Nekretnine i zemljišta 82\n85 000,00 - 99 999,00 (251)\n100 000,00 - 199 999,00 (1049)\n1-27 od 1300 rezultata\n1-27 od 1300\nOsnovne informacije Struktura Petosoban i veći Površina 180 m² Sprat 3 Ukupno spratova 3 Godina gradnje 2016. Nameštenost Namešten Stolarija PVC Visina plafona 2.61 m Broj spavaćih soba 4 Broj kupatila 2 Broj parking mesta 2 Renoviranost U izvornom stanju Grejanje CG EG na gas Parking Privatni parking Slobodna zona Dodatni prostor na raspolaganju Ostava Terasa i Napomena U cenu nije uključeno parking mesto. Postoji mogućnost zakupa parking mesta. Uslovi zakupa Depozit 500 € Minimalni zakup 3 Period plaćanja Mesečno Useljivo Odmah Maksimalan broj stanara 10 Dozvoljeni ljubimci Ljubimci u akvarijumu Ljubimci u kavezu i Napomena Postoji mogućnost izdavanja kao poslovni prostor. Troškovi Informatika, Grejanje, Struja, Kablovska, Internet 200 EUR Parking, Garaža 30 RSD Opremljenost nekretnine Internet Kablovska Francuski krevet Krevet singl Klima Frižider Frižider sa zamrzivačem Šporet Rerna Veš mašina Tuš kabina Kada za kupanje Mašina za sudove Televizor Aspirator Mikrotalasna Đakuzi Telefon Usisivač i Napomena Postoji mogućnost iznošenja nameštaja i tehnike. Zakupac ima mogućnost unošenja svog nameštaja i tehnike. Ovo je popis najbitnijih stvari. U nekretnini se mogu nalaziti i predmeti koji nisu navedeni na ovom spisku. Opremljenost objekta Interfon Kamere Lift Obezbeđenje Rampa za invalidska kolica Lokacija i Napomena Tačna lokacija će biti prosleđena nakon što razgledanje nekretnine bude zakazano. i Napomena Tačna lokacija će biti prosleđena nakon što razgledanje nekretnine bude zakazano. i Napomena Ukoliko je ova nekretnina na nekom drugom mestu oglašena sa nižom cenom, koju je prethodno odobrio vlasnik nekretnine, niža cena takođe važi i u našoj ponudi.\n#43598, Izdavanje, Stan, SAVOGRAD, 1200 EUR\nDodatno Odmah useljiv Ostalo Lift Telefon KATV Internet Interfon Dodatni opis Odličan stan u poslovnoj zoni Novog Beograda. Zgrada novije gradnje, atraktivna, sa svojom garažom. Ima recepciju sa službom obezbeđenja. Stan se nalazi na prvom spratu zgrade. Ulazni hodnik vodi direktno u dnevni boravak sa terasom. U hodniku je gostinjski toalet. Na raspolaganju je manja, odvojena, opremljena kuhinja. Spavaći deo je odvojen i raspolaže sa dve spavaće sobe i kupatilom. Stan je svetao, dobre strukture, klimatizovan. Pogodan za poslovni prostor. Na raspolaganju je jedno parking mesto u garaži zgrade.\n+ ČUKARICA SF 693\nDodatno Odmah useljiv Ostalo Terasa Klima Telefon KATV Internet Interfon Dodatni opis Opremljen, komforan stan, u mirnom kraju, u neposrednoj blizini Kosutnjaka, sa prelepim pogledom na grad AG PROVIZIJA 50 % Agencijska šifra oglasa 693\nLUX, POTPUNO NOV STAN, garaža! ID 3035\nDodatno Odmah useljiv Depozit Ostalo Terasa Klima Lift Interfon Video nadzor Garaža Dodatni opis Luksuzno opremljen, potpuno nov i neuseljavan stan smešten u novoizgradjenom kompleksu na Dorćolu. Stan se sastoji od dnevne sobe sa kuhinjom i trpezarijom. Ima 1 spavaću sobu, kupatilo sa tuš kabinom i ima veliku terasu. Stan ima garažu. Stan je opremljen osnovnim pokućstvom. Zgrada poseduje zatvoreni bazen, teretanu i spa centar koji se doplaćuju. ID 3035 Agencijska provizija (od cene) 50 % Agencijska provizija uključuje Agencijska provizija je 50% plus PDV, od prve mesečne rente\nSlavija, 5.0 prazan, može za PP ID#1296\nDodatno Odmah useljiv Nije poslednji sprat Ostalo Klima Lift Dodatni opis Pogodno za poslovni prostor, raspored prostorija je dosta funkcionalan. Agencijska provizija je 50% od ugovorene cene zakupa. Oznaka na mapi pokazuje deo grada,ne i tačan položaj zgrade.\nIzdavanje stana na Vracaru sa garazom\nDodatno Nije poslednji sprat Depozit Ostalo Terasa Klima Lift Telefon Internet Interfon Garaža Parking Dodatni opis Prostran i potpuno opremljen stan na Vracaru, blizu Slavije i Kalenic pijace. Sastoji se od dnevne sobe, trpezarije, odvojene kuhinje sa ostavom, tri spavace sobe, dva kupatila, toaleta i dve terase. Uz stan ide jedno garazno mesto u garazi zgrade i jedno pripadajuce parking mesto u dvoristu.