vorhola“.\nEndi Vorhol umro je u bolnici u Njujorku 22. februara 1987.godine, ali ne pod svojim imenom, jer nije želeo da se zna da je bio bolestan.\nOstaće upamćen kao „ Princ pop-umetnosti“, umetnik koji je u potpunosti proživeo „američki san“.\nUz poštovanja preventivnih epidemioloških mera, publika će ovu izložbu moći da poseti do 28. oktobra. Radno vreme galerije u Oficirskom domu je od 10 do 20 časova.\nOd četvrtka 12. novembra od 18 sati likovna publika će biti u prilici da poseti izložbu NIŠKI SALON 12/2. Izložbu čine radovi dvanaestoro umetnika po izboru dva selektora: Danijele Purešević iz Beograda i Miodraga Anđelkovića iz Niša.\nSelektori ovogodišnjeg Salona su: Danijela Purešević (istoričar umetnosti; selektor i umetnički direktor više izložbenih manifestacija u Srbiji; autor brojnih tekstova kataloga izložbi, od 1990. likovni kritičar i urednik u Redakciji za kulturu TV Beograd (RTS) za koju je uradila više od 2000 priloga iz oblasti vizuelnih umetnosti; dobitnica nagrade „Ranko Radović“ 2010. godine (zajedno sa arh Dankom Selinkićem) i nagrade Lazar Trifunović“ 2015. godine za kritičko promišljanje savremene umetnosti; Član je ULUPUDS-a i AICA) i Miodrag Anđelković (magistar grafike; realizovao dvadesetak samostalnih izložbi; dobitnik više nagrada i priznanja za slikarstvo i grafiku; dugi niz godina objavljivao članke iz domena likovne kritike u dnevnom listu „Narodne novine“ Niš; autor brojnih tekstova publikovanih u katalozima).\nDinijela Purešević kaže: „Kao fokus za promišljanje aktuelnih tendencija u ovdašnjoj vizuelnoj umetnosti opredelila sam se za geološki pojam - antropocen, i odabrala radove šestoro autora koji na različite načine ilustruju status čoveka i njegovu interakciju sa okruženjem u savremenom trenutku. U radovima obuhvaćenim ovim izborom umetnici ispituju: tačku oslonca savremenog čoveka u epohi vremenskog ubrzanja (Zdravko Joksimović), međuodnos čoveka i prirode kroz stvarni i virtuelni prostor (grupa diSTRUKTURA), bave se arheologijom geološkog sloja kog definiše beton (Ivan Petrović), patologijom odnosa pojedinca i vlastodršca (Bojan Radojčić), pitanjem granica i ograđivanja individualnog prostora (Nikola Marković) i sudbinom čovečanstva koje je doseglo do obale mitološke reke Stiks (Jelena Šalinić Terzić).“\nIzložba će trajati do 12. decembra. Kustos izložbe je Milica Todorović.\nOd četvrtka, 24. decembra, od 12 sati poštovaoci umetnosti će u velikoj sali Oficirskog doma moći da posete izložbu „NIŠKI CRTEŽ “. Tema ovogodišnje izložbe je SVAKODNEVICA. Izložba sadrži radove 62 umetnika različitih generacija iz Niša, Beograda, Novog Sada, Kragujevca, Kraljeva, Leskovca, Jagodine...\nSvakodnevicu doživljavamo kao područje običnog, ni po čemu izuzetnog življenja iz dana u dan, koje je ispunjeno rutinskim i repetitivnim uobičajnim aktivnostima. Epidemiološka pandemija koja je obeležila 2020-tu godinu promenila je svakodnevne navike i obaveze, nametnuvši nove (nošenje zaštitnih maski, distanciranje, ograničevo kretanje) i izmenila našu svakodnevicu, koja je stoga ove godine drugačija od predhodnih. „Obrađujući ovu temi, umetnici su se koncentrisali na različite segmente svakodnevice od prozaičnih aktivnosti, preko priholoških i mentalnih situacija do odnosa prema prirodi. Radovi govore o stanju u kome se nalazi savremeni čovek ali i o naporima da se odupre nedaćama svakodnevice“ - piše u predgovoru kataloga Sonja Vukašinović.\nSvako od umetnika je na sebi svojstven način materijalizovao sopstveno viđenje svakodnevnih situacija i stanja kroz koja prolazimo i u kojima živimo.\nNeki od zastupljenih umetnika su: Miroslav i Miodrag Anđelković, Bratislav Bašić, Slavica Erdeljanović Curk, Ljubiša Brković, Branko Nikolov, Milan Ristić, Marion Dedić, Ana Cvejić, Jelena Šalinić, Bojan Otašević, Jovan Spasić, Dejan Ristić...\nIzložba „Niški crtež“ je tradicionalna izložba Galerije savremene likovne umetnosti Niš koja se ove godine održava po dvadesetpeti put.\nSavremena japanska grafika, Paviljon u Tvrđavi, 9 - 23. mart 2021, 12 - 17 sati.


