„Može li lečenje homeopatijom uticati na čovekov karakter i promeniti ga?“\n„Može li lečenje homeopatijom uticati na čovekov karakter i promeniti ga?“ je pitanje koje se često postavlja lekaru homeopati.\nMože se činiti čudnim ili čak nerealnim, ali određene psihološke karakteristike i karakterne crte, koje muče čoveka i smetaju mu da funkcioniše, mogu se korigovati pomoću homeopatije. U oficijalnoj medicini se time bave psihijatri i psihoterapeuti. U homeopatiji se korekcijom psiholoških simptoma, a takođe „nedostataka“ u karakteru, bavi regularan lekar homeopata, s obzirom na to da se čovek posmatra kao jedinstvena celina, u zbiru fizičkih i psiholoških manifestacija, a ne kao na skup odvojenih organa i sistema. Osim toga, psihološki simptomi su najznačajniji prilikom odabira preparata.\nDistinkcija homeopatije i dijagnostike po R.Vollu.\nU poslednje vreme pojavilo se mnogo različitih metoda aparatne kompjuterske dijagnostike organizma: po metodi R.Volla, po Nakatani, vegetativno-rezonantno testiranje, biorezonantna dijagnostika. Aparatno testiranje organizma sastoji se u definisanju elektroprovodljivosti kože u određenim biološki aktivnim tačkama, koje odgovaraju različitim organima u čovekovom organizmu.\nSmatra se da izmene električne provodljivosti u tačkama, koje odgovaraju organu, svedoče o patologiji: upali, fibrozi, degeneraciji. U ovoj metodi je privlačno to što, bez iscrpljujućih pregleda i dugih hodanja po ordinacijama, možete dobiti informacije o radu organizma, abnormalnostima, povreda u njemu, a zatim se ciljno time baviti.\nPostavlja se pitanje: u kolikoj meri je tačna informacija prilikom pregleda po metodi R.Volla? Odgovor zavisi od karakteristika samog aparata, i, kao i uvek, od nivoa specijaliste koji testira vaš organizam. Biološki aktivnu tačku je neophodno precizno odrediti, što ne polazi za rukom uvek, čak ni iskusnom istraživaču. Što se tiče uređaja, treba napomenuti da je otpor kože, naročito u biološki aktivnoj tački, veoma promenljiv faktor. Elektroprovodljivost zavisi od mnogobrojnih faktora: uzemljenja, vlažnosti kože i vazduha u prostoru, od sile pritiska elektroda, čak i od vremenskih uslova, godišnjeg doba, psihoemocionalnog stanja pacijenta i lekara! Uređaj, u toku kratkog vremenskog intervala, može pokazati i ozbiljnu patologiju, čak i apsolutno zdravih tkiva, jer se pokazatelji konstantno menjaju. Verodostojna veza između elektroprovodljivog dela kože i realnog stanja organa, do sada nije ustanovljena.\nDa li su homeopatski lekovi kompatibilni sa hemijskim?\nAko sledimo kanone klasične homeopatije, kako nas uči A.Kent, onda poštovanje svih pravila mora biti rigorozno, to jest, ono podrazumeva dijete, režim napora i odmora, odsustvo primene svakih drugih lekovitih preparata, u periodu lečenja, osim homeopatskih.\nNažalost, u današnje vreme nije moguće poštovanje svih ovih pravila, i to ne samo zbog toga što ljudi konstantno uzimaju neke od sredstava za lečenje ili dijetetske suplemente, da bi se nosili sa ritmom života i sve učestalijim psihoemocionalnim opterećenjima.\nŠta se sme, a šta ne sme konzumirati u toku homeopatskog lečenja?\nNaravno, često se postavljaju pitanja o dijeti u toku homeopatskog lečenja, šta se sme, a šta ne sme konzumirati. O dijetetskim zabranama i preferencijama može se pročitati u delu - napomena za pacijente.\nGlavno upozorenje je na kafi, čokoladi, dimljenim proizvodima, začinjenoj hrani, alkoholu i menti, s obzirom na to da ova sredstva neutralizuju dejstvo homeopatskih sredstava.\nPrilikom pregleda, po pravilu, diskutujemo o ovom pitanju. I ukoliko je neophodno, određene proizvode isključujemo ili preporučujemo u ishrani, sve zavisi od konkretnog slučaja.\nKoliko vremena oduzima lečenje?\nOvo pitanje postavlja svaki pacijent. Verovatno se, u našem brzom veku, ovo pitanje pojavljuje kao odraz sveopšte žurbe, kada za sve nedostaje vreme, pa tako i za sopstveno zdravlje. Ali zapostavljati zdravlje, i ne slušati signale svoga tela nije moguće doveka.\nNastupi momenat kada organizam govori: dosta, ja više nisam u stanju da izdržim ovakav sulud ritam života, potrošio sam na tebe svu svoju snagu, a sada se ti pobrini za mene! I kreće da potvrđuje svoje reči – javljaju se simptomi.\nMnogi ljudi znaju da je, kada se pojave ovi prvi simptomi, kao da su se pojavile prve laste. Ali, nažalost, u jesen ove laste ne odlaze, već imaju tendenciju da se grupišu u jato, pretvarajući se u crni oblak. To jest simptomi se pogoršavaju sa protokom vremena i predstavljaju ozbiljan problem.\nZa koja oboljenja je homeopatija efektivna?\nMnogi moji pacijenti pitaju: da li homeopatija može pomoći za moju bolest? Da li ste imali slične slučajeve? I šta vi obično prepisujete u takvoj situaciji?\nObično, ja dajem potvrdan odgovor. Da, homeopatija će pomoći s obzirom da su se slični slučajevi sretali u mojoj praksi.\nU homeopatiji će se naći sredstva za olakšanje i čak rešenje Vašeg problema. Potrebno je samo naći pravo sredstvo, koje Vam je potrebno, koje Vam odgovara po temperamentu, Vašim individualnim mentalnim i fizičkim karakteristikama, Vašem načinu reagovanja na faktor koji uzrokuje bolesti, kao i na životne situacije, i na kraju, faktor koji se odnosi na Vašu genetiku. Upravo zbog ovoga, pacijenti treba da dolaze na pregled kod lekara homeopate, da bi on mogao oceniti svakog pacijenta individualno, pri čemu je od značaja i boja očiju, kose, karakteristike kože, preferencije u vezi sa hranom i temperaturom i mnogo drugih faktora.\nZar su te male granule sposobne meni da pomognu, kada najnoviji hemijski medikamenti sa jakim delovanjem ne pomažu?\nKao odgovor na to ja kažem: delovanje homeopatije je uslovljeno samom prirodom. Za pripravu se koriste prirodni preparati, doze su jednake onima na koje je navikao naš organizam, i oni se pripremaju u sladu sa tim principom.\nKako se razlikuje homopatija od fitoterapije?\nNe znaju svi, koji dolaze na pregled kod lekara homeopate, šta je homeopatija. Mnogi pitaju: „Da li je to lečenje travama?“. Prinuđeni ste da odgovarate: ne, to nije fitoterapija koja predstavlja lečenje travama.\nHomeopatija u svoj spektar ne uključuje jedino trave i biljke nego i minerale, soli, zmijske otrove, određene delove ili cele delove insekata, životinja, produkte njihove vitalne aktivnosti, pa čak i mikroorganizme. T.j. homeopatija u sebe uključuje lekove na osnovu žive i nežive prirode. Dobija se prilično obiman spisak preparata. Ali to nije jedina diferencijacija od fitoterapije.


Prosečna aprilska neto plata u Srbiji 73.000 dinara\nEkonomija 25 jun 2022\nProsečna neto plata po zaposlenom u Srbiji za april 2022. godine iznosila je 73.012 dinara, a prosečna bruto zarada je iznosila 100.727 dinara, objavio je Republicki zavod za statistiku.\nEkonomija 24 jun 2022\nU Beogradu je danas održana svečanost povodom dodele paketa stručne podrške za 30 gradova i opština, kojoj je prisustvovao gradski većnik Bojan Kostić.\nGradsko veće: Usvojen rebalans budžeta za 2022. godinu\nEkonomija 14 jun 2022\nNa 93. sednici Gradskog veća kojom je predsedavao gradonačelnik dr Slobodan Milenković, između ostalog prihvaćen je Nacrt odluke o izmeni i dopuni Odluke o budžetu grada Vranja za 2022. godinu, odnosno prvi rebalans budžeta.\nPočela sa radom nova usluga eUverenje građanima i privredi o izmirenom porezu\nEkonomija 11 jun 2022\nKancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije saopštila je da je građanima Srbije omogućeno da putem nove usluge eUverenje na portalu lokalne poreske administracije lpa.gov.rs dobiju elektronsko uverenje da su izmirili poreske obaveze vezane za porez na imovinu, bez odlaska na šaltere.\nEkonomija 23 jun 2022\nDvocifrena inflacija u Srbiji: Cene porasle 10,4 odsto\nPotrošačke cene u maju ove godine u odnosu maj prošle godine povećane su u proseku za 10,4 odsto, saopštio je Republički zavod za statistiku.\nVlada Srbije: Zapošljava se 100 lekara i 200 medicinskih tehničara\nVlada Srbije usvojila je Zaključak o saglasnosti da Ministarstvo zdravlja preduzme sve mere iz svoje nadležnosti s ciljem zapošljavanja najboljih 100 diplomaca medicinskih fakulteta u zdravstvenim ustanovama u Srbiji, što je značajan korak ka sprečavanju odlaska mladih lekara iz zemlje i istovremeno doprinosi daljem razvoju srpske medicine, saopšteno je posle sednice Vlade.\nAsocijacija proizvođača malina očekuje od otkupljivača cenu od 600 do 800 dinara\nGV: Usvojena odluka o završnom računu grada Vranja za 2021. godinu\nDelegacija Britansko Srpske Privredne Komore posetila BAT u Vranju


Venger smatra da će zamena za Sančeza koštati 60-70 miliona funti – Arsenal Serbia\n6. septembra 2017. / autor: Dr Jekyll\nKao što je već poznato Aleksis Sančez nije produžio ugovor sa Arsenalom i ovo je, po svemu sudeći njegova poslednja sezonu u severnom Londonu. S druge strane, Arsenal ga ipak nije prodao Mančester sitiju, iako se poslednjeg dana prelaznog roka mnogo pisalo o potencijalnom transferu kao delu napora da se u zadnji čas angažuje Lemar. Vraćajući se još jednom na ovaj slučaj Venger je izveo računicu da će zamena Sančeza drugim igračem koštati Arsenal oko 60-70 miliona sledećeg leta.\n„Ulaskom Sančeza u poslednju godinu ugovora, žrtvujete prihod od 60 do 70 miliona funti, a na kraju sezone ćete morati kupiti nekoga za tu sumu novca. Cena je velika tako da u određenoj fazi morate da donesete odluku, morate žrtvovati jedno ili drugo. Danas imamo 107 igrača u Engleskoj koji su ušli u poslednju godinu svog ugovora. To je potpuna rotacija i promena u načinu na koji ljudi vide svoju karijeru iz dva razloga. S jedne strane, svi igrači očekuju veće plate jer predviđaju inflaciju. S druge strane klubovi, jer je tržište transfera toliko naraslo, ne žele da plaćaju tako visoke cene za sve transfere za igrače koji su dobri, ali koji neće doneti presudno poboljšanje.“\nVenger veruje da su ogromni iznosi koji su postignuti ovog leta – Nejmarov transfer u PSŽ za 222 miliona evara i Dembeleov prelazak u Barselonu za 150 miliona evara – ostavili malo vrednosti na tržištu. „Količina novca je u potpunosti odvojena od stvarnosti i istine. Jedan primer – bez obzira koliko dobro radite kao fudbalski trener, Dembele je prošle godine vredeo 15 miliona evara, a ove godine 150 miliona evara. Bez obzira koliko dobro radite na fudbalskom terenu, ne možete učiniti da cena igrača ode sa 15 na 150 miliona evara.\nKalkulacija između investicije i onog što možete dobiti nazad, je prosto nestala. Jednostavno sve se svelo na pitanje da li možete to sebi da priuštite ili ne?“\nVenger je o neuspelom pokušaju dovođenja Mbapea rekao: „180 miliona evara je bilo suviše za nas. Za 90 odsto igrača, njihova karijera zavisi od izbora kluba. Kilijan spada u onih 10 posto igrača kod kojih je svaki izbor koji naprave dobar.“\nKategorije Arsenal, Vesti Oznake Aleksis Sančez, Arsen Venger, Kilijan Mbape, Nejmar, Osman Dembele Kretanje članaka\nVenger se ne odriče borbe za titulu


