Hilari Holden je biciklom išla kući kada su se vrata automobila otvorila pred njom i oborila je tako da je udarila glavom o kolovoz.\nDospela je tako na sve dužu listu biciklista povređenih na ulicama Toronta, a u taj sumoran bilans zamalo je dospeo i sadašnji gradonačelnik Džon Tori kada je tokom kampanje za gradonačelnika izašao na ulicu sa zastupnikom za biciklizam i jedva izbegao otvorena vrata automobila.\nGospođa Holden je nosila kacigu, ali zbog strahovanja od potresa mozga je te noći završila u bolnici. Njen bicikl - ukrašen nalepnicom "Biciklisti nemaju vazdušne jastuke", ostao je tamo gde je pala, zaključan za stub. Ali se ispostavilo da ona nije bila teško povređena, preuzela je bicikl kasnije tog vikenda, i ubrzo je ohrabrivala ljude da "nastave da voze bicikl". Čak i u tom ružnom događaju ima putokaza ka boljoj budućnosti za bicikliste.\nNjena uloga, kao nove direktorke Toronta za saobraćaj i održiv transport, poruka je da taj grad ima ozbiljan stav prema vožnji bicikla.\nOdluka gospođe Holden da vozi bicikl hladne januarske večeri je simbolična za način na koji se bicikl tamo pretvorio u opciji prevoza tokom cele godine. A ulica gde je oborena bi mogla dobiti biciklističku traku do leta, kako je predloženo Gradskom veću.\nOvo je ključni trenutak za vožnju bicikla u Torontu, uz oprezan optimizam njegovih zagovornika da li je stvarna promena zaista nadomak ruke. Destogodišnji plan za vožnju bicikla počinje 2016. godine što zahteva značajan finansijski podsticaj, obećavajući primetno bolju infrastrukturu za bicikl. Među predlozima je pilot-projekat za postavljanje biciklističkih traka na (tranzitnu) ulicu Blur Zapad, što su građani tražili decenijama.\nKako vožnja bicikla sazreva kao još jedna mogućnost transporta, vredna ulaganja i političke podrške kao i svaka druga, grad žuri da prizna da se stanje menja.\n"To je put budućnosti, kažimo to tako", rekao je gradonačelnik Tori u razgovoru s nama u svojoj kancelariji. "Ako je to sve jača opcija, onda, baš kao i za sve drugo, ako ne povećate kapacitet, ako ne gradite, onda ljudi to nemaju. Biće frustrirani i voziće bicikle na mestima gde nisu bezbedni".\nTu izjavu podrške pozdravili su zastupnici vožnje bicikla koji upozoravaju da predstoje teške odluke koje će biti proba podrške Gradskog veća vožnji bicikla.\n"Obim političke podrške je upravo sada ogroman", rekla je Žaklin Hejvord Gulati, gradski menadžer za biciklističku infrastrukturu.\nOdvojena infrastruktura ili mixed use?\n"Mislim da će mreža biti sve više povezana, jer smo uvideli da ima toliko praznina", dodala je ona. "Glavni prioritet u desetogodišnjem planu je povezivanje praznina i rast u delovima grada gde mreža sada ne stiže".\nNegde usput, biciklizam u Torontu je prestao da bude marginalna aktivnost.\nDok su nekada, pre samo nekoliko decenija, ljudi retko vozili bicikle čak i tokom najlepših zimskih dana, sve ih više sada vozi i po najjačoj mećavi. Sada u budžetu ima para i za čišćenje biciklističkih traka od snega. Zagovaračka grupa "Cycle Toronto" očekuje solidan odziv u subotu, 30. januara, na svoju "Vožnju na najhladniji dan u godini". Po toplijem vremenu, biciklisti masovno hrle novim trakama I stazama u centru grada i to povremeno u tolikom broju da se trake zaguše. U nekim gradskim ulicama je na biciklima gotovo isto toliko ljudi koliko za volanom automobila.\nCentar Toronta, gde je sve manje verovatno da će stanovnici koristiti automobile, najbrže je rastući deo grada. U jezgru grada je sve više kompanija koje shvataju da njihovi zaposleni ne žele da se automobilom probijaju kroz saobraćaj. Oba ta faktora su povezana sa širim trendom "milenijumske generacije" koja pokazuje manje interesovanja za vožnju automobila nego ranije generacije.\nAli, zašto je Toronto po biciklističkoj infrastrukturi tako daleko iza gradova kao što je Montreal, gde je mnogo hladnije?\nJedan istorijski faktor je bila borba unutar biciklističke zajednice. Dok je Montreal gradio razdvojene biciklističke staze, aktivisti u Torontu su tražili da dele kolovoz s motornim vozilima. Stav takozvanih "uličnih biciklista" da bicikli treba da zauzmu svoje mesto na ulici među ostalim vozilima, bilo je dugo uticajno u većem delu Severne Amerike. Ali ta struja je konačno počela da se menja u Torontu i u drugim gradovima.\n"Nedavno, vrlo nedavno, mnogo planera i zagovornika se predomislilo i shvatilo da su odvojene trake opcija koju treba da razmatraju ozbiljno", rekao je Žan-Fransoa Provonost, potpredsednik grupe zastupnika bicikla "Velo Kvebek", u razgovoru prošlog leta u Montrealu, u kafiću pored jedne od uspešnih odvojenih gradskih traka za bicikle. "Ako želimo prostor za bicikliste, ovo je verovatno put kojim treba ići".\nSubjektivna percepcija bezbednosti\nIstraživanja mu daju za pravo. Studijama je utvrđeno da manjina ljudi nikada neće voziti bicikl, bez obzira na to kakva infrastruktura je izgrađena. Druga manja grupa će voziti u svim uslovima. Ali, između te dve grupe je većina ljudi I oni su potencijalni vozači bicikla - ukoliko se mogu osećati bezbedno u saobraćaju.\n"Ta uzdržana potražnja je značajna, a način da se poveća je da se izgradi više infrastrukture", rekla je poslanica Burlingtona Eleonor MakMahon koja je pokrenula mrežu "Share the Road Network" da bi podstakla bezbedniju vožnju bicikla pošto je njen muž Greg Stobart poginuo vozeći bicikl.\n"Često kažem da smo čoveka poslali na Mesec i vratili ga kući, te sigurno možemo naći i način da ljudi bezbedno voze bicikle".\nGospodin Tori stekao je iskustvo o toj realnosti iz prve ruke, tokom predizborne kampanje za gradonačelnika. Pošto nikada pre nije vozio bicikl u centru grada, probao je to tokom kampanje da bi stekao osećaj kako to izgleda. Zamalo su ga udarila vrata automobila, a najteže ga je pogodilo to što je osetio koliko reskira u mešovitom saobraćaju iako je to trajalo svega nekoliko minuta.\n"Mogu da opišem osećanje koje ljudi imaju skoro svakodnevno, koliko se ranjivo osećate kada ste u toj sredini, na biciklu uz ivicu ulice", rekao je on. "Osećaš se veoma izloženo".\nDalji planovi na širenju biciklističke infrastrukture, parking politika i lokalni biznis\nTek poslednjih nekoliko godina prostor za bicikliste je počeo da nastaje na ulicama Toronta. To je daleko od "minimalne mreže" od 200 kilometara "pravaca prijatnih za bicikliste" koje traže aktivisti, ali te trake se veoma koriste i pokazuju kolika je potražnja za biciklističkom infrastrukturom.\nGospodin Tori oprezno kaže da podržava "razumne" biciklističke trake, i ne želi da bude uvučen u to da li će on prvi zahtevati više novca. Ali on se slaže da biciklistima treba siguran prostor na ulici. Jasno je i da njegova podrška biciklističkim trakama ne zavisi od toga da li one usporavaju druga vozila.\n"Treba pokušati da što više ljudi bude zadovoljno kretanjem kroz grad, a da budu zadovoljna i preduzeća i lokalno stanovništvo", rekao je gradonačelnik.\n"Šta će biti najveće dobro za najveći broj ljudi? Ne mislim brojčano, uvek će biti više vozača automobila nego biciklista, barem u dogledno vreme, već šta je najveće dobro u smislu uravnoteženog sistema transporta".\nTa vrsta balansiranja sada se odigrava u gradskoj većnici, gde zaposleni rade na predlozima biciklističke infrastrukture na 17 mesta širom grada, ukupne dužine 36,3 kilometara. Po planu na kojem se još radi, dogradiće se još 9,2 kilometara postojeće infrastrukture, u četiri dela grada.\nPilot-projekat za odvojene biciklističke staze duž glavne tranzitne ulice Bloor očekuje se s najvećim nestrpljenjem. Ali zbog mogućnosti da parking prostor sasvim nestane sa jedne strane te ulice, to je potencijalno i najvrelije pitanje. Zagovornici su naoružani podacima iz drugih gradova koji pokazuju da biciklista troši više u lokalnim firmama od vozača. Ali stavovi poslovnih grupa su u najboljem slučaju podeljeni, a u korejskoj četvrti vlasnici su većinski protiv.\nPilot-projekat bi mogao da počne da se sprovodi već ovog leta, ako ga Gradsko veće odobri. Zastupnicima bicikla će to biti jaka poruka da ulice Toronta ne treba posvetiti samo potrebama vozača, ali malo ko veruje da će ovo biti poslednji okršaj oko javnog prostora.\n"Da li ili ne nastavljamo rast mreže biće na ispitu baš svaki put kada se glasa o proširenju", rekao je Džared Kolb, izvršni direktor "Cycle Toronto".\n"Sve je više glasova u Gradskom veću koji priznaju da možemo da investiramo u vožnju bicikla, što će doneti veliku dobit za našu transportnu mrežu u Torontu, ali mislim da je još mnogo ljudi koji su prema tome uzdržani", rekao je on.\n2/3/2016 01:41:57 am