EU odobrila oštrija pravila za zaštitu autorskih prava - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » EU odobrila oštrija pravila za zaštitu autorskih prava\nVlade Evropske unije u ponedeljak su podržale odluku Evropske komisije da, kako su obrazložili, zaštite evropske kreativne industrije, koje zapošljavaju 11.7 miliona ljudi u bloku.\n0Piše: Radio Slobodna Evropa 15. aprila 2019. 15.36 Izmenjeno: 18. aprila 2019. 04.03\n„Kad je reč o kompletiranju jedinstvenog evropskog drigitalnog tržišta, reforma autorskih prava je bila deo koji je nedostajao u slagalici,“ rekao je predsednik Evropske komisije, Žan-Klod Junker u saopštenju.\nPrema ovim pravilima, Guglu i druge online platforme će morati da potpišu licencirane ugovore sa muzičarima, performerima, autorima, medijskim organizacijama i novinarima za korišćenje njihovog rada, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nEvropski parlament dao je zeleno svetlo za predlog koji je evropsku kreativnu indistriju konfrontirao sa tehnološim kompanijama, internet aktivistima i konzumerskim grupama.\nVikipedija je blokirala nekoliko evropskih sajtova u znak protesta prošlog meseca, dok su se promenama usprotivili u Finskoj, Italiji, Luksemburgu, Holandiji, Poljskoj i Švedskoj.\nAli 19 zemalja, uključujući Francusku i Nemačku podržale su ovaj korak, dok su se Belgija, Estonija i Slovenija suzdržale od izjašnjavanja.\nPrema novom režimu, Gugl i njegov YouTube, zatim Fejsbuk i njegov Instagram kao i druge platforme moraće da instaliraju filtere da spreče korisnike da vide materijal sa zaštićenim autorskim pravima.\nGugl je saopštio da će nova pravila naneti štetu evropskim kreativnim i digitalnim ekonomijama, dok drugi kritičari navode da će naneti štetu manjim kompanijama, više nego tehnološkim gigantima.\nMnogi aktivisti upozoravaju na opasnost po slobodu pristupa informacijama.\nEvropska poslanica iz Evropske piratske stranke Julia Reda, koja je vodila kampanju protiv ove reforme, kaže da kritičari mogu izneti svoje slučajeve na sudovima, ali će to biti sporo i teško i da bi najbolja stvar bila monitoring implementacije ove regulative.\nEvropske medijske organizacije, Evropska asocijacija novinskih izdavača, Evropski savet izdavača, News Media Europe i nezavisna muzička lobistička grupa Impala pozdravile su ovaj potez.\nEvropske države imaju dve godine da uvedu direktivu o zaštiti autorskih prava u nacionalne zakone, navodi Reuters.\nautorska prava, EU, Evropska komisija, Evropska unija\nNema zabrane izvoza opreme iz EU


[es] - SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin\n31.03.2009. Opera tim otvorio forum za prevod na srpski12.11.2006. Prevod OpenOffice.org na srpski - pitanje06.04.2009. Prevodilac translator za Srpski?20.01.2007. prevod na srpski za forum11.09.2005. Srpski rechik na netu !14.04.2006. Kako da prevedem mirc v6.16 na srpski???10.07.2006. Srpski jezik u aplikacijama26.09.2007. Kako i da li je moguće prebaciti Access 2007 na ..11.07.2008. G8 - ugovor o protivpiratskoj trgovini29.09.2008. Srpski phpBB ne funkcioniše\nAktuelne teme u ovom forumu: Advokat za nekretnine - Novi Sad\nBITCOIN: Decentralizovana P2P anonimna..\nNASA menja Windows i stavlja Linux na ..\nVisual Studio 2012... koji je ovo fi..\nProdavanje tema na themeforestu i lice..\nSigurnost web browsera\nUh, oh, Windows 8 promena kursa :)\nPlanirano zastarevanje proizvoda\nAndroid u opasnosti?\nMicrosoft u opasnosti?\nUgovor sa Telekomom Srbija za DSLAM u ..\nJS vs svi ostali (asp, RoR, PHP, JSP...)\nCloud, buducnost, prevara ili zabluda?\nSecurity na ozbiljnim sajtovima....\nKinezi hoce Ubuntu za nacionalni OS\nSOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin\n[es] :: Advocacy :: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacinStrane: 1 2 3 4 5 ... Dalje > >>\n[ Pregleda: 30040 | Odgovora: 239 ]\nWi-FiČlan broj: 260194Poruke: 195*.dynamic.isp.telekom.rs.Profil\nSOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin10.02.2012. u 20:15 - pre 467 dana i 19h\nKakvi parlamenti, vlade, za/protiv, lobiranje, protesti, anonymous-i itd, u Srbiji se to resava na sledeci nacin:\nPrikačeni fajlovi L1IAF.jpg - 71.06k sw12dl.jpg - 59.46k mORqDl.jpg - 67.94k\nbigvladabgdČlan broj: 41095Poruke: 228*.beogrid.net.Profil\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 07:36 - pre 466 dana i 8h\nA kako dotični direktor misli da se ta zabrana sprovede? btw. jel' Piratska Partija Srbije učestvuje na sledećim izborima? Ovakvi neandertalski pokušaji cenzure me motivišu da glasam za njih. Mogli bi da zovu Paola Koelja da učestvuje u kampanji, za njega znaju čak i prosečne srpske domaćice. Odgovor na temu\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 12:30 - pre 466 dana i 3h\nSta njega briga kako ce se sprovesti, on je doneo odluku, ima da bude tako...