Srbija - crna strana medalje - Strana 91 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Sre Nov 21, 2018 6:16 pm\nPostod DzonTravolta » Pet Nov 17, 2017 7:34 pm\nNe znam u čemu je fora za slike.\nIgore, ako postoji tehnički problem oko prikaza, molim te pobriši postove, posle ću okačiti ponovo.\nPostod laki72 » Ned Nov 19, 2017 9:45 pm\nKakav otac takav sin:\n“Novosti” ističu da je učenica osmog razreda D.P. iz OŠ “Dragojlo Dudić” u beogradskom naselju Mali Mokri Lug prijavila A. M. i L. J. da su je više puta u prethodne dve godine primoravali na oralni seks, a pre četiri dana dali joj i marihuanu.\nOtac maloletnog A. M., prema nezvaničnim saznanjima “Novosti”, verbalno se, u petak posle završenih časova i Nastavničkog veća, obračunao sa razrednom starešinom i pedagogom škole.\nPrema rečima pegagoga škole Dubravke Maljukan Drljača morala je da reaguje i policija.\n“Škola ima tim koji se bavi nasiljem nad decom i zanemarivanjem i ja sam na čelu tog tima. Na sednici u petak, razredna Jasmina Aleksić i ja smo pozvali oca maloletnog A. M. da pronađemo neko rešenje. Umesto pomoći, on nas je provocirao. Bio je bahat i govorio je kako je zadovoljan što njegov sin dira devojke, a ne muškarce. ‘Vi ste plaćeni da trpite mog sina i mene’. Na poziv, došla je i policija koja je napravila zapisnik”, kaže ona.\nKako je istakao direktor OŠ “Dragojlo Dudić”, Đuro Kosić, škola je uradila sve što je u njenoj nadležnosti, a sada je sve na organima reda.\nMajka zlostavljane devojčice rekla je za “Novosti” da joj se ćerka pre tri meseca poverila da je dečak maltretirao, ali da je kad su otišli u školu sve je opovrgla.\n“I ranije je imala problema sa njim, ali su svi govorili da ona laže. Međutim, toga dana kada se sve saznalo pozvala me plačući i rekla da je taj dečak maltertirao i da joj je dao drogu i terao da plati 1.500 dinara. Tom prilikom, povredila je i ruku jer su je vukli. Razredna je odmah obavestila policiju. Čim je policajac ugledao, procenio je da je reč ne samo o maltretiranju i nuđenju narkotika već i o seksualnom zlostavljanju. Ona je potom sve priznala”, kaže ona.\nB92: Otac siledžije: Moj sin dira devojčice? Neće valjda dečake http://www.b92.net/info/vesti/index.php ... id=1326955\nPostod Žika » Pon Nov 20, 2017 12:23 am\nIma li ko normalan ?\nPostod JohnnyLee » Pon Nov 20, 2017 12:31 am\nтаг лика са сином заједно у неку прдекану, па да их тамо и једног и другог ј**у у дупета, па да виде како ће да им буде\nPostod Duleja » Pet Dec 01, 2017 2:12 am\nDevedesetih godina sam na jednoj privatnoj televiziji gledao verovatno najjeziviju skrivenu kameru u životu. Desetogodišnjoj devojčici su za đon patike zalepili novčanicu od sto maraka. Stajala je na Slaviji i igrala tetris, dok joj je ispod noge virila novčanica. Prišao joj je deda. Imao je osamdesetak godina, obučen kao gospodin u sivu košulju, somotske pantalone, a na glavi je imao šešir. Montirao se iza njenih leđa i navodno gledao kako igra tetris. Jednom nogom je stao na novčanicu koju je virila, a ruke je položio na devojčicina ramena. Raspitivao se za pravila igre dok ju je blago odgurivao. Ona se pravila da ništa ne provaljuje. A onda je odgurnuo malo jače, uzeo novčanicu i zamakao iza ćoška. I deda nije bio jedini. Skoro svi koju su prišli devojčici su na manje ili više kreativan način pokušali da dođu do “njenih” sto maraka. Nema veze što je novčanica bila lažna, nema veze što je to bila skrivena kamera, te scene su rekle o ovoj zemlji mnogo više od nekih knjiga. Znam da sam se naježio dok sam gledao. A bio sam klinac. Punoletsvo me tek čekalo. Mislio sam da smo u to vreme dotakli dno. Milsio sam da će ovde situacija biti mnogo bolje kada porastem. Ali godine su pokazale da sam loše mislio.\nDugo sam išao peške od Braće Jerković do svog tadašnjeg posla kod Arene. To je bilo nekih 12ak kilometara. Maršutu sam često menjao ali Brankov most sam uvek prelazio na istoj strani, onoj levoj. Pre nekoliko godina se na sred te pešačke strane pojavila rupa u širini od 2-3 metra. Ogradili su je. To je značilo da kada dođeš do rupe, moraš da hodaš kolovozom nekoliko metara, pa se onda vratiš na pešački deo. Posle su zatvorili celu stranu mosta za pešake. Zbog te rupe od 2-3 metra. Ta strana mosta je zatvorena i danas. Pešaci moraju da pređu na drugu stranu. Čovek je otišao na Mesec pre skoro pola veka (izvinjavam se ovima koji sumnjaju u to i tvrde da je Zemlja ravna ploča, a Darvin prevarant), Konkord je pre 30 godina putovao od Pariza do Njujorka za nekoliko sati, u Japanu će krajem godine taksirati automobili kojima će upravljati kompjuter umesto vozača, a mi ne možemo 2-3 godine da popravimo rupu od 2-3 metra. Ruku na srce, radnici su na Brankovom mostu već par meseci i kapiram da će rupa biti zakrpljena. To što su gradski izbori najavljeni za mart sledeće godine sigurno nema nikakve veze sa tim.\nNa televiziji prikazuju urnebesno smešne serije u kojima glume dva ili tri glumca. Tako je jeftinije nego da angažuju deset. A onda pare ulažu u lajkove na fejsbuku, reklame na bilbordima i botove koji će da pišu po netu kako je serija pravo osveženje. “Novinari” iz magazina koji se bavi životom poznatih intervjuišu glumce, raspituju se za anegdote za snimanja, pitaju ih šta će se desiti u sledećoj epizodi, oni teška srca kažu da ne smeju da otkriju jer im ugovor to ne dozvoljava mada znaju da je radnja napeta i da milijardu ljudi gori od radoznalosti, zaviruju u njihove domove, interesuju se za idealne tipove njihovog muškarca/žene i pitaju ih da li idu na Guču ili Exit, a oni nisu sigurni šta smeju da kažu jer njihovu seriju gledaju i ljubitelji trube i rakije, ali i fanovi grupa Prodigy, Kosheen i Faithless. Za to vreme, zaposleni u televiziji se krste i levom i desnom zašto se ulažu tolike pare u takvo smeće koje ne zanima čak ni one kojima se obraća. Posle dva meseca serija nije gledanija od Drugog dnevnika, što znači da propada, a oni zaposleni sa televizije koji su se čudili dobijaju otkaz, jer je TV na gubitku i moraju se pokriti troškovi. Nek se čude na birou rada. Televizija smišlja novi projekat sa dva glumca, “novinari” hitaju da ih priupitaju ono što nas sve zanima. Kada za mesec dana i on propadne, glumci se vraćaju svojim voditeljskim poslovima i predstavama u teatru Slavija, dok televizijski menadžeri, PR stručnjaci sa organizatorima fokus grupa smišljaju novu urnebesnu komediju, čije skečeve ćemo pamtiti ceo jedan reklamni blok. I to onaj kraći.\nPre nekoliko meseci moji matorci su imali problem sa komšijom iz čijeg stana je curela voda. Kako u njegovom stanu danima nije bilo nikog, zvali su komunalnu policiju, a oni su im rekli da to nije u njihovoj nadležnosti. Ispred moje terase, na zelenoj površini se mesecima parkirao neki pajser sa džipom. Probao sam fino, nije išlo. Probao sam da mu dižem brisače, nije išlo. Zvao sam komunalnu policiju, rekli su mi da to nije u njihovoj nadležnosti. Na kraju sam mamlazu napisao da ću mu izbušiti gume bude li tu nastavio da parkira. Od tad ga više nema.\nMalopre je na Radio Aparat svratio veterinar da pregleda našeg psa koji je nedavno imao manju operaciju (sve je ok sa Budom, bez brige). Parkirao je na manji deo trotoara, ostavio više nego dovoljno mesta da ljudi prolaze, uključio 4 đmigavca, došao da pregleda psa, i nakon manje od deset minuta je bio gotov. Tih deset minuta je bilo više nego dovoljno da mu komunalci za brisače zakače kaznu za nepropisno parkiranje.\nOdavno sam punoletan. Kao i onda kada sam kao klinac bio ubeđen u rasplet situacije, i danas sam. Muđutim, za razliku od onda, sada ne mislim da će ovde biti bolje kada bilo ko poraste. Voleo bih da godine pokažu da sam opet loše mislio. Mnogo bih voleo. Ali plašim se da se to neće desiti.\nOva zemlja će ostati savršena za gastarbajtere i strane turiste kojima je sve jeftino, koji dođu i odu, ali i za one koji u svom životu nemaju ništa čime će se ponositi osim nje, Srbije. Nama, koji sticaj okolnosti ne doživljavamo kao veliku stvar, koji hodamo po ograđenoj strani mosta balansirajući iznad rupe, koji ne gledamo serije rekordne gledanosti i koje je sramota u ime onih koje u stvari treba da bude sramota, jedino ostaje da se nadamo da će nas neko greškom strpati u neki veliki kofer kada krene put Surčina.\nPostod DzonTravolta » Pet Dec 01, 2017 10:34 am\nIskreno, povraća mi se više od ovakvih tekstova.\nPostod Duleja » Pet Dec 01, 2017 2:47 pm\nIzaziva mučninu, u svakom slučaju.\nPostod astrodule » Pet Dec 01, 2017 3:32 pm\nMeni Skočini tekstovi ćesto legnu jer je on tu negde moje godište i te stvari iz devedesetih koje opisuje sam i sam proživeo. Doduše, prestao sam da toliko gledam u prošlost i lamentiram nad njome.\nNekad previše patetiše, ali to mu je stil.\nPostod tragac » Sub Dec 02, 2017 5:07 pm\nhttp://www.pravda.rs/2017/11/30/valerij ... rzavnosti/\nPostod Drakche » Sub Dec 02, 2017 5:44 pm\novakvi klerofasisticki portali jesu crna strane medalje ove zemlje\nPostod tragac » Sub Dec 02, 2017 6:00 pm\nPravda, ili bolje reći Krivda je bila partijsko glasilo SNS pre dolaska na vlast.\nDanas je svakako i dalje u rukama istih ljudi, ali sada služi kao glasilo unutrašnjeg wadikawa koji čuči u Aleksandru Vučiću i ostalim naprednjacima.\nKrivda govori ono što bi naprednjaci želeli da budu kada bi se odrekli kakistokratskog oportunizma kao važećeg ideološkog obrasca koga SNS sada sledi.\nPostod Drakche » Sub Dec 02, 2017 7:19 pm\nVidim ja da mi je nesto cudno, kad ono stvarno, nema vladara ni u jednoj rubrici.\nPostod Kokos » Ned Dec 03, 2017 3:18 am\nOvo je za Beograd - crna strana medalje.\nZa doček 2018. godine u Beogradu odvojeno 100 miliona dinara. Tri stvari su mi stvarno frapantne:\n2014 - 4,1M rsd\n2018 - 100M rsd\nod toga moralnim veličinama poput ace lukasa i bore čorbe 50 000e odnosno 36 000e\nSuma za doček je veća nego za bitef, belef, fest, bemus, oktobarski salon, radost evrop i džez festival zajedno.\njer zvezda je srbija\nPostod tragac » Ned Dec 03, 2017 3:23 am\nAli i političke stranke su brendovi. Kao i komercijalni brendovi i oni imaju svoje ciljno tržište kome se prilagođavaju.\nEDIT sad sam video spoiler. Kad je Aca Lukas bio u upravi Zvezde na čelu sa ex-cecoj*** Partizan je obezbeđivao titule u oktobru a tada bi Evropa već bila davno zaboravljena. Tako da ti bi trebao da si im zahvalan za silne one titule Partizana.\nPostod tzoran1 » Sre Dec 27, 2017 7:51 pm\nA jelka na trgu je anonimna donacija ?\nMinistar Zoran Đorđević kaže da je lično doneo odluku da se Draganu Đilasu ne dozvoli donacija od 280.000 dinara Domu za decu i omladinu ometenu u razvoju.\nIzvor: Beta, Tanjug sreda, 27.12.2017. | 18:32\nPostod direktor » Sre Dec 27, 2017 8:03 pm\nJer boze to bi bila promocija djilasa neka ministar sad odvoji iz svog dzepa 280 000 dinnara ili kolika je svota bila vec u pitanju\nPostod dragan » Sub Dec 30, 2017 2:30 pm\nCNN : Srbija druga u 2018 . . .\nPostod DzonTravolta » Sub Dec 30, 2017 2:52 pm\nI šta je to crno?\nPostod Igor » Sub Dec 30, 2017 3:01 pm\nMoguce da je Dragan postavio post u pogresnoj temi\nPostod DzonTravolta » Sub Dec 30, 2017 5:26 pm\nMožda nije, nismo prvi\nPostod dragan » Sub Dec 30, 2017 6:14 pm\nIgor » 30 Dec 2017 02:01 pm napisao: Moguce da je Dragan postavio post u pogresnoj temi\nGde da zalutam ovde, kad nikad ovde nisam postovao.\nEno, postavio sam vest na odgovarajućoj "zlatnoj" temi.\nPostod DzonTravolta » Uto Jan 02, 2018 9:44 pm\nhttps://www.blic.rs/vesti/beograd/vanda ... ce/9cs3z3x\nNeki vrlo lako pređu sa reči na (najavu) dela.\nPostod astrodule » Pon Jan 08, 2018 2:15 pm\nNe mogu da provalim iz vesti da li je investitor vratio novac oštećenima.\nBeograd -- Apelacioni sud pravosnažno je oslobodio građevinskog investitora iz Beograda Miljka Filipovića od optužbi za prevaru više kupaca stanova.\nIZVOR: TANJUG PONEDELJAK, 8.01.2018. | 12:17\nReč je o stambenim objektima koje Filipović nikada nije izgradio, odnosno dovršio njihovu izgradnju, u periodu od 2001. do 2005. godine.\nOvom odlukom, koja je objavljena na sajtu Apelacionog suda u Beogradu, potvrđena je prvostepena presuda Drugog osnovnog suda iz jula 2017. godine kojom je Filipović nakon 12 godina oslobođen od optužbe za krivično delo prevara u produženom trajanju jer tužilaštvo nije dokazalo da je imao nameru da svoje kupce prevari i zadrži novac.\nOštećeni građani koji su mu platili stanove u izgradnji su radi ostvarivanja svojih imovinsko-pravnih zahteva upućeni na parnicu.\nOptužnicom Drugog osnovnog javnog tužioca Filipoviću je bilo stavljeno na teret da je od jula 2001. godine do oktobra 2005. godine u nameri da sebi pribavi protivpravnu imovinsku korist, lažnim prikazivanjem činjenica da će izgraditi stambene objekte na različitim lokacijama dovodio i održavao u zabludi oštećene i time ih navodio da mu na štetu svoje imovine predaju novac.\nU obrazloženju odluke Apelacionog suda navodi se da je za krivično delo prevara, neophodan umišljaj kod okrivljenog da svesno i voljno dovodi u zabludu oštećene i održava ih u zabludi i tako ih navodi da mu na štetu svoje imovine predaju novac.\nPrema stavu suda, u toku postupka nije dokazano da je pre nego što su mu oštećeni predali novac, Filipović znao da neće izgraditi stambene objekte za koje je novac uzimao na ime kupovine stanova u izgradnji.\nhttps://www.b92.net/info/vesti/index.ph ... id=1344581\nPostod direktor » Pon Jan 08, 2018 2:57 pm\nNe zo ce u parnicnom postupku da se ganjaju za pare\nPostod astrodule » Sre Jan 10, 2018 12:59 pm\nDa li iko radi išta što bi rešilo problem pijaće vode u Zrenjaninu?! (21. vek je u pitanju)\nhttp://www.danas.rs/ekonomija.4.html?ne ... Zrenjaninu\nZrenjanin godinama ne uspeva da reši problem pijaće vode, koja je i dalje zabranjena za ljudsku upotrebu od 2004. godine.\nPovodom svega, danas se oglasio konzorcijum Sinertech i kompanija "Gruppo Zilio" d.o.o Beograd, saopštenjem da je podneta tužba protiv Ministarstva zdravlja Republike Srbije, jer nisu omogućili dobijanje saglasnosti za početak rada postrojenja za prečišćavanje vode.\n- Neshvatljivo je da Vlada ne rešava problem nastao dijametralno suprotstavljenim tumačenjima zakona, kao i oko nadležnosti. Čak ni na dopis naših inostranih partnera, koji su uložili 3,5 miliona evra u ovaj posao, nije dobio odgovor premijerke. Posle gotovo pet meseci nerada investitor je, ne svojom krivicom, pretrpeo ogromne gubitke koji se svakim danom uvećavaju zbog potpune nezainteresovanosti administracije da ovo pitanje reši, navodi direktor "Gruppo Zilio" Nenad Obradović.\nPrema domaćim propisima, privatni investitor ne može da se bavi delatnošću prečišćavanja vode i po tom osnovu sanitarna inspekcija nije jesenas dala saglasnost ovoj firmi za rad. Tu odluku, nakon žalbe investitora, potvrdilo je Ministarstvo zdravlja u novembru. U međuvremenu, javnost je uveravana da je reč o problemima formalne prirode, koji će ubrzo biti rešeni.\n- Nadležnima u Vladi Srbije, kao i u Gradu Zrenjaninu, uputili smo dopis da je nakon tri meseca stajanja oprema, koja je veoma osetljiva na temperaturne razlike, u opasnosti da se trajno uništi ili ošteti, čime bi se izazvala višemilionska šteta. U međuvremenu, ambasador zemlje našeg inostranog partnera je zatražio sastanak sa državnim vrhom kako bi mu predstavio problem i zatražio brzo reagovanje. Predloženo je održivo rešenje gradskim vlastima i nadamo se da će to pitanje najkasnije u toku sledeće nedelje biti rešeno, zaključuje Obradović. Investitor je, po njegovim tvrdnjama, uložio sopstvena sredstva, kao i sredstva iz kredita Erste banke u izgradnju postrojenja za preradu vode, nakon što je zrenjaninsko JKP "Vodovod i kanalizacija" raspisalo javnu nabavku. Javnu nabavku je, podsećaju iz ove firme, odobrila Direkcija za javne nabavke, kao i Vlada Srbije, koja je i izdala garancije pa je "neshvatljivo zašto se ne dozvoljava da čista voda poteče".\nNesposobnost na SVIM nivoima