Nestašica vode - Rešenja za nestašicu čiste vode\nNestašica vode – Rešenja za nestašicu čiste vode\nNEKA REŠENJA ZA NESTAŠICE ČISTE VODE\nNestašica vode, posebno slatke pijaće vode postaje globalni problem. Mnoge zemlje su već danas prinudjene da uvoze vodu. Postoje li rešenja za nestašicu vode kod nas – Planinski luk\nKoličine slatke vode na Zemlji su oko 3%. Najvećim delom stiže u vidu kiše i snega. Najverovatnije 20% vode u kontaktu sa zagađenim zemljištem, mešanjem sa vodom u potocima, rekama, prelazi u drugu, treću ili četvrtu kategoriju čistoće. Upotreba ovakve vode tera čoveka da gradi postrojenja za prečišćavanje, troši pare, nameće nove tehnologije. Nove tehnologije, nova povećanja proizvodnje, zagađenja i tome nema kraja.\nDa vidimo, šta se može uraditi, ima li nekih načina da se mešanje čiste i prljave vode delimično spreči i povećaju reserve čiste vode? Šta nedostaje? Čega nema u dovoljnom broju?\nPitka voda dolazi nam sa neba. Sadašnje kiše su sa većim količinama padavina po m2.\nKatastrofalnije su promene, u smislu šta se dešava sa vodom, na površini zemlje: zbog izmenjenog ekosistema, nestanka šuma. Voda na površini formira bujice i za kratko vreme napravi lokalne poplave.\nDugoročno i na širem prostoru, zemlji ostaje manje pitke vode; zbog brzog oticanja vode odlazak vode u zemlju je smanjeno.\nNe postoji sadašnje tehničko rešenje koje bi moglo da reši problem oticanja vode; ovde ne mislim na velike vodene akumulacije (jezera) već na neka druga rešenja i kontrolisani sliv. Optimalni rezultati se mogu postići za 30, 50godina, pa i više. U tom periodu može se podizati stepen rešavanja problema i ništa više. Kako se to može postići? Idemo redom.\nPrimerom ukazujem na veličinu oticanja vode sa padina zemljišta drinskog sliva, koju nije upila zemlja već se slila u Drinu. Količina vode koja se nije uspela zadržati na zemljištu sliva dobija se: kao razlika protoka vode Drinom u toku majskih poplava i srednjeg protoka u mesecima bez padavina. Količina vode koja otekne Drinom, za jedan dan, je 239 760 000 m3 ; a to je sloj vode 239,76 km x 1km x 1m= 47,952km x 5km x 1m.\nProračun dobijenih podataka videti na blogu – Primer raspodele količine vode, od majskih kiša 2014.godine, na zemljištu drinskog sliva.\nhttps://gradiuinflaciji.wordpress.com/. Hidrološki parametri su uzeti sa http://hisdrina.com/\nNačini sakupljanja čiste vode su:\n1) Planinska akumulaciona jezera.\nPrirodna jezera, dobro čuvana, poseduju veliku količinu vode (Plitvička jezera). Mana je velika udaljenost od naselja.\n2) Akumulacije koje gradi čovek – veštačka jezera, uvek se nastoje primaći (korak-dva) naseljenim mestima, time se izlažu zagađenjima, hemijskim i biološkim (pojave zelenih algi, crvenih, kod Uzica…). Voda jezera, namenjena za piće, je pod otvorenom nebom. Čovek, u svojoj istoriji, nikad nije pio vodu iz jezera već iz izvorčića na obali jezera, reke… Sledeća greška je gradnja brane za “pravljenje rezervoara” vode za piće (voda vremenom gubi kvalitet). Ne moraju se uvek graditi brane, podzemni ”rezervoari” već postoje (podzemna jezera..), gradila ih je priroda vekovima.\n3) Transportom vode iz akumulacija nadzemnim betonskim kanalom, do rezervoara vodnih stanica velikih gradova; kanal dug 1400 km do Pekinga, videti link http://www.vesti.rs/Svet/Mamutski-projekat-voda-za-Peking.html\n4) Sakuplanjem kišnice, kao što se radi na mediteranskim ostrvima.\nKoličine vode, ovako sakupljene, u globalnim okvirima, su beznačajne, ali i nužne.\n5) Upijena voda u zemlji, od kiše na brdima, planinama, ravnicama preći će u podzemne vodene rezerve (pećinska jezera, vodeni tokovi…) – najbezbednija prirodna mesta za čuvanje kvalitetne vode na duži period.\nPrimer: U toku jednog dana, za vreme majskih poplava 2014. godine, podzemni kapaciteti drinskog sliva prihvatili su 1 384 550 000 m3 vode. Vidi proračun na linku Primer raspodele količine vode,od majskih kiša 2014. godine, na zemljištu drinskog sliva.\n– Prvo, izvršiti detaljna istraživanja i registrovati sve značajne podzemne ”rezervoare”.\n– Definisati tehnička rešenja kojima će moći da se nadzemne kišne vode usmere u podzemne “rezervoare”.\n-Povećane količine podzemne vode pojačaće postojeće izvore, proradiće i neki stari izvori, bunari će biti puniji.\n“Napunjeni rezervoari“mogu, bez dopunjavanja (kiše), snabdevati izvore vodom mesec dana (+Vodne stanice su manji objekti od veštačkih brana).\n– Razvoj novih tehnologija(građevinsko,hidrološka tehnička rešenja) koje će na višem stupnju omogućiti realizaciju projekta.\nUzroci i rešenje nestašice vode\nPomaci u otklanjanju nestašice vode su pomaci u tehnikama zadržavanja vode i čuvanja.\nZadržavanje vode, dugoročno gledano, najispravnije je na planinskim zaravnima, uvalama, ravnicama… Ova voda se čuva u podzemnim” rezervoarima”-jezerima. Nekada su i padine mogle zadržati vodu. Seča šuma stvara novu situaciju: vodu koja padne na nagnute padine brda, planina, nema ko da zaustavi. Velikom brzinom” preleti” to zamljište, prerasta u bujicu, koja ruši sve pred sobom. Ako su padine pod velikom šumom, voda pri slivanju nailazi na stabla, menja pravac, usporava se, otiče u širinu, ne dozvoljavajući stvaranje usmerene bujice. Napuštanje šume se oteže, vreme upijanja jednog dela vode u zamljište se povećava – tako je nekad bilo.\nŠuma na padinama mora postojati od vrha do podnožja brda,obavezno ako se u podnožju nalazi naselje,ako nije,sledi rušenje…Na planinskim zaravnima,zbog navedene uloge, šuma nije potrebna.Ako se padine i njeni potočići nagnuti ka velikim rekama,predate vode otiču ka morskom slivu,za nekoliko dana ogromna količina vode se gubi. Dobar transport vode rekama je dobra prilika da se velikom brzinom ostane bez vode.\nProblem se rešava na dva načina:\n– Ne dozvoliti stvaranje bujica.\n– Koliko god je moguće smanjiti priliv vode rekama.\nPlaniranje i finasiranje\nOba načina rešavanja problema rešavaju se tehničkim hidrološkim objektima.\nPokušaj ulaganja u obimnije, brže sađenje šume, da bi rešio problem bujica, nije delotvoran: mlade sadnice moramo štititi od bujica. Snažna šuma, sposobna da se odupre bujici, stiže za 20, 30 godina. Dobar deo površine koja je zaposedala šuma danas popunjavaju naselja. Generalno, oba načina se moraju rešavati tehničkim rešenjima, koja valja odmah primenjivati: planski, polako, manjim finansijama, sa poznatim ciljem: tehničkim rešenjem, sa kojima usmeravamo vodu ka zemljištu koje će je upiti. Dugoročnim planovima, bez odustajanja, definisati dinamiku izgradnje tehničkih rešenja kako bi upijanje i skladištenje u podzemna jezera bilo merljivo i prihvatljivo. Korak po korak, bez velikih troškova, gde god se može, realizovati rešenja kojima kontinuirano povećavamo način čuvanja vode. Iste planove usvojiće i buduće generacije, proces ne sme stati ..\nNaravno, ne može se zamisliti da bi Država mogla graditi tehničke objekte koji zadržavaju vodu, da bi je zemlja upila i uskladištila; ovako nešto može uraditi samo najbogatija zemlja sveta, dokoni ljudi… ostali ne.\nMeđutim, kada se gradi objekat koji istovremeno omogućava upijanje vode u zemljište, sprečava stvaranje bujice, sprečava vodu da dođe do erozivnog mesta zemlje, štiti objekat skladištenja industrijskog otpada (jalovina u Krupnju), štiti mlade sadnice šume da ih ne odnese bujica, omogućava gašenje šumskih požara na nepristipačnim planinskim padinama; tada bi tehnički hidrološki objekat bio isplativ.\nKarakter hidrološkog objekta i dugoročnih planova izgradnje u vodoprivredi, poljoprivredi, šumarstvu, protivpožarnoj zaštiti… je istovetan, višenamenski: ne pojavljuje se samo u jednoj privrednoj grani, sa jednim zadatkom, već istovremeno obavlja zadatke u svim granama. Objekat mora biti zajednička meta vodoprivrede, šumarstava… i ne gradi se samo da bi odveo vodu na zemljište, radi njenog upijanja. Kako ovo regulisati?\nUraditi regulativni plan, definisati tehnički objekat, njegove usluge zahtevima planova raznih oblasti privrede koje se oslanjaju na vodoprivredu (šumarstvo…); time bi njihova izgradnja bila ekonomična i produktivna.\nPrimer zadržavanja vode\nVeć se primenjuje jedno rešenje koje (u junu 2015. godine, naše Ministarstvo za vodoprivredu i neki strani izvođač) obavlja zadatak zadržavanja vode pregradama, u zasecima viših delova planine, kako bi se smanjio obim poplava. Podržavam rešenje jer obavlja i drugi zadatak: upijanje vode (oprez zbog erozije) na mestu zadržavanja. http://www.srbijavode.rs/home/vesti_naslovna/pregrade_vodotoci.html\nOvaj početni primer je dragocen jer će isprovocirati izradu opšteg plana vodnih ustava na planiskim zasecima, na kritičnim mestima, širom Srbije. Time bi se dobila tačna cifra količine vode koja se može zaustaviti i potreban broj godina za izgradnju optimalnog broja ustava.\nPotreba čuvanja čiste vode je svakome vidljiva i ne treba dalje teoretisati, važnije teme su:\nKoja je to vrsta hidrološkog objekta kojim će se dodatno zadržati voda i sprečiti njeno brzo oticanje?\nKako graditi hidrološke objekte?\nIzrada dugoročnih planova koji sadrže elemente:\n1) Izbor mesta za zaustavljanje vode. Izbor dopunskog tipa vodnih objekata koji sprečavaju oticanje vode.\n– Lokalizacija, popis, mesta na kojima se istovremeno dešavaju bujice, klizišta velikih razmera i štete.\n– Spisak mesta, koja su jako izvorište bujica, koje se ne mogu kanalisati uređenjem zemljišnog reljefa, kopanjem kanala za horizontalni odvod (bio bi zbrisan bujicom)\n– Spisak zemljišta pod nagibom (planinske padine), pod šumom, velike površine, nepristupačne za mehanizaciju. U slučaju požara imaćemo ekološku katastrofu.\n2) Izbor tehničkog hidrološkog objekta\nNakon utvrđivanja spiska o veličini i broju mesta preći na izgradnju kanala za horizontalno zadržavanje vode “Planinskog oluka“ betonskog tipa. Zašto betonski tip?\n– Ekološki su prihvatljivi; gabaritnih mera, poput kanala za odvod vode pored puteva.\n– Dug vek trajanja, uz održavanje je 50 do 100 godina,\n3) Izbor zemljišta za prihvatanje vode radi upijanja\nVodu, sa planinske padine, prihvati ”Planinski oluk” i odvodi je na pogodno zemljište radi prihvatanja i upijanja: planinski zaseci, uvale.. sva mesta gde se može prihvatiti i zadržati voda. Poželjno bi bilo da to bude zemljište odakle planinski izvori već dobijaju vodu.\n4) Planiranje tempa izgradnje\n– Na kritičnim mestima i hitnim slučajevima uložiti novac…i malo više.\n– Posle hitnih slučajeva nastaviti gradnju ”Planinskog oluka” betonskog kanala, sa skromnim sredstvima, definisanim dugoročnim planom. Visina novčanih sredstava nije bitna, važno je ne prekidati izgradnju u narednih 30, 50 godina. Nastaviti dalje dok postoji potreba i dok se ne postignu optimalni rezultati.\nTehničke karakteristike ”Planinskog oluka” videti na blogu:\n2015-08-04T22:56:33+02:005 августа, 2015|Ekonomija|\nMože li nam inflacija uvek „pojesti“ novac? | gradiuinflaciji 08/05/2015 at 15:42\n[…] Prdlozi za postepeno rešavanje nestašice vode videti na linku:http://www.bastabalkana.com/2015/08/nestasica-vode-resenja-za-nestasicu-ciste-vode/ […]\nGašenje požara, zaštita sadica, navodnjavanje - planinski Oluk 08/14/2015 at 09:00\n[…] betonski kanal, “Planinski oluk,” jednim delom predstavljen na linku http://www.bastabalkana.com/2015/08/nestasica-vode-resenja-za-nestasicu-ciste-vode/ , sprečava formiranja bujica, od planinskog vrha – korena bujice do podnožja planin i kao […]\nOdbrambeni nasip od poplava u navodnjavanju 09/02/2015 at 09:00\n[…] Ne ulazim u raspravu da se problem poplava može rešavati u gornjim delovima rečnog sliva. Svakako metode treba kombinovati. Primer kako zadržati vodu dao sam na http://www.bastabalkana.com/2015/08/nestasica-vode-resenja-za-nestasicu-ciste-vode/ […]


Jasmin Hrnjić potpisao za RK Gradačac: Optimistični smo jer smo kvalitetan i dobar tim - Posavina Sport\nBack Nalazite se ovdje: Home Domaći Sport Ostali Sportovi Jasmin Hrnjić potpisao za RK Gradačac: Optimistični smo jer smo kvalitetan i dobar tim\nJasmin Hrnjić potpisao za RK Gradačac: Optimistični smo jer smo kvalitetan i dobar tim\nRukometaši Gradačca ponovo će igrati u Premijer ligi Bosne i Hercegovine.\nGradačac je poznat kao grad sporta i rukometa. U ovom gradu, na sjeveru naše zemlje, sport posljednjih godina nije bio u ekspanziji kao prije 10-15 godina, ali stvari dolaze na svoje. Zvijezda igra bitnu ulogu u Prvoj ligi FBiH, sa željom i planom da se opet vrati u elitu, odbojkašice standardno dobre i u Premijer ligi, a sada će gradačačka publika ponovo u Sportskoj dvorani Gradačačkog sajma ponovo uživati u predstavama rukometaša.\nRukometaši Gradačca su naprosto izdominirali u prošloj sezoni u Prvoj ligi FBiH i zasluženo su ponovo tu gdje objektivno i pripadaju - u rangu najjačih rukometanih timova u BiH.\nTrenutno ambiciozni mladi tim uz nekoliko iskusnih igrača odrađuje pripreme i želi što spremnije dočekati derbi s Borcem i početak Premijer lige. Pripreme se vrše kombinovano, na pomoćnom terenu Zvijezdinog stadiona "Banja Ilidža" i na poligonu u centru grada ispred OŠ "Ivan Goran Kovačić".\nOvog ljeta ekipa je pojačana sa Adnanom Tufekčićem, Draženom Stojanovićem i Spasojem Pekićem. Svi oni stigli su iz redova tuzlanske Slobode, Slaven Sijaković je došao iz Čelika, dok je iz Izraela stigao Luka Karanović.\nNakon prve sedmice priprema, sve u RK Gradačac ide po planu i programu, a zadovljan atmosferom i uslovima je i Jasmin Hrnjić, koji je potpisao ugovors RK Gradačac i naredne sezone bit će dio ekipe koja želi da ostavi trag i skine skalp najvećim ekipama bh. rukometa.\nRukometaši Gradačca obavljaju pripreme na gradskom poligonu (Foto: Redžep Kadrić)\n"Radimo intenzivno na pripremama, dajemo maksimum, svjesni da nas čeka duga i paklena sezona i mnoštvo teških utakmica. Drago mi je što naš Gradačac ponovo ima rukometnog premijerligaša i uvjeren sam, ako to dozvole nadležni organi zbog nesretne pandemije koronavirusa, da će tribine u dvorani biti pune kao nekada, a svaki od nas ostavljat će zadnji atom snage kako bismo ostvarili što bolji plasman u ligi", rekao je Hrnjić u razgovoru za SportSport.ba.\nNekadašnji igrač tuzlanske Slobode i Gračanice ima visoka očekivanja.\n"Klub je prošle sezone pokazao svoje pravo lice. Imamo kvalitetan tim, doveli smo dobra pojačanja, igrače koje jako dobro poznajem i sa kojima sam već igrao, tako da sam siguran da ćemo se puno toga pitati u sljedećoj sezoni i da imamo pravo da bude optimistični pred duele sa ekipama kao što su Borac, Gračanica, Izviđač, Sloga, Bosna... koji čine kremu našeg rukometa".\nGradačac je svojevremeno igrao evropska takmičenja.\n"Svi se naravno sjećamo tog zlatnog doba gradačačkog rukometa i sada svi žele da se vrate ta vremena. Mislim da smo na dobrom putu, no svakako bitno je da postoji dobra volja svih, kako u klubu tako i u samom gradu. Podrška je neophodna u svakom smislu te riječi", dodaje Hrnjić na kraju.\nPrvo kolo nove sezone Premijer lige igra se 11. septembra, a Gradačac dakle gostuje u Banjaluci kod Borca.\nSvi parovi prvog kola:\nBosna (S) - Krivaja\nBorac m:tel - Gradačac\nLeotar - Sloga\nIskra - Jedinstvo 2015\nSloga (GV /U) - Sloboda\nVogošća - Konjuh\nIzviđač - Gračanica\nBosna Visoko - Maglaj\nViše u ovoj kategoriji: « RK GRADAČAC-KLUB SA BOGATOM TRADICIJOM Koliko olimpijskih medalja su sportisti rođeni u BiH osvojili za druge zemlje? »\nPoslednja poruka: 1 day, 17 hours prije