\nSamo ne znam cime "preti", clan 352 K.Z.-a glasi: Citat:Neovlašćeno organizovanje igara na sreću\n(1) Ko bez odobrenja nadležnog organa priređuje igre na sreću,\n(2) Organizator igre na sreću ili učesnik u igri iz stava 1. ovog člana koji se posluži obmanom,\n(3) Sredstva namenjena ili upotrebljena za izvršenje dela iz st. 1. i 2. ovog člana, kao i novac i drugi predmeti koji služe u igri na sreću, oduzeće se.\nventuraČlan broj: 32Poruke: 6797*.dynamic.sbb.rs.Profil\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 17:55 - pre 465 dana i 21h\nNemojte da se primate, ovakve vrste zabrana su normalne svugde u svetu... Bolje je da uprava juri provajdere da blokiraju domene, nego da juri pojedinačne igrače i da ih strpa na robiju za primer drugima...\nGeneralno ako se provajderi ogluše o ovaj zahtev, vrlo brzo će da dobiju sudski nalog... Ministarstvo Finansija i Uprava za igre na sreću nisu neka nebitna volonterska organizacija, već najjače državno ministarstvo, pa prema tome ne verujem da će im biti problem da izdejstvuju zabranu i sudskim putem ako treba.\nanakin14Član broj: 73683Poruke: 762*.mbb.telenor.rs.Profil\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:03 - pre 465 dana i 20h\nA kako će posle da skine čovek svoj novac sa računa kladionica kada ne može da ode na njihov sajt?\nDa li će postojati neka alternativa ili da se planira selidba iz ovog shit-a od države?\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:08 - pre 465 dana i 20h\n@ ventura: A iz kog razloga ISP-ovi treba da ispune zelju? Koliko se secam, u US online kladionice/kazino/poker blokiraju US IP adrese, a ne ISP-ovi...(mada je pre par godina npr. FullTilt bio dostupan)\nBas cu da se raspitam za UK i DE, deluje mi malo verovatno...\n@ anakin14: Ma lako je otici na site, tu su proxy, vpn ali poenta je da resavaju "problem" koji se tako ne resava (+ nista ni ne resava), a znaju da im je to jedini nacin posto ce ih 90% online bookie-ja odje*ati po kratkom postupku jer su po kredibilitetu tu negde u rangu sa talibanima\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:26 - pre 465 dana i 20h\na i rade obrnutim redosledom...\nznači kada bih baš hteli da podržim (van svake pameti) zabranu nečega inostranog - onda obezzbedite domaći proizvod minimum istog kvaliteta.\nOvako zabranjuju, a verujem da nisu ni blizu rešenja - to verovatno Ventura bolje zna - koje će da implementiraju... da je sreća da imamo našeg online konkurenta na svetskom tržištu pa bi se lako zabranilo, a ovako je čist fašizam.\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:28 - pre 465 dana i 20h\nImaju (smesne) limite na uplatu i dosta nepovoljnije kvote...mada sve i da su konkurentni, to nije razlog za zabranu na ovaj nacin\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:30 - pre 465 dana i 20h\nCitat:Wi-Fi: @ ventura: A iz kog razloga ISP-ovi treba da ispune zelju? Koliko se secam, u US online kladionice/kazino/poker blokiraju US IP adrese, a ne ISP-ovi...(mada je pre par godina npr. FullTilt bio dostupan)\nZato što Srbija nije USA pa da može da pohapsi vlasnike kladionica koji se ogluše o njene zahteve i da ih osudi na višedecenijske robije...\nISP-ovi mogu da sarađuju i pokažu dobru volju i blokiraju pristup inostranim kladioničarskim sajtovima, jer je klađenje u inostranstvu zaista zabranjeno zakonom... To je onaj princip kada te neko lepo zamoli, a ako nećeš lepo, ne vidim šta je problem da ministarstvo finansija dobije odluku suda o blokiranju navedenih domena.\nCitat:anakin14: A kako će posle da skine čovek svoj novac sa računa kladionica kada ne može da ode na njihov sajt?\nNikako. Čovek iz Srbije na prvom mestu nije imao šta da traži na online kladionicama i da prebacuje kod njih svoj novac jer je posedovanje bankovnog računa u inostranstvu za rezidente Srbije zabranjeno zakonom.\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:36 - pre 465 dana i 20h\nSve je to lepo, ali koju odluku suda? Onaj clan 352 se odnosi na organizatore i ucesnike, a ISP nije ni jedno ni drugo. Ako se "racuna" obezbedjivanje infrastrukture/pristupa site-ovima, onda mogu da naloze i EPS-u da iskljuci struju, jer eto, nema struje -> ne radi komp/telefon -> nema net-a -> nema online kladjenja\nAko Srbija nije USA, onda jbg, nek' se slikaju dok ne postane...