Najbolji grad za život u svetu je... | Liste\nNajbolji grad za život u svetu je... | MONDOBA\n25. February, 09:36\nNajbolji grad za život u svetu je... 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.08.2016. / 10:43\nAutor mondo.rs 19.08.2016. / 10:43\nPo kvalitetu života australijski grad Melburn je šestu godinu zaredom proglašen za najugodniji grad za život u svetu, dok je na drugom mestu Beč, pokazuje tradicionalna analiza koju je sačinio Economist Intelligence Unit (EIU) iz Londona\nNa listi slede Vankuver, Toronto, Kalgari, Adelejd, Pert, Oukland i Helsinki, a najboljih deset zaključuje Hamburg.\nEIU rangira kvalitet života u 140 gradova po 30 kriterijuma, među kojima su, između ostalog, bezbednost, zdravstvena zaštita, obrazovanje, infrastruktura, kultura i životna sredina.\nEIU ističe da je život najugodniji u gradovima srednje veličine u bogatim zemljama s relativno niskom gustinom stanovništva.\n"To im omogućuje širenje rekreativnih aktivnosti bez podizanja nivoa kriminala ili preopterećenja infrastrukture", kaže se u izveštaju.\nSnimak ruskog bombardovanja džihadista: Teroristi napali položaje sirijs...


Nestaje li sarajevski akcenat? - Forum Klix.ba\n#1 Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Haris033 » 17/05/2018 12:00\nGledajući razne tv emisije, video priloge sa net-a, kao i u razgovoru sa ljudima različitih zanimanja i profila, primjetio sam da je sasvim malo onih koji pričaju tipičnim sarajevskim akcentom. Izgleda da su migracije stanovništva u mnogome doprinjele da se danas u Sarajevu, nažalost, priča nekim drugim akcentom, a koji ne mogu da povežem ni sa jednom regijom, gradom ili selom u BiH.\nTV HAYAT sa voditeljima tipa Fikreta Hodžića, Amara Švrakića, kao i Mirze Vranj su dobar primjer takvog akcenta, baš kao i većina mlađe populacije.\nUporedite njihovu priču sa, npr. pričom Čole, Elvisa, Zenita, Sule, Šibera, Brege, Đure, Loše, Zije, Žere, Zlaje... i sve će Vam se samo reći.\n#2 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by dimnjacar » 17/05/2018 12:43\nHaris033 wrote: Gledajući razne tv emisije, video priloge sa net-a, kao i u razgovoru sa ljudima različitih zanimanja i profila, primjetio sam da je sasvim malo onih koji pričaju tipičnim sarajevskim akcentom. Izgleda da su migracije stanovništva u mnogome doprinjele da se danas u Sarajevu, nažalost, priča nekim drugim akcentom, a koji ne mogu da povežem ni sa jednom regijom, gradom ili selom u BiH.\nEh, jesi naš'o koga ćeš s kim porediti......\nK'o Liga prvaka i predratna međuopštinska liga.\nTo je pravi prooooblem.\nInače,meni je iritantan sa pričom i akcentom onaj Mufid Garibija, samozvani "expert za staro Sarajevo". Ni Memo nije daleko....\nA tek slušati Fahrudina Radončića.... Istina, on je ipak stranac, ali ima i stranaca koji bolje govore od njega.\n#3 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Seyfo » 17/05/2018 12:47\nPa to je zato što oni koji ga sad pretežno naseljavaju , a to su uglavnom istočnjaci, ne odstupaju od svog naglaska ni milimetra. Kvantitet čini svoje. A i taj sarajevski vala nije čemu. Bio.\n#4 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Naslovnica » 17/05/2018 12:52\nNaravno da nestaje, kada su šošoni&co preuzeli sve po horizontali i vertikali.\nNaseljeno je neko novo stanovništvo, sa svojim akcentima i navikama.\nSarajevski akcenat je postao poprilično endemičan u Sarajevu, dok je istočnjačka verzija preuzela primat.\nSvaki put kada mi djeca počnu zanositi na tu varijantu (pokupe u školi), ja ih ispravljam.\nNije proooooblem nego problem, itd.\nLast edited by Naslovnica on 17/05/2018 12:52, edited 1 time in total.\n#5 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by insomnia78 » 17/05/2018 12:52\n#6 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Haris033 » 17/05/2018 12:54\nSeyfo wrote: Pa to je zato što oni koji ga sad pretežno naseljavaju , a to su uglavnom istočnjaci, ne odstupaju od svog naglaska ni milimetra. Kvantitet čini svoje. A i taj sarajevski vala nije čemu. Bio.\nJedini akcenat koji je valjao na prostoru BiH koji je bio prepoznatljiv i ugodan za uho na području cijele exYu, a na koji su padale djevojke, takođe iz cijele bivše nam države.\nLast edited by Haris033 on 17/05/2018 12:55, edited 1 time in total.\n#7 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by insomnia78 » 17/05/2018 12:55\nTrebalo bi vidjeti sa komsijama mozda zele da se vrate? Mozda su him dokurcili Zvornik, Bratunac isl\n#8 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Seyfo » 17/05/2018 12:58\nKomsija ima preko brda, u Istočnom Sarajevu.\nNeko spomenu gospodina Memu, on je najbliže tom akcentu na koji poentira postavljač teme. Ili eventualno poslušati neki od nedavnih intervjua Neleta Karajlića, on donekle ima taj predratni akcenat s kojim ne zna šta bi. Vala konstatacija da je taj akcenat valjao i bio ugodan za uho...hmmmm ne mogu se složiti. Čitav život to slušam i nikad mi se nije svidio.\n#9 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by amar1994 » 17/05/2018 12:59\npapci ba , kakav naglasak hahah\ncovjek nosi kratke pantole , 5m duge spicoke i hoda u X , sta ocekujes , a sve su okupirali papci , nemoj da se cudis za naglasak\nja posto sam seljak ne pricam tako\n#10 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by muha_sa » 17/05/2018 15:01\nENDE--neJma ga više nestao\n#11 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by radiša » 17/05/2018 15:01\nSljeglo je svega u sarajevo zato i nije cudo sto su na svakom koraku telece glave ,kojekakve starlete koje vode tv emisije,dnevnike,slikaju se po drustvenim mrezama ko posljednje drolje a na tv glume kulturu,pametne se kao prave.Papanijada obicna.\n#12 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by frngla » 17/05/2018 15:06\namar1994 wrote: papci ba , kakav naglasak hahah\nNisi ga bolje mogao opisati hahahahah\n#13 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by konektovan » 17/05/2018 15:27\nJa teme i govana.\n#14 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Black swan » 17/05/2018 15:30\ntolko je toga nestalo da me boli đon za akcenat\nniti me briga\n#15 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by FreakyStyley » 17/05/2018 15:44\n#16 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by amar1994 » 17/05/2018 16:29\n#17 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by fidoremilienko » 17/05/2018 16:35\nSkupili se dobri bosnjani pa debatuju o akcentu...\nA nije im mrsko ispaliti se u DEU pri tome ne razmisljajuci sta ce reci Nijemci kad cuju njihov naglasak.\nRezon u stilu\n#18 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by amar1994 » 17/05/2018 16:42\ndaj nam ti papire lafe\n#19 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Dope_Man » 17/05/2018 16:42\nJezik, akcenat i sve ostalo vremenom evoluira, mijenja se, pogotovo u regionalnim centrima u koje stalno dolaze ljudi sa raznih strana i u tu corbu dodaju dio svog zacina. Ne vrijedi plakati oko takvih gluposti.\n#20 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Henry Chinaski » 17/05/2018 16:52\nAko se misli na jalijaški, ulični naglasak koji su Nadrealisti popularizirali i time bili nepopravljivo zagadili jezik, onda ne bi bila nikakva šteta.\nIpak, mislim da je nivo nepismenosti u gradu ostao približno isti pa nemate za čim žaliti. Velika većina ljudi ne zna pravilno ni pisati ni izgovarati maternji jezik, a ulični žargon je uglavnom služio da se to premosti. Ovi što žale za jalijaškim naglaskom nisu ni svjesni koliko je pogubno što imamo nepismenu naciju i da se rezultati toga vide i u predratnom siromaštvu SRBiH, i nespremnosti i nesposobnosti za rat devedesetih, a i posljeratnom zaostatku u političkom, naučnom i svakom drugom znanju u odnosu na sve oko nas. Povremeno isplivaju pojedinci ali kao nacija smo propast (mislim na sve tri nacionalnosti), a jedan od pokazatelja je i gramatička nepismenost.\nPS. možda nađete nepravilnosti i u mom tekstu ali i ja sam ipak odavde...'naš!?\n#21 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by fidoremilienko » 17/05/2018 16:54\nEvo recimo ja bih bio zadovoljan kad bi ti objasnio "velika vecina"?\nSa ostalim se slazem.\n#22 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by Henry Chinaski » 17/05/2018 16:56\nfidoremilienko wrote: Evo recimo ja bih bio zadovoljan kad bi ti objasnio "velika vecina"?\nPod "Velika većina" mislim više od pola nacije, a kad kažem "više od pola", mislim, PUNO više od pola...\n#23 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by uglavnomja » 17/05/2018 16:58\nevo ja mogu napisati traktat na 5000 strana ... ni jednu gresku neces naci ...\na kad progovorim - od triglava do djevdjelije se znalo da sam iz sa, ono sa dna kace ...\n#24 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by fidoremilienko » 17/05/2018 17:00\nZar nije vecina isto vise od pola? Zasto mora biti velika vecina?\n#25 Re: Nestaje li sarajevski akcenat?\nPost by karanana » 17/05/2018 17:00\na od kad postoji ovaj drevni sarajevski akcenat koji sada nestaje?