Odluka o smanjenju osnovnog kapitala - Akta.ba\nDatum objave: 15.10.2016. 09:13 / Izvor: Oslobođenje, 15.10.2016.\n"FAGUS" d.o.o. Kotor-Varoš\nKotor-Varoš, Ul. cara Dušana bb\nDatum: 5.9.2016. godine\nNa osnovu člana 108. stav 2. i člana 255. a u vezi sa članom 109. Zakona o privrednim društvima ("Službeni glasnik Republike Srpske", broj: 127/08, 58/09, 100/11 i 67/13) i tačke X Ugovora o usklađivanju osnivačkog akta "FAGUS" d.o.o. Kotor-Varoš sa odredbama Zakona o privrednim društvima, osnivači društva Branislav Malijević i Miroslav Malijević na sjednici Skupštine Društva, održanoj 5.9.2016. godine, donijeli su sljedeću\nO SMANJENJU OSNOVNOG KAPITALA DRUŠTVA\nOsnovni kapital Društva iznosi 3.792.901,37 KM, od čega 3.779.833,09 KM u stvarima i 13.068,28 KM u novcu, koji je u cijelosti upisan, uplaćen i unesen u registarskom ulošku broj MBS: 1-2329-00 Banja Luka. Ulog osnivača Društva Malijević Branislava iznosi 1.896.450,68 KM ili 50,00 % osnovnog kapitala Društva, a ulog osnivača Društva Malijević Miroslava iznosi 1.896.450,69 KM ili 50,00 % osnovnog kapitala Društva.\nOsnivači Društva na Skupštini Društva donose odluku o smanjenju osnovnog kapitala "FAGUS" d.o.o. Kotor-Varoš, zbog dotrajalosti sredstava, odnosno amortizacije sredstava koja su unesena kao osnivački ulog u Društvo "FAGUS" d.o.o. Kotor-Varoš.\nOsnovni kapital koji se smanjuje iznosi 2.159.160,37 KM u stvarima.\nNakon smanjenja osnovnog kapitala, ukupni osnovni kapital Društva iznosi 1.633.741,00 KM od toga: 1.620.672,72 KM u stvarima i 13.068,28 KM u novcu, od čega je udio osnivača Društva Malijević Branislava 50% ili 816.870,50 KM (810.336,36 KM u stvarima i 6.534,14 KM u novcu), a udio osnivača Društva Malijević Miroslava 50% ili 816.870,50 KM (810.336,36 KM u stvarima i 6.534,14 KM u novcu) osnovnog kapitala Društva.\nIznos za koji se smanjuje osnovni kapital biće prenesen osnivačima putem bankovne transakcije, u skladu sa sporazumom između Društva i osnivača.\nOva Odluka upisuje se u Sudski registar Okružnog privrednog suda u Banja Luci i objavljuje1 se dva puta u dnevnom listu Republike Srpske radi prijave potraživanja povjerilaca Društva, a u skladu sa Zakonom o privrednim društvima.\nOvom Odlukom vrši se objavljivanje i to:\nPozivaju se povjerioci "FAGUS" d.o.o. Kotor-Varoš da prijave svoja potraživanja.\nPovjerioci koji prijave svoja potraživanja najkasnije u roku od 30 dana od dana prvog objavljivanja, odnosno 90 dana od dana drugog objavljivanja Odluke o smanjenju osnovnog kapitala, imaju pravo na isplatu dospjelih potraživanja, odnosno obezbjeđenje nedospjelih potraživanja.\n1. Branislav Malijević\n2. Miroslav Malijević\nFAGUS d.o.o. Kotor Varoš - Cara Dušana bb 78220 Kotor Varoš


Laguna - Bukmarker - Romanu „Zec iz šešira“ Vesne Vidojević Gajović nagrada „Momčilo Tešić“ - Knjige o kojima se priča\nRomanu „Zec iz šešira“ Vesne Vidojević Gajović nagrada „Momčilo Tešić“\nPo uvidu u književna ostvarenja u oblasti beletristike za decu u prethodne dve godine, žiri u sastavu: Gordana Maletić (predsednik), Milijan Despotović i Branko Stevanović (članovi), jednoglasno je doneo odluku da Književna nagrada „Momčilo Tešić“ za sezonu 2016/2017. bude dodelјena Vesni Vidojević Gajović iz Beograda za roman „Zec iz šešira“.\nVesna Vidojević Gajović u knjizi „Zec iz šešira“ probranom, deci bliskom leksikom i kvalitetnim stvaralačkim postupkom predočava čitaocima povest o odrastanju glavnog junaka u interesantnim sredinskim uslovima, o dugu prema neobičnoj porodičnoj tradiciji, o uzajamnoj povezanosti i problemima sa roditelјima, nespretnosti i delotvornoj upornosti, sazrevanju i samopotvrđivanju, zalјublјivanju i emotivnom preispitivanju, prijatelјstvu i poverenju. Svedenom galerijom ubedlјivih likova, žustrim i zbivanjima bogatim tokom romana, Vesna Vidojević Gajović potvrđuje svoje prisustvo među najpoznatijim savremenim srpskim piscima za decu – konstatovao je žiri.\nKnjiževna nagrada „Momčilo Tešić“ se dodelјuje domaćim autorima knjiga za decu koje znatno doprinose raznolikosti ovog segmenta književnog stvaralaštva, a u kojima je, prema mišlјenju žirija, primetan trag retorike Momčilovih junaka, čija neposrednost, uz nesputanu maštovitost i duhovitost, spaja savremene pisce sa književnim nasleđem i mladim čitaocima. Među dobitnicima ove nagrade nalaze se najuglednija imena ovdašnje književne scene.\nRoman „Zec iz šešira“ ilustrovala je Nevena Mišković.


Podgorica: Nema dočeka pravoslavne Nove godine\n11/01/2019 | 08:18 ⇒ 08:18 | Izvor: TANЈUG\nNa Trgu nezavisnosti u Podgorici neće biti organizovan doček Nove godine 13. januara po starom, Јulijanskom kalendaru, u organizaciji opozicionog Demokratskog fronta.\nKako je saopšteno iz uprave Grada Pogorice, to nije moguće jer se na gradskom trgu nalaze privremeni objekti koji će biti uklonjeni do 15. januara.\nIz Grada su tako odgovorili nakon najave Demokratskog fronta da će 13. januara organizovati doček Nove godine na Trgu nezavisnosti u Podgorici na kome bi trebalo da nastupe trubači i folk pjevači iz Crne Gore i Srbije, a nakon koga bi građani otišli do hrama Hristovog vaskrsenja gdje je bilo najavljeno da mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije služi moleban, prenosi podgorički sajt CdM.\nKako je navedeno u saopštenu gradske uprave, zbog podgoričkog Pazara, u okviru koga je priređen bogat kulturno-zabavni program, na Trgu je postavljen veliki broj objekata, zbog čega ne može da se odobri zahtjev Demokratskog fronta za postavljanje privremenih objekata na istoj lokaciji.


Evrobasket bez NBA zvezda: Nema Gasola, Novickog, Pekovića, Kirilenka.. - Telegraf.rs\n01/09/13 | 08:22\nEvrobasket bez NBA zvezda: Nema Gasola, Novickog, Pekovića, Kirilenka..\nSudeći po izostancima najboljih igrača svojih ekipa, ovo će biti ponovo jedno od najslabijih takmičenja u poslednjih nekoliko godina* Ali, ovo je prava prilika da se pojave i iskoče u prvi plan nove zvezde evropske košarke\nOvogodišnji Evrobasket u Sloveniji biće defakto slabiji od onog u Litvaniji 2011, jer na njemu neće biti evropskih NBA zvezda!\nZa razliku od Litvanije 2011. godine, gde je bio sigurno najjači turnir u poslednjih 10 godina, ovoga puta videćemo utakmice bez velikih zvezda.\nLjubitelji basketa neće imati sreće da vide i uživaju u majstorijama Pau Gasola, Dirka Novickog, Nikole Pekovića, Andreja Kirilenka, Luol Denga, Žoakima Noe, Andree Barnjanija.... a jedini predstavnik NBA biće Toni Parker, koji je pristao da igra za Francusku..\nKao po pravilu, šampionat nakon Olimpijskih Igara je uvek najslabiji, jer velike zvezde žele odmor posle naporne sezone, a veruju da njihovi timovi i bez njih mogu da odigraju i ostvare solidan plasman. Tako je bilo 2009.godine u Poljskoj tako je i sada. Zato će ovo biti jedan od najslabijih, ali i najujednačenijih turnira.\nPrava je šteta što na terenu nećemo videti te žestoke duele iz NBA poput Gasola i Novickog, ili Pekovića. Takođe, isostaće neverovatne bravure Kirilenka ili Roni Turijafa.\nVidećemo kako će se aktuelni šampioni Španci snaći bez dvojice najboljih igrača jer osim Pau Gaosla ne igra ni Navaro.\nSa druge strane Nemci bez Novickog i Kamana, možda mogu da imaju i koristi, jer će se više fokusirati na igru tima. Kod Francuza će igrati Parker, ali neće stameni centar Žoakim Noa kao ni Roni Turijaf, a sa njima dvojicom bili bi još jači.\nCrna Gora će morati bez jednog od najboljih cenatar NBA lige Nikole Pekovića, koji je zbog očekivanja ugovora sa Minesotom, odlučio da ne igra na šampionatu.\nVelika Britanija i nije navikla da igra sa najvećom Zvezdom Čikaga, Luol Dengom, u timu, tako da im njegov izostanak, kao i Bena Gordona neće toliko teško pasti.\nKo od NBA igrača neće nastupiti na EP u Sloveniji:\nŠpanija: Pau Gasol, Serž Ibaka,\nFrancuska: Žoakim Noa, Roni Turiaf,\nRusija: Andrej Kirilenko, Timofej Mozgov,\nItalija: Danilo Galinari, Andrea Barnjani\nNemačka: Dirk Novicki, Kris Kaman\nSlovenija: Beno Udrih\nVelika Britanija: Luol Deng, Ben Gordon\nCrna Gora: Nikola Peković\nVuković izabrao Vošu umesto Zvezde!\n1. septembar 2013 | 13:30\nU milionima gospoda, boje se povrede...indijanci...\n1. septembar 2013 | 12:30\nJoš bolje, biće dobra košarka. Jedva čekam.


Nastavlja se dobra saradnja Trebinja i Herceg Novog - Akta.ba\n01.06.2020. 12:04 / Izvor: SRNA\n"Naš cilj je da ekonomija i turizam što prije zažive. Znamo da i Herceg Novi i Trebinje zavise od turizma i ovo je dan koji smo jedva dočekali", rekao je Ćurić.\n"Nije nam bilo svejedno, ali mi smo spremni da pošaljemo poruku tim ljudima da `ničija nije do zore gorjela`. Zajedno smo, jedan je narod, a ta politika ako ne može da procijeni da narod želi otvorene granice to je njihov problem. Ja se nadam ili će se promijeniti odluke ili će se promijeniti vlast", poručio je Ćurić.\n"Ovaj granični prelaz je za Herceg Novi jedan od najznačajnijih jer upravo preko njega ulazi veliki broj gostiju", rekao je Katić.\n"Mi smo jedan narod mi smo braća i sve ono što se u prethodnom periodu dešavalo u Crnoj Gori svodilo se na onu priču zavadi pa vladaj. Ovdje smo danas kolega Ćurić i ja da ponovo pošaljemo pomiriteljsku i bratsku poruku da smo mi jedan narod i da moramo da sarađujemo", rekao je Katić.


Auto-put Prijedor – Banja Luka pred NSRS: Primjedbe maksimalno uvažene, “RS ne želi da istjera Kozarac” - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Auto-put Prijedor – Banja Luka pred NSRS: Primjedbe maksimalno uvažene, “RS ne želi da istjera Kozarac”\nAuto-put Prijedor – Banja Luka pred NSRS: Primjedbe maksimalno uvažene, “RS ne želi da istjera Kozarac”\n17. februara 2021. 3 Mins Read\nPrijedlog odluke o planu parcelizacije za auto-put Prijedor – Banja Luka, po skraćenom postupku, danas je pred poslanicima Narodne skupštine RS.\nGrađani sa područja Prijedora, posebno naselja Kozarac, ranije su negodovali zbog ove trase, a organizovali su i protestne skupove tvrdeći a trasa predviđa rušenje brojnih objekata, kao i plodno zemljište.\nMinistarka Srebrenka Golić danas je objasnila je na prvom javnom uvidu bilo mnogo prijedbi, pa je predloženo da se napravi nova trasa i ponovo da na javni uvid. Ona je istakla da su „netačne“ konstatatcije da se u Kozarcu ruši stotine objekata.\n“Tražilo se najbolje rješenje da se što manje objekata predividi rušenjem. Sada se previđa rušenje 80 objekata na području Prijedora, i u Banjoj Luci 157 objekata, od čega su 60 odsto pomoćni objekti. Prava istina je da se u Kozarcu, ruši 17 objekata, od čega četiri stambena i 12 pomoćnih, a jedan je već u ruševnom stanju“, podvukla je Golić.\n„Vrlo ružne su tvrdnje da RS želi da istjera građane koji žive u Kozarcu. Bivši i raniji gradonačelnici su sigurno bili kooperativni sa svima koji žive u Kozarcu. Niko nikada nije imao namjere da im ugrozi pravo na život. Više imamo objekata za rušenje u Ivanjskoj, gdje živi hrvatsko stanovništvo, a niko se nikada nije pobunio. Mislim da bi Kozarac trebao biti zadovoljan jer se broj objekata u prvoj varijanti, i ovoj sada, značajno razlikuje. Nijedan objekat neće biti uklonjen bez naknade“ kazala je Golić, te istakla da svojim činjenjenm nikada ne bi ugrozila bilo koji narod.\n„Mislim da je Kozarac najmanje ugrožen ovom dionicom“, dodala je Golić.\nIz Instituta za građevinarstvo Banjaluka su istaklli da su sve ranije primjedbe grupisane u nekoliko kategorija – u Banjoj Luci čvor Kuljani, te dio od Mišinog Hana do Ivanjske, kao i u Prijedoru Lamovita, Trnopolje i petlja Prijedor.\nIstaknuto je da je pozitivno odgovoreno na većinu primjedbi. Razlike u odnosu na prvi javni uvid je veća dužina trase, a broj objekata za uklanjanje je smanjen i to u Prijedoru za 29 objekata manje.\n„U Kozarcu se ruši 17 objekata, a samo četiri su stambena“, poručili su iz Instituta.\nSenad Bratić iz kluba „Zajedno za BiH“, rekao je da je u ovom projektu „sve išlo po skraćenom postupku“.\nOn je objasnio da su mještani Kozarca protiv rušenja objekata,ali i narušavanja funkcionalnosti samog mjesta koje bi se „cijepalo na dva dijela, na jednoj strani stambeni objekti, a na drugom zemljište“.\n„Da se željelo postupiti po njihovim prijedlozima, da se projektuje na pojasu između postojeće pruge i ribnjaka, koji manje- više nije u funkciji, to bi se izbjeglo“, tvrdi Bratić.