\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:39 - pre 465 dana i 20h\nNije država dužna da obezbedi sajt za klađenje, već da stvore uslove kako bi domaće firme to mogle da urade, što upravo i rade (blokiranjem nelojalne konkurencije).\nDomaće firme do sada nisu imale nikakvu finansijsku računicu da ulaze u posao online klađenja, zbog nelojalne konkurencije u vidu inostranih kladionica. Jer da bi priređivali online klađenje u Srbiji moraju da plaćaju enormno visoke licence i mesečne troškove (licenca za online klađenje košta 150.000 evra + fiskno mesečno 7500 evra) a ne mogu da koriste jeftine varijante tipa Malta ili Gibraltar jer bi time kršili zakon u Srbiji, i time su inostrane kladionice automatski favorizovane.\nJa pozdravljam ovu odluku i smatram da je jako dobra, a što se tiče online klađenja, znam da tri domaće kladionice bukvalno čekaju samo na papirologiju od uprave, i da će čim dobiju istog dana pustiti online klađenje.\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:41 - pre 465 dana i 20h\nCitat:Wi-Fi: Sve je to lepo, ali koju odluku suda? Onaj clan 352 se odnosi na organizatore i ucesnike, a ISP nije ni jedno ni drugo. Ako se "racuna" obezbedjivanje infrastrukture/pristupa site-ovima, onda mogu da naloze i EPS-u da iskljuci struju, jer eto, nema struje -> ne radi komp/telefon -> nema net-a -> nema online kladjenja\nNije debilno uopšte. Znaš koja je druga solucija? Da od ISP-ova sudski zatraže logove ko pristupa sajtovima, i pretresu tokove novca po bankama, a onda organizuju jednu akciju hapšenja preko noći, pohapse 20-30 mučenika, osude i strpaju na robiju za primer drugima. Ovo sa ISP-ovima je mnogo jednostavnije i elegantnije rešenje.\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:45 - pre 465 dana i 19h\nI, prvenstveno, jeftinije...a i ulozen trud = 0\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 19:55 - pre 465 dana i 19h\nCitat:ventura: Nije država dužna da obezbedi sajt za klađenje, već da stvore uslove kako bi domaće firme to mogle da urade, što upravo i rade (blokiranjem nelojalne konkurencije).\nZašto su strane kladionice nelojalna konkurencija???\nPa tom logikom treba da zabranimo i strane automobile, jer domaći ne mogu da dodju do izražaja, i da vratimo plansku privredu...\nMogli bi i facebook da zabranimo, jer nijedna domaća firma pored njega nema interes dapravi društvenu mrežu...\nDžabe što su tri kladionice spremne da napravi online mrežu kada nikad neće moći da naprave tržište kao na betfair-u...\nEvo mozzart ima dobru platformu, ali smešni su sa kvotama i ponudama, a čisto sumnjam da će neko bolje od mozzarta...\nPoenta je da bi negde da otvaraju tržište a negde da zatvaraju kako im odgovara, e sad okomili su se na online kladionice jer je ciljna grupa mala i niko neće stati na njihovu stranu jer su "kockari", i opet naglašavam nemam ništa proitv, ako neka firma napravi platformu koja kvalitativno parira betfairu, a čisto sumnjam da je to u Srbiji izvodljivo. Odgovor na temu\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 20:03 - pre 465 dana i 19h\nPa morace zabraniti i pristup FB-u, tamo je Zynga Poker, a drzavljani Srbije jel', ne smeju da ucestvuju u igrama na srecu u inostranstvu niti da vrse uplate...\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 20:15 - pre 465 dana i 19h\nCitat:anakin14: Zašto su strane kladionice nelojalna konkurencija???\nZato što da bi priređivao online klađenje u Srbiji moraš platiti 150.000 evra licencu + 7.500 evra svakog meseca. Inostrane kladionice boli uvo da to plaćaju jer su registrovane na Malti/Gibraltaru i tamo su naknade tipa 0.5% od uplate, bez ikakvih drugih troškova. Firma iz Srbija koja želi da otvori online kladionicu ne može da se napravi grbava pa da uzme jeftinu licencu na Malti/Gibraltaru već moraju da plate vrlo skupu lokalnu licencu. Samim tim su hendikepirani u odnosu na inostrane kladionice, i ne mogu im jednako konkurisati uslovima igre.\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 20:17 - pre 465 dana i 19h\nCitat:Wi-Fi: Pa morace zabraniti i pristup FB-u, tamo je Zynga Poker, a drzavljani Srbije jel', ne smeju da ucestvuju u igrama na srecu u inostranstvu niti da vrse uplate...