MyCity Military » Pešadijsko naoružanje, municija i oprema » Dozvola za nošenje oružja\nPoslao: 11 Dec 2020 07:28\nNije mi jasno šta si toliko strašno napisao da si time uvredio admine, pa su izbrisali upis!\nSvakako bi bilo dobro da nam neko od admina napiše koje su to stvari koje ne treba iznositi.\nA čudi me da ti referenti na poslovima oružja nisu rekli tačan iznos taksi za obrazac dozvole za nošenje kao i iznos za njenu izradu.\nPlaćaju se dve takse.\nZnam koliko je bilo ali negde sam video da je izglasan novi "tarifnik" za takse.\nPoslao: 11 Dec 2020 08:10\nPridružio: 23 Mar 2014\nMikeHammer ::Nije mi jasno šta si toliko strašno napisao da si time uvredio admine, pa su izbrisali upis!\nne verujem da sam uvredio admine,samo su ljudi procenili da to sto sam napisao mozda moze da se shvati na pogresan nacin,pa su za svaki slucaj obrisali poruke,mislim dve da su obrisali,ali nije bitno... bas u jednoj od obrisanih poruka je bilo napisano zasto se raspitujem za cenu iz odredjenih razloga,i zasto ne znam to sve unapred a trebalo bi da mi je receno,bas kao sto ti kazes...koje opet ako napisem,opet cu docekati obrisanu poruku,a ne zelim da nerviram admine... uglavnom,zao mi je sto niste procitali poruke dok su bile aktivne,bilo bi vam svima mnogo jasnije,ali sada mi je stvarno zao,ali ne mogu da ponovim ono sto sam napisao prvi put kako sam dosao do ovoga.... Nadam se da me razumete...\nPoslao: 11 Dec 2020 14:58\n2Ovo se svidja korisnicima: VP6919, kybonacci\nU svakom slučaju tu dozvolu ministar potpisuje,pa kalkulišite savako na svoj način😀\nPoslao: 11 Dec 2020 17:29\n2Ovo se svidja korisnicima: manda87, arsa\nDirektor policije. Potpisuje.\nAli ide faksimil, to neko iz kabineta radi.\nPoslao: 11 Dec 2020 19:39\nTako je,u svako slučaju ako ima 50 čoveka.😀 Firme da ne računamo.\nPoslao: 11 Dec 2020 22:25\nМожда су му обрисали ако је поменуо неко име, нема зајебавања са мцмдб-ом све прате.\nВерујем да је број дозвола далеко већи, телохранитељи политичара, јавних личности, певаљки, неки људи који су обављали битне функције у држави, а постоји опасност да би неко могао да им науди због овога или онога, пада ми на памет командант Гури, шиптари би га вешали на бис да могу. Југослав Петрушић је код Булића вадио пиштољ у емисији да покаже. Па онај главоња Душан Михајловић, не верујем да човек који га прати не носи ништа испод сакоа, итд.\nНеко је овде писао да зна власника мењачнице који је добио дозволу јер сам носи пазар, итд.\nPoslao: 11 Dec 2020 23:23\nCitat:Tako je,u svako slučaju ako ima 50 čoveka.😀 Firme da ne računamo\nIma mnogo više od 50. Firme ne dobijaju te vrste dozvola...a ne dobijaju ni radnici obezbeđenja, oni imaju službeno oružje.\nAko ne računamo telohranitelje,koji imaju službeno oružje,i firme za obezbeđenje,dolazimo do vrlo malog broja nosilaca dozvole...\nZnači ako izuzmemo raznorazne službe,veoma je mali broj ljudi -tipa neko iz građanstva da je ima-poneki poštar i te fore...Ako i policajce u penziji (koji nešto obezbeđuju) izuzmemo iz ove priče,dođe se do stvarno male cifre...\nPoslao: 12 Dec 2020 11:40\nDođe se do preko 1000.\nPoslao: 12 Dec 2020 12:11\nNema ih sada preko 1000... Bilo je pre davno kada je to bilo mnogo liberalnije\nUkupno su 880 korisnika na forumu :: 58 registrovanih, 8 sakrivenih i 814 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 357magnum, A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, arsa, bojank, botest, Cirkon, cole77, Crazzer, croato, darkangel, darkstar101, Dimitrise93, dozorni, draganca, dragon986, drummer, goxin, havoc995, Insan, ivica976, Japidson, kljift, Konda, krkalon, Krusarac, kunktator, L3g1oN, leptirleptir, madza, MarKhan, Marko Marković, Matrix84, MB120mm, Mercury, mfranjic, Milan A. Nikolic, miodrag, Mixelotti, mnn2, nemkea71, nenad81, ozz, Regrut Boskica, repac, ruma, sakota79, Snorks, Srky Boy, ssekir75, StefanNBG90, stefanstankov11, stug, vladas87, Vladko, vobo, zexoni, |_MeD_|


Bush dobio obećanja izraelskog i palestinskog premijera - Index.hr\nBush dobio obećanja izraelskog i palestinskog premijera\nAMERIČKI predsjednik George W. Bush dobio je u srijedu, na summitu u Aqabi u Jordanu, obećanje Izraela da će početi uklanjati neka naselja na Zapadnoj obali i Palestinaca da će prekinuti oružanu borbu za državu.\nObećanja palestinskog premijera Mahmouda Abbasa i izraelskog čelnika Ariela Sharona pokrenula su "smjernice" za mir i uspostavu palestinske države i potvrdila Bushovu novu ulogu glavnog posrednika u palestinsko-izraelskom sukobu.\n"Velika nada i promjena dolazi na Bliski istok", rekao je Bush prije nego što su se dva premijera po prvi put u javnosti rukovala na summitu u jordanskom lučkom gradu Aqabi.\n"Sve su strane dale važna obećanja i SAD će se potruditi da ta obećanja budu i ispunjena", rekao je Bush nakon sastanka s Abbasom i Sharonom.\nU svojim završnim govorima Sharon i Abbas su izjavili da obojica predviđaju vrijeme kada će izraelska i palestinska država živjeti jedna pored druge u miru.\nMeđutim, ipak su ostala neka pitanja oko toga hoće li Abbas moći ispuniti svoje obećanje da će uvjeriti militante da prestanu napadati Izraelce.\nPalestinci su također izrazili dvojbe oko predanosti Sharona dvodržavnom rješenju kao i njegovoj predanosti poduzimanju politički riskantnog poteza uklanjanja nekih naselja čiju je izgradnju dugo zagovarao.\nMirovni plan predviđa uspostavu palestinske države 2005. nakon što Izrael i Palestinci završe niz recipročnih koraka za izgradnju povjerenja koji uključuju zamrzavanje širenja židovskih naselja.\n"Želim ponoviti da je Izrael društvo kojim upravlja vladavina zakona i stoga ćemo odmah početi evakuirati neodobrena naselja", rekao je Sharon. On je mislio na židovska naselja na Zapadnoj obali izgrađena bez dozvole izraelske vlade nakon ožujka 2001. kada je Sharon došao na vlast i koja u skladu s mirovnim planom moraju biti uklonjena.\nAbbas je sa svoje strane obećao da će poduzeti sve kako bi okončao oružanu pobunu koja je počela u rujnu 2000.\n"Oružana intifada mora završiti i mi moramo pribjeći mirnim sredstvima kako bi postigli naše ciljeve", rekao je Abbas. On je ustvrdio da će uskoro uvjeriti militante koji stoje iza samoubilačkih napada u Izraelu da prekinu napade.


Siva ekonomija - uzroci sive ekonomije\nSiva ekonomija je koncept i suština sive ekonomije\nVeliki porezi, različita ograničenja i pohlepa dovode do toga da ljudi obavljaju svoje poslove u senci da bi zaobišli zakone i dobili superprofite. Poslovanje senki donosi znatne gubitke državnoj ekonomiji i neophodno je voditi aktivnu borbu s njom.\nAktivnosti koje se razvijaju nekontrolisano i bez državnog računovodstva nazivaju se sivom ekonomijom. Postoji više razloga koji izazivaju njen izgled. Koncept i suština sive ekonomije su proučavani već dugi niz godina, a definicija i blokiranje nelegalnih aktivnosti su važan uslov za potpuni razvoj društva i zemlje. Termin je korišćen 1970. godine.\nSiva ekonomija ima guste i prilično pravne veze sa stvarnim privrednim sektorom, a takođe koristi javne usluge, na primjer, radnu snagu ili različite društvene faktore. Ovakva nelegalna aktivnost pomaže da se dobiju ogromne dobiti, koje se ne oporezuju i usmeravaju isključivo na sopstveno bogatstvo.\nPostoji nekoliko vrsta sive ekonomije koje čine određenu strukturu:\nBijela ovratnik . Ova opcija podrazumijeva da se zvanično zaposleni ljudi bave zabranjenim aktivnostima, što uzrokuje latentnu raspodjelu nacionalnog dohotka. Koncept sive ekonomije ukazuje da su subjekti takvih aktivnosti ljudi iz poslovne zajednice koji imaju visoke pozicije. "Radnici" koriste svoje službene pozicije i pravne nedostatke u zakonodavstvu. Za izvršenje zločina često se koriste moderne tehnologije.\nGrey . Struktura sive ekonomije uključuje neformalni tip poslovanja, odnosno kada je aktivnost dozvoljena zakonom, ali nije registrovana. Pretežno je mali biznis koji se bavi proizvodnjom i prodajom različitih dobara i usluga. Ovaj tip je najčešći.\nCrna . Ovo je privreda organizovanog kriminala, povezana sa proizvodnjom i distribucijom stvari zabranjenih zakonom (lovaštvo, oružje, droge).\nPrednosti i slabosti sive ekonomije\nMnogi ljudi znaju da ilegalna i skrivena aktivnost države negativno utiče na životni standard osobe i opštu situaciju u zemlji, ali malo toga shvata da siva ekonomija ima svoje prednosti kao društveno-ekonomski fenomen. Ako uporedimo prednosti i nedostatke ovakve aktivnosti, mana je znatno nadmašila ravnotežu.\nNedostaci sive ekonomije\nMnoge zemlje aktivno se bore protiv ovog problema, jer negativno utiče na mnoge procese i razvoj društva.\nUsporava rast ekonomskog razvoja države, na primer, smanjuje se BDP, raste nezaposlenost i tako dalje.\nDržavni prihodi opadaju, pošto preduzeća koja se bave ilegalnim aktivnostima ne plaćaju porez.\nTroškovi budžeta su smanjeni, a radnici budžetskog sektora, penzionera i drugih grupa ljudi koji primaju socijalna plaćanja pate od toga.\nZamka sive ekonomije povezana je sa činjenicom da doprinosi rastu korupcije, ali sam korupcija podstiče razvoj ilegalnih aktivnosti.\nProfesionalci sive ekonomije\nKao što je već pomenuto, pozitivni aspekti ilegalnih aktivnosti su mali, ali su:\nPozitivne posledice sive ekonomije su zbog činjenice da takve aktivnosti donose investicije u pravni sektor.\nTo je neka vrsta mehanizama pomicanja postojećih skokova u ekonomskoj konjunkciji. Ovo je moguće zbog redistribucije resursa između dozvoljenih i zabranjenih sektora.\nSiva ekonomija pozitivno utiče na posljedice finansijske krize kada ima masovnih otpuštanja radnika koji mogu pronaći mjesto u neformalnom sektoru.\nSiva ekonomija i korupcija\nVeć je pomenuto da su ova dva koncepta međusobno povezana i oni se nazivaju društvenim i ekonomskim blizancima. Suština sive ekonomije i korupcije su slične u uzrocima, ciljevima i drugim faktorima.\nNelegalna aktivnost može se razvijati samo u uslovima kada su sve grane vlasti i vlade korumpirane.\nAktivnosti van zakona doprinose stvaranju korupcijskih odnosa u svim oblastima koje utiču na njegovo prosperitetno postojanje.\nKorupcija dovodi do toga da ilegalna preduzeća budu u sjeni, a takođe stvara osnovu za organizovanje novih sfera za poslovanje senki.\nDva navedena koncepta su međusobna finansijska osnova jedna drugoj.\nGlavni faktori koji izazivaju pojavu ilegalnih aktivnosti su:\nVisoki porezi . Često je poslovanje formalno neprofitabilno, s obzirom da svi dobitnici plaćaju porez.\nVisok nivo birokratije . Opisujući uzroke sive ekonomije, ne može se prevideti krivica birokratizacije svih procesa neophodnih za obradu i vođenje poslovanja.\nPrekomerno mešanje države . Mnogi ljudi koji se bave pravnim poslovima žale se da poreska inspekcija često vrši inspekcije, izriče novčane kazne i tako dalje.\nMale kazne za otkrivanje ilegalnih aktivnosti . Novčana kazna za osobu koja se bavi ilegalnim aktivnostima je u većini slučajeva mnogo manja od njegove dobiti.\nČesti krizni fenomeni . Tokom ekonomske krize, pravna ekonomska aktivnost postaje neprofitabilna, a onda svi pokušavaju da uđu u senke.\nNegativne posledice sive ekonomije\nNelegalan posao je razarajući fenomen koji negativno utiče na čitav ekonomski sistem države. Da biste razumeli zašto je siva ekonomija loša, morate pogledati listu negativnih posljedica.\nPostoji smanjenje državnog budžeta, jer nema poreskih odbitaka.\nZbog uticaja na kreditni i finansijski sektor, postoje negativne promjene u strukturi prometa i stimulaciji inflacije .\nPosledice sive ekonomije su takođe vezane za spoljnotrgovinsku aktivnost, jer postoji nepoverenje stranih investitora.\nKorupcija i zloupotreba moći značajno raste. Kao rezultat, ekonomski razvoj zemlje usporava i cijelo društvo pati.\nMnoge podzemne organizacije ne poštuju ekološke norme kako bi smanjile troškove iu odsustvu finansiranja, što negativno utiče na stanje životne sredine.\nZbog sive ekonomije, uslovi rada pogoršavaju se, pošto preduzeća ignorišu radno zakonodavstvo.\nMetode borbe protiv sive ekonomije\nSuočavanje sa neformalnim aktivnostima je veoma teško, s obzirom na razmjer širenja. Borba protiv sive ekonomije treba da bude sveobuhvatna i da se bavi različitim aspektima.\nSprovođenje reformi poreskog sistema koji će pomoći da se deo prihoda povuče iz sjene.\nZategnjavanje kazne za korumpirane službenike.\nUvođenje mjera za vraćanje izvezenog kapitala iz zemlje i stvaranje atraktivne investicione klime kako bi se zaustavio finansijski odliv.\nDefinicija industrije koje rade pod zemljom i prekid njihovih aktivnosti.\nPovećati kontrolu nad novčanim tokovima, koja neće pružiti priliku da pere velike količine.\nSmanjivanje pritiska na poslovanje države, na primer, smanjenje broja nadzornih organa i inspekcija.\nZabrana nekontrolisanog obezbeđivanja i privlačenja kredita .\nRedistribucija vlasti u sudovima i drugim organima vlasti. Zakonodavstvo treba pooštriti.\nLiteratura o sivoj ekonomiji\nEkonomisti pažljivo proučavaju nelegalne poslove, što dovodi do dostupnosti različitih literature o ovoj temi.\n"Sive ekonomije" Privalov K.V. Priručnik za obuku predstavlja novi pristup tumačenju ovog koncepta. Autor proučava problem evolucije i raznih posledica ilegalnog poslovanja.\n"Uslovi za efektivan uticaj države na sivu ekonomiju" L. Zakharova . Autor je zainteresovan kako se borba protiv sive ekonomije odvija, knjiga posvećuje pažnju na nekoliko metoda.\nTrigger - šta je u psihologiji i kako efikasno koristiti pokretače u poslu?\nCoworking - kakav je otvaranje centra za kolaboraciju?\nŠta je specijalnost i kako unositi specijalnost?\nPosao sa vlastitim rukama\nBežna haljina - najbolji modeli nude nijanse\nKoje cvijeće ne može biti kod kuće?\nIshrana za noge za mršavljenje\nBriga o rastezljivim plafonima\nKako podići lidera?\nInsajderi su objasnili detalje o predstojećem rođenju Amala Klounija\nGeranium ulje - aplikacija\nKada mačkice otvaraju oči?