\nIzdaje se Lux 2.0-55kv,nov\nDodatno Odmah useljiv Depozit Ostalo Terasa Klima Lift KATV Internet Interfon Dodatni opis Za vise informacija pozvati na 0631422642 Agencijska provizija (od cene) 50 %\nLUX, renoviran 3.0 stan, Dorćol! ID 2259\nDodatno Depozit Ostalo Terasa Klima Lift Telefon KATV Internet Interfon Dodatni opis Lep renoviran trosoban stan na Dorćolu. Stan se sastoji od dnevne sobe sa kuhinjom i trpezarijom, dve spavaće sobe, dva kupatila i terase. Useljiv od Juna, pogodno za par. ID 2259 Agencijska provizija (od cene) 50 % Agencijska provizija uključuje Agencijska provizija je 50% plus PDV, od jedne mesečne rente\n#14079, Izdavanje, Stan, HRAM SVETOG SAVE, 1200 EU\nDodatno Odmah useljiv Ostalo Terasa Telefon KATV Interfon Dodatni opis Odličan stan smešten na Vračaru u neposrednoj blizini Hrama svetog Save i Krađorđevog parka. Ulica se nalazi u mirnoj stambenoj zoni, koja obiluje raznim komercijalnim sadržajima. Odlična povezanost sa ostalim delovima grada, a u blizini saobraća više linija gradskog prevoza. Stan je smešten na visokom prizemlju manje stambene zgarde, kvalitetne gradnje, a orijentisan je ka parku. Sastoji se iz velikog dnevnog boravka, koji je u celini sa trpezarijom koja je na za jedan stepenik nižem nivou. Kuhinja je takođe u celini sa dnevno/trpezarijskim delom, a izdvojena je šankom. Hodnikom se može doći do spavaćeg bloka, koji se sastoji od dve spavaće sobe, od kojih je jedna opremljena bračnim ležajem, a druga poseduje singl ležaj. Kupatilo je opremljeno kadom. Stan poseduje izlaz na prostranu zastakljenu terasu, koja je uređena kao radna soba. Izuzetno prostran i udoban, opremljen modernim nameštajem u kombinaciji tamnih zemljanih tonova i crvene boje. U suterenu zgrade je za stanara na raspolaganju jedno garažno mesto do kojeg se može doći liftom.\nStan u Res...\nStan u Resavskoj-Cvetni trg\nDodatni opis Izdajem namešten stan, na 6 spratu, od ukupno 6. Nema lift.\nStan za iz...,\nStan za izdavanje, Filmski grad , 82m2\nAgencijska šifra oglasa 3525\nOstalo Lođa Lift Video nadzor Garaža Dodatni opis LUX stan sa garažnim mestom, jedinstvenom stambeno-poslovnom kompleksu. Recepcija, obezbeđenje 24/7, profesionalno održavanje, SPA, centralni sistem za odlaganje otpada, Jedinstven, kvalitetan, komforan stan, 3.0 stan (2 spavaće sobe, dnevna soba, 2 kupatila, kuhinja+trpezarija, lođa), 84 m2, XIII sprat, tri lifta. Nenamešten (mogućnost opremanja). Dvostran, fantastičan panoramski pogled. Italijanska keramika prve klase, hrast parket prve klase, stolarija aluminijum/drvo, spušteni plafoni, sanitarije, sigurnostna ulazna vrata, klimatizovano. CENA: 1.600 EUR/mesečno Agencijska provizija (od cene) 50 % Agencijska šifra oglasa 39219\n- ZVEZDARA SF 667\nDodatno Odmah useljiv Ostalo Terasa Klima Telefon KATV Internet Interfon Video nadzor Parking Dodatni opis Stan na zvezdari, u strukturi: dnevni boravak, kuhinja, trpezarija, 2 spavace sobe, terasa, luksuzno opremljen, na idealnoj lokaciji, u blizini Bulevara Kralja Aleksandra, Zvezdarske sume, sa parking mestom u dvoristu. Ukupno 3 stana u zgradi. Stan je idealan za porodicu. AG PROVIZIJA 50% Agencijska šifra oglasa 667\nObilićev venac, 3.0 namešten ID#14104\nDodatno Nije poslednji sprat Depozit Ostalo Klima Telefon KATV Internet Dodatni opis Izdaje se trosoban namešten stan salonskog tipa na Obilićevom vencu. Stan ne poseduje svoje obezbeđeno parking mesto, a u blizini stana je garaža Obilićev venac. Odmah je useljiv. Agencijska provizija je 50% od ugovorene cene zakupa.\nOstalo Francuski balkon Lift Telefon KATV Internet Video nadzor Parking Dodatni opis Četvorosoban salonski stan za luksuzno stanovanje ili za poslovni prostor u najstrožem centru Beograda u Kosovskoj ulici, na drugom spratu sa liftom. U neposrednoj je blizini svih ustanova, ustanova kulture i ostalih gradskih prednosti do kojih se brzo i lako dolazi peške, kao i mreže javnih prevoza i dva javna parkinga. Postoji mogućnost zakupa privatnog parking mesta preko puta Potpuno je restauriran, sa svim novim instalacijama i mrežom. Grejanje je najekonomičnije i najfleksibilnii sistemom kaljjevih peći na struju i mermern ploča sa centralnom komandom, tajmerom, signalom EDB i termostatima. Ima dve telefonske linije. Stan je odmah useljiv a može se osvežiti u bojama po izboru i ukusu zakupca neposredno pred useljenje. Za stanovanje stan raspolaže sa tri odvojene sobe, jednom centralnom prolaznom i jednom pomoćnom sobom, dva kupatila i kuhinjomm za poslovni prostor sa četiri do pet kancelarija od kojih jedna centralna i prolazna, sa 14 potpuno umreženih radnih mesta od kojih jedno u antreu za potencijalni prijem, dva kupatila, tri balkona, kuhinjom koja se može upotrebiti za petu kancelariju a studenti ga mogu zakupiti stan pod istim uslovima kao i ostali zainteresovani ali i kao grupa koja će imati zajedničku kuhinju sa trpezarijom, zajedničku sobu za druženje i dva zajednička kupatila i tri odvojene spavaće sobe u svakoj od kojih može spavati po dva studenta. Agencijska provizija (od cene) 50 % Agencijska šifra oglasa 39205\nCentar - Stari Grad ID#146960\nDodatno Nije poslednji sprat Depozit Ostalo Klima Lift Telefon KATV Internet Dodatni opis Provizija: 50% od prve mesečne zakupnine ,\nLekino brdo - 4.0, odličan prostor (stan)\nDodatno Odmah useljiv Nije