\nOva uredba se odnosi na sportske kladionice a ne na online kazina... Mada ukoliko se odluče da blokiraju i online kazina, facebook će se svakako naći na meti ukoliko dobrovoljno ne blokiraju igrače iz Srbije (što će sasvim sigurno uraditi na oficijalni zahtev ministarstva).\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 21:20 - pre 465 dana i 18h\nNece biti, pogledaj, fulltilt i 888poker na listi, pinnacle, william hill i ladbrokes imaju casino (rulet, slotovi, poker, blackjack), a sigurno i jos neki od manje poznatih a nabrojanih... Od FB mogu da traze, a od ostalih ne, pa traze od ISP-ova? Ma daj...\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 21:25 - pre 465 dana i 18h\nCitat:Wi-Fi: Nece biti, pogledaj, fulltilt i 888poker na listi, pinnacle, william hill i ladbrokes imaju casino (rulet, slotovi, poker, blackjack), a sigurno i jos neki od manje poznatih a nabrojanih... Od FB mogu da traze, a od ostalih ne, pa traze od ISP-ova? Ma daj...\nZato što kocka nije primaran biznis facebook-a, i oni neće rizikovati da ostanu bez gomile korisnika zbog jednog malog promila koji igra neki tamo Zynga poker... Sa druge strane kazino sajtovi i kladionice direktno gube mušterije ako pristanu na ban... A pošto te likove zabole da dolaze u Srbiju, a naše vlasti nisu amerika pa da traže (i dobiju) njhovo izručenje, onda ih zabole uvo da blokiraju pristup korisnicima iz Srbije...\nRe: SOPA/PIPA/ACTA i sl. na srpski nacin12.02.2012. u 21:32 - pre 465 dana i 18h\nA ima i ono da bi tako nesto u US jako tesko proslo (iako je i tamo jednostavnije, jeftinije i zahteva manje truda, kao i u Srbiji), dok ovde nije problem...\n23.05.2010. mikrotik prevod na srpski zapocet02.02.2010. Update problem-Nokia 630305.01.2010. Prebacivanje prevoda iz Engleski u Srpski?15.03.2010. disconnect people from the internet because of il..18.01.2012. Dan D za slobodu izrazavanja16.03.2012. Internet goes on strike! SOPA / PIPA24.01.2012. Pomoć info oko copyright materijala .. u pola sa..30.01.2012. ma kakva SOPA ..... ACTA je pravi kancer.\nRegistrovani: 76 ( mstevic, presa, Django_R, bob978, espresso, 1milan, buliga, Zoran.Eremija, BB308, boban779, Drakensanger, Burgos, slavenr88, minnieme, sinisa3007, kasaad, _goThic_, Goran Rakić, Black_eyed, miroslavL, .sasa., misteryns, vukadinovic.i, Metalnem, gobs, pizzonia83, bmarke, valjan, SPIN28, shadow88, deki969, ninenad, Slobodan Milivojevic, owim, UnderLander, nemanja982, acivoj, joksla, boroseslija, nkrgovic, pedja089, kobraaa, kristi1, tyler, cozmo_im, botr, goran_68, mrkii, tune, plague, miksi, Petar Petrović, vladd, franticnick, goran.c, miksixxx, dzerirajs, termiMAX, mst.petrovic, aurora09, zica49, tara3110, Sasa Maletaski, boki10, kostaB, Nebojsa Milanovic, YT1ABN, delura, Bufalo Kikiriki, miodrags, Shepabald, guardian_angel_13, Zlatni_bg, keds01, Sprečo, Elvir79 )


Srbiju volimo - Počinje Novosadsko muzičko leto\nCiklus koncerata "Novosadsko muzičko leto" ove godine će početi 25. jula i trajaće do 23. avgusta. Za taj period, Muzička omladina Novog Sada je pripremila jedanaest kvalitetnih i raznovrsnih programa.\nNa repertoaru će se naći koncerti umetničke muzike, ali i etno, džez, pop, flamenko i "džipsi" .\nTradicija letnjih koncerata je značajna odrednica sredina u kojima se vrednuje, pa samim tim i neguje i razvija sopstvena kultura. Čini se da se posredstvom ovakvih manifestacija bogati kulturna ponuda sredina u kojima se razvijaju, odnosno popularišu vredna umetnička dostignuća, kao i zanimljive i reprezentativne lokacije festivalskih gradova.\nI Novi Sad ima svoje "Novosadsko muzičko leto".\nTradicionalni ciklus koncerata u organizaciji Muzičke omladine Novog Sada postoji od 1995., pod imenom „Novosadsko muzičko leto" i kontinuirano se održava svake godine tokom jula i avgusta od 2002. godine.\nOvogodišnja manifestacija počinje 25. jula i trajaće sve do 23. avgusta.\nDetaljne informacije o sadržajima Novosadskog muzičkog leta možete pogledati na sajtuwww.muzickaomladina.org