Arsenalov „počasni špalir“ za šampiona i "izdajnika" Van Persija\nArsenalov „počasni špalir“ za šampiona i “izdajnika” Van Persija\nHome » Featured » Arsenalov „počasni špalir“ za šampiona i “izdajnika” Van Persija\n22. aprila 2013. godine, verovatno svi navijači Arsenala pratili su meč između Mančester Junajteda i Aston Vile, i navijali za goste, iz jednog prostog razloga. Ne samo zato što su veliki rivali sa „Crvenim đavolima“, već zbog toga što bi eventualnom pobedom ekipa Ser Aleksa Fergusona i matematički osvojila 20. titulu prvaka Engleske. Ali ni to nije bio glavni razlog, znali su svi u Londonu da Siti neće uspeti da stigne gradske rivale i da je samo pitanje vremena kada će trka biti i praktično završena…\nOno od čega su najviše strepele „Tobdžije“ i ono što je utakmicu između Junajteda i Vile činilo toliko posebnom, bilo je to što bi u slučaju da baš te večeri tim iz Mančestera obezbedi titulu, naredne nedelje pre početka utakmice koju bi novi zvanični šampion igrao protiv Arsenala na „Emirejtsu“, od strane Arsenalovih igrača bio formiran „Guard of honour“. Šta je uopšte „Guard of honour“? To je interesantan deo tradicije u pojedinim ligama, gde prvi tim koji igra protiv novog šampiona, ako je on kojim slučajem poznat pre poslednjeg kola šampionata, pravi špalir, od dve vrste igrača, između kojih igrači novog šampiona prolaze izlazeći na teren dok im špalir, kao i ceo stadion, aplaudiraju, odajući im tako počast kao najboljoj ekipi te sezone. Sama pomisao da će Arsen Venger i njegovi puleni morati da izvedu ovaj performans odajući počast velikom rivalu i to na svom stadionu, bila je jeziva za svakog Arsenalovca. Ali ono što im je “dosipalo so na ranu” bilo je to da će između tog špalira proći i čovek koga su navijači „do juče“ kovali u zvezde, a koji je prešao u tabor omraženog protivnika – Robin van Persi.\nSvi su se pitali kakav će doček imati Robin van Persi na gostovanju Arsenala.\nHolanđanin je punih osam godina nastupao za ekipu Arsenala i postigao je preko 90 golova, bio miljenik navijača, sve dok u leto 2012. godine nije prešao u Mančester Junajted, na poziv „velikog“ Ser Aleksa. Koliko god da je navijačima Arsenala ovo ličilo na izdaju i teško im palo, Robin van Persi je za svoju karijeru uradio pravu stvar. Već prve sezone osvojio je Premijer ligu i ne samo to, postao je najbolji strelac te iste lige sa 26 postignutihh golova. Ali, vratimo se na meč Mančester Junajted – Aston Vila…\nDa cela situacija bude još “luđa” pobrinuo se upravo Van Persi. Gotovo sam je “razmontirao” gostujuću ekipu “zabivši” joj tri “komada” već u prvom poluvremenu, za konačnu pobedu Junajteda od 3:0. U Mančesteru su se sladili… u Londonu „čupali kosu“. Čekao se sledeći vikend i sve do konferencije za štampu nije se znalo hoće li biti formiran „špalir“. Pojedini britanski mediji preneli su da se većina fudbalera Arsenala protivi i da je najavila bojkot. Ali na konferenciji za štampu koja je prethodila meču, Arsen Venger, onako gospodski kako samo on to ume, potvrdio je da će njegova ekipa odati počast novim šampionima i otklonio svaku sumnju: “Želim da se tradicije engleskog fudbala poštuju…“ – bio je jasan Francuz.\nPočasni špalir za fudbalere Mančester Junajteda na “Emirejtsu” 2013. godine.\nVeliki gospodin je održao reč. Tog 28. aprila igrači Arsenala formirali su dve vrste i aplaudirali najvećim rivalima. Poslednji je istrčao Van Persi. Bilo je i dosta zvižduka sa tribina, ali preovladavali su aplauzi. Fenomenalna, upoečatljiva slika, ono zbog čega je Premijer liga već dugo jedna od najboljih i zbog koje se engleski fudbal toliko voli.\nAli sudbina nije tu htela da se priča završi. Arsenalovi igrači bili su jako motivisani da ostave šampiona bez plena i da im pokvare proslavu. I golom Volkota već u prvim minutima meča dobro im je krenulo u realizaciji plana. Ipak, u Fergusonovoj eri nije tako lako bilo pobediti Junajted. Pred kraj prvog poluvremena sviran je penal za goste i pogodite ko je namestio loptu na belu tačku?! Da, Robin van Persi. Uhvatio je zalet i “zakucao” loptu u mrežu, ali gol nije proslavio…\nPodsetite se kako je izgledala jedna od najdivnijih slika engleske tradicije, a ujedno i jedna od najneprijatnijih situacija u Premijer ligi otkad je osnovana, počasni špalir za fudbalere Mančester Junajteda i “izdajnika” Robina van Persija na „Emirejtsu“:\nMajk Tajson – “Nokaut” koji to zapravo i nije\nKobi Brajant – Defanzivni “ples” protiv Vejda\nJuha Laukanen – Koplje u sudiju\nRikelmeovo “igranje” sa Brazilcima\nKeron Batler – “Dobra fora” ili jedan od najprljavijih poteza u istoriji košarke?\nGeri Rasel Junior – “Nestvaran” nokaut\nSeka на Vujkovićevo bežanje od Stivensona


Statistika / U Njemačkoj živi 172.560 bh. građana, od 2013. BiH napustilo 90.000 ljudi\nU Njemačkoj je krajem 2016. živjelo 172.560 osoba rođenih u BiH ili s barem jednim od roditelja koji je rođen kao državljanin BiH, pokazuju najnovije statistike o broju stranih državljana i osoba stranog porijekla s njemačkim državljanstvom.\nPrema podacima Saveznog zavoda za statistiku Njemačke, od ukupnog broja 90.390 se odnosi na muškarce, a 82.170 na žene.\nOve statistike obuhvataju ne samo ljude s bh. državljanstvom, nego i bh. državljane koji u međuvremenu posjeduju i njemački pasoš ili čiji roditelji imaju korijene iz BiH.\nAko analiziramo statističke podatke, dolazimo do zanimljivih činjenica pa je tako s krajem 2016. godine u Njemačkoj živjelo 3.415 djece do pet godina iz BiH, dok je tinejdžera bilo oko 20.000.\nKada je riječ o stanovništvu čija je starosna dob između 20 i 45 godina, riječ je o 77.755 ljudi, dok njih oko 49.000 ima između 45 i 65 godina. Penzionera iz BiH u Njemačkoj je oko 14.000, a njih desetero je starije od 95 godina.\n"Međutim, treba istaknuti da su ovo podaci kojima raspolažu njemačke institucije te da oni ne obuhvataju kompletan broj, s obzirom na to da zasigurno ima i ljudi koji u Njemačkoj rade nacrno i koji se ne registriraju kod zvaničnih institucija“ kaže za Radiosarajevo.ba Merhunisa Zukić, predsjednica Unije za održivi povratak i integracije u BiH.\nU prilog ovoj tezi idu i podaci do kojih je došla Unija za održivi povratak i integracije u BiH na osnovu svog istraživanja, a koji govore da je od 2013. godine približno 90.000 građana napustilo BiH, a samo prošle godine iz naše zemlje otišlo je 16.000 osoba.\n"Među općinama u kojima je zabilježen najveći odlazak bh. građana, prednjači Sanski Most, koji je napustilo 7.113 građana, odnosno 2.335 porodica koje su migrirale. Iz Zvornika je, prema podacima, otišlo 2.000 porodica odnosno 6.000 osoba, Brčko je napustilo 4.223 građana“, dodaje Zukić.\nTakođer, veoma je zanimljivo istaknuti da je stanovništvo iz bivše Jugoslavije druga grupa stranaca koji žive u Njemačkoj po brojnosti, odmah nakon stanovništva iz Turske, a vrhunac doseljavanja iz bivše Jugoslavije desio se u periodu od 1995. do 1996. godine.


Agić: Ministarstvo sigurnosti nema ni feninga za elementarne nepogode - Klix.ba\nBiH Agić: Ministarstvo sigurnosti nema ni feninga za elementarne nepogode\nAgić: Ministarstvo sigurnosti nema ni feninga za elementarne nepogode\n20.11.2012. u 13:19\nDvodnevni seminar o temi "Mjesto i uloga zaštite i spašavanja u sigurnosnoj politici Bosne i Hercegovine - stanje i perspektive" danas je u Sarajevu otvorio zamjenik ministra sigurnosti BiH Mladen Ćavar ističući da sistem zaštite spašavanja podrazumijeva izgradnju kapaciteta, zakonsku regulativu, dobru osposobljenost svih sudionika.\n"Trenutno su u toku aktivnosti na izradi plana zaštite i spašavanja od prirodnih i drugih nesreća institucija i organa BiH. Ovaj plan će biti usklađen s najvećim evropskim standardima i preuzetim obavezama prema Evropskoj uniji i Ujedinjenim narodima", rekao je Ćavar.\nPlan se, kaže, izrađuje na osnovu procjene ugroženosti od prirodnih ili drugih nesreća BiH, koja je usvojena ove godine, a uskoro će biti upućen Vijeću ministara BiH.\nPomoćnik ministra sigurnosti za zaštitu i spašavanje Samir Agić konstatovao je da BiH danas ima kapacitete u smislu obučenih ljudi, ali da nedostaje tehnička opremljenost jedinica civilne zaštite, vatrogasaca i slično.\n„Vijeće ministara BiH putem budžeta nije odobrilo nijedan novi fening za ulaganja u sistem zaštite i spašavanja na državnom nivou. Entiteti su ti koji su osnovni nosioci i oni koji imaju najveća finansijska izdvajanja, odnosno najveća budžetska sredstva“, kazao je Agić.\nUkoliko dođe do eventualne nove nepogode u BiH, potvrdio je da Ministarstvo sigurnosti BiH, to jest državni nivo nema niti jednog feninga.\nZato današnji seminar upravo ide u pravcu da se entitetima i lokalnim strukturama da još jedna vizija kako da na najbolji način potroše budžetska sredstva.\nĆavar je naglasio i važan segment koji se tiče uspostavljanja specijalističkih i drugih jedinica, kao i razvoj sistema za rano upozoravanje, odnosno uvođenje jedinstvenog evropskog broja za hitne situacije 112.\nRadi ispunjena međunarodnih obaveza Ministarstvo sigurnosti BiH, kaže, snažno je opredijeljeno da potakne uspostavu institucionalnih kapaciteta BiH za redukciju rizika od katastrofa i uspješno reagiranje u nesrećama.\n„BiH teži članstvu Evropske unije, koje predviđa uspostavu bolje saradnje država članica u institucionalnoj izgradnji kapaciteta civilne zaštite kao komplementarne oblasti EU. To je prije svega potrebno u svrhu prevencije nesreća i uzajamne pomoći u saniranju njihovih posljednica shodno brojnim rezolucijama i odlukama institucija EU“, kazao je Ćavar.\nPrema ovim dokumentima države su upućene u izradu državnih platformi za redukciju rizika od prirodnih ili drugih katastrofa, što znači praćenje, rano otkrivanje i upozoravanje javnosti o rizicima katastrofa, kao i pripravnost i odgovor na posljedice nastalih nesreća.\nBiH je usvajanjem okvirnog zakona o zaštiti spašavanja ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća 2008. godine stvorila i pravne pretpostavke za efikasno djelovanje prilikom nesreća.\nprije 23h 43m 176\nprije 7h 5m 208\nprije 9h 23m 123\nprije 5h 36m 72\nprije 8h 57m 166


Analni seks: Zašto ga muškarci toliko vole? | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nPomama za analnim seksom poslednjih godina je, kod pripadnika jačeg pola, u porastu, a evo i koji razlozi su doveli do njegove sve veće popularnosti.\nPoslednjih godina žene se sve češće susreću sa jednom željom svojih momaka – analni seks. Broj muškaraca koji želi da iskusi analne igrice u krevetu s godinama je sve veći, a žene su, malo je reći, zbunjene ovim novim trendom koji je odjednom zavladao muškim glavama.\nMeđutim, svaka posledica ima svoj uzrok, a potencijalni razlozi zbog kojih je vaš dečko odjednom postao opsednut “zadnjim namerama” kriju se upravo u ovom tekstu.\nTokom istorije analni seks je bio zabranjeno voće. Zbog tog faktora je posebno privlačan muškarcima. Naposletku, oni imaju tendenciju da žele ono što ne mogu da imaju, zar ne?\nPreviše ljudi izjednačava ono što vide u pornićima sa onim što bi hteli u svom seksualnom životu, a to se naročito odnosi na analni seks. Analni seks je standard kad se radi o pornografiji, prema tome mnogi momci su se upoznali sa time, iako pre nisu nužno razmišljali o tome da li ga žele isprobati.\nMuškarci misle da to svi rade\nZbog toga što je analni seks postao obavezan u pornofilmovima, mnogi momci misle da propuštaju nešto važno ako ga ne praktikuju.\nUzbuđuje ih kada imaju kontrolu\nAnalni seks se svodi na jednu stvar – moć. Imati toliku kontrolu je posebno uzbuđujuće za muškarce koji nisu naročito dominantni u svakodnevnom životu.\nNoviteti su uvek dobrodošli\nMuškarci vole različitost, prema tome nešto novo i drugačije im je uvek naročito privlačno. Mnogi muškarci analni seks doživljavaju kao poklon od partnerke, kao nešto retko i posebno.\nPOPUT MAGNETA: Muškarce ne privlače fatalne lepotice, već karakterne zavodnice\nNjegova bivša je to volela (navodno)\nIako većina žena više voli vaginalni seks nego analni, neke stvarno uživaju u analnom i žele ga. Ako je njegova poslednja partnerka volela analni seks, on će to želeti da isproba i sa budućom partnerkom.\nPostoji jako mala ili nikakva šansa da žena zatrudni\nNa praktičnom nivou, mala je mogućnost da se zatrudni tokom analnog seksa, zbog čega se mnogi frajeri prepuštaju kompletnom i užitku bez stega i granica.\nAnalni seks se svodi na seks isključivo radi seksa. Sirovost analnog seksa uzbuđuje muškarce. Plus, tu je i faktor uzbuđenja kada žena dozvoli muškarcu tako nešto.\nNa emotivnom nivou, muškarac može da voli analni seks zbog toga što je to jako intimno. Za razliku od vaginalnog seksa, analni zahteva puno pripreme, komunikacije i predigre. Postojanje ljubavi i poverenja kod partnerke, s obzirom na to da mu je spremna dati celu sebe, muškarce dodatno uzbuđuje.\nVole ženske zadnjice\nJednostavno rečeno, mnogi muškarci jednostavno vole žensku zadnjicu i vole da joj budu jako, jako blizu.\nSedam stvari koje nikada ne treba da uradite zbog svog partnera


BT System | Javno ozvucenje | Ugradnja | Servis\nPočetna | Usluge | Ozvučenje\nSistemi Javnog Ozvučenja - Profesionalna ugradnja\nSistemi Javnog Ozvučenja - Profesionalna ugradnja Kvalitetan zvuk vodi ka dobrom poslovanju pa je odabir dobrog ozvučenja važna poslovna odluka čak i za delatnosti kod kojih zvuk ne igra primarnu ulogu.\nSistemi javnog ozvučenja koriste se za ozvučavanje javnih prostora: poslovnih objekata, škola, bolnica, marketa, hotela, itd. Najčešće se koristi za emitovanje muzike, obaveštenja, reklamnih poruka, a primarnu ulogu ima u slučaju potencijalne opasnosti. Ovi sistemi su isprojektovani tako da funkcionišu potpuno drugačije od Hi-Fi sistema, tj. prilagođeni su za instalaciju u velikim objektima. Sistemi javnog ozvučenja koriste 100V linije galvanski odvojenim zvučnicima što omogućava rad sa velikim brojem zvučnika a da nisu fizički iblizu pojačala.\nSpremni smo da vam ponudimo kompletna rešenja za profesionalno ozvučenje ugostiteljskih objekata, konferencijskih sala, sala za sastanke, marketa, sportskih objekata i drugih javnih površina. Pored poslovnih sistema, takođe implementiramo multisenzorske zvučne sisteme.