poslednji sprat Nije stan u kući Depozit Ostalo Terasa Klima Telefon KATV Internet Interfon Garaža Parking Dodatni opis U lepšem delu Voždovca, na mirnom Lekinom brdu, nalazi se ovaj izuzetan stan uz koji idu 4 parking mesta - 2 garažna i 2 parking mesta. Smešten je u prizemlju manje zgrade koja ima svoje dvorište i koje je zakupcu dostupno za korišćenje. Stan ima sjajnu strukturu i raspored, a dodatni bonus su dve velike terase s mogućnošću za dodatno uživanje. Stan je veoma čist, svetao i uredan, s obiljem prostora i akcentom na estetske detalje. Odličan je kao dom, ali i kao poslovni prostor. Agencijska šifra oglasa 687\nDodatno Ostalo Terasa Lođa Klima Interfon Parking Dodatni opis Prazan četvorosoban stan pogodan kao poslovni prostor. Ispred zgrade javni parking. Etažno grejanje na struju. 4 klima uređaja. Od prostorija poseduje: manji hodnik, veći hodnik, 4 sobe /kancelarije/, degažman, 2 kupatila, kuhinju sa trpezarijom /kompletno nameštena/, ostavu, terasu i zastakljenu lođu. Slobodan od 01.12.2021. Agencijska provizija 50% od prve zakupnine. Agencijska šifra oglasa 3642\nPrazan 3.0 stan kod Arene, pogodan kao poslovni pr\nDodatno Ostalo Terasa Lođa Klima Lift KATV Interfon Dodatni opis Odličan trosoban stan kod Arene. Izdaje se prazan sa ugradnom kuhinjom i ugradnim plakarima. Pogodan kao poslovni prostor. U cenu zakupa uključeno i garažno mesto. Agencijska provizija 50% od prve zakupnine. Agencijska šifra oglasa 3964


Javna akcija "Pet minuta u tuđoj koži" - Glas Zaječara\nHome Društvo Javna akcija „Pet minuta u tuđoj koži“\nJavna akcija „Pet minuta u tuđoj koži“\nĐački parlament Gimnazije Zaječar organizuje javnu akciju pod nazivom „Pet minuta u tuđoj koži“ .\nCilj akcije je da se podigne svest o osobama sa invaliditetom i da se ukaže na to kako zgrade institucija i kulturnih ustanova nisu pristupačne za sve građane.\nMi smatramo da su solidarnost i razumevanje ključni za poboljšanje položaja osoba sa invaliditetom i zato pozivamo sve ljude da se pridruže akciji i osete kako je to biti u „tuđoj koži“-rekao je Nikola Trajković koordinator projekta.\nIdeja je da pokažemo našim vršnjacima šta sve znači biti osoba sa invaliditetom, ali i da se upoznaju sa dobrim primerima kako oni prevazilaze svoj invaliditet. Srednjoškolci i posetioci imaće priliku da učestvuju u aktivnostima poput trke u kolicima, slikanja bez korišćenja ruku, sedeća odbojka i košarka…\nJavna akcija se realizuje u okviru projekta Perpetuum Mobile, koji finansira Zaječarska inicijativa, Fondacija iskorak i Nacionalna zadužbina za demokratiju.\nAkcija će biti održana u utorak 28.maja od 8 do 10:40 u dvorištu srednjih škola.\npet minuta u tuđoj koži\nPrethodni tekstFestival mladih pesnika „Dani poezije“, dan drugi\nNaredni tekstBiblioteka neće raditi u ponedeljak


UMETNOST PUTOVANJA . . . . . . . . . . . . . . . . . The ART of TRAVEL: ŠPANIJA / Barselona (Barcelona)\n*Tekst i fotografije na blogu, deo su publikovanih knjiga o Španiji (ISBN 978-86-7722-374-8) i o Barseloni (ISBN 978-86-7722-351-9), zaštićeni Zakonom o autorskim i srodnim pravima: Službeni glasnik RS, br. 104/2009 i 99/2011.\n*The text and photographs on the blog are parts of the published books on Spain (ISBN 978-86-7722-374-8) and on Barcelona (ISBN 978-86-7722-351-9), protected by copyright and related rights: Official Gazette of the Republic of Serbia, Nos. 104/2009 and 99/2011.\nSvi postovi o ŠPANIJI:\nGaudijev Park Guelj (Parc Guell) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nGaudijeva Kaza Mila (Casa Mila) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nBarselona važi za jedan od onih gradova "za svačiji ukus", u najpozitivnijem smislu. Prelepa, kosmopolitska, modernistička Barselona ima toliko toga da ponudi, te verovatno i zbog svojih mnogobrojnih atributa prestonica španske pokrajine Katalonije već godinama je turistički najposećeniji grad u zemlji. Počev od očuvanog srednjovekovnog gradskog jezgra, uličnih svirača i akrobata, fenomenalnih šarenih pijaca, reputacije jednog od najboljih gradova za tapas (meze) u Španiji, interesantnog ZOO vrta i još zanimljivijeg Akvarijuma, čudesnih muzeja, velike plaže u sred grada (Barceloneta), pa sve do interesantnih i artistički inventivnih zdanja iz perioda ne tako davnog umetničkog pravca - modernizma, koje se božanstveno uklapaju u čitavu sliku grada. Sve ovo čini izgled, duh i energiju ovog grada koji se osećaju na svakom koraku.