Jubilej ruskog režisera kome je Beograd „stavio pečat na srce“ - Sputnjik Srbija\n07:05 02 Decembar 2020\n22:33 28.10.2020 Preuzmite kraći link\nZbog pandemije virusa korona slavlje je odloženo, ali čestitke nisu izostale, uključujući i one od državnog vrha zemlje. Predsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je putem video-poziva i nazdravio mu čašom ruskog šampanjca.\nPutin je Mihalkovu dodelio i zvanje Heroja rada, što je druga po važnosti titula u Rusiji nakon Titule heroja Ruske Federacije. U slučaju da neko dobije obe titule, na osnovu ukaza predsednika Rusije, biće mu podignuta i bronzana bista sa odgovarajućim natpisom.\nKremlj je saopštio da je titula Heroja rada Mihalkovu dodeljena za posebne zasluge za razvoj ruske kulture, umetnosti i dugogodišnji plodotvorni rad.\nPutin je Mihalkovu poželeo „zdravlje i stvaralačku dugovečnost“, na šta je slavni režiser odgovorio kineskom poslovicom i obećanjem da će mu za njegov poslednji rođendan pokloniti nedavno objavljenu knjigu o rodu Mihalkovih, o njegovim slavnim precima koji su služili otadžbini.\nRežiser je iskoristio priliku i da Putinu čestita rođendan, koji je bio 7. oktobra, poslovicom: „Baci na mene svo đubre, baci na mene kamenje, ja sam — reka“.\n„Kako je to duboko i kako je tačno“, naglasio je Mihalkov.\nMihalkov je objasnio da je za Rusiju ova poslovica postala aktuelnija nego ikad, posebno u uslovima kada druge zemlje pokušavaju da nateraju Ruse da žive po tuđim pravilima. Međutim, Rusija je ta reka iz poslovice, ona se ne može slomiti.\nRođendan Mihalkovu su, osim Putina, članova porodice i brojnih kolega, čestitali i premijer Rusije Mihail Mišustin i zamenik predsednika ruskog Saveta bezbednosti Dmitrij Medvedev, ali i patrijarh moskovski i cele Rusije Kiril, koji ga je odlikovao i ordenom Prepodobnog Serafima Sarovskog Prvog stepena.\nU čast jubileja proslavljenog sovjetskog i ruskog glumca, režisera, scenariste i producenta ruski državni kanali emitovali su specijalan program „Nedelja Nikite Mihalkova“ u okviru koje su prikazani njegovi intervjui, dokumentarci i filmska ostvarenja.\nRođendanska proslava je izostala pošto Mihalkov nije želeo da izlaže riziku zdravlje svoje porodice i prijatelja usled pandemije virusa korona, ali je izrazio nadu da će proslavu upriličiti uoči premijere pozorišne predstave „12“, urađene po njegovom filmu iz 2007. godine. Premijera se očekuje u decembru ove godine.\nU glumačkoj karijeri Mihalkov je ostvario više od 50 uloga, a kao režiser iza sebe ima na desetine filmova u kojima su igrale najveće ruske zvezde.\nU njegovoj glumačkoj karijeri više je od 50 uloga. Proslavio se kao osamnaestogodišnjak ulogom u filmu Georgija Danelija „Šetam po Moskvi“, 1963.\nKao režiser iza sebe ima na desetine filmova u kojima su igrale najveće ruske zvezde. Među njegovim najpoznatijim ostvarenjima su „Pet večeri“, „Otadžbina”, „Svoj među tuđima, tuđi među svojima”, „Nekoliko dana iz života Oblomova”, „Nezavršeni komad za mehanički klavir”, „Robinja ljubavi”, „Varljivo sunce”.\nDobitnik je brojnih nagrada, među kojima su „Oskar“ i „Zlatni lav“, a nosilac je i ruskog ordena Zasluga za otadžbinu. Predsednik je Saveza kinematografa Rusije i Moskovskog međunarodnog filmskog festivala.\nSin je autora tekstova himni Sovjetskog saveza i Ruske Federacije Sergeja Mihalkova i pisca i prevodioca Natalije Končalovske. On je praunuk velikog ruskog slikara Vasilija Surikova i unuk čuvenog slikara Petra Končalovskog.\nMeđu najpoznatijim ostvarenjima Mihalkova su: „Pet večeri“, „Otadžbina”, „Svoj među tuđima, tuđi među svojima”, „Nezavršeni komad za mehanički klavir”, „Robinja ljubavi”, „Varljivo sunce”.\nIz dva braka ima četvoro dece, desetoro unučića i jednog praunuka.\nZa Mihalkova kažu da je nesumnjivi simbol jedne epohe i velike ruske kulture. Opisuju ga kao čoveka beskrajnog talenta, britkog jezika i večitog buntovnika.\nHvaljen i osporavan, stekao je ogroman broj poklonika, ali i protivnika. Zbog svojih nastupa i stavova koje iznosi o aktuelnim društvenim i (geo)političkim temama često je na meti kritičara, ali svi su saglasni u jednome — Nikita Mihalkov nikoga ne ostavlja ravnodušnim, on je veliki umetnik koji je u svetskoj kinematografiji ostavio neizbrisiv trag.\nVaži i za velikog prijatelja Srbije i srpskog naroda i prvi je umetnik kome je od uspostavljanja nagrade 1954. dodeljena Povelja počasnog građanina Beograda.\nVaži i za velikog prijatelja Srbije i srpskog naroda. Digao je glas protiv bombardovanja Srbije 1999. godine i pozivao je na odbranu Kosova i Metohije, jer, kako smatra, budućnost pravoslavlja u Evropi i očuvanje „duhovne ravnoteže“ u svetu zavise od rešenja kosovskog pitanja.\nNikita Mihalkov je i prvi umetnik kome je od uspostavljanja nagrade 1954. godine dodeljena Povelja počasnog građanina Beograda zbog njegovog doprinosa afirmaciji našeg glavnog grada i širenju dobrog glasa o Srbiji u svetu.\nRusija, Vladimir Putin, rođendan, Srbija, Nikita Mihalkov