BH Gas ponovo smanjuje cijenu plina – Visoko.ba\nBH Gas ponovo smanjuje cijenu plina\nNadzorni odbor BH-Gasa na sjednici održanoj u srijedu usvojio odluku o smanjenju cijene prirodnog gasa za distributivne kompanije.\nCijena prirodnog gasa za distributivne kompanije smanjena je sa 585 KM/1000 Sm3 na 530 KM/1000 Sm3 sa primjenom od 1. maja 2020. godine.\n“Analizirajući kretanje nafte i naftnih derivata na svjetskom tržištu, u informaciji prema Nadzornom odboru, konstatuje se da je došlo do smanjenja cijena nafte i naftnih derivata od početka 2020. godine. Istovremeno, analizirajući kretanje ruske cijene prirodnog gasa konstatuje se da je došlo do smanjenja i ove cijene, te da će ruska cijena prirodnog gasa imati pad i u narednom kvartalu 2020. godine”, objašnjavaju iz BH-Gasa.\nNa bazi ovih pokazatelja Uprava BH-Gasa je predložila smanjenje veleprodajne cijene gasa prema distrubitivnim kompanijama.\nNadzorni odbor BH-Gasa je prihvatio prijedlog Uprave i usvojio odluku da od 1. maja cijena za distrubutivne kompanije iznosi 530 KM/1000 Sm3 što je u odnosu na dosada važeću cijenu gasa smanjenje od 9,40 posto.\n“Kada posmatramo cijenu prirodnog gasa na kraju 2019. godine u iznosu od 640 KM/1000 Sm3 i novopredloženu cijenu u iznosu od 530 KM/1000 Sm3 možemo konstatovati da će cijena prirodnog gasa prema distributivnim kompanijama biti smanjena za ukupno 17 posto (640 KM – 585 KM – 530 KM)”, objašnjeno je iz BH-Gasa.\nZaključuje se kako potrošnja prirodnog gasa u Kantonu Sarajevo i u mjesecu maju ima trend povećanja te da se tako konstatovati da sezona grijanja i dalje traje.\n← Konačna lista kandidata koji su ostvarili pravo na stipendiju za nadarene učenike\nPreferencijalni tretman domaćeg bit će povećan na 30 posto →


"Sjećanje na zajedničku borbu, pobjedu i slobodu" | onogošt.me\n"Sjećanje na zajedničku borbu, pobjedu i slobodu"\n29. novembar 1943. godine je dan za poštovanje i sjećanje na zajedničku borbu, pobjedu i slobodu, za zemlju zalivenu krvlju hiljade boraca koji su se borili za svoje i narodne ideale pod Titovim i KPJ rukovodstvom, kazao je predsjednik Centralnog komiteta partije, Radislav Stanišić prilikom obilaska spomenika u Straševini.\nOn je kazao da danas sa žaljenjem konstatuju "da ono za šta su se oni borili više ne postoji".\n„Za nas komuniste put koji nam je drug Tito trasirao je put na koji se moramo vratiti, put bratstva i jedinstva, borbe protiv fašizma i nacionalizma, put demokratije, ne političke, već demokratije na radnom mjestu, put socijalne pravde i jednakosti i da na ovim prostorima vlada mir i ono blagostanje koje smo nekada imali“, poručio je Stanišić.\nU vihoru rata i veličanstvenih pobjeda, kako je kazao, slavne vojske pod vođstvom Tita i KPJ „protiv surovih fašističkih zavojevača i njihovih podlih sluga u bitkama na Neretvi i Sutjesci i nakon kapitulacije Italije jačao je ugled Narodnooslobodilačkog pokreta, kako u zemlji, tako i u inostranstvu“.\nStanišić je podsjetio da je prije 78 godina u noći između 28. i 29. novembra 1943. godine održano drugo zasjedanje AVNOJ-a (Antifašističko vijeće naroda oslobođenja Jugoslavije) i udareni su temelji federativnoj, socijalističkoj, samoupravnoj, nesvrstanoj Jugoslaviji.\n„Stvorena je divna veličanstvena socijalistička zemlja koja je bila uvažena i poštovana u cijelom svijetu, koja je svojim političkim i ekonomskim uređenjem ulogom na svjetskoj političkoj sceni simbolizovala nepogrešivi glas savjesti, gdje je vladala socijalna jednakost i pravda, u kojoj je samoupravljanje bilo najviša manifestacija ekonomske i političke slobode radnog čovjeka i građanina. Bez te zajednice (Jugoslavije) Crna Gora bi bila pusto, najsiromašnije, najnerazvijenije područje na Balkanu i u Evropi. U toj zajednici smo doživjeli najveći prosperitet u svojoj dosadašnjoj istoriji gdje je bilo iskorijenjeno siromaštvo i nijesu se morale otvarati narodne kuhinje.Izgubismo zajedničku domovinu u trenutku kada smo dospjeli u vrh srednje razvijenih zemalja Evrope i svijeta. Bili smo zdrava i zadovoljna nacija, sa socijalističkim društvenim uređenjem u kojem smo bili gospodari svog rada i rezultata rada i živjeli životom dostojnim čovjeka“, rekao je Stanišić.\nEstradni umjetnici nezadovoljni epidemiološkim mjerama, najavljuju protest\nNezadovoljni važećim epidemiološkim mjerama Udruženje estradnih umjetnika i izvođača Crne Gore najavili su za sjutra u 12 sati protest ispred Vlade.\nNapušteni psi "okupirali" Blace\nU mjestu Brestice, dvadesetak kilometara udaljenom od Nikšića, 2015. godine otvoren je azil za pedeset pasa.


Mali signali da je on vaša prava ljubav Mali signali da je on vaša prava ljubav\nObjavljeno: 12. 8. 2019 u 15:19h


Pitali smo za vas: Kontrolisani ulazak u zgradu Gradske uprave - KruševacGrad\nUlazak u zgradu Gradske uprave za sugrađane koji treba da obave određene poslove ili pribave dokumenta organizovan je u skladu sa preporukama resornog Ministarstva i predviđenim merama zaštite od korona virusa, navode u Gradskoj upravi. Ovakav režim ulaska će važiti dok nadležne institucije ne donesu drugačije rešenje, a u skladu sa razvojem epidemiološke situacije. To je redakciji krusevacgrad.rs rečeno u Gradskoj upravi nakon što je jedan od naši čitalaca pitao kada će biti normalizovan ulazak u zgradu Gradske uprave\nKonkretno, ukoliko morate do određenih službi u Gradskoj upravi u holu vas očekuju portir i komunalni policajac. Upotrebljavaju se sredstva zaštite, postavljena je i dezobarijera.\n– Ukoliko nije neophodno da stranka ulazi portir preuzima dokumenta ili zahtev i stavlja na info pult, odnosno odnosi do pisarnice, ukoliko je potrebno da se zavede. Ako stranka treba da udje portir proverava da li je određena kancelarija slobodna i tada pušta stranku – objašnjava načelnik Gradske uprave Ivan Andjelić.\nPredviđeno je takođe, dodaje on, da prilikom predaje izbornih lista za predstojeće izbore, u Gradsku upravu može da uđe petoro predstavnika političke stranke ili koalicije. Liste se predaju u skupštinskoj sali, najvećoj prostoriji, jer moraju da budu prisutni i članovi Gradske izborne komisije.\nPrema Anđelićevim rečima, iako je u Gradskoj upravi na posao vraćen deo zaposlenih, svi poslovi se obavljaju uobičajeno. Dodaje da trenutno ne rade oni koji imaju malu decu koju nema ko da čuva, potom stariji od 60 godina, osim ako njihov dolazak na posao nije neophodan, a na posao ne dolaze ni hronični bolesnici, odnosno oni čiji je imunitet narušen.\nTekst je deo projekta Local Press Laboratorija koji novine GRAD realizuju u saradnji sa PU Lokal pres. Local Press Laboratorija je pilot projekat razvijen u saradnji i podržan od strane “Medijskog inkubatora za Zapadni Balkan” programa Free Press Unlimited, koji finansira holandsko Ministarstvo spoljnih poslova\n04.09.2021 0 526\n31.07.2021 0 183\n05.07.2021 0 464\n28. septembra 2021., 04:00