Evo ko sve dolazi na City Groove festival | Kodex.ME\nEvo ko sve dolazi na City Groove festival\nStadion malih sportova 1. juna biće epicentar najsvježijih dešavanja iz svijeta elektronske muzike i to zahvaljujući nastupima španskog producenta Daria Nuneza i italijanskog dvojca The Cube Guys, koji će biti zaduženi za dobru atmosferu prve večeri četvrtog izdanja City Groove festivala, saopštili su organizatori ovog festivala.\n08. 04. 2018 - 12:08 Autor: Kodex\nKako se navodi,trodnevnu festivalsku groznicu ispod Gorice otvoriće crnogorski producent Mr Lekka.\n"Luka Leković aka Mr. Lekka je producent iz Podgorice, koji se u elektronsku muziku zaljubio još kao tinejdžer, a svoje radove objavljivao je za inostrane etikete kao što su britanski Glasgow Underground, Smiley Fingers, italijanski Lapsus", Safe, američki Funk'n Deep i drugi. Njegove trake našle su se u setovima DJ-eva kao što su Stefano Noferini, Tocadisco, Kenny Dope, Iain Taylor, Fatima Hajji, dok su ih servisi Beatport i Traxsource svrstavali među izdanja koja ne smijete propustiti. Kroz svoje emisije na BBC1 radiju legende Pita Tonga\nrad Mr Lekke je takođe predstavljen.\nNije imao priliku da nastupa na domaćim festivalima, pa će City Groove biti jedinsktvena prilika da publika uživa u novoj dimenziji elektronske muzike", navodi se u saopštenju.\nNakon Mr Lekke, publika u Podgorici imaće priliku da premijerno čuje, pravo sa Ibice Daria Nuneza.\n"Prepoznat kao jedan od najvećih nacionalnih DJ-eva i producenata Španije, Dario je imao prilike da nastupa u najvećim klubovima širom svijeta, a 1. Juna napokon stiže i u glavni crnogorski grad. Nunez je od 20 najboljih svjetskih pridukcijskih kuća dobijao nagrade za jedinstven zvuk, a čak četiri puta bio je proglašen za najboljeg producenta", kazali su organizatori City Groov-a.\n"Čuveni po stvaranju atmosfere koja posjetioce ne ostavlja ravnodušnim, dvojac je nastao 2005. godine, a čine ga italijanski DJ-evi i producenti Roberto Intralaci i Luka Provera. Njih dvojica imaju različite stilove, ali ih je ujedinila želja da daju svoj doprinos i ostave lični pečat na internacionalnoj klupskoj sceni", saopšteno je.\nČetvrto izdanje City Groove festivala biće održano od 1. do 3. juna na Stadionu malih sportova, a javnosti je poznato da će posljednje večeri nastupiti škotski veterani, bend Simple minds.\n"City Groove kroz dobar program, kao prvi zeleni festival, nastavlja da podiže svijest o očuvanju životne sredine. Karte će se naći u prodaji nakon što sva imena budu objavljena", kazali su organizatori.\n08. 04. 2018 - 12:08 | Muzika\n21. 03. 2019 - 11:18\n19. 03. 2019 - 19:31\nPreminuo član grupe Miligram (VIDEO)\n18. 03. 2019 - 12:49\n11. 03. 2019 - 09:46\nDarmanović: CG primjer uspješnog modela razvoja i uzor u procesu evropskih i evroatlantskih integracija 21.03


PPT - Vakcinacija protiv gripa, značaj, interes i vakcine budućnosti PowerPoint Presentation - ID:1343787\nVakcinacija protiv gripa, značaj, interes i vakcine budućnosti\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/1343787" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nVakcinacija protiv gripa, značaj, interes i vakcine budućnosti - PowerPoint PPT Presentation\nVakcinacija protiv gripa, značaj, interes i vakcine budućnosti. Mr sci med Snežana Medić Zavod za javno zdravlje Sremska Mitrovica. I nfluenc a (grip). Iznenadna pojava febrilnosti (iznad 38 C), praćena bolovima u mišićima i zglobovima, suvim kašljem\nPowerPoint Slideshow about 'Vakcinacija protiv gripa, značaj, interes i vakcine budućnosti' - leala\nMr sci med Snežana Medić\nIznenadna pojava febrilnosti (iznad 38 C), praćena\nbolovima u mišićima i zglobovima, suvim kašljem\ni simptomima od strane gornjih respiratornih puteva.\nPovećana smrtnost u epidemijama\nopterećenje zdravstvene službe\n(samo na tipu A)\n- 3 tipa: A, B, C\n-Podtipovi tipa A se utvrđuju na osnovukombinacija\nhemaglutinina(16) i neuraminidaze (9)\nPROMENLJIVOST virusa gripa, Antigeni “DRIFT”, Antigeni “SHIFT”\nUnakrsne reakcije između humanih i životinjiskih virusa gripa se dešavaju\nkada je jedna ćelija isotivremeno inficirana sa dva različita podtipa virusa\nVirusna respiratorna infekcija ljudi\nsezonskog karaktera , oboli 5-15% stanovništva\n~ 500,000 smrti globalno godišnje\nRazmere epidemije gripa zavise od više faktora\nkao što su: obim antigenih izmena virusa,\nnjegova virulencija, prenosivost,\nodnosno reproduktivni broj,\nstepen kolektivnog imuniteta I\nspecifične populacione grupe koje su zahvaćene.\nVirus H5N1 je visoko\nletalan za živinu\nPonekad inficira čoveka\nGlobalna epidemija sa novim podtipom virusa influencekoji potiču od animalnih i pretrpeli su izmene\nStalno ponavaljani dogadjaj(na 10-42 god). Oboli 30-35% stanovništva, uzrokuje visok morbiditet i mortalitet.\nFaza 1 – animalni virusi ne predstavljaju rizik za ljude\nFaza 2 – novi animalni virus predstavlja rizik za ljude\nPeriod pripravnosti za pandemiju\nFaza 3 – nema interhumanog prenosa\nFaza 4 – ograničeni interhumani prenos\nFaza 5 –interhumano širenje, veće grupe slučajeva, još uvek lokalizovano\nFaza 6 – Interhumani prenos se održava, globalno širenje – SADA!\nDostupne vakcine protiv gripa\nVakcine su najsigurniji i najbezbeniji način individualne i kolektivne zaštite protiv gripa i drugih zaraznih bolesti\nVakcinacija svake godine, zbog antigenih izmena virusa i pada imuniteta\nSadrži antigene-hemaglutinine aktuelnih cirkulišućih sojeve virusa gripa u populaciji tj A/H1N1, A/H3N2 i B virusi\nPreporuke SZO za ovu sezonu: A/Brisbane/59/2007 (H1N1) A/Brisbane/10/2007 (H3N2), B/Brisbane/60/2008\nNjihova upotreba je pre svega u ciljnim rizičnim grupama kao i kod lica koja im mogu preneti grip\nZaštita se postiže 2-3 nedelje posle vakcinacije\nImunitet na homologe sojeve traje 6-12 meseci\nPravilnik o imunizaciji br 11/2006, čl 43\nKod svih lica ≥ 6 meseci sa hroničnim obolenjima pluća, kardiovaskularnog sistema i metaboličkim poremećajima\nKod lica u kolektivnom smeštaju ( gerontološki centri, ustanove socijalne zaštite, zdravstveni radnici, lica zaposlena u javnim službama, lica ≥ 65 godina života)\nVakcinacija imunodeficijentnih osoba:\nPravilnik o imunizaciji br 11/2006, čl. 44\nZa zaštitu dece od 6 meseci- do 8 godina života koristi se isključivo SPLIT vakcina protiv gripa;\nDeca koja se prvi put vakcinišu dobijaju dve doze u razmaku od 1 mesec, a narednih godina samo po jednu dozu vakcine\nDeca od 6 meseci – do tri godine dobijaju 0,25 ml SPLIT vakcine, a deca uzrasta 3-8 godina dobijaju dozu za odrasle (0,5ml) SPLIT vakcine\n≥ 8 godina i odrasli dobijaju samo jednu dozu celovirusne ili SPLIT vakcine (0,5ml)\nVakcina se daje intramuskularno ili duboko subkutano u deltoidnu regiju ( deca 6- 12 meseci u anterolateralni deo butnog mišića)\nImuni odgovor na vakcinu\nAnti HA antitela, klasa IgG, i IgA\nAnti NA antitela\nEfikasnost vakcine protiv gripa: zavisi od uzrasta, imunog statusa primaoca kao i stepena poklapanja vakcinalnih i divljih sojeva virusa gripa u populaciji\nZdrave odrasle osobe ≤65 godina-70-90% ako se poklapaju vakcinalni i epidemijski sojevi, odnosno 50-77% ako se ne poklapaju;\nDeca od 2-6god.-oko 60% a uzrasta7-14 godina 78%,\nDeca sa astmom-zaštita 60%-80%\nSmanjenje inicidence Otitis media do 30%\nStariji od 65 godina i hronični bolesnici zaštićeni 40%-60%\nRedukcija hospitalizacije i pneumonije 60%-70%\nUzrast ≤ 6 meseci\nAkutna bolest, temperatura preko 38,5 C;\nAnafilaksija i teže alergijske reakcije na jaja ili samu vakcinu;\nOsobe koje boluju od Guillan Bareovog sindroma\nPosebne kontraindikacije za živu vakcinu:Deca i odrasli na salicilatima, hronična obolenja ( posebno astma) , trudnoća; imunodeficijencija, uzrast ≤ 2 godine i ≥ 49 godina.\nLokalne reakcije:Bol, crvenilo i otok na mestu davanja vakcine\nOpšte reakcije: glavobolja , nesvestica, bolovi u mišićima, febrilnost, mučnina;\nPANDEMIJA GRIPA A (H1N1)\nPrvi slučaj bolesti 12.04.’09.-Verakruz, Meksiko\nZa 9 nedelja virus je obišao ceo svet!\nOko 340 000 laboratorijski potvrđenih slučajeva gripa u 181 zemalja širom sveta\nU Evropi potvrđeno oko 50 000 a u Srbiji 133 slučaja novog gripa\nU svetu 4315 a u Evropi 189 prijavljenih smrtnih slučajeva zbog novog gripa (07 10 2009)\nU Srbiji nije prijavljen ni jedan smrtni slučaj\nProcenjeni LT je na nivou LT od sezonskog gripa\nZa sada smatra se nisko do umereno patogenim za jedan pandemijski virus\nKLINIČKE KARAKTERISTIKE PANDEMIJSKOG GRIPA\nVećina obolelih je uzrasta < 25 godina\nStariji od 65 godina ređe oboljevaju jer u 33 % imaju unakrsna reaktivna antitela\nVećina bolesnika ne zahteva hospitalizaciju - U Evropi 1-2%, u SAD 2-5% u Meksiku 6%\nSkoro 50% fatalnih slučajeva ima neko hronično oboljenje ili posebno stanje (astma, bolest srca, trudnoće, ekstremna gojaznost, imunodeficijencija i dr.)\nViše od 1/3 teških i fatalnih infekcija kod mladih prethodno zdravih osoba\nMonovalentna H1N1 vakcina“Pandemijska vakcina”\n5 ciljnih grupa za vakcinaciju:\nRoditelji i članovi porodice i drugi kontakti dece mladje od 6 meseci\nLica od 6 meseci do 24 godine života\nLica od 24 do 64 godine koji imaju povećan rizik od komplikacija u slučaju da obole od gripa\nAko ima dovoljno vakcine- vakcinisati zdrave od 25-65 godine i odrasle starije od 65 godina\nTrudnica koja oboli od gripa H1N1 ima:\nTeži oblik obolenja, češće komplikacije, veću smrtnost\nVeći rizik od hospitalizacije zbog gripa\nRizik od spontanih pobačaja, prevremenih porodjaja i drugih komplikacija u trudnoći\nTrudnica koja se vakciniše protiv gripa:\n* Smanjuje rizik od obolevanja od gripa kod beba do 6 meseci za 63%\n* Smanjuje se rizik da oboli od gripa tako prenese virus svojoj novorodjenoj bebi\n* Efikasnost, bezbednost vakcinacije protiv gripa kod trudnica je ista kao i kod vakcinacije ostale populacije\nVakcina je bezbedna kod dojilja, dojenje se normalno nastavlja posle vakcinacije\nŽiva vakcina protiv gripa je kontraindikovana u trudnoći\nDoziranje, način primene i kontraindikacije iste kao kod sezonske vakcine, osim što se monovalentna vakcina daje u dve doze od 6 meseci do 9 godine a sezonska od 6 meseci do 8 godine;\nOdmah čim vakcina\nJesen /zima 2009/2010Sezonska ili H1N1 vakcina?\nVakcinisati i sezonskom i monovalentnom vakcinom!\nSezonska vakcina protiv gripa ne štiti od H1N1 gripa(?), a monovalentna ne štiti od sezonskog gripa!\nMeđu obolelima od H1N1 gripa, u Evropi samo 2% vakcinisanih protiv seuonskog gripa\nVakcinacijom sa obe vakcine, smanjuje se rizik od rekombinacije virusa i stvaranja virulentnijih sojeva\nMoguća simultana vakcinacija sezonskom i monovalentnom vakcinom osim ako su obe vakcine žive ( obavezan razmak od 4 nedelje)\nMonovalentnu vakcinu ne moraju da prime ona lica koja imaju laboratorijsku potvrdu (RT-PCR) da su prebolela grip H1N1\nLicencirane vakcine u Australiji, Kini, SAD, Japanu i nekim Evropskim zemljama;\nSvetska populacija 6,8 milijardi ljudi apsolutno osetljivih na virus H1N1\nProcena SZO- kapacitet proizvodnje pandemijske vakcine- maximum 3 milijarde doza.\nPandemijske vakcine dostupne krajem 2009 i tokom 2010\nVakcine neće biti odmah dostupna u dovoljnoj količini\nSrbija nema ugovor pa je neizvesno kada će i koliko vakcina biti obezbeđeno\nStrategija primene vakcine: zaštita zdravstvenog sektora, smanjenje obolevanja i umiranja i redukcija transmisije virusa\nVakcinalni obuhvatsezonskom vakcinom protiv gripa\n*Podaci iz 2008 godine -CDC\n** Podaci Instituta za javno zdravlje\nDr Milan Jovanović Batut za 2008.\nVakcina protiv gripa u budućnosti\nVakcinacija sa jednom dozom bez obzira na uzrast\nPrimenljiva u svim starosnim grupama\n“Ukrštena zaštita” protiv srodnih sojeva ili serotipova\nSigurnost i nereaktogenost\nStabilna, lako se proizvodi\nNeophodno je povećati stopu vakcinisanih protiv gripa lica sa izraženim rizikom za infekciju\nZdravstveni radnici moraju podsećati pacijente na potrebu za vakcinacijom ali se moraju i sami vakcinisati!\nU očekivanju pandemijske vakcine obavezna vakcinacija sezonskom odmah pošto bude dostupna\nIako se kvalitet, dostupnost novih vakcina protiv gripa značajnopoboljšao,\nova vakcina se i dalje nedovoljno koristi u većini zemalja,\ni grip i dalje ostaje zarazna bolest od globalnog značaja.\nGRIPA -Gripa - boală infecți o asă acută, foarte contagioasă, autolimitată, virusul gripal a sau b apare în izbucniri epidemice în fiecare iarnă. caracteristic : - evoluție epidemică, - mortalitate și\nNotificarea in gripa pandemica -Oleg benes director general cn Șpmp. supravegherea gripei pandemice – obiective:. depistarea precoce a cazurilor noi de gripă pandemică a(h1n1), investigarea lor şi evaluarea\nVOZILA BUDUĆNOSTI -[Život poslije nafte]. zalihe nafte nisu beskonačne!. još nije sasvim jasno kako je nastala nafta! Široko prihvaćena teorija: truljenje malih organizama uz manjak kisika - npr. uginuli plankton na dnu mora. zanimljiva\nDetva očami budúcnosti -Detva očami budúcnosti. adresa: mgr. pavel lalík, ostravská 6, detva. e-mail: [email protected] mobil: 0903 479610, 0908 933313. priority pre mesto. zmena v\nSveikatos priežiūros įstaigų veiksmai, įtarus ligoniui paukščių gripą -22. sveikatos priežiūros įstaigų veiksmai, įtarus ligoniui paukščių gripą. stacionaras. ligonis. nukreipimas. mėginiai. lac. riziką turėjusių\nSlovensko Čo nás čaká v budúcnosti -Radovan Ďurana www. iness .sk [email protected] témy. kríza – prečo aj my slovensko – vymeníme kožuch tigra? demografia a problémy verejných financií diskusia. www.iness.sk.\nASPECTE EPIDEMIOLOGICE ALE PANDEMIEI DE GRIPĂ PROVOCATĂ DE VIRUSUL NOU A(H1N1) -Chişinău 03.11.2009. răspândirea virusurilor gripale în\nFarmakovigilanca - znacaj pracenja-\nPojam i značaj troškova -Troškovi i ekonomičnost. temeljni je zadatak poduzeća proizvesti proizvode ili obaviti određene usluge radi zadovoljenja općih i pojedinačnih\nRENTABILNOST ZNAČAJ I ZNAČENJE -Bojana olujić. znaČaj i znaČenje rentabilnosti. rentabilnost preduzeća je sposobnost preduzeća da sa uloženim sredstvima ostvari maksimalan\nZnačaj citogenetike u hematološkim tumorima -Mr.sc. bernarda lozić , dr. med. kbc split; klinika za dječje bolesti, klinički odjel za hematologiju, onkologiju, imunologiju i medicinsku genetiku. važnost konstitucijskih