Grad planira da obnovi fasade u centru - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Vesti Grad planira da obnovi fasade u centru\nGrad Kragujevac obnoviće fasade na objektima koji su spomenici kulture u strogom centru grada. Pored toga što estetski narušavaju izgled grada, mnoge od njih ugrožavaju i bezbednost korisnika.\nStudijom revitalizacija fasada u Starom gradskom jezgru, koju je uradio Zavod za zaštitu spomenika kulture, identifikovano je 22 objekta, među kojima su kuća trgovca Alekse Obradovića – Regentova kuća, zgrade nekadašnjeg “Peka” i “Prosvete”, kafana “Balkan”, kao i 11 objekata u Ulici Kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića.\n“Javni poziv za izvođače radova raspisan je pre par dana preko Protala javnih nabavki, a rok za prijavu ističe 30. marta. Odlučili smo da u ovoj godini izdvojimo oko 100 miliona dinara kako bi konačno krenuli u ulepšavanje grada. Mislim da je bilo krajnje vreme za taj posao. U prvoj fazi, od ukupno 22 fasade, očekujemo da završimo devet u ovoj godini. Tri najveće su zgrada sa atlasima preko puta “Štafete”, zgrade poznate kao “Prosveta” i “Peko”, kao i još šest ka Pioniru sa te strane ulice. Za te objekte smo od resornog ministarstva dobili saglasnost odnosno strateljstvo za sporovođenje mera zaštite fasada u prostorno kulturno istorijskoj celini Staro gradsko jezgo”, kazao je na konferenciji za medije gradonačelnik Nikola Dašić.\nOn je istako da su to naša nepokretna kulturna dobra, a prioritet je, kaže, utvrdio Zavod za zaštitu spomenika kulture, ceneći stepen oštećenja.\n“Preduzimanjem mera tehničke zaštite fasada ispunićemo zakonom ustanovljenu obavezu da sačuvamo kulturno nasleđe grada koje uživa posebnu zaštitu”, kazao je Dašić.\n“Na ovaj način fasade s početka 20. veka biće ne samo sačuvane u originalnom odnosno izvornom izgledu stilskih odlika i dekorativnih elemenata, već će tako uređene i osvetljene postati ukras našeg grada”, poručio je Dašić.\nPrethodni članakPočela da radi nova kuhinja u vrtiću “Bambi”\nSledeći članakDS: Neko je rekao “8. mart”?


PORODIČNI ZAKON: Zanemarivanje podrazumeva propust roditelja da obezbede razvoj dece u segmentima kao što su zdravlje, obrazovanje, vaspitanje, emocionalni razvoj dece, podrazumeva propust roditelja da obezbede bezbednost i sigurnost deteta, kao i dobre uslove života. Centar za socijalni rad je nadležna institucija koja procenjuje da li roditelji zanemaruju dete i ukoliko roditelji u dužem vremenskom periodu zanemaruju jednu ili više potreba dece onda se može govoriti o zanemarivanju\nVest o majci koja je u automobilu ostavila šestomesečnu bebu, proteklih dana izazvala je oprečne reakcije – od osude do opravdanja. Direktorka Prihvatilišta za urgentno zbrinjavanje zlostavljane dece Ivana Milosavljević kaže da zakon nalaže da deca predškolskog uzrasta moraju biti pod stalnim nadzorom odrasle osobe, ali da roditelji sami procenjuju da li mogu da ostave dete na pet minuta. Istakla je da je neophodno uskladiti osnovnoškolski uzrast dece sa radnim vremenom roditelja, kako bi se izbegle situacije da deca ostaju sama.\nMilosavljevićeva je istakla da postoje kriterijumi kada je u pitanju zanemarivanje dece.\n"Mi imamo da nam deca osnovnoškolskog uzrasta dolaze iz škole u pola osam uveče, vraćaju se nekada sama, roditelji se na razne načine snalaze, često zovu decu i proveravaju", dodala je Milosavljevićeva.


HIGIJENSKO-EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA NA UKC TUZLA STABILNA I POD KONTROLOM | Hayat.ba\nHIGIJENSKO-EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA NA UKC TUZLA STABILNA I POD KONTROLOM\nUniverzitetski klinički centar Tuzla preduzeo je mjere rane detekcije obolijevanja od infekcije koronavirusa prema uputama Federalnog ministarstva zdravlja, a do sada nema sumnjivih niti potvrđenih slučajeva obolijevanja od tog virusa.\nMenadžment UKC Tuzla je 29. januara zbog procjene o mogućoj nepovoljnoj epidemiološkoj situaciji u regiji i mogućeg širenja virusa gripe, donio Odluku o zabrani posjeta hospitaliziranim pacijentima u tom centru.\nNa Klinici za zarazne bolesti UKC Tuzla je u proteklom periodu 31 pacijent hospitaliziran. Trenutno, na toj klinici je hospitalizirano 12 pacijenata pod dijagnozom sindrom influenze ili gripe.\nNažalost, i pored svih preduzetih aktivnosti i napora medicinskog osoblja, u dva pacijenta je došlo do letalnog ishoda zbog izuzetno teškog komorbiditeta, odnosno pridruženih dugotrajnih hroničnih bolesti, saopćeno je iz Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla.