Kraljev park u Podgorici\n12-09-13, 06:22 #1\nOtvoren Kraljev park: Podgoričani dobili „zelenu oazu“ na obali Ribnice\nZa rekonstrukciju utrošeno oko milion eura, koje je donirala Vlada Republike Azerbejdžan, u sklopu diplomatske misije u Crnoj Gori, a na inicijativu predsjednika te zemlje Ilhama Alijeva. Prvi čovjek Podgorice istakao je da je Azerbejdžan jedan od najvećih investitora u Crnoj Gori i da vjeruje da nova i značajna ulaganja tek predstoje\nPODGORICA – Kraljev park, za čiju je rekonstrukciju utrošeno oko milion eura koje je donirala Vlada Republike Azerbejdžan, u sklopu diplomatske misije u Crnoj Gori, a na inicijativu predsjednika te zemlje Ilhama Alijeva, otvoren je u srijedu u centru Podgorice. Crvenu vrpcu svečano su presjekli potpredsjednik Vlade Azerbejdžana Elčin Efendijev i gradonačelnik dr Miomir Mugoša.\nSvecano otvaranje Kraljevskog parka 1109 2013 Aleksandar Ljumovic 007 Otvoren Kraljev park: Podgoričani dobili „zelenu oazu“ na obali Ribnice\nPodgoričani su tako na poklon od Azerbejdžanaca dobili zelenu oazu na površini od 1,7 hektara, koja sadrži moderan mobilijar, rasvjetu, sisteme navodnjavanja i obezbjeđenja. Od novih sadržaja tu su sjenik sa stolovima za šah, velikafontanai dječje igralište, a obezbijeđen je i bežični internet na prostoru cijelog parka.\nU parku se nalazi plato sa dva spomenika – Božidaru Vukoviću Podgoričaninu i azerbejdžanskom pjesniku Džavidu Huseinu, koji su u srijedu, pred više od stotinu okupljenih građana, svečano otkrili predsjednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović i potpredsjednik Vlade Azerbejdžana Elčin Efendijev.\nNjih dvojica, zajedno sa ambasadorom Azerbejdžana Eldarom Hasanovim i domaćinom – gradonačelnikom dr Miomirom Mugošom u Kraljevom parku zasadili su drvo lovora, simbol mira i uspjeha.\nSvečanosti otvaranja parka prisustvovali su ministari u crnogorskoj Vladi, ambasadori nekoliko zemalja, brojne diplomate, političari, predsjednici crnogorskih opština i mnogi drugi.\nSvecano otvaranje Kraljevskog parka 1109 2013 Aleksandar Ljumovic 021 Otvoren Kraljev park: Podgoričani dobili „zelenu oazu“ na obali Ribnice\n- Kao gradonačelnik i građanin Podgorice, izuzetno sam zadovoljan što smo dobili ovu zelenu oazu na obali Ribnice, dostojnu kraljevog imena koje nosi. Zahvalnost za današnji impozantan izgled parka dugujemo našim prijateljima – Vladi Republike Azerbejdžan, koja je na inicijativu predsjednika Alijeva, u znak prijateljstva poklonila sredstva za njegovu obnovu – rekao je gradonačelnik Mugoša.\nPrvi čovjek Podgorice istakao je da je Azerbejdžan jedan od najvećih investitora u Crnoj Gori, a Mugoša vjeruje da nova i značajna ulaganja tek predstoje.\nSvecano otvaranje Kraljevskog parka 1109 2013 Aleksandar Ljumovic 055 Otvoren Kraljev park: Podgoričani dobili „zelenu oazu“ na obali Ribnice\nPotpredsjednik Vlade Azerbejdžana Elčin Efendijev istakao je da otvaranje biste Huseina Džavida u Kraljevom parku predstavlja i uvažavanje prema njegovoj ličnosti i njegovom radu.\n- Upravo ovakva ličnost, filozof i mislilac 1937. godine bio je žrtva represije i poslat je u Sibir, gdje je stradao. Tačno 45 godina nakon toga posmrtni ostaci tog velikog čovjeka vraćeni su u Azerbejdžan. To što njegova bista stoji naspram biste vašeg Božidara Vukovića Podgoričanina je znak kako prijateljskih odnosa, tako i nade da će se oni u budućnosti još više razvijati – to je najbolji simbol između Azerbejdžana i Crne Gore – istakao je potpredsjednik Efendijev.\nAmbasador Azerbejdžana u Crnoj Gori Eldar Hasanov kazao je da se predstavnici njegove zemlje odnose prema parku kao prema simbolu prijateljskih odnosa između naroda Azerbejdžana i Crne Gore.\n- Vjerujem da postoji velika potreba da se kulture povežu na ovaj način. Iz tog razloga danas je važno pitanje uzajamnog razumijevanja između dvije prijateljske zemlje, uključujući i intenziviranje međunacionalne komunikacije i dijaloga – rekao je ambasador Hasanov, dodajući da narod Azerbejdžana istorijski predstavlja tolerantan narod „i tokom vijekova uvijek smo se odnosili sa poštovanjem prema predstavnicima svih naroda i nacija, prema njihovoj istoriji, kulturi i znamenitim ličnostima“.\nSvecano otvaranje Kraljevskog parka 1109 2013 Aleksandar Ljumovic 075 Otvoren Kraljev park: Podgoričani dobili „zelenu oazu“ na obali Ribnice\nMinistar kulture Branislav Mićunović kazao je da se otvaranjem kapija Kraljevog parka otvara nova knjiga u kojoj će pokoljenjima ostati zapisano „da gajimo prijateljstvo i saradnju između dvije zemlje – Azerbejdžana i Crne Gore“.\n- Otvaranjem ovih dveri ulazimo u istorijsko poglavlje, koje se temelji na novim standardima diplomatske, ekonomske i kulturne saradnje Crne Gore i Azerbejdžana. Prolaskom kroz ova vrata vidjećemo majdane u kojima sijaju zlatni stihovi i replike Huseina Džavida. Pored njega je vojvoda Božidar Vuković Podgoričanin, koji je štamparskim i izdavačkimradomnastavio tradiciju Crnojevića – rekao je ministar Mićunović.\nRekonstrukcija parka urađena je po autorskom projektu azerbejdžanskog arhitekte Eldara Huseinova. Vodeći projektant bio je arhitekta Mladen Đurović, a izvođač radova Arhitektonski atelje iz Podgorice, uz podršku preduzeća i službi glavnog grada.\nNa svečanosti je služeno piće, priređen je i folklorni program, a posjetioci su mogli sa jednog od štandova da uzmu knjige azerbejdžanskih autora koje su prevedene i štampane kod nas.\nPodsjetimo, uređenje Kraljevog parka počelo je 1910. godine, u čast krunisanja kralja Nikole, a obnovljen je 1954. godine. Gradonačelnik Mugoša sa delegacijom Azerbejdžana u srijedu je obišao i Ulicu Baku koja prolazi kroz Tološku i kako je kazao, predstavlja „simbol povezanosti naših glavnih gradova“.\nSvecano otvaranje ulice Baku 1109 2013 Aleksandar Ljumovic 019 Otvoren Kraljev park: Podgoričani dobili „zelenu oazu“ na obali Ribnice\nGradonačelnik govorio na ruskom za AZ TV\nAzerbejdžanci su otvaranju Kraljevog parka i obilasku UliceBaku(koja nosi naziv njihovog glavnog grada) u Podgorici posvetili veliku pažnju, a tome svjedoče izvještaji i intervjui koje su novinari njihove AZ TV imali sa crnogorskim diplomatama. Nakon ceremonije otvaranja parka, predsjednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović odgovarao je na pitanja novinara iz Azerbejdžana, dok je prilikom obilaska Ulice Baku, gradonačelnik dr Miomir Mugoša za azerbejdžansku televiziju govorio o investicijama i ulaganjima u Crnu Goru, kao i saradnji dvije zemlje. Interesantno je da je kolega sa AZ TV gradonačelniku Mugoši postavljao pitanja na ruskom (iako je njihov službeni jezik azerski), a gradonačelnik je za tu televiziju bez prevodioca odgovaro, takođe, na tečnom ruskom jeziku.\nMugoša: Ne smeta mi odrednica „Srbin“ na postamentu\nGradonačelnik Mugoša, odgovarajući na pitanje novinara Pobjede oko natpisa koji se nalazi na postamentu Božidara Vukovića Podgoričanina, gdje je (ponovo) ispisano „Vojvodi Božidaru Vukoviću Podgoričaninu – prvom Srbinu štamparu i izdavaču povodom 400. godišnjice od njegove smrti“, kazao je da se oko toga „digla bespotrebna fama u javnosti“, jer je u avgustu na bisti bilo ispisano „prvi ćirilični štampar na slovenskom jugu“. Kazao je da je razgovarao sa predsjednikom SNP-a Srđanom Milićem, te da su se, nakon iznošenja argumenata „bez grabljenja političke slave“, opredijeli za prvobitni natpis.\n- Bista koju je uradio Risto Stijović završena je 1938. godine, a otkrivena 1939. na istom ovom lokalitetu. Konsultovali smo puno propisa, važeći Zakon o kulturnim dobrima i spomen obilježjima. Postament ne odgovara originalu iz 1939. godine, nego je urađen novi kada je rekonstruisana bista 1954. godine. Ni bista nije original, već je ona prava ukradena prije nekoliko godina. Mi smo tada iz depoa „Muzeja i galerija“ preuzeli gipsani model iz 1938. godine. Na osnovu toga napravili smo repliku same biste i postamenta, jer su slova izblijedjela i nijesu bila prepoznatljiva – rekao je prvi čovjek Podgorice.\nGradonačelnik kaže da su godina rođenja i godina smrti Božidara Vukovića takođe nepouzdani ali da su, uz mnoge konsultacije sa stručnjacima pokušali da nađu „nešto što je faktografski najbliže i istorijski najtačnije“.\n- U XV vijeku nijesam siguran da se iko bavio nacionalnim pitanjima i odrednicama. On je sam sebi dao odrednicu, a odrednica je bila Podgoričanin – niti Crnogorac niti Srbin. To „prvom Srbinu“ stoji danas, a stajalo je i 1939. i 1954. godine. To mi ne smeta, jer sam po tom, kao i drugim pitanjima kosmopolita. Mogla je da stoji i ta druga odrednica, koja je istorijski najtačnija. Svi znaju da je prvi štampar – štampar Makarije, a prvi izdavač na ćirilici je Božidar Vuković. Ali, ja nijesam opterećen nacionalno, niti u jednom segmentu svoje svijesti niti djelovanja – rekao je gradonačelnik Mugoša.\nDjelo i nedjelo\nGradonačelnik dr Miomir Mugoša je prvi put nakon rušenja dijela Hotela „Crna Gora“ komentarisao taj događaj jer, kako kaže, baš u vrijeme rušenja bio je na godišnjem odmoru.\n- Ovo je djelo uprave glavnog grada (Mugoša je rukom pokazao na Kraljev park), a ovo (pokazao je na bivši hotel „Crna Gora“) je nedjelo onih koji su to napravili, mojih sugrađana – investitora. S punim pravom su komentari najveće moguće osude zašto je to tako urađeno, kada nije trebalo tako biti urađeno. Urađeno je neoprezno, a nije urađeno namjerno – rekao je prvi čovjek Podgorice.\nPrema njegovim riječima, postojala je dozvola za djelimično uklanjanje ovog hotela. Mugoša je pojasnio je zašto se desilo rušenje dijela hotela, koje nije bilo predviđeno.\n- U pitanju je bila najveća betonska ploča na Balkanu, pa i šire, koja je ranih 50-ih godina izgrađena bez ijednog stuba. Mislim da je to bilo preko 500 kvadratnih metara. Kada su uklanjali taj dio ploče, koji je trebalo ukloniti, on je povukao dio zida prema Ulici slobode i dio terase prema Bulevaru – rekao je gradonačelnik Mugoša.\nUčešće glavnog grada bilo je samo u tome, kako kaže, da zaštite prolaznike „da neko, ne daj Bože, ne nastrada“.\n- Nema nikakvih mistifikacija i tajni. Da smo mi nešto radili, ja bih prvi izašao i to saopštio. Pozvao sam gospodina (Žarka) Burića (investitora, vlasnika firme Normal kompani) i saopštio mu svoj stav. To je bio po njega vrlo neprijatan razgovor, direktan, konkretan i rekao sam, što se mene tiče, mora da vrati u prvobitno stanje prizemlje hotela i dio prema Ulici slobode. Kakva će biti namjena unutra, to nikome ne diktiram, to piše u dozvoli – zaključio je prvi čovjek Podgorice.\nMugoša: Ponovna kandidatura zavisi od mene i moje partije\nNa pitanje novinarke Vijesti da li na sljedećim lokalnim izborima namjerava ponovo da se kandiduje za gradonačelnika, Mugoša je istakao da su za obavljanje poslova neophodni zdravlje, volja i želja.\n- Čovjek sam koji voli da radi, da dobro čini ljudima, a ne, kako vi kažete, da ga činim sebi. I 2010. godine sam rekao i sada kažem – ako me zdravlje posluži… To zavisi prije svega od mene i moje partije. Sigurno imam volju da završim mandat i radiću do dana kada budu redovni izbori. U dobrom raspoloženju, u dobrom zdravlju, sa mnogo manje novca a velikih želja da krenem u neke ozbiljne investicije. Nadam sa da ću ovih dana potpisati tender o izgradnji uređaja za prečišćavanje otpadnih voda. To mi je želja da za vrijeme mog mandata i mojih saradnika taj posao odmakne. To će biti jedan zamah, ali nemojte ga vezivati za izbore, nego za procedure. Najveći problem zašto nijesmo završili obilaznicu u Zeti do 13. jula su imovinsko – pravni odnosi – rekao je gradonačelnik Mugoša.\nNajavio je da će zgrada lokalnog parlamenta biti potpuno završena, ali ne i opremljena do kraja ove godine.\n- Moja želja je bila da i to završimo najprije što se moglo. Ali, kad dođe vrijeme za to, vidjećete ko je pomalo kriv zašto to nije već gotovo – rekao je gradonačelnik Mugoša.\n12-09-13, 06:23 #2\nBesplatan internet u Kraljevom parku\nPodgorička kompanija MNNews će, u okviru rekontrukcije Kraljevog parka, građanima Podgorice donirati sistem za besplatno korišćenje interneta na toj lokaciji.\nIz kompanije su saopštili da će građanima omogućiti besplatno korišćenje interneta u skladu sa opredjeljenjem da kroz društveno korisne angažmane povećaju dostupnost internet servisa.\n“Sistem se sastoji od bazne stanice za bežični internet pristup i priključka na optičku mrežu komapnije MNNews. Vrijednost donacije iznosi pet hiljada eura”, navodi se u saopštenju.\nKorisnici će, kako je objašnjeno, biti u mogućnosti da koriste internet posredstvom najnovije platforme za bežični pristup koja je omogućava brzine pristupa do 100 megabita u sekundi (Mbps).\n“Ujedno je to najbrži hotspot u Crnoj Gori koji je do sada reazlivan na otvorenom prostoru”, rekli su iz MNNews-a.\nMNNews već godinama u saradnji sa donatorima i lokalnim samoupravama realizuje slične projekte u više crnogorskih gradova. Dnevno preko tih sistema internet u Crnoj Gori korsite preko pet hiljada građana u Tivtu, Budvi, Cetinju, Žabljaku, Bijelo Polju, Beranama i Pljevljima.\n12-09-13, 06:46 #3\nSjecam se price od prije 15 godina drugara koji je,umoran od cekanja busa,sjeo na klupu u parku da se odmori.Tu mu pridje stariji momak i sjede pored njega,zapocinjuci neku uobicajenu pricu.Malo potom ovaj ga momak zagrli i upita je li raspolozen da mu malo posuce Brejvika,pa ce poslije zamijenit uloge ako se ovome drugaru svidi.Prijatelj skoci ka oparen uz povike-makse,pedercino i pobjeze tako da noge pretekose guzicu.\nNe znam zasto sam Vam ovo ispricao,ali sam siguran da ne moze da skodi.\n12-09-13, 07:29 #4\nHahahahaha. Znaci nisu bez neke bile price o tom parku\n12-09-13, 14:06 #5\nI jedan moj rodjak sa sela je jednom davno tu sjeo da dusom da'ne,pa je ,nenadano ,dobio takvu ponudu od jednog lika.\nSamo sto rodjak nije pobjegao,vec je lika izbio kisobranom.\n12-09-13, 14:41 #6\nsvačije je da pita...reakcije su stvar pojedinca...\n14-09-13, 14:50 #7\ndolje park, zivio beton!\n22-09-13, 00:10 #8\nima li ovaj parkovski internet sifru ili si prikacen cim udjes?\n22-09-13, 10:27 #9\nDemokratska republika Azerbejdžan. ******* im se u novo istorijsko poglavlje.\nOriginally Posted by nuit Vl\nBolje da metneš šifru, no da ti se neko prikači čim udješ.


Bošnjački učenici će od sada birati između srpskog i "bošnjačkog" jezika koji predaju isti nastavnici\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Bošnjački učenici će od sada birati između srpskog i “bošnjačkog” jezika koji...\nBošnjački učenici će od sada birati između srpskog i “bošnjačkog” jezika koji predaju isti nastavnici\nSjeverni Sandžak – U pojedinim školama u Novom Pazaru, Tutinu, Sjenici i Prijepolju, sutra, na svjetski Dan maternjeg jezika, počinje pripremna nastava na bosanskom jeziku, za koji lingvisti tvrde da nije autentičan i da je u škole ušao pod pritiskom politike.\nU nekoliko škola u tim gradovima sutra će biti održan javni čas bošnjačke historije i kulture.\nOko 500 đaka Bošnjaka u 12 oglednih odjeljenja, od pripremnog do gimnazija, učiće nov predmet bosanski jezik i književnost, rekao je Esad Džudžević i najavio da će i drugi predmeti, poput historije, muzičkog, likovnog u jednom procentu imati nove sadržaje.\n“Praktično, đaci će slušati srpski jezik prema postojećem rasporedu, plus četiri, pet časova bosanskog jezika”, rekao je Džudžević Tanjugu prije nekoliko dana i naveo da će bošnjački učenici dobiti dodatak postojećem udžbeniku historije sa 15 odsto sadržaja iz nacionalne historije Bošnjaka.\nTakođer, likovnom se pridodaju radni listovi sa 30 odsto novog sadržaja, a iz muzičkog dodatnih 60 procenata lekcija koje se odnose na kulturno naslijeđe Bošnjaka.\nOstali opšti predmeti, matematika, fizika, slušat će se na bosanskom od kraja marta, rekao je Džudžević i naveo da je u toku prevođenje tih udžbenika na bosanski jezik.\nOn je najavio da će u aprilu biti sprovedena anketa među roditeljima u kojoj će se opredjeljivati na kom jeziku će njihova djeca pratiti nastavu od septembra.\n“Djeca koja se izjasne za bosanski, od 1. septembra slušat će srpski jezik i književnost kao nematernji, sa dva časa nedjeljno”, rekao je Džudžević i najavio da će bosanski predavati nastavnici koji su do sada predavali srpski, a u međuvremenu su završili obuku i dobili su sertifikate.\nNacionalni prosvjetni savjet (NPS) je 5. februara donio odluku o dopuni Pravilnika o planu udžbenika sa udžbenicima za nastavu na bosanskom jeziku, a profesor beogradskog Filološkog fakulteta Veljko Brborić ističe da su lingivistički i strukturno bosanski i srpski jedan jezik, sa izvjesnim specifičnostima.\n“Sticajem političkih okolnosti, termin bosanski prenio se na jug Srbije. Da li pod pritiskom i čijim, ne znam, ali lingvistički radi se o jednom jeziku”, rekao je Tanjugu prof. Brborić, smatrajući da će od ovoga svi imati štete, a najviše oni koji svoj jezik prozovu tako.\n“Da li će student koji je jedan dio školovanja učio na bosanskom jeziku poslije moći preći na srpske nastavne planove i programe. Lingvistički, to nije sporno, to je jedan jezik, ali biće problem ako se bude insistiralo na posebnim udžbenicima, planovima, programima”, rekao je profešor i ukazao na opasnost od mogućeg svojatanja “bosanskih” književnika.\npazarac 23. Februara 2013. At 10:37\nNema tu šta da se bira, bosanski jezik treba da bude obavezan.Zašto Srbi nebiraju hrvatski,crnogorski ili bosanski,koji su to licemeri pihhh.\nja, бре 22. Februara 2013. At 15:54\nспрдња са самим собом!!!\nKADRIC NIHAD 22. Februara 2013. At 15:28\nNastavnici koji su predavali srpski jezik od sad će predavati na bosanskome,ovo blage veze sa mozgom nema.Svi znamo da su nastavnici srpskog jezika još od srednje škole kroz jezički smer učili i govorili na čistom srpskom jezikom sa ekavicom.Ne može se ekavica preko noći zamijenit ijekavicom kroz neki dekret.To se uči,vježba,trenira još od kuće,ulice pa onda se usavršava na predmetu bosanski jezik.Dakle samo oni koji završe fakultet sa smjerom bosanski jezik mogu biti predavači bosanskog jezika.Sve drugačije je demagogija i nasilno uguravanje bosanskog jezika u kojem će sve biti “lepo,belo,vreme,sneg,reka,mleko,dve,….”