Sud u Podgorici: Vojni vrh diskriminisao Sindikat odbrane i vojske Crne Gore - 04.08.2020, Sputnik Srbija\nVišegodišnji proces koji je Sindikat odbrane vojske Crne Gore vodio protiv Ministarstva odbrane dobio je sudski epilog. 04.08.2020, Sputnik Srbija\n12:04 04.08.2020 (Osveženo: 03:59 26.08.2021)\nOsnovni sud u Podgorici je, naime, u ponedeljak presudio u korist Sindikata, navodeći da je Ministarstvo odbrane počinilo teške oblike diskriminacije zbog čega je povređeno pravo ličnosti, objavio je portal In4s, navodeći da je propisana i naknada nematerijalne štete.\nKako se podseća, na čelu reprezentativnog SOVCG se od januara 2019. godine, posle penzionisanja potpukovnika Nenada Čobeljića, nalazi Zdravko Kasalica.\nSud je, navodi portal, naložio državi Crnoj Gori da zbog teške diskriminacije koju je sprovodio njegov organ, odnosno Ministarstvo odbrane, isplati svakom od podnosioca tužbe po 3.000 evra, kao i da nadoknadi troškove postupka.\nAdvokat Vladan Bojić izjavio je da je ova presuda veoma važna jer potvrđuje navode Kasalice o diskriminaciji koju godinama trpe u Sindikatu.\n„Meni je ova presuda izuzetno važna za Zdravka, jer je njegova sva odbrana u krivičnom postupku bila i jeste zasnovana na tvrdnjama o diskriminaciji (ministra odbrane Predraga) Boškovića prema njemu kao predsedniku SOVCG, kao Srbinu i kao aktivnom učesniku litija i iskrenom verniku SPC“ rekao je advokat Bojić.


Nova POZORIŠNA PREDSTAVA u Apatinu zakazana za 28. april | Radioapatin\nNova POZORIŠNA PREDSTAVA u Apatinu zakazana za 28. april\nPredstava „Nedozvani“, rađena po drami Momčila Nastasijevića, biće izvedena na sceni Velike sale Opštinskog kulturnog centra Apatin u četvrtak, 28. aprila.\nRežiju ovog pozorišnog komada potpisuje Jug Radivojević, a početak predstave zakazan je za 19 sati.\nCena ulaznice iznosi 400 dinara. Karte se mogu kupiti na blagajni Kulturnog centra, na dan izvođenja predstave, od 17 sati.


Uvodni kursevi iz oblasti programiranja i administracije sistema - LANACO\nŽeljeli biste da se bavite administracijom serverskog okruženja ili biste željeli da uđete u svijet programiranja, a ne znate odakle da počnete? Lanaco Edukacioni centar organizuje uvodne kurseve iz ove oblasti.\nU septembru vam donosimo dva kursa, i to su\nUvod u Windows Server administraciju predstavlja osnovni kurs koji kandidate uvodi u osnove administracije serverskog okruženja i koji vas na najbolji mogući način sprema za pohađanje zvaničnog Microsoft programa obuke MCSA Windows Server 2016, čije je održavanje zakazano nakon završetka ovog kursa, za 29. 10. 2019. godine.\nTermin održavanja: 17. 9 – 10. 10. 2019. godine, utorak i četvrtak, od 17 do 19:30 h\nOsnovu za pohađanje zvaničnog MCSA Windows Server 2016 programa obuke\nSoftware Development Fundamentals je zvanični Microsoft kurs i predstavlja uvodni kurs iz oblasti programiranja. Tokom ovog kursa steći ćete znanja o osnovnom konceptu programiranja, osnovama objektno-orijentisanog programiranja, osnovama razvoja softvera i desktop aplikacija, kao i osnovama baza podataka.\nTermin održavanja: 23. 9 – 9. 10. 2019. godine, ponedjeljak, srijeda i četvrtak, od 17 do 19:30 h\nViše o ovom kursu možete pogledati na LINKU.\nPriprema za polaganje zvaničnog Microsoft ispita 98-361: Software Development Fundamentals\nZvaničnu digitalnu Microsoft literaturu sa rednovnim ažuriranjem\nZvanični Microsoft sertifikat o pohađanju obuke, za sve polaznika koji su bili prisutni na minimalno 70% predavanja


Tomahawk 0.8 – shark-inter.net\nOvaj player je veoma zanimljiv, a koristan kako kome 🙂\nNije baš standardan u odnosu na druge plejere pa može da izazove malo zabune ,ali posle sat vremena ,znate sve o njemu. Generalno služi kao pretraživač online sajtova koji su posvećeni muzici ,gore na slici možete videti neke od njih ,mada ovaj plejer potržava još sličnih sajtova. Prilično je brz (zavisi od interneta) ali svakako zauzima manje RAM memorije od web browsera tako da ne morate terošiti RAM u slučaju da želite samo da slušate muziku sa ovih sajtova. Postoji mogućnost logovanja na iste ,tako da možete beležiti bookmark-ove (nisam testirao). Integriše se sa Ubuntuom ,tako da je u system tray-u a sakriva se i u zvučnik(kao na slici dole) tako da ne smeta a svira 😀\nSvako ima svoj ukus ,meni generalo ne služi pošto muziku koju slušam nema na ovim sajtovima… Ali je svakako za preporuku ljudima koji vole da budu u toku za muzikom.\nDostupan je i za Windows ,download link ćete naći na njihovom oficijelnom sajtu klikom na dugme website.\nPrevious Previous post: Gnash SWF Viewer\nNext Next post: Kako obrisati plejere iz zvučnika?


Razlika između izmjena na stranici "Čedomir Jovanović" - Wikicitati\nRazlika između izmjena na stranici "Čedomir Jovanović"\nČedomir Jovanović (uredi)\nVerzija na dan 13 novembar 2012 u 16:41\nDodano 655 bajtova , prije 8 godina\nVerzija na dan 13 novembar 2012 u 10:03 (uredi)\nVerzija na dan 13 novembar 2012 u 16:41 (uredi) (poništi)\nGrozdijanka (razgovor | doprinosi)\n|tekst uz sliku=''srpski političar, predsjednik Liberalno -demokratske partije Srbije''\n|datum rođenja=13. 4. 1971.\n|mjesto rođenja=Beograd, Srbija\n* "Kosovo je neovisno o Srbiji posljednjih deset godina i bit će nova država na Balkanu. U kojoj mjeri će to biti formalizirano ovisi o političkim okolnostima i spremnosti svijeta da insistira na novm rješenju, ali će se to vrlo brzo svesti na najbolnije teme za Srbiju. Za takvo stanje postoji i krivica i odgovornost i Slobodan Milošević nije sam pokrenuo i realizirao svoju politiku pa ne treba ni sam platiti cijenu tog propalog nacionalnog projekta." (''za "Jutarnji list"'')\n* "Imamo begove, age i postoji raja. Možemo samo da žalimo što su Turci odavde otišli. Da su ostali, bili bismo bliže Evropi nego što smo sada. (...) Srbija je posljednja adresa za sve ratne protuhe, za propale političare i idealna adresa za Miloševićeve tajkune koji samo u Srbiji mogu da rade što se nigdje u svijetu ne radi" (24sata.info, 26. decembar 2007.)\n* "Ja se sjećam predsjedničke kampanje u kojoj sam rekao da ne mogu biti [[Beograđanin]] ako pritom nisam [[Sarajlija]], [[Prištevac]] ili [[Zagrepčanin]], da ne mogu biti dobar [[Srbin]] ako nisam [[Bošnjak]] ili [[Hrvat]]; jer jedino tako mogu biti čovjek." (FaceTV, gostujući u „Centralnom dnevniku sa Senadom Hadžifejzovićem“, 11. decembar 2010.)<ref>Čedomir Jovanović, gostujući u „Centralnom dnevniku sa Senadom Hadžifejzovićem“, Sarajevo, 11. decembar 2010. – [http://www.youtube.com/watch?v=tmsTupcJUq4 YouTube LDP TV] (od 9:16 min. do 9:31 min.)</ref>\n[[Kategorija:Srbijanski političari|Jovanović, Čedomir]]▼\n▲[[Kategorija:Srbijanski političari|Jovanović, Čedomir]]\nPreuzeto iz "https://bs.wikiquote.org/wiki/Posebno:MobileDiff/47274"