Tema: Legalna VISTA\n01.09.2008., 07:27 #1\nKoje su uopste prednosti legalne kopije VISTE?\n01.09.2008., 11:05 #2\nRe: Legalna VISTA\n1. Ako imas firmu,a vista je nelagalna na nekom kompu u njoj,placas veliku kaznu.\n2. Pomazes cika Bilu da se jos vise obogati.\n3. Imas original disk\n01.09.2008., 11:41 #3\nPa moces da ides na Windows update da pokupis zakrpe...Hehe\nRealno,ako imas firmu treba ti org Vista ili Xp,nebitno,jer su kazne dosta visoke,a za home upotrebu ti ne treba legalna jer je to po meni cisto bacanje para...kad bude jeftinije mozda i razmislim o kupovini,al dok su cene ovakve kakve su i dok nam je standard ovako bajan od kupovine nema nista...\nEvo smesnog primera zasto treba da kupis legalan OS...\nPoslednji put ažurirao/la MasinacCcC : 01.09.2008. u 11:44\n01.09.2008., 12:51 #4\nJa imam nelegalnu,ali Windows Update to ne zna\nMoze update i sa piratskom vistom.\n01.09.2008., 12:58 #5\nMoze ,al izgleda da M$ to ne zna xD\n02.09.2008., 12:01 #6\nKakva idiotska reklama.... ne mogu da verujem.\n02.09.2008., 16:47 #7\nOmg...idiotska je preblaga rec\n06.09.2008., 22:24 #8\nHAHAHA nisam se ovako ismejao dosta vremena\n07.09.2008., 01:57 #9\nJa tek sad odgledao XD\nKakva moronska reklama\n18.09.2008., 04:31 #10\nU teoriji, ako je softver piratski: ne mozes skidati update.\nJos jedna dobra strana legalnog softvera koja nije za zanemarivanje je tehnicka podrska. Znaci nesto ne radi - mozes da odes online ili da ih nazoves i da ti pomognu da resis problem. Ovo je vise za pocetnike... ali budimo realni: >90% ljudi samo koristi racunar za internet, email ili neki softver koji im treba (Word, ili neki drugi program)... oni ne koriste racunar ni za sta drugo i ne znaju sta da rade kad dobiju tamo neki prozor sa nekom porukom i ne znaju zasto program ne krece kad kliknu na ikonicu... i to su ti pocetnici kojima treba tehnicka podrska.\nNe znam da li ima nekih drugih dobrobiti legalnog softvera...\nBy the way: Stvarno je reklama...\n18.09.2008., 09:26 #11\nTo je samo u teoriji\n18.09.2008., 18:22 #12\nJos jedna dobra strana legalnog softvera koja nije za zanemarivanje je tehnicka podrska. Znaci nesto ne radi - mozes da odes online ili da ih nazoves i da ti pomognu da resis problem.\nU praksi mozes skidati update ako imas piratsku verziju.\nSto se tice tehnicke podrske,pre cu da nazovem nekog ortaka koji zna vise od mene da dodje i da pogleda,nego da zovem MS centar.\n18.09.2008., 18:52 #13\nZnam da se teorija i praksa malo razlikuju (nazalost). Takodje zavisi koju "vrstu pirata" imas - vidjala sam verzije koje ne prolaze verifikaciju na MS update sajtu...\nKoga ces da zoves je tvoj izbor... ali ako imas originalnu verziju i ortaci nisu na raspolaganju...? I uopste, da li stvarno mislis da tvoji ortaci znaju vise od ljudi koji su "trenirani" da ti pomognu? Ali da zanemarimo tvoje licne izbore...\nJos jedan faktor je "trziste" koje sam spomenula - to su ljudi koji su pocetnici, ljudi u godinama i oni nemaju ortake koji mogu da im pomognu... oni ce zvati tehnicku podrsku.\nMada, mislim da je kod mnogih to stvar navike - ja sam se ranije oslanjala na ortake, ali sada mi uopste nije problem da cimnem tehnicku podrsku (od kako koristim legalan softver); a i problemi prevazilaze situacije gde ortaci mogu da pomognu.\n18.09.2008., 19:08 #14\nPa pazi ovako,pored samog piratskog windowsa treba ti jos jedan programcic da bi mi mogla da skidas update-ove.\nA sto se tice podrske,ja dovoljno znam da resim svaki problem na kompu,a ako ne znam,prvo se konsultujem sa onima koji znaju vise od mene,pa ako i to ne pomogne onda ide reinstalacija sistema.Meni je uvek lepse da se sam pomucim da resim problem nego da zovem nekoga.\nDa te pitam,da li si ti kupila originalan Windows,i koliko si ga platila?\nPoslednji put ažurirao/la gost 136592 : 18.09.2008. u 19:10\n18.09.2008., 19:15 #15\nNa kom jeziku "cimas" tehnicku podrsku???\n19.09.2008., 00:36 #16\nMeni je uvek lepse da se sam pomucim da resim problem nego da zovem nekoga.\nI ja prvo cackam da vidim da li mogu da popravim problem, a ako ne ide - onda okrenem technical support. Ja na to gledam ovako: sada ne znam kako da resim problem i pitam njih kako da to sredim... ako mi se isti problem desi sledeci put ih naravno necu zvati, nego cu sama da popravim...\nDa, originalan Windows sam kupila:\nVista Ultimate na PCu\nWindows XP professional na laptop-u\nZar je bitno koliko sam ga platila?\nJa sam u Redmondu, WA - pa komuniciram na engleskom... mada mi se javi neki Indijac na telefon...\nNe bi trebalo da bude bitno na kom jeziku se "cima" tehnicka podrska... Da li ima veze kvalitet usluge sa jezikom?\n19.09.2008., 00:57 #17\nE kad bi trebao da zovem njihovu tehnicku podrsku,prvo bih se kao mile sa Chubure snabdeo bensicima pa tek onda fon u sake Bez obzira na jezik...Smaranje je to veliko\n19.09.2008., 01:06 #18\nNe razumem o kakvom smaranju pricas...\nJa nemam problema sa tehnickom podrskom - ljubazni su i trude se da mi pomognu. Najduze sam cekala oko sat vremena za jedan problem zato sto lik nije znao, pa me je prebacio kod nekog drugog... ali na kraju su mi pomogli da resim problem... I trajalo je mnogo krace nego sto bi trajalo ako bih ponovo reinstalirala sistem...\nNije mi smaranje da ih nazovem i pitam za pomoc ako mi http://support.microsoft.com/default.aspx ne pomaze.\n19.09.2008., 01:07 #19\nVecina ljudi u srbiji nema para da kupi windows.Ja licno cu dobiti licencu za win xp (naravno free) zato sto sam student,a zvanje MS centra za pomoc necu koristiti iz jednog prostog razloga-skupljanja licnih podataka.\n19.09.2008., 01:16 #20\nKoliko kosta Windows u Srbiji? Ne verujem da je skuplji nego u USA... Cene softvera u US mozes pogledati na www.amazon.com...\nNikakve licne podatke ne treba da das kad zoves tehnicku podrsku... pitace te za softver (verzija, serijski broj i sl.) i mozda pitaju za hardver (ako problem moze da bude vezan za to). Za ime/prezime/adresu i sta vec hoces da sacuvas kao "licno" - nece pitati...\n19.09.2008., 01:24 #21\nKoliko kosta Windows u Srbiji? Ne verujem da je skuplji nego u USA...\nPlatiti 100 eur za softver,pored prosecne plate od 350 eur u srbiji?Ja da zivim u americi i da imam americki standard i americku platu 100% bih kupio originalan windows,u srbiji to ne bih nikada uradio.Barem dok se ne poveca standard.\n19.09.2008., 01:28 #22\nMa nije problem to sto kosta,nego ljudi ..da valja nesto pa odmah da ga kupim\n19.09.2008., 01:40 #23\nA zasto ga koristis ako nista ne valja?\n19.09.2008., 01:46 #24\nNe koristim ...Kad bi Win dobro radio ne bi ni kostao\n19.09.2008., 01:55 #25\nNecu da ulazim u price o novcu... sto se piraterije tice, ja na to gledam iz ugla programera... I cilj mi je da zivim od programiranja, a ne da mi to bude hobi. Da ja napravim softver (i da ga prodajem)... a piraterija radi i ljudi koriste moj softver a niko ne placa... i kako ja da prezivim? Kao sto vec spomenuh, necu da imam "pravi posao", a programiranje da mi bude hobi...\nA ako ne mozes da platis 100 eura za softver - pa, nemoras koristiti Vistu ili sta je vec najnovije... imas i druge (malo starije) verzije koje ce da "rade radnju" i kostace mnogo jeftinije, tj. bice pristupacne tvom standardu.\nPogledaj posto su softveri kao Photoshop i 3D Max koji se na "domacem" trzistu cene malo jace od cene praznog DVD-a...\nPraksa svugde u svetu je da na tvom privatnom racunaru mozes imati instalirano sta god hoces... imas torrente gde mozes da 'skines' bukvalno sve sta postoji na trzistu, to svi znaju... i ako je tebi OK sa piratskim softverom, to je tvoja stvar, ali nemoj to da oglasavas kao da je OK koristiti piratski softver. Cena je stvar proizvodjaca/prodavca; nemoj njih da krivis ako ti mozes (ili ne) da kupis originalan softver.


Niška televizija » Ivan Vuković ostaje upravnik Narodnog pozorišta? (VIDEO)\nIvan Vuković ostaje upravnik Narodnog pozorišta? (VIDEO)\nObjavljeno 28.09.2013. 15:44\nTagovi: imenovanje, Ivan Vukovic, Narodno pozoriste Nis, odbor za imenovanje, Udarne, upravnik\nNa sednici Odbora za imenovanje Skupštine grada doneta je odluka da Ivan Vuković, aktuelni vd upravnika, ipak, ispunjava uslove da bude upravnik Narodnog pozorišta u naredne četiri godine.\nZa ovaj predlog glasala su četiri člana odbora, dok su dva bila protiv. Jedan od članova upravnog odbora Narodnog pozorišta Miša Rakocija istakao je da je Vuković jedini predložio profesionalan program rada, dok neki, kako kaže, „nisu ni cv popunili kako treba“.\nIpak, poslednju reč o ovom imenovanju daće Skupština Grada na sednici koja je zakazana za 2. oktobar.\nProblem oko Vukovićevog izbora nastao je zbog jednog od uslova konkursa koji kaže da kandidat mora da ima najmanje pet godina radnog iskustva u struci. S obzirom na to da je Vuković diplomirao pre dve godine, a da je na mesto vd upravnika pozorišta postavljen pre nepunih godinu dana, što mu je i prvo radno mesto, predstavnici opozicije osporili su na prethodnoj sednici Odbora za imenovanje njegov izbor. Ipak, oni koji podržavaju Vukovića smatraju da u radno iskustvo treba uračinati i njegov rad na predstavama tokom studiranja.\nIvan Vuković rođen je 1983. godine u Beogradu. Na Fakutletu dramskih umetnosti u Beogradu diplomirao je režiju 2011. godine.\nOko 40 izlagača na izložbi koza i ovaca u Nišu (VIDEO)\nObjavljeno 11.12.2015. 16:59


ĐOKOVIĆ PISAO DIREKTORU GREN SLEMA: Srbin traži iste uslove za sve! | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.01.2021. • 13:43 Srbija Danas\nNOLE I RAFA U ČUDU: Bivši trener Ane Ivanović IZNEO neverovatno predviđanje\nProblemi sa organizacijom prvog Gren slema u sezoni nastali su kada se saznalo da je u avionima, kojima su teniseri i teniserke došli u Melburn, bilo nekoliko zaraženih osoba. Zbog toga je skoro 50 takmičara u dvonedeljnoj izolaciji, bez mogućnosti da trenira., više o tome pročitajte OVDE.\nTo je izazvalo nezadovoljstvo kod tenisera i teniserki jer neće moći da se pripremaju za početak sezone.\nKako prenosi Punto de break, aktuelni šampion Novak Đoković odlučio je da piše organizatorima. U pismu koje je uputio direktoru turnira Kregu Tajliju, on predlaže sledeće:\nTrening opremu u svakoj sobi;\nSmanjenje broja dana karantina za 47 takmičara, uz veći broj testova koji će potvrditi da nisu zaraženi;\nDozvolu da igrače poseti trener ili kondicioni trener, ukoliko imaju negativan test;\nPrebacivanje igrača u privatne kuće, koje imaju terene za trening - navodi se u pismu Novaka Đokovića.\nPogledajte kako izgleda Kristina Janjić, supruga Aleksandra Mitrovića\nNovak Đoković Australijan open karantin Korona virus Kreg Tajli