Eparhija bačka: Serija medijskih napada na SPC - Novi Standard\nPriznajemo da je za nas zaista bilo iznenađujuće što su i g. Prelevića uključili u aktuelnu višemesečnu kampanju koju protiv SPC vodi medijski konglomerat CNN-klonova\nMala je varoš Beograd.\nDokumentovano, video-snimkom i transkriptom, nepobitno smo dokazali da je advokat Božo Prelević, u emisiji televizije Nova S, 21. septembra, bez ikakvog razloga i bez ikakvog dokaza klevetao i vređao Njegovo Preosveštenstvo Episkopa bačkog g. dr Irineja, jednog od najuglednijih srpskih arhijereja i naših sunarodnika uopšte. Pre nego što zaključimo prepisku ovim povodom, priznaćemo da je za nas zaista bilo iznenađujuće što su i g. Prelevića uključili u aktuelnu višemesečnu kampanju koju protiv Srpske Crkve, Njenog Predstojatelja, najuglednijih episkopa i interesa srpskog pravoslavnog naroda u celini vodi medijski konglomerat CNN-klonova, a prate ih dva nedeljnika i jedan dnevni list, uz stotinak tviter-naloga, iza kojih je nekoliko botova, čiji je akademski rang srazmeran nužnosti da uz pomoć stručnjaka sagledaju svoje mesto u svakodnevnom životu.\nPriznajemo, izgubili smo iz vida Prelevićev prethodni angažman koji ga je vinuo u centar medijske pažnje, a čiji projektovani cilj je bio srozavanje ugleda Vojske Srbije.\nIpak, da za naručioca kampanje cena visokorangiranog advokata za sitnu epizodu nije prevelika pokazao je sâm g. Prelević, uplićući se narednih dana nevešto kao pile u kučine i pokušavajući da se opravda još sitnijim podmetanjima, srozavajući ne samo profesionalni ugled. Pritom, mi se nadamo da zastupanje studenta Žarkova ne ulazi u ukupnu cenu nego je izraz njihovog zajedničkog nastojanja da utvrde istinu i dođu do pravde. Mada je način na koji traže pravdu – klevete, medijska haranga i slično – duboko nepravedan, želimo im da sami ubrzo dođu k poznaniju prava.\nDa podsetimo! Pre nego što je uključen epizodista Prelević, rečeni medijski konglomerat se, pod naslovom „Igra moći – borba za Bogoslovski fakultet“, bavio našom najvišom bogoslovsko-naučnom ustanovom, medijski kreirajući nerazumnu pobunu grupice zaposlenih nastavnika protiv Crkve koja ih je školovala i dovela do akademskih zvanja i univerzitetske profesure. U centru spinovanja i optužbi, naravno, bio je vladika bački Irinej. Ta tema je bila top story, sa udarnim terminima, telopima i svim sredstvima medijske manipulacije kakvu je CNN predvodio tokom medijske satanizacije Srba devedesetih godina 20. veka, zbog koje je izgubilo živote hiljade ljudi. Danas u Srbiji taj medijski obrazac i antisrpski pravac slede domaći klonovi vodeće medijske ekspoziture američke „duboke države”, a privremeni cilj im nisu ljudski životi nego duše pravoslavnih Srba.\nU tu svoju borbu „za Bogoslovski fakultet” uključili su, verovatno ne bez nekakve satisfakcije, nekolicinu ličnosti iz vrha univerzitetske zajednice. No, kako su nebitne formalnosti u vezi sa izborom fakultetskog Saveta lako, a na osnovu zakona, prevaziđene, prešli su na spinovanje i pravljenje problema oko pojedinih odredbi Statuta Bogoslovskog fakulteta, osporavajući Crkvi pravo da ima uticaj na školovanje budućih sveštenika i veroučitelja. Ni ovom medijskom konglomeratu, ni pomenutim licima iz akademske zajednice, nije bilo dovoljno to što je prethodno Statut dobio potvrdu, ni manje ni više, nego Ustavnog suda Srbije, a odredbe koje osporavaju deo su evropskih univerzitetskih standarda. Zastali su sa kampanjom tek kada je dokumentovano da su bundžije sa ovog fakulteta, kada im je to bio interes, bile glavne apologete i zastupnici odredbi Statuta protiv kojih se danas bune i da su oni njihovi najslabiji i najnepouzdaniji igrači.\nU međuvremenu, ređale su se klevete, uvrede i laži protiv Njegove Svetosti Patrijarha srpskog g. Irineja, Svetog Sinoda, vladikâ, profesorâ Bogoslovskog fakulteta… U nastojanju da izazovu što veći haos, ti mediji su najdobronamernije profesore proglašavali za one koji prete zaposlenima, nastojali da negativnom kamanjom, sablažnjavanjem javnosti, rasteraju studente.\nJednog od profesora su proglasili za siledžiju i zvonili na sva zvona da je njegov predmet stigao do javnog tužioca. A kada javni tužilac nije našao osnov za pokretanje bilo kakvog postupka, tome nisu posvetili ni sekundu programa nego su brže-bolje otvorili pripremljenu kutiju iz koje je iskočio student Žarkov – koji, uzgred, i nije student teologije – čiju pripovest ubacivanjem vladike Irineja treba da dosoli i pojača Prelević. Ali neuverljivost Prelevićevog nastupa, njegovo zapinjanje i posrtanje o sopstvene reči, naterali su ih da još jedanput otvore kutiju laži i paralelno pokrenu kampanju u vezi sa rekonstrukcijom Vladičanskog dvora u Novom Sadu. O tome smo dovoljno pisali, ali ćemo samo napomenuti da je predstavnik medijske kuće koja vodi kampanju protiv Crkve u celini, a posebno protiv vladike bačkog Irineja, odbio poziv da učestvuje u živom radio-programu gde je imao priliku da od odgovornih ličnosti dobije odgovore na sva pitanja vezana za rekonstrukciju Vladičanskog dvora koja ga interesuju.\nNaposletku napominjemo dve stvari vezane za poslednji iskaz g. Prelevića. Nije prvi ni jedini koji se poziva na reči blaženog spomena patrijarha Pavla. Sličnu priču je već prodao onaj čovek koji ga je uvukao u celu ovu ujdurmu i nagovorio da pokojnog patrijarha uzme za svedoka. Taj čovek je i patrijarhu Pavlu stavio u usta da je na samrti odredio jednog vladiku za svog naslednika (verujemo, bez znanja i volje toga vladike da učestvuje u gnusnoj i tužnoj prevari). Uzgred, g. Prelevića nikada niko od ljudi bliskih pokojnom patrijarhu nije video u njegovoj blizini, što ne isključuje mogućnost da će se pojaviti naknadni „pošteni svedoci“. Za ponekoga sve ima svoju cenu.\nInače, po pitanju Prelevićevih reči da ima ljudi u Crkvi koji su skloni razvratu, pametnije je da se drži one biblijske: „Zašto vidiš trun koji je u oku brata tvojega, a brvno koje je u tvojemu oku ne osećaš?” (Lk 6, 41). Od svakoga greha, pa i od greha razvrata, prvo treba čuvati sebe, pa onda i svoje bližnje.\nIzvor eparhijabacka.info, 03. oktobar 2020.\nPreporučujemoBožo Prelevićvladika bački IrinejEparhija bačkanapad na SPCSPC


Novosti Archives - Metalplast\nProizvodnja medicinske opreme i opreme za kozmetičare, škole i ugostiteljsko poslovne objekte\nOprema za ugostiteljske i poslovne objekte\nPodaci za identifikaciju i dozvole\nKolica za instrumente sa policama od polistirola – NOVO\nNova kolica za instrumente u ponudi. Modernizovana kolica sa 2 ili 3 police. Konstrukcija od metalnih cevi i profila, police od visokokvalitetnog polistirola koji ima odlične mehaničke karakteristike i izuzetnu otpornost na dezinfekciona sredstva. Police su profilisane tako da sprečavaju izlivanje tečnosti. Detaljnije možete pogledati Kolica za instrumente M 209 ovde ili Kolica za instrumente M 210 ovde.\nPosted on April 15, 2020 April 15, 2020 by MetalPlast\nKolica za instrumente – NOVO\nNova kolica za instrumente u ponudi. Modernizovana kolica sa 3 police. Ova kolica nudimo u dva dizajna. Metalna konstrukcija sa policama od univera. Detaljnije možete pogledati Kolica za instrumente M 226 ovde ili Kolica za instrumente M 227 ovde.\nPosted on March 22, 2016 March 22, 2016 by MetalPlast\nMišljenje agencije za lekove i medicinska sredstva\nPosted on September 15, 2015 November 9, 2015 by MetalPlast\nNovo u ponudi – Krevet za preglede\nModernizovan otoman za preglede, po uzoru na moderne trendove tržišta. Krevet za preglede M88 je sa mehaničkim podizanjem uzglavlja, i opciono držačem rolne ubrusa.\nPosted on September 8, 2015 February 15, 2017 by MetalPlast\nNovo – Sto za fizikalnu terapiju sa elektromotorom\nNov savremen sto za fizikalnu terapiju, radjen po ugledu na moderne trendove trzista. Sto za fizikalnu terapiju je elektro podesiv po visini, sa ili bez otvora za lice. Oblozen je eko kozom koja se moze lako odrzavati.\nPosted on September 8, 2015 September 8, 2015 by MetalPlast\nSertifikat o homologaciji\nPosted on September 8, 2015 October 24, 2015 by MetalPlast\nBudite pravovremeno informisani o svim novostima\nCopyright 2015 © Metalplast AND.


Sporazum ipak postoji, potpisao ga je Stefanović: Austrija može da vraća migrante i odbijene azilante u Srbiju - Politički.rs\nDo sada u Srbiju još nije prebačen nijedan azilant i o detaljima se još razgovara, navelo je ministarstvo, a trenutno nije poznato ni koliko će taj projekat Austriju koštati. Odgovarajući na deo pitanja o troškovima projekta, ministarstvo je navelo da “pravo postavljanja parlamentarnih pitanja ne uključuje i mišljenja i procene”.\nTagged: AUSTRIJA, MIGRANTI, NEBOJŠA STEFANOVIĆ, SPORAZUM