Lovački portal SRBIJALOV - Novosti: Zaštitari pozivaju lovce na saradnju!\nZaštitari pozivaju lovce na saradnju!\nZaštitari pozivaju lovce na saradnju u vezi sa problemom pasa i mačaka lutalica!\nNa adrese nekih (mnogih?) lovačkih udruženja u Srbiji ovih dana je stigao dopis od organizacije za zaštitu životinja 'ORCA', sa pozivom za uspostavljanje saradnje izmedju te organizacije i lovaca članova lovačkih udruženja. U dopisu koji je potpisao direktor organiziacije 'ORCA' Elvir Burazerović posebno se ističe da su zaštitari svesni velikog problema koji postoji sa psima i mačkama lutalicama u lovištima Srbije, i u vezi sa tim se apostrofira da je 'ORCA' pokrenula inicijativu za izradu nacionalne strategije za rešavanje problema napuštenih životinja (klik na sliku uz vest).\nMišljenja smo da posle dužeg perioda napada na lovce i lovačke organizacije od strane zaštitara, i posle uzajamnih optužbi i medjusobnih trvenja, ovaj zaštitarski dopis predstavlja značajan iskorak napred u odnosu na dosadašnju praksu, ukoliko zaista postoji iskrena želja od strane zaštitara da se sve veći problem sa psima i mačkama po lovištima reši. Takodje smo mišljenja da lovci i lovačke organizacije-korisnici lovišta ne treba da ignorišu ili zanemare ovaj dopis i pruženu ruku za saradnju. Problem postoji i uvećava se iz dana u dan, i problem treba rešavati sa svima koji mogu da doprinesu što boljem rešenju. Nadamo se da bi u dogledno vreme za istim stolom mogli da se nadju lovci i zaštitari i da od nadležnih državnih organa zajedno zatraže da se uspostavi ambijent i pravni okvir u kojem će rešenje problema lutalica biti efikasnije i dugoročnije, pošto je očigledno da dosadašnja zakonska rešenja i ograničenja nisu mogla da daju zadovoljavajuće rezultate. Išlo se iz krajnosti u krajnost, a narastajuća populacija napuštenih životinja je pravila sve veće probleme, kako u lovištima lovcima i divljači, tako i u naseljenim mestima, pa su lokalne samouprave dolazile u situaciju da isplaćuju enormne zbirne iznose ljudima za ujede i povrede, za štete na stoki, a ponekad i za štete na divljači, posle iscrpljujućih sporova.\nJedina zamerka ovoj inicijativi i dopisu od strane organizacije 'ORCA' se može naći u donekle ishitrenom upitniku koji su poslali lovcima, gde traže unošenje podataka o lovištu, o broju lovaca, a posebno i o broju odstreljenih lutalica za vreme važenja prethodnog Zakona o lovstvu, dakle pre 2009. godine. Sa tim i takvim upitnicima je bilo bolje sačekati i prikupljanje podataka ostaviti za vreme posle ostvarenog kontakta i uspostavljanja saradnje sa lovcima. Možda bi, takodje, bilo bolje da su se g.Burazerović i 'ORCA' pored dopisa lovačkim udruženjima obratili i lovačkim savezima, koji po difoltu predstavljaju lovce u zemlji i inostranstvu, a lovačkim udruženjima direktno samo u slučaju da udruženje nije član saveza. Da li su lovački savezi kontaktirani ili nisu, nemamo podatak, jer nema ni informacija o tome na sajtovima saveza.\nDakle, mišljenja smo da ovu inicijativu organizacije 'ORCA' na uspostavljanju saradnje sa lovcima i lovačkim organizacijama treba pozdraviti i prihvatiti pruženu ruku bez obzira na ranije sukobe i trvenja. Razgovor, razumevanje i saradnja će voditi rešenju problema, a trvenja mogu samo da prodube jaz, ali rešenje neće doneti.\nLala dana 18.07.2016. 12:23 · 9 komentara · 1247 pročitano ·\ndana 18.07.2016. 13:59\nSumnjam u njihove iskrene namere da bilo sta unaprede u majcici Srbendiji...\ndana 18.07.2016. 16:17\nMislim da na ovaj zahtev zastitara da se dostave brojevi o clanstvu i odstreljenim stetocinama, treba odgovoriti pozitivno.\nAli pod uslovom da i oni prvo dostave podatke o svom clanstvu kao i sve izvode (deviznih)finansijskih priliva.\nZelite da znate o nama, zelimo i mi o vama, pa hajde da se upoznamo\ndana 18.07.2016. 16:53\nNe veruj Danajcima ni kada darove donose !\nI jedna naša :\nVuk dlaku menja , ali ćud nikada !\ndana 18.07.2016. 20:23\nMa nije moguće.... sad kao da se udružimo pa posle da okrenu kumu,neće da može.... I ružić je molio LU da broje rode po Vojvodini pa vidi šta radi...nek plate volontere pa neću im valda ja skupljati kerove i mačke po lovištu.... Znam ja njihove ideje,a znam i kako razmišljaju i kako dišu...Hoće zabranu odstrela pasa lutalica na kurv...ki način... aha,eve ga....\ndana 18.07.2016. 23:30\nPostoji skriven motiv i treba voditi racuna da ne skocimo sami sebi u stomak. Da im damo podatke, ako su istiniti i postoje, pa da kazu kako je zabrana odstrela pasa i macaka lutalica povecala njihovu brojnost i oni su spasili tu razliku za koju se pretpostavlja da danas postoji.\nProsle nedelje su mi 2 psa grizla zicu na volijeri, uzbudjivali pilice i ne daj Boze da su uspeli da udju u volijeru. Sreca pa sam otisao u 6 ujutru do volijere kad su i oni nesto malo pre mene stigli. Lisica proba da prokopa, pa kad vidi da ne moze da udje odustane, a ove kere besne ko da nisu normalne. Kidaju, cepaju zicu, naprave pokolj i onda mozemo se slikati. Sad su na nekom boljem mestu.\nSinoc su drugaru u selu Lipolist kod Sapca u zadnjem dvoristu lutalice udavile 9 ovaca. To se desilo par dana nakon pokolja kod prethodnog komsije koji je udaljen 400m. Kuce su gusto zbijene i ne znaju ni kako su psi usli, ni odakle, ni koliko ih je.\nPre mesec dana tata pokupi sve babine kokoske, cirke, curke, morke iz dvorista i odnese na po vojvodjanski salas, a po macvanski i pocerski kolibu. Proizvodi covek organska jaja. Naidje neki ogromni nemac, imao je sigurno preko 50kg. Podavi sve za 3 dana. Sad su tati ostala samo organska jaja, ali od nemca!\nSvaki dan se bakcem sa fazanima, idem kroz loiste i nije bilo dana da nisam video nekog kera, macku, a juce po kisi i lisa. Ide putem i onako, pravi matorac. Ogroman je. Trofej sa kojim se moram okititi. A, oko kuce imamo novih 6 lutalica. Dovezu pse, izbace iz auta kod mene, kao da mi je malo mojih 5. Toliko su vesti da ne stignem ni tablice da vidim. Prvo pomislim nje, kako polako bira mesto gde ce da stane. Gledam svoja posla, ne obracam paznju. I cim cujem da skripe gume, znaci stigla nova kuca. Neki kreten bacio macice. Terijerka se igrla sa detetom, macici krenuli ka dvoristu, terijerka ih podavila, a dete u plac. Jedva sam je smirio. Sreca moja pa voli terijeku vise od mene.\ndana 19.07.2016. 16:40\nA gde je taj prilog da vidimo šta to traže?\ndana 19.07.2016. 23:49\n"Jedina zamerka ovoj inicijativi i dopisu od strane organizacije 'ORCA' se može naći u donekle ishitrenom upitniku koji su poslali lovcima, gde traže unošenje podataka o lovištu, o broju lovaca, a posebno i o broju odstreljenih lutalica za vreme važenja prethodnog Zakona o lovstvu"\nRazmišljajući o traženim podacima došao sam do zaključka da će tražene podatke iskoristiti u datom momentu da prikažu lovce u najgorem svetlu . Šta će njima podaci o broju lovaca , ali kada se recimo u upitniku prikaže recimo 100 lovaca odstrelilo 50 pasa i mačaka pa puta 800 i eto zvaničnog podatka kojim će da mašu svuda i u svakom momentu kada bude trebalo da ocrne lovce , ili možda da prikažu sponzorima koliko su "spasili" pasa i mačaka da opravdaju troškove i da traže još sredstava, što je mnogo verovatnije.\ndana 20.07.2016. 07:46\nDa ponovim sa neke o tema.\nPas je domaca zivotinja.\nDomace zivotinje imaju vlasnika i prostor tj stan, kucu i dvoriste u kome borave.\nZivotinje bez vlasinka i prostora u kome borave su divlje zivotinje a divlji pas pripada predatorima.\nDivlji psi treba da se pokupe i stave u azil gde ce drzava na human nacin brinuti o njihovoj ishrani i zdravlju u granicama mogucnosti.\nCentralizovan boravak pasa bi pojeftinio nabavku i dopremanje klanicnog otpada i drugog otpada od restorana npr i pomogao ishrani.\nDrzavnih parcela od 2-5 hektara ima cak i koje se ne koriste.\nSterilizacija i vracanje pasa na slobodu nije adekvatno resenje jer niko ne brine o njihovoj ishrano i zdravlju.\nTreba naci nacin da oni koji napustaju pse tako sto ih izbacuju na ulicu tj u prirodu, snose kroz takse, neke troskove vezane za azil pasa.\ndana 21.07.2016. 23:22\nSramota je šta više radi Jeremija: kompletan moj tekst ove vesti, ama u zarez isti, objavljen je na Lorist portalu bez navodjenja izvora, ali je tekst potpisao izvesni Gooran Barać!!! Čist lopovluk i kićenje tudjim perjem!\nJEREMIJA STID I SRAM TE BILO, BRUKO! POD STARE DANE SI NAŠAO DA SE BAVIŠ I MAŽNJAVANJEM TEKSTOVA??\n61,693,801 posete www.srbijalov.com


Vesti online / Vesti / Svet / EU preti Egiptu?\nEU preti Egiptu?\nZvaničnici Evropske unije (EU) Herman Van Rompej i Žoze Manuel Barozo obavestili su egipatsku vladu da će Unija, ako se ne prekine nasilje, "preispitati" svoje odnose sa tom zemljom.\nEvropska unija zabrinuta za situaciju Egiptu\nUnija je pozvala da se u Egiptu, gde traju sukobi pristalica svrgnutog proislamističkog predsednika Muhameda Morsija i provladinih snaga bezbednosti, prekine nasilje i da se strane u sukobu vrate dijalogu i demokratskom procesu.\n"EU će, s njenim zemljama članicama, narednih dana hitno preispitati odnose sa Egiptom i preduzeti mere u cilju postizanja tih ciljeva", navodi se u saopštenju predsednika Evropskog saveta i Evropske komisije.\nZvaničnici EU ističu obavezu koju privremene vlasti Egipta imaju u okončavanju nereda.\n"Nasilje i ubijanja poslednjih dana ne mogu se opravdati ni tolerisati. Ljudska prava moraju biti poštovana i zaštićena. Politički zatvorenici moraju biti oslobođeni", dodaje se u saopštenju Van Rompeja i Baroza.\nSaopštenje je objavljeno uoči sutrašnjeg sastanka predstavnika 28 zemalja EU u Briselu, na kojem će razmotriti situaciju u Egiptu. Više od 750 ljudi je stradalo u sukobima u poslednja četiri dana u Egitpu.\nSVET Egipat: Petoro poginulo u neredima\nNedelja 18.08.2013. 17:37\nMomci predstavljaju portparole Evropske komisije koja stoluje u London City i vlada evropskim parlamentom.Nesta kao nekadasnji polit biro u SSSR-u. Nakon sta je unistena Rusija i ruski narod u SSSR-u, radi se isti projekat sa evropskim u obliku EU. Isti oni koji vode Wall street. Kako ekonomski tako ce i vojno da uniste evropske narode i drzave. Samo nekolicina politicara na takvo sta ukazuje, ostali slepo idu napred kao guske u maglu. Uglavnom, poticu i jednu i drugu stranu na sukobe.Cilj je novi BI i vise energenata pod Shell BP i Shevron Exon vlascu, dok MIC zaradjuje na svojim produktima. Pri tome unistavaju one koji smetaju Brdu Hrama jezuitskomas planova i ekon konkurente.\nNedelja 18.08.2013. 20:24\nMa samo napred EU, Srbija ce da da vojnike za misiju cim donesete odluku. Cak cemo i da je finansiramo.


Oskar Pistorijus - Blade Runner | Ćaskanja\nOskar Pistorijus - Blade Runner\nOskar Pistorijus zapušio je usta svima koji su osporavali i samo njegovo pravo da se takmiči na Olimpijskim igrama, tako što se plasirao u polufinale trke na 400 metara. Pistorijus, kome su amputirane obe noge, je verovatno najpoznatiji sportista sa hendikepom na svetu.\nJužnoafrička atletska senzacija Oskar Pistorijus, koji je prvi atletičar bez obe noge koji se takmiči na Olimpijskim igrama, završio je kao drugi trku u kvalifikacijama na 400 metara. Pistorijus je bio iza Dominikanca Lugvelina Santosa, a ispred Rusa Maksima Dildina.\nSva trojica su prošli u polufinale, zajedno sa nekolicinom atletičara koji su završili na četvrtom mestu, ali sa najboljim vremenom.\nPistorijus tako nastavlja da diže prašinu, jer je i samo njegovo učestvovanje na Igrama predmet velikih polemika.\nDobri rezultati samo će podgrejati dilemu koja glasi - da li uopšte treba dopustiti atletičaru sa tako ozbiljnim hendikepom da se takmiči na Olimpijskim igrama, ili bilo kom drugom većem takmičenju.\nIzvor: http://www.rts.rs/page/sport/sr/London-2012/story/1982/Vesti/1151312/"Blejd raner" u polufinalu.html\nEvo jednog snimka za one koji Oskara nisu videli kako trči:\nDilema zaista postoji, jer mnogi smatraju da je on u prednosti zbog ovih nastavaka koje ima. Drugi pak smatraju da bi njegovo onemogućavanje bila diskriminacija hendikepiranih osoba.\nMislim da su i jedni i drugi u pravu. Ne znam...


Zasto gradani Srbije imaju frku od bankomata?\nTema: Zasto gradani Srbije imaju frku od bankomata?\n12.02.2015., 18:50 #1\nVise puta cekajuci u redu na bankomatu vidim da ljudi podizu kintu iz vise puta. ocigledno im je frka da ih bankomat ne zezne pa cifru od npr 20 000 dizu iz cetiri puta po 5000.\nubacuju karticu-dizu kintu, pomno proucavaju priznanicu. pa opet... rekorder je lik koji je dizao kintu iz 8 puta.\nRe: Zasto gradani Srbije imaju frku od bankomata?\nJeste odnos nepoverljiv...\nBas me zanima zasto sve...\nSto se tice nekih razloga iz mog ugla, a to sigurno nije opsti ugao, to bi bilo ovo...\nSvi su ovde lopovi i povrsni radnici...i da dobijes nazad svoje mozes samo ako se deres, bijes ili ti se neko smiluje...\nIskustvo sa online bankarstvom i nasim ispoliranim uslugama... Primer, SAGA radila Intesa online, ali kao da je neko kopitom pravio program, to je uzas da se nazove isporucen software...Mora da je neki dil, inace je sve u Srbiji neki dil i onda onaj ko zna i radi ne moze nista ni da uradi...\nIskustvo sa svim stvarima...\nNpr havarija struje, mora iskljucenja, nece to biti podeljeno svima jednako, nego ce sela da ostanu skroz bez struje vise dana, a gradovi ce da imaju struje zbog TV i da kao ne bi bilo kriminala.\nSam narod zna koliko je olos i los....nemas sta da brigas, njegova deca ili braca i sestre rade u sistemu i firmama...\n12.02.2015., 20:24 #3\nValjda se plaše da ih i automat ne predje\n12.02.2015., 20:38 #4\nPojedini automati su programirani tako da dopuštaju samo određenu količinu novca tokom transakcije. Pojedini ljudi nisu toliko upoznati sa pravilima korišćenja tih automata pošto se često zna desiti da i sami automati ne rade onako kako bi trebalo. Dešavalo se da klijent pokuša da podigne pare automat ne reaguje i klijent jednostavno ode a onda 5 minuta kasnije automat samo izbaci novac i neko drugi ga pokupi. Automati sami po sebi nisu najjkvalitetnije sredstvo za podizanje većih novčanih sredstava nego manjih.\n12.02.2015., 21:06 #5\nАутомат је непогрешив?\n12.02.2015., 21:36 #6\nKoliko i onaj koji ga je programirao...\n12.02.2015., 21:41 #7\nЈа се бојим не само тих аутомата, него и оних за кафу, чај, слаткише, Србија је ово, овде свако оће да те заврне на ситно, бојим се да неће да ми врати кусур, или да да избаци мању суму, и шта ћу онда?\n12.02.2015., 22:09 #8\nGeneralno lažno oprezan narod, kao bili smo "500 godina" pod raznim duducima, pa smo navukli u gene opreznost...a ustvari obična neprosvećenost, zaostalost...šic breeee...\n18.02.2015., 09:14 #9\nAutomat ne moze da ne reaguje..... procedura je sledeca ubacis karticu, otkucas kod i iznos... onda ti se vraca kartica ... pa pare ( ako para nema zoves besplatni broj koji je na dnu kartice -koliko glup moras biti da odes bez svojih para) i na kraju izlazi priznanuica ako si zeleo\nAutomati su naj sigurnije sredstvo podizanja sredstava samo ako znas osnovna pravila... ako npr izbaci pare a ti u roku minut dva ne uzmes te pare one se automatski vrate u bankomat i kada se obratis banci oni ti to vrate na racun ( zapricala se sa drugaricom i zaboravila zasto stojim ispred bankomata pare izasle i ja gledam on ih vraca unutra )\na ovo da se podize od 2-3 puta to jos nisam vidjele, mozda neke banke imaju ogranicenja tipa da po jednoj transakciji ne mozes podici vise od izabranog iznosa.... ja imam dnevno ogranicenje i dnevno ne mogu podici vise nego sto sam rekla da hocu... to mi je neka sigurnost da ako mi ukradu karticu ne mogu isprazniti racun pre nego sto ga blokiram.\n18.02.2015., 09:15 #10\nKako gradani Srbije gledaju na prijateljevanja u Haagu?\nAutor mućkođubre u forumu Politika\nPoslednja poruka: 24.11.2012., 14:10