\nProšetajte pešačkom ulicom Las Ramblas i dalje, obalom duž Stare luke (Port Vell) i posetite čudesna dela arhitekture Antoni Gaudija. Kad se umorite, napravite pauzu za ručak (ili večeru) u čuvenom lokalu "Els 4Gats" ("Četiri mačke"), uz odličnu hranu i muzičare, zvuke klavira i kontrabasa, u nekada omiljenom restoranu Pabla Pikasa. Godine 1899, u svojoj 17-toj godini, u velikoj sali ovog lokala Pikaso je imao svoju prvu samostalnu izložbu. Plakat izložbe za koji je sam napravio dizajn, kasnije je korišten kao naslovna strana restoranskog menija.\nBarri Gotic, ulica Carrer de Bisbe, sa čuvenim prolazom kraj zida Katedrale / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nPreuređena Stara luka (Port Vell) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nIako u Barseloni ima dosta toga da se vidi, za obilazak najvažnijih mesta, uz dobru organizaciju dovoljna su 4 dana. Počnite od samog srca starog, srednjovekovnog grada - Gotske četvrti ili Bari Gotik (Barri Gotic) i u njemu katedrale Katedral Seu (Catedral Seu), nekadašnje Kraljevske palate - Palau Reial i srednjovekovne većnice - sada Muzeja istorije grada (Museu d’Historia de la Ciutat).\nKada kupite ulaznicu za ovaj muzej i uđete u stakleni muzejski lift, na velikom dislpeju videćete istaknut broj godine u kojoj ste. Čim lift krene na dole, cifre će se vrtoglavo spuštati dok „ne stignete" u antički period. Izlaskom iz lifta ući ćete u podzemlje gde su u temeljima zgrade pronađeni ostaci iz rimskog perioda i na licu mesta (uz besplatni audio-vodič) saznati kako su Rimljani u to vreme živeli, čime su se bavili, kako su farbali tkanine, a čime na primer belili veš (urinom). Kad se umorite od Starog veka, lift sa displejem popeće vas do Srednjeg.\nInteresantno je da sam naziv Barselona potiče od imena oca čuvenog kartaginskog vojskovođe Hanibala - Hamilkara Barke (Hamilcar Barca), koji je na ovom mestu prvi osnovao vojni logor).\nKatedrala (Seu) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nKatedrala (Seu), sa dekoracijom u gotskom stilu / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nMuzej istorije grada / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nU suterenu Muzeja istorije grada, ostaci rimskog naselja / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nAko ste kod Katedrale, prođite ulicom Karer de Bizbe (Carrer de Bisbe) i u njoj kroz jedno od najslikanijih mesta stare Barselone - prelepi, srednjovekovni prolaz koji povezuje zid Katedrale (Seu) sa zgradom u susednoj ulici. Nedaleko odatle stići ćete i do trga Plasa Nova (Plaza Nova) i videti ostatke rimskog akvadukta.\nProdužite li dalje ulicom Karer dels Arks (Carrer dels Arcs), za par minuta izbićete na glavni trg Barselone - Katalonski trg, tj. Plasa de Katalunja (Plaça de Catalunya). Na travnjacima i pločniku trga uvek je mnoštvo ljudi, naročito onih mlađih kojima je ovaj trg najčešće mesto sastajališta, tik uz početak najživlje ulice, barselonske pešačke zone - Las Ramblas ili Les Rambles na katalonskom (od arapskog "ramla", što znači osušeno korito reke, jer je umesto današnje ulice nekada, u vreme Mavara, ka moru tekao potok, sada ispod zemlje). Osim što je u svako doba dana prepuna šetača, ova široka pešačka ulica sa drvoredom poznata je po kioscima sa novinama i cvećem, uličnim artistima i pantomimičarima koji se bore za naklonost publike.\nLas Ramblas / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nRadnja u duhu arhitektonskog pravca modernizma / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNajpoznatije i najlepše zgrade Barselone potiču iz tako davnog perioda - prelaska XIX u XX vek, kada se evropski umetnički pravac Art Nouveau ("Nova umetnost") ovde znan kao Modernizam, raširio arhitekturom grada neverovatnom brzinom. Najistaknutije arhitekte modernizma Barselone bili su internacionalno poznat Antoni Gaudi i Kornet (Antoni Gaudi i Cornet - u Španiji, naročito u Kataloniji postoji lep običaj da deca zvanično nasleđuju prezimena i očeva, i majki), ali i Luis Domeneh i Montaner (Lluis Domenech i Montaner) i Žozep Puig i Kadafalh (Josep Puig i Cadafalch), koji su stvarali prelepe arhitektonske oblike, naročito u delu grada Grasia (Gracia - „Quadrat d’Or“).\nI ovde, ali i u centru grada videćete različite kandelabre od stakla i kovanog gvožđa koji pravilno poređani štrče sa spratova zgrada, velike ulične česme koje su pravo malo umetničko remek-delo (Font de Canaletes), ili detalje samih zgrada kao one božanstvene Palau Moha (Palau Moja) na sredini ulice Las Ramblas, nekada prodavnice aksesoara, prvenstveno kišobrana, čija fasada i reljefi svi govore u prilog tome - puna je prikaza zmajeva, lepeza i kišobrana.\nUlaz u nekadašnju Palatu Moha (Palau Moja), prodavnicu kišobrana / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUlična česma, Font de Canaletes / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNa pločniku preko puta Palau Moha, nalazi se apstraktni, kružni mozaik iz 1975. još jednog svetski poznatog umetnika Barselone Joan Miro-a (u katalonskom originalu se čita: Žoan Miro, dok Španci izgovaraju - Huan Miro). U neposrednoj blizini, ali sa suprotne strane ulice nemojte propustiti centralnu gradsku pijacu Merkat Sant Žozep (Mercat de Sant Josep) ili popularno La Bukerija“ ("La Boqueria").