Xаос у Паризу - Page 4 - Stormfront\n11-05-2005, 09:01 PM #31\nПа кад се скупе испред Мека на Славији, по 10 њих и само чекају да се појави (углавном) нека девојка, да би је потом малтретирали. Пуно мојих другарица је тако надрљало.\nPa zar ne prilete taksisti u pomoć kad vide da pada maltret?\n11-05-2005, 11:37 PM #32\nКакви бре таксисти, они су још гори. Не смем више девојку да пустим саму да пролази поред таксиста. Сваки пут кад прође девојка поред њих навале ко млади мајмуни: "Може вожња и за џабе". Једну другарицу је напао у таксију док се враћала са нове године. Срећа његова што није запамтила број таксија иначе кичму би му поломили.\n11-06-2005, 03:21 PM #33\nПолако али сигурно нереди се шире и у друге француске градове. У Паризу су се нереди преселили у центар града. Француска полиција је прошле ноћи ухапсила 312 вандала ( још увек неће да их окарактеришу како треба, још увек су то вандали, хулигани и сл.) али то није спречило арапе да и даље дивљају. И полицији је већ јасно да је све ово веома добро организовано и да неко стоји иза тога.\nLast edited by gallagher; 11-19-2005 at 02:34 PM.\n11-06-2005, 06:50 PM #34\nKlasican rasni rat!Ovo se dalo ocekivati!\n11-07-2005, 12:43 PM #35\nПала прва жртва\nШта рећи... ово постаје све горе и горе. На монгриле сада треба истерати војску, али су они мулти култи друштво и не желе да дају лош пример... све ће се решити разговором...\nШта сад? Колико белаца треба да умре да се Француска освести?\n11-07-2005, 01:16 PM #36\nTokom vikenda nasilje u Francuskoj se proširilo od Mediterana na jugu do granice sa Nemačkom na severu.\nEksplozija besa koja se pretvorila u rušilački pohod prenela se sa pariskih predgrađa u provincijske gradove, gde su neredi uzeli maha drugu noć zaredom. Broj zapaljenih vozila, kao i uništenih objekata povećava se iz noći u noć, sa bilansom od oko 3.500 uništenih vozila od početka nereda, dok se broj privedenih osoba sa 29 popeo na 570 u poslednja četiri dana. U noći između subote i nedelje zapaljene su i dve osnovne škole u predgrađu Pariza, a prema policijskim izvorima u samom centru prestonice na Trgu Republike zapaljeno je 28 vozila.\nPolicija je saopštila da je u predgrađu Sen Deni, mestu najžešćih sukoba, pronašla postrojenje za pravljenje „Molotovljevih koktela“.\nIstovremeno lider opozicionog italijanskog levog centra Romano Prodi izrazio je bojazan da će neredi u predgrađima, poput onih pariskih, uskoro buknuti i u Italiji.\n11-07-2005, 01:25 PM #37\nПрије су на Дневнику рекли још мало па грађански рат\n11-07-2005, 01:56 PM #38\nPolicijski čas u Parizu!\nPariz -- Zbog nereda koji traju već 11 dana, u pariskom predgrađu Bobinji uveden je policijski čas.\nJedna osoba je preminula od posledica prebijanja u Parizu, kao prva žrtva nereda koji traju već 11 dana. Nemiri koji već jedanest dana traju u predgrađima Pariza, tokom vikenda su se proširili i na centar grada, ali i na druge francuske gradove gde žive pripadnici azijskih i afričkih manjina.\nKako prenosi, Rojters, preminuo je šezdesetogodišnji Žan Žak Le Šenadek, iz predgrađa Sten, koga su nepoznate osobe pre nekoliko dana pretukle, u trenucima kada je pokušavao da ugasi požar ispred svoje kuće.\nDopisnik B92 iz Pariza, Miloš Krivokapić, kaže da su prethodne noći prvi put zabeleženi ozbiljniji sukobi sa policijom. Predsednik Širak, je u svom prvom obraćanju od početka sukoba rekao da će Republika biti jača od onih koji šire nasilje i strah, i da će ti ljudi biti uhvaćeni i kažnjeni. Zakon mora da ima poslednju reč, kaže Širak.\nPrvi policajac Francuske, Nikola Sarkozi, sumnja da su izgrede izazvali islamistički ekstremisti manipulišući tinejdžerima, dok većina francuskih isamističkih grupa to odlučno demantuje.\nSarkozi takođe kaže da će biti odlučan i smirivanju situacije: "Red mora da se vrati u sve delove naše zemlje.To nije pitanje izbora, to je naša obaveza. Trebaće nam vremena, ali mir će se vratiti.Ako policija ne zavede red, onda će kontrolu uzeti bande, mafija i ostale grupe ekstremista".\nSlikar Ljuba Popović, koji već godinama živi u Parizu, smatra da situacija nije toliko opasna kao što se misli, ali da francuska javnost ipak zataškava probleme: "To izgleda iz Beograda, možda malo strašnije nego što jeste. Ovde se ne piše mnogo o tome i Francuzi pokušavaju da to malo zataškaju.Međutim, pitanje je veliko odakle je sve to došlo, po meni je to dosta aranžirano sa strane".\n"Sloboda? Jednakost? Bratstvo?"\nVodeći londonski dnevnici danas najveći prostor posvećuju nemirima u Francuskoj.\nIndipendent na naslovnoj strani piše "Sloboda? Jednakost? Bratstvo?", a zbivanjima u Francuskoj posvećuje i redakcijski komentar, u kom kritikuje francuske političare, zbog načina na koji su odgovorili na nemire, ali i postupke policije, koje naziva grubima i brutalnima.\nTajms piše da se pedesetih i šesdesetih godina prošlog veka, kada su se u Francusku useljavali imigranti iz bivših kolonija u arapskom svetu i u Africi, verovalo da će oni asimilovati zahvaljujući pristupu obrazovanju i velikim socijalnim davanjima. U realnosti, Francuska je manjinama okrenula leđa i strpala ih u stambene blokove u predgrađima u kojima je nezaposlenost i tri **** veća od nacionalnog proseka. "Mere koje su za cilj imale integraciju, poput zakona o zabrani nošenja muslimanskih marama u državnim ustanovama, često su imale suprotan efekat i pogoršavale situaciju. Rezultat toga je radikalizacija mladih muslimana u francuskim getima", ocenjuje Tajms, prenosi Fonet.\n...i u Briselu?\nU kvartovima Brisela i Berlina u kojima žive uglavnom siromašni imigranti takođe su goreli automobili.\nSinoć je u glavnom gradu Belgije zapaljeno pet automobila, objavila je policija. Incidenti su se dogodili blizu četvrti Gar du midi, na jugu grada, u kojoj živi velika populacija stranaca. Policija je saopščtila da su paljevine podmetnute, ali da još nito nije uhapšen. "Vlasti Belgije pažljivo prate dešavanja u Francuskoj, ali još nisu zabeležile slične događaje u Belgiji", izjavio je danas portparol Centra Vlade za krize i ocenio da su požari kod Gar du midija lokalni incidenti.\nU Berlinu, u siromašnom delu grada, u ponedjeljak ujutro je zapaljeno pet automobila, a policija pokušava da utvrdi postoji li veza tog ovog incidenta i nemira u Francuskoj. Automobili su zapaljeni u pet različitih ulica berlinskog okruga Moabit, siromašnog dela grada u kom živi uglavnom imigrantsko stanovništvo. Policija je objavila da niko nije preuzeo odgovornost za paljevine, javlja Index.hr.\nPolitičari i sociolozi upozorili su da bi i u Nemačkoj moglo doći do nemira sličnih onima u Francuskoj ako se vlasti ne posvete ozbiljno problemima integracije. Član Hrišćansko-demokratske unije, budući ministar unutrašnjih poslova Volfgang Šojble, rekao je za Bild da u Nemačkoj mora biti poboljšana integracija, posebno mladih stranaca, i rekao kako veruje da su nemačke policijske snage izvrsno opremljene i obučene da spreče erupciju nasilja.\nPolitičar Zelenih Hans Krtistijan Štrebele smatra da za sada nema naznaka da bi moglo da dođe do nereda poput onih u Francuskoj, ali je i upozorio na postojanje bandi mladih stranaca u četvrtima u kojima je veliki procenat migranata. On je pozvao vlasti da mladim strancima pošalju jasnije signale da se društvo o njima zaista brine.\nUz isticanje da je situacija u Nemačkoj bitno drugačija od one u Francuskoj, navodi se i da na periferijama nemačkih gradova polako nastaju četvrti u kojima žive pretežno stranci, prenosi Beta.\nU Nemačkoj živi oko sedam miliona stranaca, od toga oko 3,1 miliona muslimana. Obrazovni nivo stranaca i dalje je vidno ispod nemačkog proseka.\n11-07-2005, 02:23 PM #39\nEvropa ce Hitlera praviti od blata ,jos malo vremena treba\nGdje su bre ti francuski C18 i HS ,po internetu sve kurcevito a kad prigusti niko nece da se podigne\n11-07-2005, 02:46 PM #40\nА знате шта је најгоре? Французи као пизде се закључали кући и не излазе напоље да се супротставе!!! Ма ми би то средили за тили час. Јеботе колко се накотили чамуга тамо, невероватно, а сад им крив ђаво. Епа подржавајте и даље шиптаре и балије, ко вас јебе. А пре месец дана био израелски премијер у Паризу и разговарали о анти семитизму! Као да је то тада био највећи проблем Француске. Хитлер би то средио за недељу дана.


Prestanak gledanja TV-a poboljšava memoriju - Kozarac.ba\nBojkot televizijskih programa, rješavanje križaljki i kozumacija ribe mogli bi biti neki od ključnih faktora za poboljšavanje memorije, pokazalo je istraživanje provedeno u Australiji.\nRezultati ankete provedene na gotovo 30.000 ljudi u sklopu sedmice znanosti, pokazuju da ljudi koji čitaju fikciju imaju bolju memoriju od onih koji to ne čine, dok imena najteže pamte teški alkoholičari.\nNo neuropsihologinja Nancy Pachana ističe da televizija ne mora biti nužno loša za pamćenje ako se upotpuni pravilnom ishranom i aktivnim životnim stilom, koji su važniji za dobro pamćenje.\n“Vaše pamćenje ovisi o dobrom zdravlju i dobrom mentalnom zdravlju”, ističe Pachana sa Sveučilišta Queensland. Ispitivane osobe odgovarale su na pitanja koliko uspijevaju pamtiti popise za kupovinu, imena, lica i zanimanja, davne događaje te su bile zamoljene da uoče razlike između dviju fotografija.\nAnketirani su također morali podnijeti podatke o svojim navikama, o konzumiranju alkohola, gledanju televizije i čitanju.\nRezultati nisu ukazali na razlike između muškaraca i žena, ali su pokazali da gledanje televizije ima presudan učinak.\n“Ugasite tv prijemnik ili ga barem ne gledajte previše”, poručuju autori ankete u tumačenju dobivenih rezultata.\nOni koji piju manje od dva alkoholna pića dnevno imaju bolju memoriju u svim zadacima.\nLjudi koji rješavaju križaljke bolje pamte što trebaju kupiti i pamte imena, a ako vam je riba na jelovniku jednom tjedno poboljšat ćete i sposobnost da pamtite popis za kupovinu.\nMeđutim, s obzirom da je testiranje provedeno na internetu mnogi su ljudi možda lagali ili varali, upozoravaju autori.\nPachana ističe da je aktivan mozak važan za pamćenje ali i upozorava da neki TV programi mogu poboljšati memoriju.\n“TV može doista biti pasivna aktivnost, dok je čitanje aktivna”, no za mozak mogu biti dobri i televizijski kvizovi što znači da gledanje televizije nije baš uvijek loša aktivnost.\nNadalje, znanstvenica je kazala da depresija, pretilost, nedostatak sna i stres ili zabrinutost također utječu na memoriju.


Landfläche: 1.570 m2\nBeschreibung: Zagreb, Blato- Karlovačka cesta, na odličnoj lokaciji- 600 m od Arene, građevinsko zemljište ukupne površine 1570 m2, sa svim komunalnim priključcima, u zoni gradnje M2. Zemljište se nalazi unutar konsolidiranog gradskog područja za koje se primjenjuje urbano pravilo 2.7. Dokumentacija je uredna.\nLetzte änderung: 8 Jan, 2021


HALMED provjerava još jednu smrt nakon cijepljenja AstraZenecom, riječ je o 33-godišnjoj osobi - OG Portal\nHALMED provjerava još jednu smrt nakon cijepljenja AstraZenecom, riječ je o 33-godišnjoj osobi\nTijekom dana je prijavljena jedna prijava sumnje na nuspojavu sa smrtnim ishodom uz cjepivo COVID-19 AstraZeneca\n“U prijavi je navedena trombocitopenija i krvarenje, međutim, prijava je vrlo oskudna te ne sadrži dokumentaciju o uzroku smrti, kao ni o tijeku i razvoju događaja koji su doveli do smrtnog ishoda. U što skorijem roku očekujemo zaprimanje zatražene medicinske dokumentacije, uključujući otpusno pismo, a naknadno i nalaz obdukcije koja je u tijeku”.\nOd navedenih ukupno 15 prijava sumnji sa smrtnim ishodom, u devet prijava radi se o cjepivu Pfizera, a u šest cjepivu AstraZeneca. (jutarnji.hr)


Smederevska Palanka korisnici zainteresovani za BG dejt, Upoznavanje Beograd\nSmederevska Palanka Korisnici Zainteresovani Za BG Dejt\nTražite li partnera? Prelistajte nove članove u nastavku i možda nađete svog idealnog saputnika. Flertujte s njima i dogovorite druženje večeras. Naš sajt ima na 1000 registrovanih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se ćaskaju sa osobom kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan profil danas\nZa dame koje znaju sta zele\nSpreman sam da pruzim .....\nBG Smederevska Palanka


Tag: loše - InTeen\nDa li je u redu što sam odmah nakon raskida nastavila dalje?\nSEXOLOGIJA ljubav izbor odnosa loše drugari stvari budućnost odnosima uradio nastavila mogućnost ostanete rezultat naročito izvini emocija usporiš drugi dalje postupci uzmeš sagledaš zainteresovao razgovarajte materijala raskinuli obzir uglova raskida sagledam poželi protiv dobrim čuvaj se opravdanje romantičnu odahnemo mladić zakočiš ostatid podrazmevaš baratam kreten\nZdravo inteen, pre svega želim da vam se zahvalim jer ste mi mnogo pomogli sa svim mojim problemi...\nGuest postavljeno 17/01/2018 11:47\nImam 18 godina i još sam nevina, ali ponekad bih imala seks s prvim ko naiđe\nSEXOLOGIJA Prvi put želje osećaš loše iskustva volim VOLI godina uradim kažeš slučaj dobro imam seksualna sigurno stav stalo otprilike osamnaest \_elju podvojene ličnosti želimo nisi jaku ispravno nade retko naravno čokoladu racionalno razmišljanje prvim na]e nekakve ne želimo crno belo pojela grama cuga ugojim nagoni životinjama\nImam 18 i još uvek nisam imala seksualna iskustva, ali ponekad imam toliko jaku želju da bih s pr...\nGuest postavljeno 18/11/2017 15:40\nDečko se veoma vezao za mene, a ja se uskoro selim u Francusku\nSEXOLOGIJA odgovornost dečkom lepo problem loše iskrena VOLI situacija srca mišljenje pomoć pregurati 16 godina postanu mnogo znaš problema stvarno način dilema najbolje odlaska manje potpuno otišla 3 meseca životu pređe divan raskidi raskinem mirna hladniji mog vezan patnju selim francusku bduem značim iskorišćavam najlakši postigenem vezna rastanci lakši večita nalazimo kontrast tužni usamljeni tugu\nImam 16 godina i u vezi sam 3 meseca sa dečkom koji je stvarno divan prema meni, i stvarno nam je...\nDaniela postavljeno 16/11/2017 12:02\nDepresivna sam i stalno plačem zbog raskida sa dečkom\nSEXOLOGIJA plačem seks društvo osoba dečka loše pristala seksualne odnose momak javio devojkama poruke SPAVALA uradio dopadao sviđao razlog promene ružno tuga raskida zajendo prestati glavni depresivna duva travu oduvek goe ignoriđe neodgovara materija ponađa predomislila uspeti varaju duvaju sačekaju ostave presiju imate patnja\nDragi inTeen, imam problem i verujem da mi možete pomoći. Upoznala sam jednog dečka i bili smo za...\nGuest postavljeno 08/11/2017 17:16\nGuest postavljeno 09/10/2017 22:05\nU novoj sam vezi ali me i dalje privlači bivši momak koji je bio loš prema meni\nSEXOLOGIJA dečko emocije bivši poštovanja granicu dečkom vezu osećaš loše svidi poverenja vezi uvažava dovoljno odlučila dobar drugačije čitateljko postaviš dana razloga promeniti stariji događa momkom kvalitetnu momka drugog povredio najbolje privlače ljudi tačku potrebna meni alje prošlosti situacijama skoro makar ponašao bolji nikad prevarila retko nedovoljno 10-ak šemi uspešnu video sadašnjim dobri čisto fizička privlačnost nadamo postati tretiraju momenta osnova miniimum tolerišeš raskineš simulativno kologečinu upuštamo korakd prevare umanjuje zanesenost\nVeć 10-ak dana sam u vezi sa dečkom koji je veoma dobar prema meni. Znam da me ne bi povredio na ...\nGuest postavljeno 14/07/2017 04:36\nKako da ne prekršim nepisano pravilo o bivšem dečku?\nSEXOLOGIJA dečko pažnje loše premalo razlozi komunikacija znak porazgovaraš zaljubljenosti draga javlja opisano zezanje osobi šesnaestogodišnjakinjo simpatična drugaricom sadašnji nepoznati primera tvrdim pristojnosti vaspitanosti nasmeši poznatoj drug zeza privlačenju možemo nagađamo učionici učenicima javljanje hodniku pravilu raščišćeni nepotrebno sputava\nImam 16 godina i sviđa mi se jedan dečko, ali ne znam da li se ja njemu sviđam. Svaki put kada se...\nGuest postavljeno 02/05/2017 08:35\nŠta da radim ako drug ponovo pokuša da me poljubi?\nSEXOLOGIJA ne želje poštuje granicu dečkom lepo problem osećaš loše odluku previše mislim situacija postoji slobodno kažeš pravi piši poljubi prijatelj dan posle jasno ponovo šansu očigledno sastanka uopšte deluje život moguće iskoristi poslušati otvorenom vezom iskomplikovala predložila nezogdna ostaneđ tvoje glasno kaži pređe okrene kompromis slobodna drugarstva budeš dala ustaneš otvorena veza pokuša dozvolim ponovim istu grešku\nĆao, ja sam autorka pitanja 296 u Seksologiji, ono o otvorenoj vezi. Hvala mnogo na odgovoru. Odl...\nGuest postavljeno 11/04/2017 15:10\nDa li je masturbacija štetna po naše zdravlje?\nSEXOLOGIJA zdravlje napetost odnos tabu posledice osoba devojčica osećaš loše tinejdžeri vezi osobe roditelji tema godina zatrudneti masturbacija dečaka stvar nenormalno prenosive bolesti svoje uzrasta prirodna rasteš normalan seksualna istraživanje pomognu mlade proces seksualno dobiješ zatrudenla dogodi zapitaš petnaest bubuljice štetna prethodna uverenja štetne odbačena naškoditi stara verovanja slepilo ludilo neprihvatljiva ljudi odrastu braku voljena sprovedeno deca šesnaest stasrosti tri četvrtine polovine priznalo masturbiraju kulturama pogrešnom osećati krivima sazrevanja oslobađanje oslepiš poludš zlo greh pretvoriti čudaka sterilan osami sobe javna mesta samozadovoljavanja grize savest opsesija ekstremni slučajevi\nJe li masturbacija štetna po naše zdravlje i šta može da nam se dogodi? inteen: Dragi čitaoče, pr...\nGuest postavljeno 05/03/2017 15:09\nGuest postavljeno 05/02/2017 16:05