Prodana duša - satiričan roman o (neo)segregaciji » Sinhro.rs\n25.07.2019. 29.07.2019. - by Sinhro.rs\n(O romanu Prodana duša Pola Bitija u izdanju Geopoetike, Beograd, 2018.)\nToksična satira koja nam Pol Biti baca ispred nosa otvara strašne rane rasizma koje i danas nisu zatvorene. Roman Prodana duša je ireverzibilan rasistički traktat koji otvara put novom promišljavanju još postojeće rasističke komponente u Americi. Zašto traktat? Naravno, to je živa priča čoveka koji sebe jednostavno naziva Ja ili Bon Bon u kojoj se pomoću flešbeka sazivaju duhovi iz mračne segregacijske prošlosti, ali gorki komični prizvuk cele njegove sage dok čeka za uđe na saslušanje u Vrhovnom sudu Amerike, podiže ovo štivo na nivo pseudo-prosvećenosti.\nPol Biti je satiričan do boli. Njegovo presegregiranje celog jednog grada razliva žuč mučnine od prikrivenog rasizma koji se još vešto skriva iza izmišljenih opravdanja za ponižavanje i sklanjanje crnačkog konglomerata sa socijalnog i društvenog života u Americi.\nDo srži naelektrisana, Bitijeva satira dešava se u mešanom gradiću Dikens, gde taj Ja- Bon Bon razvija jednu dijahroničnu sožiteljsku idilu gde je sve u redu onda kad ništa nije na svom mestu. Naime, njegova bivša devojka, sada udata Marpesa za kako on kaže „televizijskog policajca preokrenutog u rеpera“ je u njegovim opisima izdignuta na nivo nedostižne ljubavi i pored toga što su njegove reminiscencije u tom smeru devastirajuće. Ovaj milje koji savršeno nalikuje miljeu gradova u Joneskovim delima (Neplaćeni ubica, Žak ili pokornost) odiše apsurdom i otrovnim humorom, pa su sve relacije u toj urbanoj šemi uvek na rubu nihilizma i pored toga što se uobičajene gangsterske horde i škole pred stečajem vrlo čvrsto drže do svoje neizbežne destrukcije, savršeno odgovarajući na plan Bon Bona da ponovo konstruiše taj segregacijski simulakrum i da tako postane istorijski slučaj rasizma po svoje dugovečnosti.\nU celom romanu Prodana duša, najproduktivnije su one najudaljenije reference, kao što je referenca sa Godarovim filmskim stilom gde Biti upoređuje njegove likove koji su razvijeni u stilu distantnog konstrukta, tj. sa epskim odnosom ka situaciji ili ka priči – i dovodi celu priču (koja je velikim delom reminiscentna) u poziciju da bude referentna sama sebi – kao što je i taj prešematiziran grad Dikens referentan prema socijalnim mrežama čija disfunkcionalnost je način revolucije protiv bazične segregacije od koje se američko društvo, po svemu sudeći nikad neće osloboditi.\nBiti se u svom narativu najviše naslanja na aluzivnost i na gorki humor koji ovde nazivamo satirom, ali se sve to povremeno pretvara u rigidnu dramatiku koja nas obavezuje da sasvim drugačije gledamo na likove. On i počinje sa rečenicom koja je subverzivna: „Nećete mi verovati, pošto sam crnac, ali nikada ništa nisam ukrao.“ Psihološka studija rasizma njegovog oca samo je zračak nade koji glavnog lika survava u tamu segregacijskog determinizma koji on vrlo hrabro rešava da zaustavi tim ireverzibilnim potezom: vraćajući rasizam na pravo mesto i u pravo vreme.\nApsurdni stil Pola Bitija nas obavezuje da sa svakom stranicom rešavamo enigme, ali i da ovo štivo shvatimo i kao studiju. Ubistvo njegovog oca, jedinog njegovog saučesnika i kolizije sa realitetom novog Dikensa koji je i maknut sa mape ne bi li sramio Kaliforniju, su realistična opozitnost slojevitom i skoro esejističkom preorkestracijom američke društvene hipokrizije.\nStravični opseg referenci (od Godara do Ričarda Prajora) i skatološki rečnik koji kao lingvalni „urlik“ definitivno ukrašava ovaj posve originalni roman stvaraju gustinu jedne civilizacijske razularenosti, koja deluje bez ostatka vrlo distopijski. Rasizam, koji u ovom romanu ima jednu subordinarnu funkciju deluje kao poetika novog nacionalizma čiji je osnov multinacionalnost i shvatanje drugosti. Neimenovani lik Pola Bitija se igra upravo tom drugošću ne ostavljajući čitaocu da se osvesti obremenjivanjem celog tog narativa dalekim i nedorečenim referencama iz prošlosti koji drugošću daje jedan farsičan oblik, pa je i priča samim tim na drugom planu.\nEsejistički ukus romana Prodana duša navodi na prezategnutu fragmentarnost koja podseća na sjajan film Berija Dženkinsa „Mesečeva svetlost“ gde je segregacija u zadnjem planu, ali je reditelj donosi gledaocu kao inicijacija i u isti mah i kao posledica priče koja je rastegnuta u decenije.\nVremenski opseg u „Prodanoj duši“ nije uopšte važan. Segregacija ima svoj fundament u ropstvu, a Biti ropstvu prilazi kao neizbežnosti ili kao osnovi na kojoj on preko glavnog lika rekonstruiše tu rasistički zombi sredinu nazvanu Dikens. Utoliko je ovo štivo interesantno. Opisi i narativne niti se protežu povremeno po marginalijama prošlosti, a povremeno uranjaju u psihološku interpretaciju Bon Bonovog detinjstva, i njegove družbe sa Dženkinsom Hominijem, likom koji je hibrid potkulture i prljavog realiteta u delu Amerike koji je posle Njujorka najreprezentativniji.\nPročitajte i: O romanu Ubistvo komtura Harukija Murakamija\nRoman Prodana duša je nagrađen Bukerovom nagradom 2016. godine i najreprezentativnije je delo ovog pedesetogodišnjeg autora koji predaje kreativno pisanje na univerzitetu Kolumbija. Ovaj roman po mnogo čemu podseća na neiskazivost Harper Li i na nikada dostižne neprikosnovenosti Martina Lutera Kinga. I nije uzaludno Biti izbegao Arkanzas kao mesto zbivanja svog romana, nije on slučajno izbegao Selmu i večite proteste čiji se apologeti i dan danas sreću. Biti, kao što sam spomenuo, ulazi u srž segregacije, u tamu gde je američko društvo najviše skriva – u njegov najreprezentativniji deo, a ne u mestu gde dominira crnačka populacija. Upravo zato su njegove aluzije gromoglasne i velike.\nTaggedPol BitiSašo Ognenovski\nPrevious Article Bukerova nagrada – Ruždi i Atvud ponovo među nominovanima\nNext Article MOJE – novi roman Srđana V. Tešina: lične i društvene drame


paulovnija sadnice – Ekonomičnost i ušteda\nOznaka: paulovnija sadnice\nPrenosimo vam iskustva iz jedne plantaže paulovnije u Bugarskoj.\nJedina posebna briga koja je tokom godina učinjena nad njima je da se uklone donji 2m visoki listovitako da se ne ometaju i, iznad svega, ne zasjenjuju skoro eksperimentalna polja. Rezali smo što je moguće više, ali ove godine, tri uzlazne Paulovnije su rasle, zadebljale i rasle toliko da samo rezidba nije bila dovoljna da obezbedi neophodno svetlo susednim biljkama, tako da smo morali da sečemo sve 40 stabala. U potpunosti smo pripremili ne samo alate, već i sve što nam je potrebno da uhvatimo, izmerimo i izmerimo prosečnu visinu, debljinu i godišnji rast drveća. Čak i pre nego što smo započeli bilo kakvu akciju, shvatili smo očiglednu razliku u debljini debla drveća koje su blizu jedna drugoj i onih koje su imale priliku da razviju svoju krunu dobro. Samo rezanje paulovnije počelo je uklanjanjem grana do mesta na kojem nam je dozvoljena dužina teleskopske testere. Međutim, oni su narasli preko 10 metara i nismo bili u mogućnosti da dođemo do najgornjih grana, što je bilo neophodno da ne bi slomili ostale useve koji su bili zasađeni u blizini. Deblje grane su razdvojene za proizvodnju peleta, a najosjetljivije grane i lišće odvojene su za siliranje za stočnu hranu.\nKada to uradimo “ kozmetičko “ čišćenje grana, nastavili smo sa značajnim rezanjem. Pokušali smo da sečemo što bliže površini. Da budem iskren, nije bilo potrebno mnogo truda i manipulacija. Sa rezačem struje u roku od 3min je prvo i najdeblje stablo u redu. Odmah smo požurili sa trakom i olovkom da napišemo dužinu čitavog stabla 10,50m. Sa dijametrom od 37 cm u bazi. Prvo kvalitetno drvo paulovnije bilo je dugačko do 2,40 m. Odatle su počele grane, odnosno drugi kvalitet. Izračunali smo da na izmjerenom promjeru od 37 cm na bazi i 29,5 cm na visini od 2,40 m imamo 0,21 kubnih metara. Drugi kvalitet, od 2,40 do 4 metra dužine, prečnika 29,5 cm i 24 cm, odgovara 0,09 kubnih metara. Treći kvalitet – gornji deo debla plus grane je odvojen za presovanje, a lišće za siliranje. Od grana smo dobili oko 0.1 m3. Ukupna ukupna količina drvne građe bila je 0,4 kubna metra. Pokušaćemo da vas obavestimo o tome šta se dogodilo sa materijalom.\nAutor portalObjavljeno 23. maja 2019. Kategorije prodajaOznake paulovnija, paulovnija cena, paulovnija rasad, paulovnija sadnice, sadnice paulovnijeOstavite komentar na Puaulovnija iskustva\nNA našem sajtu ekonomist gde razmatramo i pišemo o mogućnostima da se što lakše prežive ova surova vremena, ikao nam nikada nije bilo bolje, dana je tema paulovnija. Ko se prvi put susreće sa pojmom paulovnija kratke servisbe informacije, a za ostalo guglajte. Paulovnija je drvo, drvo koje može da vam donese laku zaradu bez mnogo ulaganja i bez mnogo muke i truda. Paulovnija stiže iz Kine, drvo koje raste po 4 metra godišnje, a u četvrtoj godini već može da se seče.\nBrojne prednosti paulovnije\nPaulovnija proizvodi najveće količine kiseonika, cveta, dobra je za proizvodnju meda. Jednom rečju čudo. KOlika je cena paulovnije? Pa da vidite i nije mnogo koliko su blagodeti od ovog čudnovatog drveta. Samo morate da ispoštujete neka pravila i kada je budete sadili morate obezbediti zalivanje. Mora se pravilno poaditi u razmacima u azvisnosti za koju namenu sadite ovo drvo. Ne treba vam velika površina par ari sa koji možete da obezbedite dobar prinos.\nPaulovnija je drvo koje opstaje kod nas uz neke prepravke, kod nas uspeva hibrid paulovnije. Sve detalje možete da nađete na sajtu rasadnika Florand.\nAutor portalObjavljeno 30. oktobra 2018. Kategorije prodajaOznake paulovnija, paulovnija cena, paulovnija drvo, paulovnija sadniceOstavite komentar na Paulovnija cena


Dva Božića po dva kalendara\nObjavljeno: 7. 1. 2012\nVremenska razlika između katoličkog i pravoslavnog Božića je 13 dana. Ta razlika ustvari predstavlja današnju razliku između Gregorijanskog i Julijanskog kalendara. Kod katoličke crkve u upotrebi je Gregorijanski kalendar, dok Srpska pravoslavna crkva i još par pomjesnih crkvi koriste Julijanski kalendar.\nJulijanski kalendar je uveo Julije Cezar, 46. godine p.n.e. sa ciljem da ispravi dotadašnji rimski lunarni kalendar koji je bio krajnje nepraktičan. On je pozvao astronoma Sosigena iz Aleksandrije da napravi novi kalendar. Sosigen je, koristeći postojeći egipatski kalendar, uveo solarnu godinu koja traje 365,25 dana, a problem godine koja nema cio broj dana je riješen uvođenjem prestupne godine sa 366 dana na svake četiri godine. Dan bi se dodavao na kraju februara koji je tada bio posljednji mjesec u godini.\nProblem sa svim kalendarima je što period okretanja Zemlje oko Sunca traje 365,242199 dana, što je utvrđeno mnogo kasnije. Tako Julijanska kalendarska godina ima višak od oko 11 minuta što se sabira kako godine prolaze. Sada, dvije hiljade godina poslije nastanka Julijanskog kalendara, imamo Julijansku Novu godinu 13 dana kasnije od stvarne Nove godine. Novu godinu po Julijanskom kalendaru praznuje i Srpska pravoslavna crkva, kao i još neke pravoslavne crkve. Kod nas se proslavlja pod nazivom Srpska nova godina, odnosno Pravoslavna nova godina.\nGreška koju je pravio Julijanski kalendar pomjerala je ravnodnevnicu, a time i vrijeme Uskrsa i ostalih praznika. Katolička crkva je, poslije nekoliko neuspelih reformi, to ispravila. Papa Grgur XIII je objavio da posle 5. oktobra 1582. dolazi 14. oktobar iste godine ispravljenog, novog kalendara. Po novom kalendaru, koji je dobio ime po papi Grguru, godine kraja vijeka su prestupne samo ako su prve dvije cifre te godine deljive sa četiri. To znači da su 1600. i 2000. prestupne, a 1700., 1800. i 1900. nisu prestupne po Gregorijanskom kalendaru, ali jesu po Julijanskom. Time se akumuliraju 3 dana razlike na 400 godina između ova dva kalendara. Početna razlika bila je 10 dana, danas je 13 dana, a nakon 2100. godine uvećaće se na 14 dana. To znači da će pravoslavni Božić od tada padati 8. januara.