\nTokom leta, na tezgama ove velike pijace videćete povrće, a naročito voće koje možda nikada do tada niste videli niti mu za ime čuli, poređano kao sa razglednice. Ispred voća, vlasnici tezge su u providnim plastičnim čašama sa slamčicom, po ceni od jednog do dva evra u svim mogućim bojama postavili već napravljene sveže sokove od voća. Da li ćete probati sok od manga i papaje, ili kaktusa vrišteće ciklama ili bele boje sa crnim tačkicama, ili ste pre za koktel banane i kokosa, odlučite sami, ali tu nije kraj slatkim mukama.\nOsim ceđenog soka, na tezgama sa voćem možete kupiti već iseckanu i u providnu foliju zapakovanu, sve sa kašičicom/viljuškom da je možete odmah jesti - mešanu voćnu salatu, ili lubenicu i drugo voće, u kriškama. I to nije sve. Nekoliko desetina vrsta sireva, suhomesnatih proizvoda i ribe, i tezge sa jajima ukrašenim kao za Uskrs, možda će uticati na vaš apetit, te oko prelepih pijačnih tezgi, na obodu pijace i ispod kolonada možete ručati u tapas barovima, koji su na izvestan način sastavni deo pijace.\nPijaca "La Boqueria" / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nPijaca "La Boqueria", sveže ceđeni sokovi / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nLas Ramblas, Miroov mozaik / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nPo izlasku iz pijace, produžite niz Las Ramblas i nakon pozorišta Gran Teatro del Liceu, u ulici sa desne strane videćete (doduše samo od spolja), jedno od dela čuvenog katalonskog arhitekte Gaudija, kuću Palau Guelj (Palau Guell). Otprilike na istom delu, sa druge strane Las Ramblas, pogledajte lepi veliki kvadratni Trg Plasa Reial (Placa Reial - "Kraljevski trg"), sa kolonadama ispod kojih su bašte restorana i palmama koje ih okružuju.\nNa samom kraju ulice Las Ramblas, na velikom kružnom toku pored same obale mora i Stare luke (Port Vell), nalazi se spomenik Kolumbu (Monument a Colon), okružen bronzanim skulpturama četiri velika lava, nalik Trafalgar skveru u Londonu. Možete se popeti do vrha spomenika, i odozgo sagledati čitavu luku i nasipe, sve do Barselonete.\nPovodom Svetske izložbe i Olimpijskih igara 1992, nekada zapušteni dokovi centralne Barselone kompletno su preuređeni. Dotadašnja stenovita obala ispresecana kanalima pretvorena je u savremenu luku upotpunjenim mnogim novim sadržajima: velikim tržnim centrom sa bioskopom, marinom za jahte sa mostovima koji spajaju kopno originalnog rešenja (umesto da se podižu – okreću se). Čitav deo dopunjen je modernom arhitekturom, kao na primer interaktivnim skulpturama (veliki globus u kojem je smešteno dečje igralište), hotelom u obliku broda, figurama u vodi, restoranima i najpoznatijim od svih - Akvarijumom (Aquarium).\nOsim lisabonskog Okeanarijuma, Akvarijum u Barseloni važi za jedan od najboljih u Evropi. U ogromnim tankovima vode kroz koje prolazite hodajući vodenim tunelima, videćete životinjski i biljni svet sva četiri okeana, ajkule, ogromne mante i najveću ribu na svetu (sunfish). Osim najvećih, tu su i najmanje, čudesnih oblika i boja. U jednom delu akvarijuma nalazi se bazen sa ledenim santama po kojem plivaju pingvini, bazeni sa malim ražama i slatkovodni vodeni svet reka. Na samom kraju akvarijuma smešten je edukativni deo za decu gde mogu da nauče kako izgleda unutrašnjost podmornice, ili igraju igru memorije kako bi naučili nazive vrsta riba.\nSeverno od Akvarijuma prostire se deo grada Barseloneta (Barceloneta). Osim stambenog dela, kao produžetak dešavanja u luci na velikom šetalištu sa uličnim sviračima i stepeništem na kojem obično sedi publika, sa druge strane ulice poređani su restorani. Na kraju poluostrva, sa desne strane je Toranj Svetog Sebastiana (Torre Sant Sebastia) odakle kreću žičare za brdo Montžiuk (Montjuic), a sa leve počinje ogromna peščana plaža. Tokom letnjih meseci, sve dokle pogled seže ova plaža (sa tri imena u nizu: Platja de Sant Miguel, Platja de Sant Sebastia i Platja de la Barceloneta) pretrpana je kupačima koji ponekad u društvu, uz gitaru ili CD player doprinose veseloj atmosferi u određenom delu plaže.