Malo austrijsko selo koje je bilo inspiracija za "Frozen" privlači 10.000 turista dnevno | Novosadski informativni portal 021\nMalo alpsko selo dnevno "okupira" 10.000 turista jer je bilo inspiracija za gradić iz bajke Arendel u Diznijevom animiranom filmu "Frozen".\nŽivot 06.01.2020. | 20:31\nLokalni načelnik Aleksander Šojc preklinjao je fanove da se drže dalje od Halštata u Austriji koji je postao najpopularniji grad na Instagramu, jer se ne mogu nositi s tolikim brojem ljudi.\nNekada mirno selo s jezerom i populacijom od 780 ljudi, sada je prepuno turista koji prave selfije, koriste dronove i čak ulaze u domove stanovnika da koriste toalet.\n"Moja mama se probudila jednog jutra i ugledala kineskog turistu u svojoj spavaćoj sobi", rekao je jedan od stanovnika.\nHalštat se nalazi na Uneskovoj listi svetske baštine od 1997. godine, ali postao je popularan nakon što je povezan s megapopularnim Diznijevim filmom "Frozen" koji je premijerno prikazan 2013. godine.\nOd tada ovo mesto posećuje hiljade turista, a većinom su iz Azije. Meštani strahuju da će "Frozen II" koji je objavljen u novembru prošle godine uticati na još veći priliv turista.\nNačelnik Šojc je čak zatvorio nekoliko puteva kako bi sprečio turiste da dođu, ali bezuspešno.\n07.01.2020 • 10:25\npisanje taksa za ulazak u podrucje - 200 eur, plus za kola. WC 20.\n07.01.2020 • 01:53\nbio sam tamo , nikakva rec ne moze opisati tu lepotu . Fantazija . ko moze neka poseti Halstat .\n06.01.2020 • 21:53\nNećemo vaš novac\nMinistar turizma gori nego naš?


- Stalno dobijam pregršt komentara koji me ganu, stvarno niko od nas nije očekivao da će serija ovoliko zaokupirati pažnju širokog auditorijuma. Mislim da smo uradili dobar posao sa naše glumačke strane i da smo učinili sve da krajnji proizvod bude dobar. Radujem se nastavku, iako nemam informacije dokle se stiglo s pisanjem scenarija. Mislim da bi bila propuštena šansa da ne nastavimo ovo što smo sagradili. Zato se nadam da će druga sezona biti bolja od prve. Sad možemo da vidimo gde smo pogrešili, da ispravimo neke stvari koje su možda i manjkale. To je sve deo scenarističkog posla, producentskog i rediteljskog, gde je na nama da iskoristimo prostor najbolje što možemo u skladu s tim što nam je dato.\n- Zauvek će mi u sećanju ostati ta divna atmosfera sa snimanja. Bili smo kao porodica, sve kolege s kojima sam provela svakodnevna snimanja stvarno su divni i prizemni ljudi, što je preduslov za dobar projekat, ali i zdrav rad. Stalno smo se šalili i sve je bilo opušteno, možda je i to deo uspeha ove serije.\nFoto: Press služba RTS / Ustupljene fotografije\n- Ta popularnost doprinosi nekom većem obimu posla kasnije, ali moram da kažem da biti prepoznatljiv na ulici ne znači nužno sreću za ovaj posao. Gledala sam jedan intervju u kome holivudski glumci pričaju o tome i kažu da je slava porez koji mi plaćamo da bismo se bavili ovim poslom. Tako i sama gledam na to, to je posao u kome bih mogla lako da plivam ceo svoj život, ali mora da se nađe balans. Što se samog posla tiče, da budeš srećan i zadovoljan, nije neophodno biti na televiziji, bitno je da voliš ono što radiš. Po završetku fakulteta odmah sam se zaposlila u pozorištu i to mi je hranilo dušu, jer je to nešto što volim. Bilo mi je potrebno par predstava da se osećam ispunjeno i srećno, a ovo je drugi deo posla, gde se drugačije baviš glumom i možeš bolje da živiš.