Pojačan promet vozila na većini graničnih prijelaza\nNaslovnica Društvo Pojačan promet vozila na većini graničnih prijelaza\nVikend je, pa se očekuje pojačana frekvencija vozila kako na putevima u BIH, tako i na većini graničnih prijelaza. Posebno frekventno će biti na putevima ka jugu zemlje, kao i na magistralnom putu kroz Neum. U jutarnjim satima, na dionicama u kotlinama i uz riječne tokove, magla smanjuje vidljivost.\nPozivaju se svi učesnika u saobraćaju da budu maksimalno oprezni i da drže odstojanje između vozila. Vozače teretnih vozila molimo da se, kada iza sebe primijete duže kolone putničkih vozila, nakratko isključe iz saobraćaja, kako bi izbjegli rizična preticanja.\nPojačan je promet vozila na većini graničnih prijelaza:\nNa graničnim prijelazima Neum I i Neum II gužve su u oba smjera.\nNa graničnim prijelazima Doljani, Bijača i Ivanica nema dužih zadržavanja na izlazu iz BIH, ali kako doznajemo, kolone su na ulazu u Hrvatsku.\nNa ostalim graničnim prijelazima zadržavanja su, za sada, do 30 minuta.\nPrethodni članakSkoro 890 hiljada izbjeglica može se vratiti u Siriju\nSljedeći članakPodijeljena sredstva od putarina: FBiH pripalo 81,7 miliona, a RS-u 54 miliona KM


Motel "Košuta", na izvanrednoj lokaciji uz sam auto-put E-75 | Adventis Real Estate Management d.o.o.\nMotel "Košuta", na izvanrednoj lokaciji uz sam auto-put E-75\nPovršina: 4.600,00 m²\nMotel Košuta predstavlja kompleks koji sadrži motel, bungalove i slobodno zemljište. Izgrađen je krajem šezdesetih godina i smešten je uz sam auto-put E-75, pored magistralnog puta M1 (Batočina-Kragujevac) na 110km od Beograda odnosno 120km od Niša, kod isključenja za Kragujevac,stari put za Jagodinu. Zahvaljujući izgrađenim pristupnicama, objekat ima direktan izlaz na auto-put, i to iz oba smera. Ukupna površina kompleksa iznosi 46.677 m2 na kojem se nalazi 19 objekata površine cca 4.600 m2 i oko 4,67 ha slobodnog građevinskog zemljišta, sadrži sopstvenu trafo stanicu, 70 parking mesta namenjena putničkim vozilima i 20 parking mesta namenjena kamionima. Železnička, policijska i vatrogasna stanica udaljene su samo 2km, dok je bolnica udaljena 25km.\nMotel Košuta, 1500 m2, Kragujevac, Lapovo


Nakon uručenja, susret se nastavlja u domu predsjednika Radio kluba „Neum“ gospodina Mate Sentića, gdje se nas nadasve toplo i ljubazno dočekali. Druženje se nastavilo do kasne sate. Bila je to još jedna prigoda za razgovor o hobiju.\nZahvaljujemo se svima i najavljujemo ponovno druzenje! E76NJK Josip


ZLATIBOR: Predstava „Nevidljivi ljudi“ 07.februara u Kulturnom centru | DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n06/02/2020 ZLATIBOR: Predstava „Nevidljivi ljudi“ 07.februara u Kulturnom centru2020-02-18T17:13:12+00:00 Zabava, Region No Comment\nU petak, 07.februara u Kulturnom centru na Zlatiboru, sa početkom u 20.00 časova biće održana predstava „Nevidljivi ljudi“. Pozorišna predstava „Nevidljivi ljudi“ rađena je po tekstu Jelene Kajgo, a u režiji Nemanje Rankovića.\n-Komad je veoma aktuelan, bavi se temom emigracije, koja je kod nas stalno prisutna, jer mladi i dalje odlaze odavde. Sa druge strane, bavi se zanimljivom temom eskapizma. Begom od društvene i sopstvene realnosti koja počinje da guši čoveka. Begom od banalnosti sa kojima smo okruženi. Ono što preovladava u ovoj postavci svakako je otuđenost koja je postala dominantna linija našeg bitisanja. Zato likovi ovog komada beže u neku svoju novu izmaštanu realnost. Beže od kolotečine bračnog života u kome su se emocije izgubile jer obuzeti sopstvenim nezadovoljstvom često zaboravljamo da na odnosu sa drugima čovek mora raditi, na ono što nas može pokrenuti a to je svakako ljubav- rekao je reditelj, Nemanja Ranković o ideji kojom se bavi predstava, a osvrnuo se i na temu:\nOdrasli – 400 dinara\nDeca – 150 dinara\nZa penzionere je ulaz besplatan – potrebna je najava dan pre predstave u Udruženju penzionera\nKarte se mogu kupiti na dan predstave od 18.00 časova, na biletarnici Kulturnog centra Zlatibor\n« Sajt NP Tara najbolji u Srbiji u kategoriji Sport i (Avan)turizam\nBAJINA BAŠTA: Edukacija i pokloni za traktoriste »


Solarni kontroler 12/24-30A NOVO-Solarni kontroler NOVO NEKORIŠĆENO Orginalno fabricko pakovanje, dostava 200 dinara. Digitalni Solarni kontroler sa LSD displejom. dostava 200 din\n3,000 RSD = 25.43 EUR\n2 solarne ploče\nProdajem dve solarne ploce od po 160w sa svom instalacijom. Mirko\nsolarni paneli solarni paneli dostava 200 din\n10,000 RSD = 84.78 EUR\nProizvodnja prodaja i ugradnja toplotnih sistema\nProizvodnja, prodaja i ugradnja toplotnih Sistema Preduzeće Nucleus Energy d. o. o. osnovano je sa ciljem da se unapredi razvoj i proizvodnja toplotnih pumpi. Iskustvo od 30 godina u proizvodnji toplotnih pumpi sa novim tehnologijama današnjice, omogućiće najefikasniji vid grejanja i hlađenja. Ono što vam toplotna pumpa omogućava pored komfora, efikasnog grejanja, niskih troškova eksploatacije jeste i izuzetno štedljivo hlađenje tokom leta. Nucleus toplotne pumpe osim visoko efikasnog režima grejanja i hlađenja ima opciju i za zagrevanje sanitarne vode. Široka primena i mogućnost da odgovore zahtevima za grejanjem i hlađenjem raznih poslovnih objekata (kancelarijski prostori, proizvodne hale), individualnih i kolektivnih stambenih objekata (kuće, zgrade), hotela, bazena, farmi kao i klizališta.\nSolarni Paneli 1850 komada\nSolarne ćelije koje sadrže polikristalni solarni paneli, apsorbuju sunčeve zrake i omogućavaju da se iz svetlosti Sunca dobija električna energija. Uz jednostavnu instalaciju i pristupačne cene, naši solarni paneli imaju čestu primenu gde nije dostupna električna mreža, gde je potrebna niska potrošnja električne energije i želi se energetska nezavisnost. Najčešća primena Solarnih panela je potreba nezavisnog snabdevanja potrošača sa električnom energijom, kao što su vikendice, brodovi, jahte, kamp oprema, prikolice, štedljiva ulična rasveta. . . Kod malih potrošača energije, kao što su osvetljenje, TV, i t. d. Ukoliko želite nešto da poručite: Pošaljite poruku -Ime i prezime. -Ulica i broj. -Mesto i poštanski broj. -Broj telefona za kontakt. ili pozovite na br. tel:\nSolarni sistemi za zagrevanje sanitarne vode\nBesplatno zagrevanje sanitarne vode Sunčevom energijom Najkvalitetniji solarni sistemu iz EU 10 godina fabričke garancije Najviši standardi za kvalitet (Keymark) Računi za struju manji za 50%+ aktivan rad tokom 10 meseci preko 20 godina radni vek ceo sistem je pod pritiskom i sanitarni bezbedan za upotrebu Rad solarnog sistema termosifon U panelima i izmenjivaču (obloženom oko kazana) se nalazi antifriz (glikol), koji nije otrovan, pri UV zračenju ili toplotnom zagrevanju, zagrejani glikol se kreće ka vrhu kolektora i ulazi u izmenjivač. Nakon zagrevanja vode u kazanu ohladjeni glikol se vraća na dno solarnog kolektora, i na taj način kruži u sistemu. Zagrejana voda koja se nalazi u kazanu nije došla u kontakt sa glikolom, toplota se prenela preko emajliranog metala i na taj način ostala sanitarno bezbedna. Bojler je povezan na vodovodnu mrežu i ne zahteva dodatnu pumpu.\nSolarni split sistemi za zagrevanje sanitarne vode\n✅ aktivan rad tokom 10 meseci ✅ 10 godina garancije, a preko 20 godina radni vek ✅ ceo sistem je pod pritiskom i sanitarni bezbedan za upotrebu ✅ sve komponente su napravljene u EU ✅ sistem ima tri nivoa bezbednosti, koji će sprečiti da ne dodje do oštećenja. svim budućim klijentima omogucujemo kupovinu pomoću beskamatnih kredita za obnovljive izvore energije. Ovaj sistem je u potpunosti kontrolisan preko elektronike i obezbeđuje maksimalnu uštedu i sigurnost tokom cele godine, tokom perioda kada ste na odmoru i slično… Ovaj sistem je naša preporuka zato što se on može povezati sa drugim grejnim telima(pelet, kotao na struju, toplotne pumpe) i samim tim obezbediti još veću uštedu.\nSolarni ulicni Reflektor led 80w i 40w\npower-40w Lumens-700Lm ugao osvetljenja 120 stepeni Color tempereture-6500K Long life-50000h(led) Solarna led ulicna lampa40w 5300 dinara Solarna led ulicna lampa80w 6500 dinara power-80w Lumens-1250Lm ugao osvetljenja 120 stepeni Color tempereture-6500K Long life-50000h(led)\n5,300 RSD = 44.93 EUR\nSolarni punjivi led reflektor 50W\nSolarni punjivi led reflektor 50W Punjivi prenosni led reflektor je pogodan za majstore, lovce, ribolovce, kampere , podrume itd. Reflektor je otporan na padove i udarce, otporan je na vlagu, vodu i ulje. Karakteristike: * Jacina - 50W * Ugao osvetlanje - 120 stepeni * Vreme rada - od 3-5 sati * Boja - Hladno-bela 6000K * Solarni panel: Velicina - 370x350x17 * Reflektor: Velicina - 230x180x95\nSolarni hibridni invertori KOSTAL Plenticore Plus\nSolarni invertori KOSTAL Plenticore Plus Hibrid Trofazni Hibridni Invertori najnova eneracija 4,2/5,5/7,0/8.5/10 kW AC snaga CENA: Od 1400EUR+PDV 2 +1 MPP trackera Integrисан DC prekidač Interfaces: Ethernet, USB, CAN, RS485, Modbus, FRE Prekidač za kontrolu samo-potrošnje (na primer toplotna pumpa) IP 55 • PV hibridni pretvarač sa baterijskim ulazom sa opcionalnim aktivacionim kodom • Kompatibilnost sa različitim visokonaponskim baterijama • 3 MPP trackere pogodne za izgled skoro svih krovova • Prošireni MPP opseg - savršen za popravljanje\n165,130 RSD = 1,400 EUR\nSMA Sanny Boy control !\nNa prodaju SMA Sanny Boy control, kontroler za solarni sistem, ispravni isprobani pale se i ispravno ocitavaju, vise o uredjaju mozete videti na netu! Sma je cuvena firma po kvalitetu i dugogodisnjoj garanciji! Moze licno preuzoimanje. Saljem brzom postom !\nSolarni paneli za smanjenje samopotrošnje\nU ponudi je mini solarna centrala on-grid za smanjenje samopotrošnje. U pitanju je prvoklasna oprema premium EU proizvođača. Za sve dodatne informacije obratiti se putem maila.\n636,930 RSD = 5,400 EUR\nSоlarni invertori za vodne pumpe (NOVO)\nOvi solarni invertori služe za napajanje vodenim pumpama na mjestima gde nema napajanja od mreže. Ulazni napon se napaja iz fotonaponskih panela na DC ulaz invertora i izlaz je promenljiv na 50 Hz. Opseg snage: - za izlazni napon 1 x 230 VAC / 50 Hz - od 0,4 do 4 kW. - za izlazni napon 3 x 220 VAC / 50 Hz - od 0,4 do 4 kW. - za izlazni napon 3 x 380 VAC / 50 Hz - od 0,75 do 37 kW. Invertori imaju sledeće tehničke karakteristike: Koriste MRPT metod kontrole kako bi povećali energiju dobijenu od fotonaponskih panela. Imaju visoku efikasnost - do 98% Ulazni konstantni napon od 150V do 350V za monofazne pumpe/ 1x230V/i trofazne pumpe/3x 220V/. Ulazni napon od 350 V do 650 V za trofazne pumpe/3x380V/. Niska buka, jednostavna instalacija i održavanje. Ugrađena zaštita: - od kratkog spoja - od preopterećenja - od visokog napona - od "suve" pumpe\nSolarni tuš Big Happy 40l\nModeran dizajn solarnih tuševa, renomiranog italijanskog proizvođača, opremljen rezervoarom od 40l. Solarni tuš je predviđen da se koristi: Napravljen je od 100% polietilena, postoji samo u zakrivljenoj verziji i otporan je na UV zrake, so i oštećenja naneta kvarcom. Uz svaki solarni tuš dobijate i regulator pritiska, koji kontroliše pritisak vode u samom tušu. Specifikacija solarnog tuša Big Happy:\n40,000 RSD = 339.13 EUR\nSistemi za montažu fotonaponskih panela\nSistemi za montažu fotonaponskih panela Ravne krovne konstrukcije, krovne i podzemne konstrukcije za fleksibilne i brze instalacijeFleksibilna rešenja kako za ravne tako i za krovove sa nagibom, kao i za instalacije na zemlji.Brza instalacija, niski troškovi za transport i skladištenja, optimalne strukturne vrijednosti. Montažni sistemi su proizvedeni na posebno štedljivom materijalu način i sa optimalnom ergonomijom. - Sistemi za keramičke krovove - Sistemi za integraciju krova - Sistemi za vlakno-cementni, trapezni lim i sendvič krovove - Sistemi za valovite krovne pločice i burad krova - Sistemi za ravne krovove, Montaža sa balastom - Sistemi za ravne krovove za instalacije sa orijentacijom na istok / zapad - Aerodinamički sistemi za montiranje na zemlji - Carportovi - Sistemi podzemne montaže , Sa betonske osnove - Prilagođeni setovi za instalacije na zemlji\nSOLARNO OSVETLJAVANJE BILBORDA\nPOŠTOVANI, NAŠE PREDUZEĆE SE BAVI IZRADOM I INSTALIRANJEM SOLARNIH SISTEMA ZA OSVETLJAVANJE BILBORDA. Upotreba konvencionalne električne energije za osvetljenje bilborda često je nemoguća ili suviše skupa na mestima gdje nema električne mreže. S druge strane, upotreba fotonaponskog (solarnog) seta omogućava da se bilbord osvetli tokom noći i štedi većinu troškova električne energije. Baterija omogućava autonomiju осветљавања до 30 sati *, čineći sistem upotrebljivim kada nema direktne sunčeve svetlosti na dnevnom svetlu za proizvodnju i regeneraciju električne energije korišćene tokom noći. Mi možemo ponuditi solarni sistem za osvetljavanje bilborda bilo koje dimenzije od najmanjih do najvećih. Pošaljite nam dimenzije vašeg bilborda i dobijete najbolju ponudu za kvalitetan solarni sistem za njegovo osvetljavanje.\nFotonaponski sistemi Fotonaponski sistemi rade na principu fotonaponske konverzije sunčevog zračenja koja se vrši u solarnim ćelijama koje se izrađuju od poluprovodničkih materijala. Fotonaponski sistem podrazumeva sistem pomoću koga se vrši snabdevanje jednosmernom, naizmeničnom ili i jednosmernom i naizmeničnom strujom. Sistemi na kojima se vrši konverzija sunčevog zračenja i u električnu i u toplotnu energiju se nazivaju multifunkcionalni, ili hibridni sistemi. Fotonaponska ćelija je uređaj koji vrši konverziju sunčevog zračenja u jednosmernu struju.\nKontroler solarnog panela za 30A\n5,900 RSD = 50.02 EUR\nUgradnja toplotnih sistema vazduh-voda.Toplotne pumpe: MD-30D MD-50D MD-60D MD-100D MD-200D MD-300D Kolektori - Kolektor sa vakuumskim cevima Kolektori - ostala oprema Solarni sistem Solarni bojler- Solarni sistem - Solarni bojler\nInteligentni i multifunkcionalni solarni kontroler 30A sa LCD displejem - novo Karakteristike: LCD graficki displej Automatsko definisanje napona (12/24V) Radna struja: 30A max. Maksimalna snaga solarnog panela: 840W sa 24V baterijom, 420W sa 12V baterijom. Inteligentni PWM mod punjenja. Temperaturna kompenzacija. Podesivi parametri punjenja i praznjenja. Na displeju se pored napona moze videti i struja punjenja, praznjenja, temperatura, Ah koji su akumulirani kao i one koji su potroseni a i stosta drugo. Struja regulacije: 30A Elektronska zastita: Zastita od dubokog praznjenja akumulatora, Zastita od kratkog spoja i preopterecenja. , Zastita od pogresnog polariteta baterije. Maksimalni napon sa solarnog panela: ≤ 50V Zastita od prepunjavanja : 13.8V / ( 27.6V ) Iskljucenje kod niskog napona: 10.7V / ( 21.4V ) Dimenzije: 90 x 188 x 48 mm Tezina: 360g Pad napona na uredjaju: ≤170mV Mod punjenja: PWM mod.\n4,990 RSD = 42.31 EUR\nSolarni Panel 15W U ponudi imamo panele od 2 do 200W, zato pogledajte sve nase oglase! Opis: Solarni panel podrazumeva pouzdano nezavisno napajanje Solarne celije apsorbujuci sunceve zrake i omogucujuci da se iz svetlosti Sunca dobija elektricna energija. Solarni paneli imaju čestu primenu gde nije dostupna električna mreža, gde je potrebna niska potrošnja električne energije i želi se energetska nezavisnost. Solarni paneli se najcesce primenjuju u: vikendicama, brodovima, jahtama, kod kamp opreme, prikolicama, . . . Kod malih potrošača energije, kao što su osvetljenje, TV, itd. Karakteristike: Snaga: 15W Max radni napon (Vmp) 18V Max radna struja (Imp) 0.84A Napon praznog hoda (Voc) 21V Struja kratkog spoja (lac) 0.92A Dimenzije: 42.5 x 27.5 x 2.5 cm Tezina: 1,5 kg Može da se koristi za direktno napajanje odgovarajučih po snazi potrošača na 12V.\n2,190 RSD = 18.57 EUR\nSolarni paneli 120W - novo\nSolarni Panel 120W U ponudi imamo panele od 2 do 200W, zato pogledajte sve naše oglase! Opis: Solarni Polikristalni panel podrazumeva pouzdano nezavisno napajanje Solarne ćelije apsorbujuci sunčeve zrake i omogućujući da se iz svetlosti Sunca dobija električna energija. Solarni paneli imaju čestu primenu gde nije dostupna električna mreža, gde je potrebna niska potrošnja električne energije i želi se energetska nezavisnost. Solarni paneli se najčešće primenjuju u: vikendicama, brodovima, jahtama, kod kamp opreme, prikolicama... Kod malih potrošača energije, kao što su osvetljenje, TV, itd. Karakteristike: Snaga: 120W Max radni napon (Vmp) 18V Max radna struja (Imp) 6.67A Napon praznog hoda (Voc) 21V Struja kratkog spoja (lac) 7.33A Dimenzije: 930x520x35mm, Težina: 6kg\n12,500 RSD = 105.98 EUR\nSolarni paneli 200W\nSolarni Panel 200W U ponudi imamo panele od 2 do 200W, zato pogledajte sve nase oglase! Opis: Solarni Polikristalni panel podrazumeva pouzdano nezavisno napajanje Solarne celije apsorbujuci sunceve zrake i omogucujuci da se iz svetlosti Sunca dobija elektricna energija. Solarni paneli imaju čestu primenu gde nije dostupna električna mreža, gde je potrebna niska potrošnja električne energije i želi se energetska nezavisnost. Solarni paneli se najcesce primenjuju u: vikendicama, brodovima, jahtama, kod kamp opreme, prikolicama, . . . Kod malih potrošača energije, kao što su osvetljenje, TV, itd. Karakteristike: Snaga: 200W Max radni napon (Vmp) 18V Max radna struja (Imp) 11.1A Napon praznog hoda (Voc) 21V Dimenzije: 148x67x3,5cm, Težina: 12kg\n18,000 RSD = 152.61 EUR