\nBarselonski akvarijum / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nVelika plaža (Barceloneta) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUdaljen stanicu metroom od Barselonete, nalazi se veliki gradski park Park de la Siutadela (Parc de la Ciutadella), a u njemu Muzej zoologije, Muzej geologije, staklena bašta, a nešto dalje i jedna od nezaobilaznih atrakcija - Zoo vrt - Park Zoologik (Parc Zoologic). U njemu možete provesti sate i videti veliki broj životinja, počev od paviljona sa najčudnijim vrstama gmizavaca i vodozemaca - žaba, guštera i zmija (komodo zmaj), preko dela sa velikim brojem vrsta neobičnih majmuna - naročito gorilama, sve do nosoroga, tapira, lavova, tigrova, krokodila, i simpatične kolonije pingvina, flamingosa, neobičnih afričkih roda (koja kao da kleči - sedi "polomljenih nogu") i papagaja. U ZOO vrtu postoji turistički vozić koji posetioce prevozi iz jednog u drugi kraj, zatvoreni bazen gde se dva puta dnevno održava šou sa delfinima, kao i park za decu gde oni najmlađi mogu hraniti i maziti ponije, konje i koze.\nZOO vrt / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nGorila u ZOO vrtu / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nZOO vrt, bazen sa delfinima / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nZOO vrt, komodo zmaj / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nSa zapadne strane ZOO vrta, park se nastavlja u elegantno šetalište Paseig Luis Kompanis (Passeig Lluis Companys), sa prelepom trijumfalnom kapijom Ark de Tiomf (Arc de Triomf). Južno od kapije, u starom delu grada, u ulici Karer del Komers (Carrer del Comerc) možete posetiti Muzej čokolade - Muzeu de Ćokolata (Museu de Xocolata), u kome će vam i samu ulaznicu prodati u vidu prave, crne čokolade.\nU muzeju ćete osim istorijata čokolade i nekoliko vrsta kakaovca od kojih se pravi, videti i sprave za ceđenje i mlevenje (neke iz centralne Amerike, iz Doba otkrića - XVI vek), stare kalupe i modle, velike figure poznatih dečjih junaka - od čokolade, reklamne plakate za čokoladu s početka XX veka, sastojke koje su prema prvom, originalnom receptu Asteci mešali sa čokoladom (topla voda + ljuta paprika) i kompletan istorijat napitka od čokolade i proizvode od kakaovca.\nU muzejskoj prodavnici možete kupiti najrazličitije poslastice od čokolade. Možete birati na grame ili na komad, po boji ili obliku, u "kornetu" ili u obliku golf loptice, crnu ili belu, sa tropskim voćem, marcipanom, kafom... Željeni čokoladni koktel zapakovaće vam u kesicu, ili u kutiju sa zaštitnim znakom muzeja.\nArc de Triomf / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nMuzej čokolade / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUlaznica za Muzej čokolade / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nU istoj ulici videćete veliku staru pijacu Merkat del Born (Mercat del Born), a blizu nje i najstarije srednjovekovne ulice grada: Paseig del Born i Kerer de Montkada (Passeig del Born i Carrer de Montcada). U ovoj poslednjoj, u zgradi iz srednjeg veka ispred koje je uvek veliki red za ulaznice nalazi se veliki Pikasov muzej (Museu Picasso) osim onog nešto manjeg u slikarevoj rodnoj Malagi, najveći u Španiji.\nMuzej Pikasa / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nPijaca Mercat del Born / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNa južnom obodu centra smestilo se veliko brdo u zelenilu - Montžuik (Montjuic), mesto gde je grad nastao i gde su pronađeni najstariji arheološki artefakti iz perioda praistorije. Visoko, na samom vrhu do kojeg možete kolima, peške, ili žičarom (teleferic), nalazi se tvrđava Kastel de Montžuik (Castell de Montjuic). Sa ovog mesta pružaju se najlepši, bočni pogledi na grad - centar, dokove i najveću luku Španije sa prekookeanskim putničkim brodovima i teretnim delom. Kontejneri pristigli trgovačkim brodovima, sa vrha brda izgledaju kao nepregledni broj šarenih kocki naslaganih jedni na druge.\nPogled sa vrha brda Montžuik (Montjuic) na luku i Barselonetu (Barceloneta) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUspinjače do vrha brda Montžuik (Montjuic) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nTvrđava na brdu Montžuik (Montjuic) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNešto niže, na polovini kosine brda Montžuik, između zelenila okolnih parkova krenite glavnom ulicom Avinguda de Miramar ka novoj, modernoj zgradi Fundasio Žoan Miro (Fundacio Joan Miro - Muzej Žoan Miroa). Poznati slikar, katalonac Žoan (na španskom: Huan) Miro, u prvoj polovini XX veka bio je pripadnik umetničkog pravca Nadrealizma (čiji je najistaknutiji predstavnik bio Dali) i osnivač jednog ogranka - biomorfne apstrakcije.