Gde su granice Evrope? – Novi Plamen\nPojam „Evrope“ nije baš najjasniji. Za razliku od Australije ili Kanade, oblast na koju se on odnosi nema očigledne granice (EU, jedinstveno tržište, kontinent), pa je tako i njegova definicija ostala nedorečena. To je u isto vreme i problem i prednost jer pokreće svojevrsnu dinamiku; politika evropskih nacija određuje geografiju celine. Posebna politika znači i posebne granice – ko bi trebalo da bude u evrozoni? Šta će se dogoditi posle Bregzita? Na kojim mestima treba kontrolisati migracije? Posebna granica, kao što su neprestano širenje ili diferencijacija, znači i posebnu konfiguraciju: uniju država i naroda ili federaciju nacionalnih država.\nSa geografske tačke gledišta, Evropa se nalazi između reke i planine Ural na istoku, reke Araks na jugoistoku i Gibraltarskog i Bosforskog moreuza na jugu. Ove granice, neupitne u svakodnevnom mišljenju, ipak su posledica odluka donetih u naročitim istorijskim okolnostima. Bez Ataturkovog otpora u Trakiji i Bosfor bi bio geografska granica. Da je Sebastijan I od Portugala dobio Bitku tri kralja 1578. godine, južna granica Evrope ne bi bila na Gibraltarskom moreuzu, već negde između južnog dela Rifa i Rabata.\nUral nikad nije bio, niti će biti, međunarodna granica. Geograf Petra Velikog, Vasilij Tatiščev, povukao je ovu granicu da bi Rusko carstvo izvukao iz Azije i opravdao potiskivanje Turaka i Tatara preko Volge. Za Ruse, Azija počinje tek istočno od Bajkalskog jezera. Ural je kartografski dogovor: usvojivši ga kao granicu, Rusija je, posredstvom svoje evroazijske konfiguracije, stekla pravo da se naziva evropskom silom. De Gol je 1962. predložio stvaranje „Evrope od Atlantika do Urala“ da bi Sovjetima pokazao da približavanje Francuske i Nemačke nije hladnoratovski manevar kojim bi se isključile zemlje izvan zajedničkog tržišta, ali je dodao i sledeće: „Da bi takva Evropa bila moguća, moraju da se dogode velike promene. Prvo, Sovjetski savez ne bi trebalo da bude to što jeste, već Rusija.“\nU Zakavkazju, koje je vekovima bilo pod persijskim i turskim uticajem, reka Araks je postala južna granica Evrope tek nakon ruskih intervencija južno od Kavkaza, a protiv oslabljenog Persijskog carstva (Gulistanski sporazum, 1813), čime su Kavkaz i kasnije dolina Kure prestali da imaju granični položaj. Araks je bio državna granica između Rusije i Persije koju su gruzijski i jermenski geografi prikazivali kao granicu Evrope.\nDvostruka mreža odnosa\nEvropa se istorijski može odrediti kao hiljadugodišnja civilizacija čiji su temelji rimsko pravo i hrišćanstvo. Filozof Mark Krepon tvrdi da se Evropa zasniva na dvostrukoj mreži odnosa: onih koje su „evropski narodi održavali sa drugima (trgovina, uvoz, prevođenje), ali i onih koji su ’Evropljani’ uspostavili sa stvarima o kojima su sanjali, maštali ili koje su izmislili kao Druge“. Nepostojanje jasnih prirodnih granica je Evropu podstaklo da se određuje pomoću razlika u odnosu na svoje susede – ratoborne muslimane iz arapsko-berberskih kraljevstava i Vizantijsko i Osmansko carstvo. Pad Carigrada 1453. godine je bio traumatski događaj: papa Pije II je prvi opomenuo zavađene hrišćanske kneževe da moraju razmišljati kao Evropljani (europeicos) ako žele da potisnu Turke.\n„Evropa“ je, kao vlastita imenica, prvi put ušla u diplomatski rečnik tek posle Reformacije, zamenivši hrišćanstvo oslabljeno podelama. Politički ideal je postala posle 1918. godine, kada se javila evropska svest sa dva različita aspekta: „evropejstvo“, kao osećaj pripadnosti vekovnoj civilizaciji, i „evropeizam“, kao uviđanje hitne potrebe da se „izgradi Evropa“ i tako okonča rat i razveju, već od 1930-ih, zebnje o propasti – bilo je to, dakle, očajničko rešenje za njene članove. Posle 1945. prve evropske zajednice uspostavljene su u zapadnom delu podeljenog kontinenta: Evropska zajednica za ugalj i čelik 1951, a potom i Evropska ekonomska zajednica 1957. Nakon 1991. i sloma SSSR-a, institucionalna Evropa se širila na istok iz geopolitičkih razloga.\nOno što u tome deluje novo je uspostavljanje zajednice na temelju vladavine prava i prekid sa prošlošću obeleženom ravnotežom između suprotstavljenih sila na kontinentu koji je oduvek bio tek bojno polje. Stvaranje novog „Evropskog koncerta“, sa osloncem na sporazumima i ustanovama umesto na ravnoteži snaga, razlikuje se od svega pređašnjeg. Međutim, danas je upravo prednost zajednice koja je uspostavljena pre svega da bi se omogućili mir i kompromis i njena najveća mana u svetlu egzistencijalnih pretnji i ogoljene međunarodne moći. Svaka zemlja ima svoje razloge zašto jeste ili želi da bude članica EU. Za Evropu je teško da se smatra jedinstvenom celinom i dogovori zajedničku spoljnu politiku u trenucima u kojima njeno širenje (koje zemljama Srednje Evrope deluje kao prirodna posledica širenja NATO) stalno menja granice i tako u sebe uvlači najbliže susede Evrope. Kako da Evropa bude mirna, znajući da su spoljašnje granice Šengenske zone pod kontrolom, ako su se ove menjale sedam puta?\nBiti evropska država je kriterijum članstva u EU, kao što se da videti prvo u članu 237 Rimskih ugovora (1957), a potom i u Mastrihtskom ugovoru (1992). Posle 1991, kad proširenje nije više bilo dovođeno u pitanje, Evropska komisija je saopštila sledeće: „Radi se o kombinaciji geografskih, istorijskih i kulturnih elemenata koji svi doprinose evropskom identitetu. Zajedničko iskustvo bliskosti, idejâ, vrednosti i njihovog istorijskog međudejstva ne može se sabiti u prostu formulu, a naredne generacije to mogu menjati. Komisija smatra da nije ni moguće, a ni poželjno, sada povlačiti granice Evropske unije, s obzirom da će se njeni obrisi pojaviti u godinama koje dolaze.“ Drugim rečima, projekat će odrediti njegovi članovi, a njegove prostorne dimenzije ukupnost država-učesnica. Takav pristup potvrdila je 2010. godine Grupa za refleksiju o budućnosti EU 2030, koja je od ukupno 46 pasusa samo jedan posvetila pitanju granica.\nTo je ostala zvanična linija sve do izbijanja ozbiljnih kriza: sukoba u Ukrajini, izazova Šengenskoj zoni i pretnje terorizma. Neuspeh rasprave o granicama objašnjava se podelama koje ona izaziva: Evropljani vole da svoje rasprave drže u krugu porodice. Pristalice članstva Turske u EU, znajući da je pitanje granicâ kontroverzno, uspeli su u svom naumu da ih Grupa za refleksiju ne pominje. Odbijanje da se raspravlja o granicama, ali i da se one uopšte i povuku, trebalo je da osigura da se evropska zajednica preklapa sa Savetom Evrope koji čini 47 zemalja potpisnica Evropske konvencije o ljudskim pravima, što obuhvata Tursku (od 1950) i Rusiju (od 1996), ali ne i Belorusiju.\nNeprestano pomeranje granica samo doprinosi nejasnoći ideje o tome gde je, geografski gledano, Evropa. Broj država-članica EU je sa šest 1951. godine porastao na 28. 2016, a sa odlaskom Ujedinjenog Kraljevstva pašće na 27. Zemlje-kandidati (Albanija, Makedonija, Crna Gora, Srbija i Turska) i zemlje koje bi htele da dobiju taj status (Bosna i Hercegovina, Gruzija, Kosovo, Moldavija i Ukrajina) sve su nestrpljivije. Kako da se osećaju delom političke zajednice čija teritorija nije jasno omeđena? Slike na novčanicama evra ne prikazuju simbole zajedničkih težnji.\nI suprotstavljene predstave utiču na poteškoće u dogovoru oko granica Evrope. Pristalice federalne Evrope proširenje smatraju preprekom integraciji; za protivnike federalizma, ona je branik – s jedne strane nemačka Hrišćansko-demokratska unija, a sa druge britanski evroskeptici. Francuska strategija, ni tamo ni ovamo u odnosu na prethodne dve, bila je da se EU širi na jug, kako bi se napravila protivteža nemačkom uticaju na istoku, pa je tako članstvo dobila Grčka za vreme Valerija Žiskara D’Estena (1974-81), a potom i Kipar i Malta (uz početak pregovora sa Turskom) za mandata Žaka Širaka (1995-2007).\nU Francuskoj su prvobitno postojale dve vizije evropskog projekta. Za Žana Monea (1888-1979), tek stvorena zajednica bila je tržište koje će jednog dana biti izvor političke moći, i u tom smislu je bila otvorena za čitav kontinent. Za Roberta Šumana (1886-1963), demohrišćanina na koga je nemačko pripajanje Alzas-Mozelskog regiona ostavilo dubok trag, evropski projekat bi trebalo da zbliži samo zemlje koje su nalik jedna drugoj i tako ostvari neku vrstu proširene karolinške Evrope. Taj pristup su ponovila i dva nemačka demohrišćanina, Volfgang Šojble i Karl Lamers, tokom 1994. upotrebom termina Kerneuropa (srž Evrope), kao i šest zemalja osnivača (Belgija, Francuska, Nemačka, Italija, Luksemburg i Holandija) na neformalnom samitu 25. juna 2016.\nMoneova angloamerička vizija je prevladavala sve do referenduma o Bregzitu. Ona je imala ekonomski cilj – formiranje jedinstvenog tržišta na kome će za sve važiti ista pravila konkurencije – i neograničeni horizont. Sa promenom geopolitičke situacije menjali su se i motivi teritorijalnog proširenja. Smatralo se da će bezbednost biti veća ako susedne zemlje pristupe klubu: Nemački nacionalni interesi su zahtevali da Poljska bude članica, ali je važilo i obrnuto; u Srednjoj Evropi i na Baltiku, EU je, uz NATO, bila garant novog suvereniteta. Težnja za pristupanjem EU se delom objašnjavala i političkim razlozima: za Portugal, EU je značila demokratiju i kraj kolonijalnih ratova; za Španiju je bila kraj Frankove diktature; za Grčku slom vojne hunte. Članstvo Irske i UK je doprinelo otopljavanju njihovih odnosa, a balkanske zemlje su započele dijalog zbog evropske perspektive.\nTakvo proširenje saglasno je sa angloameričkom strateškom vizijom evropske celine koja će se na kraju poklapati sa teritorijom Saveta Evrope, ali bez Rusije. I Džordž Buš i Barak Obama su smatrali da Turska treba da uđe u EU. Bivši potpredsednik Džo Bajden je dao podršku ukrajinskoj vladi da bi se formirao „sanitarni kordon“ od Baltika do Crnog mora. SAD su imale jasnu viziju o krajnjim granicama. Države-članice su imale različite stavove, u skladu sa svojim nacionalnim interesima: Švedska je podržavala baltičke države, Poljska podržava Ukrajinu, Rumunija Moldaviju i Gruziju, a Grčka Srbiju. Svi ti stavovi imaju svoje opravdanje, a zajedno doprinose neprestanom proširenju.\nZa one države i političke formacije koje ističu geostratešku važnost evropskog projekta, združenog sa NATO, EU bi na kraju obuhvatala i Tursku, ali ne i Rusiju. Jedino što ostaje otvoreno je pitanje južnog Kavkaza: Jermenije, Azerbejdžana i Gruzije. To je stanovište srednjeevropskih i baltičkih zemalja, kao i onih sa severa i severozapada Evrope. Međutim, za one koji smatraju da identitet mora biti osnova članstva, a da se on izvodi iz kulture i vrednosti, Turska, kao muslimanska zemlja, tu nema šta da traži. To je stav konzervativne, neoliberalne Evropske narodne partije, koja zagovara sistem koncentričnih krugova – EU, evrozona, pa još manji krug. Isto važi i za Šojblea i francuske političare Jozefa Dola, Sarkozija i Alana Jupea. Partija evropskih socijalista je sklonija proširenju jer ga smatra prilikom za širenje evropskih vrednosti (sekularizma i mogućnosti islamske demokratije). Evropska komisija se drži politike trajnog proširenja, što je stav administracije koja zagovara depolitizovano upravljanje – jedinstveno tržište, konkurencija, integracija – uz prećutnu podršku većine država, a u federalnim okvirima.\nNeki u Francuskoj (kao što je Fransoa Oland), Nemačkoj i Italiji smatraju da se kapaciteti EU za primanje novih članica moraju uzeti u obzir pre bilo kakvog daljeg proširenja. Oni zagovaraju podužu pauzu u pogledu proširenja, tešnju evropsku saradnju sa susedima koja ne znači i članstvo, i partnerske odnose sa privilegijama.\nRazvija se i ideja složenije Evrope, koja bi se sastojala od ekonomske oblasti koja pokriva 32 države (verovatno i UK posle 2019); sadašnje Unije, sa 27 zemalja-članica (jedinstveno tržište, strukturne politike i vrednosti); evrozone, sa većim stepenom integracije u fiskalnom i budžetskom smislu; Šengenske zone koja omogućava unutrašnju pokretljivost i kontrolu nad spoljašnjim granicama, čak i ako bi to značilo određivanje manje oblasti sa strožom bezbednosnom kontrolom – nekakav „Šengen plus“; i napokon, Evropa osnivača, čije su jezgro Francuska, Nemačka i Italija, uz još ponekog u zavisnosti od nekih posebnih razloga: Mediteran i Afrika za Španiju, Poljska u kontekstu Vajmarske grupe. Ministri inostranih poslova šest zemalja osnivača su 25. juna 2016 saopštili da „uviđaju različiti stepen želje za projektom evropskih integracija među državama-članicama“. To se odnosi na izazove suverenosti – odbrana, suverenost po sebi i bezbednost – sa kojima se suočavaju svi Evropljani, ali kojima mogu izaći u susret samo neke države (Francuska, Nemačka, Italija, Španija, UK).\nEvropski projekat treba ponovo promisliti, uz postizanje dogovora o tome šta države-članice mogu da doprinesu na nivou na kome je to za njih moguće: bilo da je to kontinent, njegovi južni i istočni susedi ili svet u širem smislu. Ne radi se toliko o isključivanju određenih zemalja koliko o sprovođenju učinkovite spoljne politike koja će isticati određene vrednosti i interese: stratešku autonomiju u pogledu bezbednosti trgovinskih tokova (pristupa sirovinama i sigurnosti puteva trgovine) i kritičnih mreža i infrastrukture; političko i diplomatsko upravljanje neposrednim krizama; strateški dijalog sa zemljama u razvoju; strategiju postupanja u svojstvu pregovarača u okviru multilateralnih foruma kako bi se izbeglo stvaranje američko-kineskog dvovlašća; i razvojna pomoć (EU je najveći svetski donator).\nUkoliko osnivači evropskog projekta – Francuska, Nemačka, Italija i zemlje Beneluksa – nisu u položaju iz koga mogu preformulisati zajedničku politiku u svetu budućnosti, kao što je to bio slučaj tokom Hladnog rata i perioda dekolonizacije, ukoliko ne delaju kao težište – uz zajedničke dijagnoze, razgovore i jasne odluke – ko će? Rusija, Kina, SAD?\nPREVOD Vuk Vuković\nPrevious Previous post: Bijeli radnici i Tramp\nNext Next post: Čekić i križ\nMIŠEL FUŠE je geograf, bivši ambasador i predsedavajući odeljenja za primenjenu geopolitiku pri Akademiji za globalne studije u okviru Fondation Maison des Sciences de l’Homme’s. Poslednje objavljeno delo: Le retour des frontiers (CNRS Editions, jun 2016).


Završni koncert - oduševio, GlasLike.hr\nZavršni koncert - oduševio\nOTOČAC – Sinoć je u velikoj dvorani Gackoga pučkog otvorenog učilišta održan završni koncert pjesme i plesa Dinarske zone. Bila je to prava poslastica za publiku, koja je svojom nazočnošću „osvjetlala obraz“ Otočcu, ali i svim sudionicima dvodnevna seminara kojega su držali dr. sc. Joško Ćaleta, vodeći hrvatski etnomuzikolog i Vido Bagur, etnolog koji se poglavito bavi plesom i kolima.\nOvaj koncert, pored toga što je bio melem za oči i uši, bio je i edukativan jer su ova dva spomenuta voditelja ukratko publici pojašnjavala što će biti izvedeno, iz kojega kraja i koje su osnovne značajke konkretnog plesa i pjesme. Tako se mogala čuti pjesma Moj zeleni bore, Lipo li je naše sinje more, Od osamnajst, Mare, lita (Drniš), Izvor voda izvirala (Kuterevo), šetano kolo i napovrate (Kuterevo), Igrali se konji vrani i šetano kolo (Rakovica), Lipo li je sprid Zadra more (Kali i Preko), pjesme i kola iz Kljaka, Divojka se na gran naslonila iz Radovine (Ravni kotari), Grlo moje muklo progovara (pastirka pjesma – Lovinac), Ko se, nano, volio i kada (ravni kotari), ma tko bi to sve nabrojio, bilo je izvedbi u pravom izobilju u koncertu koji je trajao nekih 60 minuta.\nZadovoljstvo ovim dvodnevnim koncertom je bilo posvemašnje, od samih sudionika, da napomenemo da ih je bilo 90 iz gotovo cijele Hrvatske, do voditelja i organizatora – Gackoga pučkog otvorenog učilišta. Zaključeno je da ovakve seminare treba nastaviti, svi su se srdačno rastali uz „doviđenja dogodine u Otočcu“.


VTK BiH: Ostvarujemo suficit samo sa Crnom Gorom - Klix.ba\nVTK BiH: Ostvarujemo suficit samo sa Crnom Gorom\n22.6.2007. u 14:20\nNajznačajniji vanjskotrgovinski partneri BiH u prvih pet mjeseci ove godine i dalje su susjedne zemlje i pojedine članice Evropske unije.\nPrema grupama zemalja, najznačajniji vanjskotrgovinski partner je Evropska unija, dok se pojedinačno izdvajaju Hrvatska, Srbija, Crna Gora, Njemačka, Slovenija, Italija...\nNajveći porast izvoza u tom periodu ostvaren je na tržištima Mađarske (49 posto), Srbije, Crne Gore (39 posto), Austrije (31 posto) i Hrvatske (28 posto), dok je znatno smanjen izvoz u SAD (za 50 posto).\nNajveći porast uvoza ostvaren je u trgovini sa SAD (137 posto), Turskom (41 posto), Austrijom (40 posto), Italijom (35 posto) i Mađarskom (30 posto), dok je smanjen samo uvoz iz Češke (za 11 posto).\nPrema podacima Vanjskotrgovinske komore BiH, pokrivenost uvoza izvozom u razmjeni s najznačajnijim partnerima nije porasla, a suficit ostvarujemo samo u trgovini s Crnom Gorom i nekim manje značajnim partnerima (Luksemburg, Portugal, Bugarska i Albanija).\nZnačajniji nivo pokrivenosti uvoza izvozom BiH je ostvarila s Italijom (77,50 posto), SAD (62,16 posto) i Njemačkom (60,67 posto), dok je odnos s ostalim značajnim partnerima znatno nepovoljniji i većinom znatno manji od 50 posto.\nRast oba indeksa na SASE\n22.06.2007. u 16:39\nU BiH pokrivenost uvoza izvozom 46,8 posto\n22.06.2007. u 14:10