Kruženje novim kružnim tokom u Banjaluci VIDEO | MTELBA\n13.06.2018. | 15:01\nGrad Banjaluka i najveće naselje Starčevica od sutra će "prodisati". Grad dobija novu dionicu istočnog tranzita, dva kružna toka, a zvanično će biti započeta demontaža starog ''Zelenog mosta'' zbog gradnje novog.\nZa četvrtak ujutru u Banjaluci je zakazano svečano otvaranje kružnog toka saobraćaja na Rebrovcu, na ukrštanju Istočnog tranzita (Bulevar vojvode Petra Bojovića i Bulevar Desanke Maksimović) i Bulevara Stepe Stepanovića, te još jedne kružne raksrsnice na mjestu gdje se Ulica majke Jugovića ukršta sa starim i novim krakom istočnog tranzita.\nIstovremeno u promet će biti puštena nova dionica istočnog tranzita i biće započeti radovi na uklanjanju starog Zelenog mosta na čijem će mjestu biti izgrađen novi.\nReporteri Monda napravili su dva kruga na kružnom toku i prije svečanog otvaranja. Pogledajte kako izgleda ovo saobraćajno čvorište sedam mjeseci nakon početka građevinskih radova:\nU izgradnju kružnog toka na Rebrovcu je uloženo 541.000 KM. Radove su finansirali "Putevi RS", dok je Grad obezbjedio svu potrebnu dokumentaciju i riješio imovinsko pravne odnose.\nRadovi su svečano započeti još u novembru 2017. godine ali je završetak odgađan. Sve to je izazvalo nezadovoljstvo stanovnika Starčevice kao i pojedinih gradskih odbornika koji su jednu pres konferenciju održali upravo na kružnom toku.\nGradonačelnik Banjaluke kašnjenje je pravdao nedostatkom kvalifikovane radne snage u građevinskim firmama koje izvode radove.\nU Gradskoj upravi kažu da su gradnju dionice tranzita koja će sutra biti otvorena, decenijama kočili neriješeni imovinsko - pravni odnosi. U drugoj fazi, uz novi dio tranzita, koji će se nastavljati do stadiona FK "Naprijed", biće izgrađene i biciklistička i pješačka staza. Istovremeno, pješačka i biciklistička staza će u drugoj fazi biti građena kroz park uz stari dio Istočnog tranzita.\n"Nova dionica Istočnog tranzita spojena je na Ulicu majke Jugovića novoizgrađenim kružnim tokom. Radi bržeg protoka, obližnji semafori na spoju Ulica Juga Bogdana i Ulice majke Jugovića isključeni su, a režim saobraćaja je promijenjen na način da sada, za razliku od ranijeg rješenja, prednost imaju vozila koja se kreću iz pravca Starčevice", objašnjeno je na sajtu Gradske uprave.\nSandić kaže da su gradske vlasti februaru ove godine sa "Putevima" potpisali sporazum o gradnju još jedne dionice Istočnog tranzita u dužini od 270 metara, na potezu od Krfske ulice do Ulice Gavrila Principa, odnosno, iza stadiona FK ''Naprijed''. Nakon izgradnje novog Zelenog mosta i pomenute dionice praktično će biti povezani Istočni i Zapadni tranzit.\nNovi most, projektovane širine od 14 metara i sa dvije kolovozne trake, uključujući i pješačke i biciklističke staze, trebalo bi da bude završen do decembra ove godine, a njegova izgradnja koštaće 2,2 miliona KM.\nU svakom slučaju, od sutra saobraćajne gužve u gradu trebalo bi da budu manjeg intenziteta, bar one preko Rebrovačkog mosta, na Starčevici i Obilićevu, a posljedično i drugim opterećnijim saobraćajnicama.\nNa nekima od njih gužve su poslijepodne uzrokovane protestima zbog cijene goriva.


PDP: SNSD je na štetu RS-a dao povlašten status uhapšenom Draganu Đuriću - Klix.ba\nPDP: SNSD je na štetu RS-a dao povlašten status uhapšenom Draganu Đuriću\n11.7.2014. u 13:22\nPovodom današnjeg hapšenja u Srbiji Dragana Đurića, suvlasnika banjalučke Robne kuće "Boska“, Partija demokratskog progresa (PDP) podsjeća da je prije skoro godinu i po dana podnijela prijavu Specijalnom tužilaštvu Republike Srpske (RS) i Okružnom tužilaštvu u Banjoj Luci zbog privatizacije "Boske“, ali do danas pravosuđe RS-a ništa nije uradilo po tom pitanju.\nIz ove stranke pozivaju Vladu RS da konačno objavi sporni ugovor o privatizaciji i da javno pozove pravosuđe RS da istraži slučaj "Boska“ , kao i druge poslove Đurića u RS-u.\nPDP je krivičnu prijavu podnio i zbog događaja nakon privatizacije, kada je, kako stoji u saopćenju, Vlada RS kupila obveznice privatizovane Robne kuće "Boska“ u vrijednosti od 15 miliona KM, iako je bila višestruko upozorena da se radi o rizičnom plasmanu. Veći dio tog novca je odmah izvučen u Srbiju, a prema RS je i danas ostao višemilionski dug.\nU ovoj stranci smatraju "da je SNSD, koji je obezbijedio povlašteni status Đuriću prethodnih godina, najodgovorniji za štetu koju trpi RS zbog slučaja "Boska“, te da je ovaj slučaj samo jedan u nizu dokaza ogromne pljačke koja se za vrijeme vlasti SNSD-a i Milorada Dodika desila u RS“.\nChristiane Amanpour: Moje misli su sa porodicama žrtava genocida u Srebrenici\n11.07.2014. u 13:24\nFuele podržao širenje EU na zapadni Balkan\n11.07.2014. u 13:18


DEDIĆ: STRUKTURA JE USPOSTAVLJENA PRIJE 31 GODINU, ONA SE PODMLAĐUJE I JAČA | Hayat.ba\nDEDIĆ: STRUKTURA JE USPOSTAVLJENA PRIJE 31 GODINU, ONA SE PODMLAĐUJE I JAČA\nU povodu obilježavanja 31. godišnjice od prve Osnivačke skupštine SDA u Bihaću je jučer organizirano druženje kojem su prisustvovali mnogobrojni članovi.\nPrisutnima se obratio predsjednik SDA Bihać dr. Emir Šabić koji je u svom obraćanju uputio čestitke svim članovima i simpatizerima SDA koji joj daju podršku svih ovih godina.\nPredsjednik je poseban akcenat stavio na terenski rad, a šo je preduslov za kreiranje pozitivnijeg ambijenta u stranci koji bi u konačnici trebao polučiti još bolji izborni rezultat.\nPotpredsjednik SDA BiH Šemsudin Dedić, obraćajući se prisutnima, istakao je da “naš narod čuva SDA bez obzira na mnogobrojne unutrašnje i vanjske napade koji nam se dešavaju, a ta snaga stranke potiče od članova i aktivista iz 38 mjesnih ogranaka u Bihaću, 144 na Unsko-sanskom kantonu i preko 1000 u BiH”.\nTakva struktura je uspostavljena prije 31 godinu, ona se podmladuje i jača, predstavlja stranku na terenu i najbliža je narodu – kazao je Dedić


Očekuje se smanjenje cestarine za korištenje autoputa u Federaciji BiH - Vitez.info\nPredstavnici “Autocesta FBiH” i Udruženja poslodavaca FBiH održali su u Sarajevu sastanak o provedbi prijedloga za novi način naplate cestarina na autocesti u FBiH koji bi trebali rezultirati manjim troškovima cestarine za korištenje autoceste.\nTokom sastanka “Autoceste FBiH” su prezentirale mogućnosti plana uvođenja različitih korisničkih paketa naplate cestarine, što predstavlja olakšice koje bi se prilagođavale potrebama samih korisnika.\nPrvi korak u optimizaciji rješenja je izmjena i dopuna zakonske regulative. Stoga je preduzeće “Autoceste FBiH” uputilo Federalnom ministarstvu prometa i komunikacija prijedlog za izmjenu i dopunu “Uredbe o naplati za korištenje autoceste A1”, odnosno da se primjenjuje pravo samostalne odluke kojim se može mijenjati visina naknade za korištenje autoceste u rasponu do +/- 15% od iznosa definiranog cjenovnikom.\n“Menadžment “Autocesta FBiH” razumije da je cestovni transport i dalje vodeća grana prijevoza u logističkoj industriji kako u svijetu tako i u Bosni i Hercegovini, te kontinuirano ulaže u poboljšanje svojih usluga”, navodi se u saopćenju iz ovoga preduzeća.\nPredstavnici “Autocesta FBiH” i Udruženja poslodavaca FBiH dogovorili su se da će u narednom period uraditi analizu trenutnog stanja korisnika autoceste i potreba privrednika, te kreiranjem različitih paketa dodatno će izaći u susret ovoj kategoriji korisnika.\nPrethodni članakVlada FBiH: Predloženo oslobađanje rudnika plaćanja putarine na dizel-gorivo\nSljedeći članakPoziv na javnu raspravu – Studija utjecaja na okoliš za JP Regionalni vodovod „Plava voda“ – zahvat pitke vode


Jermenija - Bosna i Hercegovina\nNotice: Trying to get property 'image' of non-object in /home/coingroup/www_kladjenje.rs/wp-content/plugins/bet-picks/assets/php/output_class.php on line 586\nNotice: Trying to get property 'image' of non-object in /home/coingroup/www_kladjenje.rs/wp-content/plugins/bet-picks/assets/php/output_class.php on line 604\nNedelja, 08/09 - Fudbal, Međunarodni, EURO Championship - Qual.\n08/09Missing vs Missing1X2tip: 2\nBodovi su mnogo važniji gostima, koji žele plasman na Evropsko prvenstvo, dok Jermeni više nemaju šansu za tako nešto.\nPre tri dana u Jerevanu je gostovala Italija. Jermenija je igrala dobro, povela je golom Karapetjana, ali je upravo taj igrač isključen, kod rezultata 1:1, u poslednjem minutu prvog poluvremena, pa realne šanse da izbegnu noviporaz nisu imali. To je bila, verovatno, poslednja šansa Jermenije da ostanu u trci za jedno od prva dva mesta iplasman na Evropsko prvenstvo. Kvalifikacije su otvorili sa dva poraza, u Bosni, i od Finske na svom terenu, da bi zatim vezali dva pobede, jednu očekivanu protiv Lihtenšatajna, i jednu iznenađujuću na gostovanju u Grčkoj. Ipak, trenutno su tek četvrti, imaju šest bodova manje od drugoplasirane Finske, a osam od Italije, koja je na prvom mestu. Ukoliko ne savladaju Bosnu, ostaće i bez teoretskih šansi za odlazak na EP.\n"Ljiljani" nikad nisu igrali na Evropskom prvenstvu, a jedino učešće na velikom takmičenju ostaje im ono iz Brazila sa Mundijala 2014. godine. Činilo se da su dobili idealnu grupu za osvajanje barem drugog mesta, ali je iz drugog plana iskočila selekcija Finske, koja sada čvrsto drži drugu poziciju. Problem za Bosnu je to što su već napravili dva kiksa, izgubili su u Finsoj, a remizirali sa Grčkom na svom terenu. Poraz u Italiji nije iznenađenje, ali im neće biti lako kada "azuri" dođu u Sarajevo ili Zenicu. U duelima sa Lihtenštajnom i Jermenijom ne smeju da gube bodove, a moraće da pobede i Grčku u gostima i Finsku kući, ne bi li imali šanse za osvajanje drugog mesta.\nBosna ima znatno kvalitetniji tim od Jermenije. Edin Džeko, Miralem Pjanić, Asmir Kolašinac i ostali, imaju velika imena, i ne bi smeli da dozvole neuspeh u Jerevanu. Henrik Mkitarjan je ubedljivo najveća zvezda jermenskog fudbala, ali ni on ne može sve sam. Posle ubedljivog trijumfa nad Lihtenštajnom očekujemo još jednu pobedu Bosanaca, pa vam predlažemo dvojku na ovom meču. Koeficijent za pobedu gostiju u kladionici Bet365 iznosi 1.95.