U Subotu 29. maja od 12 časova skup “Čujete li nečujni plač beba?” - Politički.rs\nFoto: Facebook/ @UCLSC\nU subotu, 29.maja 2021. od 12 časova ispred muzeja Cvijete Zuzorić na Kalemegdanu održaće se javni skup “Čujete li nečujni plač beba?” kako bi se nastavila kontinuirana kampanja podizanja svesti javnosti, kao napor da se izgradi javno prepoznavanje neophodnosti regulisanja pitanja rešavanja tvrdnje roditelja koji sumnjaju da su im deca kidnapovana u porodilištima u Srbiji.\nPredsednica Udruženja “Nestale bebe Beograda” Milena Janković, pozvala je sve dobronamerne ljude da se okupe i da javnim okupljanjem podignu svest o ranjivosti i bespomoćnosti nestale ili ukradene dece sa osvrtom na povredu njihovih osnovnih ljudskih prava bez obzira na državu, režim ili vreme. Projekat “Čujete li nečujni plač beba?” je zasnovan na metodologiji protiv trgovine ljudskim bićima u Nemačkoj, Sloveniji i Srbiji.\nMilena Janković, Foto: YouTube\n„Čujete li nečujni plač beba?“. Sećanje na žrtve trgovine ljudskim bićima se osvežava i osmišljava u okviru Projekta Udruženja “Nestale bebe Beograda” kao sastavni deo mega projekta Evropske komisije – EACEA ” Sećanje 2020 „Nečujni plač nestale ili ukradene dece“.\nProtest javne svesti putem vizuelno-zvučnog performansa, sa učesnicima, glumcima, muzičarima kao i pisanjem poruka EU kako bi se skrenula pažnja na problem i pomoglo da se reši.\nManifestacija se održava kao deo Kampanje podizanje javne svesti o ranjivosti i bespomoćnosti nestale ili ukradene dece s osvrtom na kršenje njihovih osnovnih ljudskih prava, bez obzira na državu, režim ili vreme.\nOčekuju se predstavnici grada Beograda, EU i druge javne ličnosti.\nOvaj događaj je uvod u sledeći koji se planira takođe ove godine kada se napravi mural “Čujete li nečujni plač beba ?“u Beogradu po odobrenju nadležnog organa.\nMural pod naslovom: “Da li zaista čuješ nečujni plač ?“ trebalo bi da bude jedinstvena slika – trajno umetničko delo naslikano direktno na zidu ili drugoj velikoj površini na zidu jednog zdanja određenog od strane Nadležnog tela SO Beograd.\nOrganizator: Udruženje „Nestale Bebe Beograda“ osnovana je sa ciljem da radi kao para- regulatorna agencija civilnog društva, što znači da i da predlaže donošenje zakonskih i podzakonskih propisa i vladavinu prava.\nOčekivani ishod je postizanje utvrđenih ciljeva svih relavantnih udruženja koja zastupaju roditelje koji sumnjaju da su im novorođenčad oteta u porodilištima u Srbiji: Da se prihvati naša preporuka da zakon treba doneti kao opravdano i moguće rešenje problema, i kratkoročno, uspostavljanje radne grupe za izradu zakona u cilju ubrzanja zakonodavnog procesa i sa većim uticajem civilnog društva u Srbiji.\nOrganizatori pozivaju sve medije i zainteresovane da se pridruže i da podrže kampanju u interesu opšte javnosti.\nTags: ČUJETE LI NEČUJNI PLAČ BEBA NESTALE BEBE PERFORMANS PROTEST SKUP\nPrevious Selakovićevog vladiku Stefana zbog afere sele iz Srbije?\nNext Patrijarh iznenađen i zabrinut za SPC u Crnoj Gori; Krivokapić: Potvrđeno opredeljenje da Crna Gora potpiše Temeljni ugovor sa SPC


May 2018. – Štark Arena\n6 rezultati za mesec: 05/2018\nOtvaranje ponude je 23.05.2018. u 15:15 časova u kancelariji broj 11. Više\n„ARENA NOĆNI BAZAR“ 2. JUNA NA SEVERNOM PLATOU ŠTARK ARENE\nJedinstveni „ARENA NOĆNI BAZAR“ će se održati u subotu 02. juna od 17 sati do ponoći na severnom platou Štark Arene. Arena Noćni Bazar je letnji bazar koji obuhvata prodaju i promociju domaćih proizvoda hrane, pića, autentičnih suvenira i nakita... Više\nAutor najvećih aktuelnih hitova pop muzike, Džejson Derulo, nastupiće 28. oktobra u Štark Areni! Svetska superzvezda, trenutno je najpoznatiji po zaraznoj “Tip Toe”, hitu "Swalla"sa preko milijardu prikaza na YouTube-u, „If I'm Lucky“ i pesmi “Colors”,, koja je i himna 2018 FIFA Svetskog prvenstva... Više\nEvroliga želi da podseti sve koji će prisustvovati Turkish Airlines EuroLeague Final Four turniru na nekoliko važnih pravila događaja i da ponudi savet organizacije u cilju obezbeđivanja sigurnogužitka u igrama za svefanove... Više\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali i predsednik gradske skupštine Nikola Nikodijević obišli su danas „Štark arenu” i uverili se da je tri dana pred početak završnog turnira košarkaške Evrolige sve spremno za veliki sportski spektakl... Više


10 GODINA OD POKRETANJA KLIZIŠTA U MOJDEŽU | Radio Jadran\nPočetna Društvo 10 GODINA OD POKRETANJA KLIZIŠTA U MOJDEŽU\n10 GODINA OD POKRETANJA KLIZIŠTA U MOJDEŽU\nDeset je godina od kako je proradilo klizište u Mojdežu, a rješenja i konkretne akcije i dalje izostaju, iako su sredstva iz državnog budžeta opredjeljena u visini od milon ipo eura za realizaciju II faze sanacije klizišta.\n“Sva projektna dokumentacija još od 2008 godine postoji, prošla je i reviziju,tako da sada samo predstoji raspisivanje tendera za izbor izvođača radova, kako bi se u aprilu ili maju moglo početi sa radovima na potkopu”, najava je iz MZ Mojdež početkom godine.\n28. februara 2004. godine ovo nekada najbogatije selo pogodila je velika tragedija u kojoj su nastradale kuće Vuka i Đorđa Porobića, Aca Vilova, Stoja Vujovića, pomjerene iz temelja i napukle. Oštećene su i porodicama Umković, Radmilović, Milatović, Velaš, Ćipović, Režić, Šabović, Milović…. Na površini od 12 hektara, klizište je ugrozilo, ili progutalo, preko 20 kuća, štala, voćnjake, vinograde i maslinjake, lokalni put, instalacije, osam mostova iz doba Austrougarske.\nNada ostaje i dalje da će sada kada postoje sredstva sanirati klizište ali i rekonstruisati put, što je obećanje lokalne samouprave.\nShodno dogovoru između predstavnika MZ Mojdež i Dejana Mandića, biće saniran dio urušenog puta i to na tri najrizičnija mjesta. Za sanaciju svake od tri rizične tačke Opština će izdvojiti po 5.000 eura, dok je za sanaciju kompletnog puta planirano 250.000 eura.\nMještani i ovih dana strahuju šta bi se moglo dogoditi ako uslijede još jače padavine, a ko je kriv za Mojdež i klizište, nikada nije utvrđeno.\nPrethodni članakSNIJEG, KIŠA I LED U BOKI PONOVO\nSledeći članakNIJE USPJELA PRIMOPREDAJA DUŽNOSTI SA RADMILE ĆAPIN NA NATAŠU TATALOVIĆ\nPlovila na Škveru spremno dočekuju nevrijeme, ali se nikada ne zna kad može popustiti vez\nProklizao šleper na Podima: Prepriječio put, nema povrijeđenih


Sutra sahrana vladike Atanasija na groblju manastira Tvrdoš\n09:30 >> 10:17\nEpiskop Atanasije umro je juče u Trebinju od posledica koronavirusa\nDo sahrane, telo episkopa Atanasija biće izloženo u trebinjskom Sabornom hramu, gde će danas biti služena liturgija, uz poklonjenje vernih.\nEpiskop Atanasije umro je juče u Trebinju od posledica koronavirusa.\nPovodom smrti vladike, penzionisanog episkopa zahumsko-hercegovačkog i primorskog, u Hercegovini je proglašena dvodnevna žalost – 5. i 6. marta.\nDiplomirao je na Bogoslovskom fakultetu juna 1963, a sledeće 1964. godine odlazi na Teološku akademiju na Halki (Turska), a potom na Teološki fakultet u Atinu. Tu je odbranio doktorsku tezu iz dogmatike na temu „Eklesiologija apostola Pavla po Svetom Jovanu Zlatoustom“.\nVladika Atanasije je dobro upamtio jednu majčinu molitvu: Savka je rodila desetoro dece, imala je strahopoštovanje pred životom\nU jesen 1968. godine odlazi u Pariz, gde najpre nastavlja bogoslovske studije na Institutu Svetog Sergija i dalje usavršava znanje francuskog jezika. Posle provedene jedne godine na Institutu, izabran je za profesora. Naredne tri godine je predavao uvod u bogoslovlje i patrologiju sa asketikom, a poslednju godinu predavao je i istoriju crkve vizantijskog perioda.\nTokom rada na fakultetu, objavio je oko stotinu naučnih radova. Otvoreno je istupao, zahvaljujući odličnom poznavanju filozofske i teološke misli i svojom svestranošću, ostvarujući dijalog sa tadašnjim zastupnicima marksizma i materijalizma.\nin memoriam sahrana Vladika Atanasije\nGradonačelnici regiona dolaze na sahranu Milana Bandića