Tom and Jerry, welcome back! – Novi svet\n11. februara 2021. Novi SvetLeave a Comment on Tom and Jerry, welcome back!\nZbog udara virusa koji je zauzeo mesto u svim vestima i naslovnicama, koji je zatvorio vrata bioskopa, pozorišta i drugih kulturnih ustanova, svi su bili tužni. Sada, kada se polako nadamo povratku u normalu, kada negde na dnu tunela opažamo tračak svetlosti i iščekujemo boljitak, nadu nam daje i ponovno otvaranje pozorišta, biblioteka i bioskopa. Međutim, ono što nas posebno raduje, jeste povratak naših omiljenih junaka koje smo godinama i decenijama unazad gledali na malim ekranima, radovali se novim epizodama, povratku iz škole kako bismo gledali omiljene razigrane i šašave protagoniste. Oni su, pogodili ste – neponovljivi i uvek spremni na neke nove avanture – Tom i Džeri.\nŠta su nam spremili i na koji način će izmamiti osmehe na našim licima, imaćemo priliku da od 18. februara vidimo u Cineplex bioskopima.\nPoznato je da u ovom crtaću dva glavna junaka neprestano zavitlavaju jedno drugo, postavljaju prepreke i neiscrpno vršljaju po svojoj kući, praveći haos i ostavljajući nered za sobom. Nekada im se pridružuje i „opasni“ Spajk, pa još neke mace iz komšiluka i kontejnera, kao epizodi likovi, ili neka neodoljiva cica. Sve u svemu, sa njima nikada nije dosadno i zabava je zagarantovana!\nKo još može da odoli ponovnom susretu ova dva nestaška? Može li dugometražni film i neka nova akcija nadmašiti kratke epizode u kojima nema prostora dosadi? Rivalstvo koje ne poznaje pravila niti granice, a kolateralna šteta je jedino neurađeni domaći zadatak ili bol u trbuhu (od smejanja)!\nKoga ćete vi povesti na ovaj dugoočekivani comeback?\nVidimo se u bioskopu?\nTagged Tom and Jerry\n18. januara 2021. 18. januara 2021. Novi Svet


Prva Srpska Televizija :: Zanimljivosti :: Ona je oduševila Srbiju! Doktorka sa slomljenim stopalom i u kolicima operisala pacijenta!\n06. 12. 2018. 11:43 >> 11:54\nDoktorka Danica Grujičić je polomila nogu, ali je to nije sprečilo da izvede operaciju. "Pacijenti koji leže na klinici kod mene, su mnogo bolesniji od mene", napisala je načelnica Odeljenja za neuroonkologiju Kliničkog centra Srbije (KCS) na svom Instagramu.\nDoktorka je u kolicima, uz pomoć medicinske sestre, ušla u operacionu salu i obavila svoju lekarsku dužnost.\n"Pacijenti koji leže kod mene na klinici su mnogo bolensiji od mene. Prelom me sprečava da hodam i da se oslanjam na nogu, ali me ništa ne boli. Ne bi trebalo od mene praviti heroja, jednostavno, moji pacijenti ne mogu da čekaju. Ceo žovot sam radila na jedan određeni način i sada ne mogu da radim drugačije. Mi ovde dolazimo i bolesni i povređeni da operišemo, ne zato što volimo da operišemo kada se ne osećamo dobro, nego zato što osećamo ogromnu odgovornost prema našim pacijentima", napisala je doktorka.\n"Ne tražite izgovore! Iako sam zbog slomljene noge došla u situaciju da zavisim od tuđe pomoći, postoje oni kojima je pomoć potrebnija. Zato sam i ovih dana sa svojim timom u operacionoj sali. Uvek će nas sprečavati nepredviđene prepreke ali od naše volje zavisi da li će nas savladati ili ćemo ih prevazići", poručila je doktorka uz fotografiju koju je okačila na Fejsbuk.


Junckerov plan značajno uticao na rast zapošljavanja i BDP u EU - Evropska služba za spoljnu akciju\nEEAS > Crna Gora > Junckerov plan značajno uticao na rast zapošljavanja i BDP u EU\nInvesticioni plan za Evropu, takozvani Junkerov plan, imao je ključnu ulogu u podsticanju zapošljavanja i ekonomskog rasta u Evropskoj uniji. Zahvaljujući ulaganjima Grupe Evropske investicione banke (EIB), koju podržava Evropski fond za strateška ulaganja (EFSU) osnovan Junckerovim planom, bruto domaći proizvod (BDP) Evropske unije povećan je 0,9 %, a otvoreno je 1,1 milion novih radnih mjesta. Očekuje se da će do 2022. godine BDP EU porasti 1,8 % i da će biti otvoreno još 1,7 milion radnih mjesta. To su podaci posljednjeg izvještaja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) i ekonomskog odsjeka EIB.\nPredsjednik Evropske komisije Žan Klod Junker izjavio je: „Ostvarili smo zadati cilj: osigurali smo povratak stabilnog rasta u Evropi i podstakli otvaranje radnih mjesta. Uvijek sam govorio da Plan nije rješenje za sve probleme, ali možemo biti ponosni na činjenicu da je više od milion malih preduzeća dobilo finansijska sredstva, koja im prije nisu bila dostupna.”\nPotpredsjednik Komisije za zapošljavanje, rast, ulaganja i konkurentnost Jirki Katainen izjavio je: „Ostvarili smo veliki napredak od prvih projekata iz 2015. godine. Danas je evropska privreda ponovno na pravom putu i Plan će imati dugoročan uticaj. S ponosom mogu reći da smo ostvarili naš glavni prioritet – podstakli smo mobilizaciju privatnih sredstava za opšte dobro.”\nPredsjednik Grupe Evropske investicione banke Verner Hojer izjavio je: „Kada smo prije pet godina prvi put raspravljali o ovoj inicijativi, mnogi su bili skeptični. Teško je vjerovati da neki finansijski instrument može otvoriti milione radnih mjesta ili podržati milion preduzeća. Ipak, nedavni izvještaji pokazuju da smo bili u pravu što smo slijedili svoje ideje. Junkerov plan znatno je uticao na privredu i živote širom Evrope: podržao je projekte koji su pogodni za okolinu i klimu, inovacije i pravednije društvo, a nastavićemo to da činimo i dugo nakon što Žan Klod i ja budemo u penziji.”\nOsim što je direktno uticao na porast zapošljavanja i BDP-a, Junkerov plan će imati i dugoročni makroekonomski uticaj na EU. Očekuje se da će se, zahvaljujući operacijama u okviru Junkerovog plana, do 2037. otvoriti još milion radnih mjesta i BDP EU povećati 1,2 %. Bolja povezivost i veća produktivnost, koje su rezultat projekata podržanih Junkerovim planom, doprinose dugoročnom jačanju evropske konkurentnosti i podsticanju rasta.\nKo je dobio finansijska sredstva?\nZahvaljujući Junkerovu planu, EIB i Evropski investicioni fond (EIF), koji se bavi finansiranjem malih preduzeća, odobrili su finansijska sredstva za blizu 1 200 operacija, pa će prema planu omogućiti rizično finansiranje za više od milion novoosnovanih preduzeća i MSP-ova u različitim sektorima u svih 28 država članica. Više detalja o projekatimaa mogu se naći u informativnim člancima.\nKako Junkerov plan koristi građanima i preduzećima?\nOsim finansiranja inovativnih projekata i novih tehnologija, Junkerovim planom pružena je podrška klimatskoj, socijalnoj i saboraćajnoj politici Evropske unije. Zahvaljujući Junkerovom planu:\nviše od 10 miliona domaćinstava ima pristup energiji iz obnovljivih izvora\n20 miliona Evropljana ima bolje zdravstvene usluge\ngodišnje 182 miliona putnika koristi poboljšanu željezničku i gradsku infrastrukturu.\nPotpuni pregled koristi objavljen je u godišnjem izvještaju o operacijama u EU za 2018. Evropske investicijske banke.\nUticaj na klimatsku politiku\nEvropski fond za strateška ulaganja, u okviru Junkerovog plana, podržava najinovativnije ideje za zaštitu planete. Predviđa se da će projekti koje finansira Grupa EIB podstaći ulaganja u iznosu od 90,7 milijardi EUR za klimatsku politiku. Ti projekti uključuju zgrade nulte energije, vjetroelektrane, projekte solarne energije, tuševe kojima se štedi voda, ekološki prihvatljive autobuse i LED rasvjetu.\nInvesticioni plan za Evropu, odnosno Junkerov plan, donesen je u novembru 2014. godine, kako bi se promijenio negativan trend niskog nivoa ulaganja i podstakao privredni oporavak u Evropi. Njegova tri cilja su: ukloniti prepreke ulaganjima, osigurati vidljivost i tehničku pomoć za\nEvropski parlament je 18. aprila 2019. godine dao zeleno svjetlo nasljedniku Junkerova plana za sljedeći višegodišnji finansijski okvir: programu Invest EU. Ekonomski odsjek EIB i Zajednički istraživački centar Komisije (JRC) napravili su procjenu makroekonomskog uticaja.