Mediji iščekuju svog državnog sekretara\n17. nov 2016.\nVišnja Aranđelović | 17. nov 2016.\nKolaps u projektnom sufinansiranju medija, privatizacija koja je ostavila bez posla oko 1000 ljudi, pitanje Tanjuga – problemi su čija rešenja treba da da Medijska strategija sa čijom se izradom kasni\nI novinarska udruženja i resorni ministar Vladan Vukosavljević složni su u oceni da Ministarstvo kulture i informisanja ne može da radi bez državnog sekretara za medije. Iako je u nekoliko navrata najavljivao da ovaj stručnjak samo što nije ušao u ministarstvo, Vukosavljević je pre dva dana na sednici resornog odbora Skupštine Srbije ipak kazao da ne želi da brza sa odlukom o njegovom imenovanju. U Ministarstvu kulture za „Politiku” tvrde da se intenzivno radi da državni sekretar i pomoćnik ministra za informisanje budu izabrani u veoma kratkom vremenskom roku.\nU Udruženju novinara Srbije (UNS) i Nezavisnom udruženju novinara Srbije (NUNS) smatraju da svaki dan bez stručnjaka za medije u ministarstvu pogoršava već dovoljno lošu medijsku sliku. Samo prošle godine, nakon privatizacije, bez posla je ostalo oko 1000 medijskih radnika, od 73 lokalna glasila prodato je tek 33, dok je deset informativnih kuća pripalo radnicima. Mnogi mediji jedva preživljavaju budući da opštine sve manje novca izdvajaju za njihove projekte.\nPrema podacima koje su prošle nedelje predstavili UNS i NUNS većina opština osetno manje novca odvaja za projektno finansiranje, nego što je to bio slučaj kad su mediji u njihovom vlasništvu. Najdrastičniji primer je grad Beograd gde je oko 200 miliona dinara izdvajano samo za Studio B, dok je ove godine za projektno sufinansiranje medija opredeljeno tek 45 miliona. Ni u Jagodini nije drugačije – pre pet godina opština je preko 52 miliona dinara namenila medijima, a ove godina tek sedam miliona. Ništa bolje nisu prošli ni mediji u Pančevu, Subotici, Novom Sadu Ima i onih medija koji nisu iz budžetske kase videli ni dinar poput onih u Kragujevcu, dok je ova opština 2011. izdvojila više od 73 miliona. Udruženja upozoravaju i da je sve više situacija poput ove u Kragujevcu – da lokalne vlasti izbegavaju da raspišu konkurse za projektno sufinansiranje. Situaciju dodatno otežava činjenica da Zakon o javnom informisanju nije predvideo nikakve sankcije za opštine koje ne raspisuju medijske konkurse.\nZa sve ove probleme trebalo bi da se do rešenja dođe radom na Medijskoj strategiji, a sa kojom se već dobro okasnilo.\nGeneralni sekretar UNS Nino Brajović ističe da je državni sekretar za informisanje izuzetno bitan imajući u vidu sve ove probleme, ali i činjenicu da su na čelu resornog ministarstva deset godina unazad ljudi koji nisu bliski medijima.\n– Nepostavljanje državnog sekretara samo usporava rešavanje problema kojih u oblasti informisanja ima i previše. To prepoznaje i Evropska komisija, pa su mediji i jedina oblast u kojoj Srbija nije ostvarila nikakav napredak i UNS se sa tom ocenom slaže. Ministarstvo kulture je u medijskoj reformi dobilo značajniju ulogu jer je projektno sufinansiranje medija u njihovim rukama i to ne samo na republičkom, nego na svim nivoima vlasti. Dakle, oni su nadležni za sprovođenje ovog zakona – naglašava Brajović.\nZa generalnog sekretara NUNS-a Svetozara Rakovića odlaganje imenovanja državnog sekretara jeste znak da „novi resorni ministar potcenjuje veoma tešku situaciju na medijskom prostoru Srbije”.\n– Možda i zato što nije iz medijske profesije, ali to ne umanjuje njegovu odgovornost. Tim pre što se uveliko kasni sa medijskim reformama. NUNS, a i druga novinarska udruženja veoma su zabrinuta zbog kašnjenja u izradi nove Medijske strategije. Tom važnom poslu treba da prethodi podrobna analiza primene prve Medijske strategije. Verujem da u Ministarstvu na to skreću pažnju ministru i zato čudi njegova izjava da će o imenovanju državnog sekretara za medije još razmišljati. Dokle? – kaže za „Politiku”.\nA kako je ranije najavio ministar Vukosavljević, Medijskom strategijom trebalo bi da se reši i pitanje novinske agencije Tanjug. Ova medijska kuća, pošto ni u drugom krugu privatizacije nije uspela da pronađe novog vlasnika, prestala je pravno da postoji 31. oktobra 2015. godine, kad je rok za privatizaciju medija istekao i istovremeno prestao da važi i Zakon o Tanjugu. Država se nije pobrinula da zaposleni ostvare pravo da besplatnim prenosom akcija postanu vlasnici, iako je Zakon o javnom informisanju predvideo tu mogućnost. Od tada Tanjug posluje samostalno na tržištu, bez prava da učestvuju i na medijskim konkursima i bez definisanog pravnog statusa.\nTanjug u procesu likvidacije\nDržava kao i u Evropi izvan medija, uz izuzetke\nVukosavljević: Vladi poslati predlozi za status Tanjuga\nVukosavljević: Još nema konačne odluke o Tanjugu\nMedijska strategija Projektno sufinansiranje Tanjug Vladan Vukosavljević\n← Kome smeta Tanjug\nDragan Todorović: „Da nije premijer, Vučićem se ne bih bavio“ →