\nU veoma interesantnom, arhitektonski svedenom, modernom zdanju muzeja možete videti veliki broj Miroovih slika, tapiserija i skulptura, sesti u kafeteriju ili, na kraju, kupiti nešto u suvenirnici. Čak i ako ne želite da kupujete, u ovu radnju trebalo bi ući makar kako bi videli na koji način su savremeni umetnici spojili stil Žoan Miroa i u tipičnim, čistim bojama njegove palete napravili razne upotrebne i ukrasne predmete. U plavoj, crvenoj, žutoj i zelenoj boji uvek istih nijansi, videćete figure, gumene vaze koje izgledaju kao keramičke, čudne magnete, olovke i rezače, gumene lenjire, dok za neke od predmeta nećete uspeti ni da shvatite čemu služe pre nego što pročitate uputstvo (tirkizna, plastična kartica, nalik platnoj, sa sitnim izbočinama na primer, su rende za beli luk). Sve u stilu apstraktnih slika Huan ili Žoan Miroa.\nMuzej slikara Huan (Žoan) Miroa / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nČitavo brdo Montžuik koncipirano je kao zeleni park u kojem se na svakih stotinak metara nalazi neki muzej. Par minuta pešice ulicom dalje, proći ćete kraj Etnološkog muzeja i doći do velikog starog zdanja Nacionalnog muzeja katalonske umetnosti (Palau Nacional - Museu Nacional d’Art de Catalunya).\nU podnožju ovog velelepnog zdanja, u predvečerje se okupi veliki broj ljudi. S obzirom da se nalazi na vrhu brda odakle se pružaju prelepi pogledi na grad, pravi razlog ogromne posećenosti je ustvari veliko stepenište, sa redovima kaskadnih fontana između zelenila i cveća, koje se idući naniže ka gradu pretvaraju u ogromni kružni bazen sa fontanom, ali tu nije kraj. Fontane nastavljaju dalje u vidu dve simetrične trake, sve do dve identične kule (nalik venecijanskim) na Trgu Plasa de Espanja (Plaça de Espanya - Španski trg).\nSvake večeri tokom letnjeg perioda, ovde se održava svojevrsni jednočasovni muzičko-scenski spektakl, u kome „učestvuju“ sve fontane od onih na vrhu brda, sve do kula na Španskom trgu. U neverovatnoj kombinaciji svetla i boja, različitim mlazevima i rasprskavanjem njihovih oblika, praćene muzikom fontane u isto vreme plešu svaka svoj ples. Leta 1992, na ovom mestu, uz isti spektakl pesmom "Barselona", preminuli pevač grupe Queen - Fredi Merkjuri (Freddie Mercury) i katalonska operska pevačica Monserat Kabalje (Montserrat Caballe), na veličanstven način otvorili su letnje Olimpijske igre u Barseloni.\nPogled na Španski trg i delove fontana / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNacionalni muzej katalonske umetnosti na Španskom trgu / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nVečernji muzičko-scenski spektakl fontana koje plešu, na Španskom trgu / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNa brdu Montžuik možete još videti i Poble Espanjol (Poble Espanyol - na katalonskom: "Špansko selo"), tipsko selo sa 116 kuća različitih arhitektonskih stilova svih delova Španije, izgrađeno 1929. godine povodom Svetske izložbe. U prizemlju kuća ovog "sela" videćete umetnike tradicionalnih zanata (na pr. duvanje stakla i keramika), kako rade u svojim ateljeima. Poble Espanjol je takođe i jedno od mesta noćnog života Barselone. Na brdu Montžuik nalazi se Olimpijski stadion Estadi Olimpik de Montžuik (Estadi Olimpic de Montjuic), izgrađen povodom Olimpijskih igrara 1992. godine.\nUkoliko posećujete najznačajnije i najlepše spomenike modernizma u Barseloni, počnite od centra grada i predivne zgrade arhitekte Domeneha iz 1908. godine - Palau de la Musika Katalana (Palau de la Musica Catalana), proglašene delom UNESCO-ve svetske kulturne baštine. Vitraži, staklo, pločice i reljefi u cigli, svi zajedno našli su mesto na fasadi jedine koncertne dvorane Evrope osvetljene prirodnim osvetljenjem - ogromni, kružni vitraž na plafonu, u čijem se centru umesto krova nalazi konkavno ispupčenje od šarenog vitraža.\nSpoljašnjost zgrade nije ništa manje interesantna. Dok su na desnom ćošku crvene zgrade od cigle, stubovi, lukovi i balkoni ukrašeni šarenim pločicama nalik onim internacionalno poznatijeg Gaudija, središnji deo zdanja spoljašnjosti u obliku slova "L", u fasadi od cigle ima ugraviranu krošnju drveta. U levom delu zgrade je staklena fasada sa spoljnjim gledalištem i stub u obliku palme koji "pridržava" deo zgrade koji liči na valjkastu kulu.\nPalau de la Musica Catalana / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nDela modernista često je teško opisati rečima. Najbolji primer za to su dela arhitekte Antoni Gaudija: dve najčuvenije zgrade Barselone, takođe proglašene delovima UNESCO-ve kulturne baštine - Kaza Batljo (Casa Batllo) i Kaza Mila (Casa Mila - La Pedrera), dekoracija njegovog Parka Guelj (Parc Guell) i moderna katedrala Barselone Sagrada Familija (Sagrada Familia - „Sveta porodica“).