Zašto smo društvo bez šansi: Za nauku 0,2 posto | TEME | Al Jazeera\nBiH je na dnu evropske ljestvice po ulaganjima u nauku (EPA)\nKao i prethodnih godina, tako i u 2020. bosanskohercegovačko društvo nastupa po prepoznatljivom obrascu zanemarivanja nauke i obrazovanja. I to još neko vrijeme neće promijeniti ništa, čak ni uvođenje Dana nauke, niti polaganje cvijeća na bistu Vladimiru Prelogu, rođenom Sarajliji koji je 1975. godine, zajedno sa britanskim naučnikom J. W. Cornforthom, dobio Nobelovu nagradu za hemiju, niti poruke zvaničnika s tog istog odavanja počasti velikom naučniku po kojima je “znanost nešto što doprinosi razvoju cijelog društva”. To neće promijeniti konsenzualnu istinu o odnosu prema nauci u BiH, jer je ova država na dnu evropske ljestvice po ulaganjima u ovaj resurs.\nSpomenuto se zanemarivanje može iščitati, recimo, i iz Programa utroška sredstava sa kriterijima raspodjele sredstava tekućih transfera utvrđenih budžetom Federacije BiH za 2020. godinu. Tako je za tzv. implementaciju Bolonjskog procesa entitet Federacija BiH obezbijedio 200.000 konvertibilnih maraka (100.000 eura) visokoškolskim ustanovama i to 84.000 konvertibilnih marake (42.000 eura) za projekte osiguranja kvaliteta studijskih programa na prvom i drugom ciklusu studija Univerziteta u Sarajevu, Sveučilišta u Mostaru, Univerziteta u Tuzli, Univerziteta u Zenici, Univerziteta u Bihaću i Univerziteta “Džemal Bijedić” u Mostaru. Dakle, linearno po 16.000 konvertibilnih maraka (8.000 eura).\nIstim univerzitetima je obezbijeđeno ukupno 105.000 konvertibilnih maraka (52.500 eura) za projekte povezivanja s potrebama tržišta rada za studijske programe prvog i drugog ciklusa studija. Pored pomenutih “dvije stoje”, da ne budemo shvaćeni maliciozno, država je obezbijedila i dodatnih 11.000 konvertibilnih maraka (5.500 eura) „rezerve“. Samo iz ovih brojčanih natuknica naziru se jasni obrisi strateške nebrige prema nauci i istraživačkim potencijalima.\nOvdje dakako nema nikakve planetarne zavjere i sličnih mitoloških gluposti kojima obiluju naše konstitutivne pastve – krivica za to je isključivo naša, odnosno “onih koji nas vode”. Svijet se u tehnološkom smislu razvija čudovišnom brzinom, zahvaljujući strateškoj penetraciji svojih naučno-istraživačkih potencijala konkretno u tzv. digitalni razvoj, a za to vrijeme država BiH za istraživanje i razvoj izdvaja 0,2 posto godišnjeg BDP-a. Metafora sa cvijećem pred Prelogovom bistom djeluje pri tome kao savršen sarkazam države.\nNeophodno državno ministarstvo obrazovanja\nUNESCO-ova aktuelna statistika o 15 top zemalja koje najviše izdvajaju za nauku izgleda ovako: Južna Koreja 4,2, Izrael 4,2, Japan 3,4, Finska i Švicarska 3,2, Austrija i Švedska 3,1, Danska i Njemačka 2,9, SAD 2,7, Slovenija i Belgija 2,4, Francuska 2,3 , Australija 2,2, Singapur 2,1 posto godišnjeg BDP-a. Bugarska je na 0,75 posto, Hrvatska 0,86, a BiH sa nevjerovatnih 0,2 posto očigledno ima neprosvijećenu vlastodržačku oligarhiju koja u nauci vidi opasnost po sebe, dok državu vodi u propast.\nIstovremeno puna su joj usta evropskih integracija uprkos strateškom načelu EU-a o ulaganjima u istraživanje i inovacije po kome svaki euro pametno uložen u nauku i istraživanje društvu vraća dugoročno deset puta više. Poređenja radi, 1990. godine BiH je ulagala jedan posto u nauku.\nEvropski primjeri su instruktivni i ukazuju na katastrofičnu depresiju. Znanstvenici sa Univerziteta u Gentu od 270 miliona eura godišnjeg budžeta, čak 170 miliona su obezbijedili svojim radovima. Univerziteteti u Kembridžu (Cambridge) ili Oksfordu (Oxford) dnevno potroše sredstava koliko BiH godišnje uloži u razvoj nauke. Da kaskamo za modernim naučnim svijetom govori i svjež podatak iz januara ove godine – u Federaciji BiH se tek radi na povezivanju (neuvezane?) akademske i istraživačke mreže (FARNET) i njenom povezivanju u evropsku mrežu GEANT. Bosna i Hercegovina je jedina država na evropskom kontinentu koja nema svoju akademsku i istraživačku mrežu i nije konektirana na evropsku akademsku mrežu GEANT. Federacija BiH nema svoju uvezanu akademsko-istraživačku mrežu, za razliku od entiteta Republika Srpska čije su visokoškolske ustanove uvezane u jedinstvenu mrežu SARNET.\nAlmir Badnjević, bh. naučnik u oblasti biomedicinskog inženjeringa kaže otvoreno da je “bruka i sramota” da nemamo ministarstvo obrazovanja na državnom nivou, nego je obrazovanje rascjepkano po entitetima i kantonima što generira dalekosežne negativne posljedice.\n“Najbolji primjer je državna Agencija za akreditiranje visokoškolskih ustanova koja, koliko god trenutno ima slabosti, ipak je jedinstvena na državnom nivou i može poslužiti kao model. Neophodan je državni zakon o obrazovanju, naročito visokom obrazovanju, jer se kroz njega uređuje i oblast naučnog istraživanja i državno ministarstvo visokog obrazovanja. Ako riješimo ovo, riješićemo i problem sramotnog dna u Evropi po ulaganjima u nauku”, smatra Badnjević.\nKao primjer uzima sadašnju praksu gdje grantovi od nadležnih institucija za istraživanje iznose od pet hiljada do deset hiljada eura, a sa tim iznosom, ističe, nije moguće ni pokrenuti, a kamoli voditi i okončati istraživanje.\n“Uzmimo primjer susjedne Crne Gore. Vlada ove zemlje je na čelo ministarstva nauke dovelo Sanju Damjanović koja je radila u CERN-u i dala joj odriješene ruke. Damjanović je promijenila ‘krvnu sliku’ nauke i naučnika u Crnoj Gori, izlobirala veliki broj evropskih projekata, uvela transparentan način dodjele sredstava, otvorila mogućnosti razmjene i napredovanja, te pokrenula SEEIIST projekat za uspostavljane centra hadronske terapije iza kojeg su stale sve renomirane svjetske organizacije i koji kada se realizira biće sigurno najveća investicija i naučna infrastruktura implementirana u ovom dijelu Evrope”, navodi Badnjević.\nNa konkretno pitanje “đe je, ba zapelo” kaže da je “zapelo kod politike koja je kreirala frankenštajnovske zakone i organizaciju, a nije stvorila nikakvu strategiju razvoja nauke i naučnih istraživanja”.\nKanton Sarajevo, svjetlo na kraju tunela\nIstraživač Ervin Sejdić (oblast elektrotehnike, računalnog inžinjerstva i biomedicinskog inženjerniga) na Sveučilištu u Pittsburghu i dobitnik brojnih nagrada za naučnu karijeru među kojima i Obamine predsjedničke nagrade za ranu karijeru za naučnike i inžinjere prati zbivanja u BiH i surađuje sa kolegama koji se bave naučnim istraživanjima. Svjestan je da BiH generalno nedovoljno ulaže u nauku i istraživanja, ali naglašava da “to ne rješava problem”.\n“Osnovni problem je nedostatak plana šta uraditi sa ‘produktima’ nauke i istraživanja, patentima, naučnim radovima, ljudima naučnicima, novim start-up kompanijama. Nema ništa od priče ‘pokušaćemo sve uraditi’. Najbolji primjer je Slovenija koja ulaže ogromna sredstva u nauku, ali niko u svijetu nauke neće reći da je Slovenija kao ime u nauci generalno prepoznatljiva. Znači, BiH mora da razvije plan sa jasnim ciljevima, ali plan koji se bazira na jednu ili dvije tačke, npr. da postane naučna ‘outsource’ lokacija, jer možemo neke eksperimente puno jeftinije a kvalitetno odraditi, nego u zapadnim državama. Sve ostalo biće lutanje, jer BiH je mala zemlja i fizički nema broj ljudi da se nadmeće sa jednom Kinom ili SAD-om”, kaže Sejdić.\nDamir Marjanović, redovni profesor Prirodno-matematičkog fakultetu Univerziteta u Sarajevu i voditelj Odjela za genetiku i bioinženjerstvo na Međunarodnom Burch Univerzitetu Sarajevo sebe zna titulirati i kao “naučni uljez” u politici. Za razliku od kolege Badnjevića, on je “ponešto” naučio o funkcioniranju bh. političke elite i gotovo je siguran da je državno ministarstvo obrazovanja ideja koja se u ovom političkom momentu ne može realizirati.\n“No postoji jedna stvar koja može biti pozitivan korak ka tom cilju, a to je donošenje zakona o naučno-istraživačkoj djelatnosti na nivou Federacije BiH, jer on trenutno ne postoji, iako postoje kakvi takvi fondovi kojima se nauka ‘financira’ na ovom nivou”, kaže Marjanović. Ističe kako već desetljećima oni koji vode državu nauku posmatraju kao egzotični izdanak, odnosno rashod u budžetima.\n“Oni ne vide njene potencijale i oni ne žele da obezbijede kontinuirana ulaganja u naučno istraživačke djelatnosti. Odgovornost za takvu situaciju primarno snose oni koji se nametnu na izborima da vode ovu zemlju, a ne mogu i ne žele da sagledaju stvarne naučne potencijale bosanskohercegovačkog društva, ali i oni koji unutar slabašnih naučno istraživačkih krugova ne promoviraju te iste potencijale i zadovoljavaju se mrvicama sa budžetskog stola”, navodi Marjanović.\nOtvara i pitanje uskog kruga prononsirane “akademske elite” koja “pokriva leđa” vlastodržaca uz obavezu da im ne pravi probleme, a zauzvrat dobija određene beneficije, dok trpi cijeli naučno-istraživački prostor.\nProfesor Marjanović u moru crnih slika oko bh. nauke ističe jednu svijetlu, navodeći kao primjer Kanton Sarajevo, gdje se izdvajaju značajnija sredstva za nauku i gdje se priprema novi zakon u kojem bi ta sredstva iznosila najmanje dva posto budžeta.\n“Ako ovo bude realizirano, onda akademska zajednica može u potpunosti da raspolaže značajnim novčanim fondom i taj ohrabrujući trend treba nastaviti. Istovremeno, u okviru akademske zajednice mora se prevazići elitizam o kojem ste pričali i smoći dovoljno hrabrosti da se u naredne dvije-tri godine pokrenu procesi koji će dovesti do toga da će znanstveni značaj nekog projekta ili disertacije biti jedini parametar njegovoj podršci, te isključiti svaku mogućnost nepotističkoga ponašanja, a posebno onoga što se može okarakterizirati znanstvenim nepotizmom.\nU nekom sljedećem koraku kreiranje kantonalnog fonda za naučno istraživački rad koji bi se punio iz budžetskih ali i drugih sredstava bi dalo snažnoga poticaja razvoju nauke, barem u ovom malom dijelu BiH”, mišljenja je Marjanović.\nGoogle Scholar objašnjava sve\nNijaz Skender sa Univerziteta u Bihaću nabraja paletu razloga bh. naučne neprepoznatljivosti u svijetu – politička situacija i vještačke krize, nesigurnost stranih investicija, rascjepkanost visokog obrazovanja po kantonima, nepostojanje strategije razvoja nauke na bilo kom nivou vlasti, nezainteresiranost naučnog i nastavnog kadra.\n“Pogledajte rang bh. univerziteta na bilo kojoj svjetskoj rang listi i to je jedan od pokazatelja da nauka u BiH dobrano zaostaje za svijetom. Pojedinci koji i uspiju napraviti neki naučni iskorak nemaju nikakvih satisfakcija od države, a to utiče na motivaciju bavljenja naukom, jer naprosto ambijent sa nikakvim ulaganjima u nauku naprosto tjera mlade istraživače na bijeg vani”, kaže Skender.\nKao poseban problem Skender uočava odsustvo interesa univerziteta za otvaranje instituta koji su nosioci naučno-istraživačkog rada, ali i nebrigu prema mladim magistrantima i doktorantima u naučnom napredovanju.\n“Odite na ‘Google Scholar’ (web pretraživač naučnih radova) i pogledajte gdje smo u naučnom svijetu. Više od 40 posto bh. nastavnog i naučnog kadra nije ni prijavljeno na ove mreže”, objašnjava bihaćki profesor zašto mladi perspektivni ljudi odlaze iz države.\nNjegova kolegica sa Univerziteta Vildana Alibabić poziva se na izjavu nedavno preminulog akademika Muhameda Filipovića koji je jednom prilikom rekao kako “u BiH imamo samo jednu polovinu univerziteta”.\n“Rahmetli profesor je kazao kao većina univerziteta nema naučno-istraživačkih rezultata te su svedeni na nivo viših škola i upozorio da ‘ako se za prodavanje magle po skupštinama i održavanje voznih parkova i plaća izdvaja više nego za univerzitete, onda ovo društvo nema nikakvih šansi’.\nAko ovu misao primijenimo na odnos vlasti u Krajini prema naučno-istraživačkom radu, a uloženo je jedno veliko ništa i kao rezultat imamo veliko ništa, onda smo mi društvo bez šansi. Univerzitetom vlada politika preko upravnih odbora, rektora, prorektora i dekana, političari se proizvode u akademska zvanja. Najbolji dokaz je da od 17 premijera Unsko-sanskog kantona, njih devet je sa Univerziteta u Bihaću, ako sam dobro brojala”, kaže Alibabić.\nIstiče kako “treba početi od nas”, “pročistiti” akademsku zajednicu i sve staviti u odnos i izazov da plaća nije sigurna ako je ne zaradiš.\n“Zvučaće kao gruba igra, ali, evo, pitam: koliko smo zaradili od tzv. austrijskog kredita od pet miliona eura koje su Vlada i Skupština Unsko-sanskog kantona podigli za poboljšanje rada Univerziteta? Odgovor je – nula. To je činjenica. Neka me neko ospori”, navodi profesorica Alibabić.\nZanimljivo, na “brzinsko” test-pitanje profesoru Badnjeviću da li postoji državna agencija za naučno-istraživački ili naučno-tehnološki razvoj, odgovorio je da ne zna da li postoji i dodao da, ako postoji, tim gore, jer niko ne zna za nju.\nA duže od deceniju i po akademska zajednica u BiH ističe kako će u svjetlu potpisanog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju pritisci konkurentnosti iz zemalja članica EU-a biti sve veći te da je neophodan radikalan zaokret u odnosu prema nauci koja je temelj svakog razvoja.\nStrani državljani iznijeli su prošle godine iz BiH 62 miliona eura robe i vratili devet miliona eura PDV-a.


Casovi iz knjizevnosti, - Mali oglasi Usluge, servisi\nMali oglas: Casovi iz knjizevnosti,...\nCasovi iz knjizevnosti, gramatike, akcenta i dikcije srpskog jezika. Usluzno pisanje. Lektura i korektura svih vrsta tekstova (diplomskih i maturskih radova, prevoda sa stranih jezika na srpski...), provera pravopisa i interpunkcije.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20090528145819\nLink oglasa: http://www.inter.rs/mali-oglasi/20090528145819\t/\nSlični mali oglasi - jezika, usluzno, pisanje, korektura, lektura, srpskog, casovi


Poziv za dodelu priznanja - Radio Borovo 100,7 FM\nVeće srpske nacionalne manjine Vukovarsko-sremske županije objavilo je javni poziv za podnošenje predloga za dodelu priznanja. Iz VSNM-a Vukovarsko-sremske županije pozivaju građane ( grupu od najmanje troje), pravne osobe i članove Veća da podnesu svoje predloge za dodelu plakete i povelje.\nPlaketa se dodeljuje za izuzetna dostignuća, doprinos i zalaganje u oblasti nauke, kulture, umetnosti, obrazovanja i sporta te društvenog i ekonomskog napretka od značaja za srpsku zajednicu na području Vukovarsko-sremske županije.\nPovelja se dodeljuje istaknutim pojedincima za životno delo, za njihov ukupan profesionalni, društveni rad i angažovanje u navedenim oblastima.\nPredlozi za dodelu priznanja mogu se podneti najkasnije do 8.februara u pisanoj fomi i detaljno obrazloženi i dokumentovani. Predlozi se mogu doneti lično u Veće ili poslati poštom na adresu: Veće srpske nacionalne manjine Vukovarsko-sremske županije, Eugena Kvaternika 1, Vukovar s naznakom “Za dodelu priznanja”. Priznanja se dodeluju na krsnoj slavi Veća, na dan Svetog Stefana Mirotočivog, 26.februara, a dobitnici će biti pisano obavešteni.


Naslovna/Vesti/Društvo/NIŠ DOBIO DONACIJU IZ AMERIKE\nNiš dobio donaciju američkog naroda u vremenu velike potrebe i pomoći će ne samo tokom krize COVID-a\nHalijard misija fondacija u partnerstvu sa humanitarnom organizacijom Lajflajn iz Čikaga, u saradnji sa Pitsburškim i Komitetom tri države i pod pokroviteljstvom NJ. K. V. Princeze Katarine dopremila je pomoć u Niš.\nDonacija je namenjena Dečjem odeljenje intenzivne nege u Kliničkom centru.\nOva oprema je poklon američkog naroda u vremenu velike potrebe i pomoći će ne samo tokom krize COVID-a, već će centru omogućiti da pruži pomoć pacijentima u budućnosti.\nNisam prvi put u mom omiljenom gradu na Jugu Srbije. Ovde imamo dobre prijatelje i uživali smo radeći sa njima. Odlična atmosfera, vrlo veseli i dragi ljudi, neverovatna istorija a naravno i vrhunska hrana.\nDrago mi je što sam danas ovde, raduje me činjenica da ćemo doći ponovo kada prodje ova nesrećna pošast. Jedva čekam da posetim moja mesta u Nišu i uživam u vrhunskom roštilju” – rekao je John Cappello, predsednik fondacije Halijard Misija\nPredhodno Kako urediti policu sa stilom?\nSledeće SVI SALONI FORMA IDEALE PONOVO OTVORENI