\nKada je 1905, u jednoj od najelegantnijih ulica Barselone - Paseig de Grasija (Passeig de Gracia), velika porodična kuća porodice Batljo - Kaza Batljo (Casa Batllo) bila skoro gotova, gospođa Batljo bila je više nego razočarana. Iako je želela da idejno rešenje njihove nove porodične kuće uradi poznatiji arhitekta, po njenom mišljenju: "u tako ružnoj i skarednoj zgradi (koju su prozvali i "Kuća kostiju" - "Casa del Ossos"), jednostavno nije želela da živi!" Ovako je na samom početku XX veka, po završetku radova započela život jedna od najzanimljivijih i najintrigantnijih kuća Španije. Sto godina kasnije, UNESCO je Kuću Batljoovih uvrstio u svetsku kulturnu baštinu.\nUlica Passeig de Gracia / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nUzana petospratnica koja na prvi pogled izgleda kao da je od ušpinovanog šećera, u obliku praistorijskog džina sa krljušti guštera u stablu sa lijanama, nije scenografija za "Narniju", "Alisu u Zemlji čuda", niti "Hari Potera". Ovakvu provalu umetničkih ideja retko je bilo videti, ali upravo to je ono što je činilo suštinu umetnosti Gaudija, i modernizma u Barseloni uopšte, na prelazu iz XIX u XX vek.\nBiomorfne forme, elementi fantastike, spušteni i iskošeni plafoni u vidu optičke varke, keramika i pločice (vekovni uticaj Mavara u Španiji), provala boja i trodimenzionalnost oblika često nejasnih ljudskom oku, tako bi se najkraće mogla objasniti Kuća Batljoovih i njena neobična pojava, koju morate videti uživo. Istine radi, mnogo ljudi bi ovakvu kuću verovatno poželelo, ali kada bi kao gospođa Batljo zaista trebalo da se uselite, možda bi poneko ipak razmislio o budućem životu u svojevrsnoj scenografiji za neobični film.\nUnutar kuće u originalu je sačuvan porodični nameštaj, lusteri, kompletno kupatilo i kuhinja, čak dečje igračke i odelca s početka XX veka, te je i odlična suvenirnica bila inspirisana time. U prodavnici možete kupiti kopije dečjih igračaka kojima su se deca Batljoovih igrala, čigre, drvene voziće i ringišpile.\nGaudijeva Kaza Batljo (Casa Batllo) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNepunih desetak minuta pešice dalje ulicom Paseig de Grasija, sa suprotne strane nalazi se još jedna porodična kuća nastala par godina nakon Kaze Batljo, od 1984. godine takođe deo UNESCO-ve svetske kulturne baštine. Godine 1912, u polukružnu kuću na ćošku uselio se tek venčani par - porodica Mila, po kojoj je kuća i nazvana Kaza Mila (Casa Mila). Nije prošlo dugo vremena pre nego što je i ovo Gaudijevo delo dobilo nadimak "La Pedrera" ili "Kamenolom". Svedenija od spolja, ali arhitektonski komlikovanije unutrašnjosti, La Pedrera je još jedno mesto koje u poseti Barseloni ne bi trebalo propustiti.\nNajveći deo zgrade danas pripada kancelarijama Katalonske banke, dok se na samom vrhu, u neobičnim kosim hodnicima nalazi izložba maketa Gaudijevih dela i originali njegovih neobičnih drvenih stolica.\nOno po čemu je kuća najpoznatija nalazi se na krovu. Osim pogleda na veliki deo avenije Passeig de Gracia, na vrhu zgrade Gaudi je napravio tridesetak neobičnih dimnjaka u obliku okamenjenih vitezova u oklopu, u grupama od jednog do po četiri, između kojih vam u samoj zgradi ispod, pogled pada na arhitektonski potpuno nejasna, tri nepravilna i nejednaka elipsasta unutrašnja dvorišta.\nKaza Mila (Casa Mila), na krovu / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nGaudijeva Kaza Mila (Casa Mila), stolica koju je dizajnirao Gaudi / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nKaza Mila (Casa Mila) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nDa su Gaudijeva dela praznik za oči i radost za dušu možda ste znali i ranije, ali da bi utisak bio kompletan, u ulici Paseig de Grasija uđite u metro i odvezite se par stanica ka periferiji do zapadnog oboda Barselone - na brdo u Park Guelj (Parc Guell). Ne dozvolite da vas spreči uzbrdica i zbune ulične pokretne stepenice koje je u nekim delovima premošćuju, jer ćete se tim putem za 15-ak minuta naći u čudesnom parku iz kojeg se Barselona vidi kao na dlanu (park možete posetiti popodne, kada je sunce na zapadu i obasjava panoramu grada).\nPark Guelj napravljen je u periodu između 1906. i 1915, i nazvan po grofu Eusebi Guelju čiju je ideju da nepristupačnu golu stenu na obodu grada pretvori u interesantni park, Gaudi oberučke prihvatio. Na istom mestu grof je prethodno sagradio dve kuće radi prodaje, ali pošto su bile daleko od centra niko nije želeo da ih kupi, te se naknadno rodila ideja da umesto stambenog kompleksa na ovom mestu nikne park. Kada se 1906. Gaudi sa familijom preselio u jednu od kuća, počeli su i radovi na parku.\nGaudijev Park Guelj (Parc Guell), fontana sa gušterom / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nOni koji još nisu videli dve kućice na ulazu u park, koje kao da su upravo izašle iz bajke o Ivici i Marici, sa "čokoladnim" zidovima i krovom kao od šlaga, a između njih i kapiju od kovanog gvožđa u obliku palminog lišća, neka ne propuste. Iza njih, nalaze se dva simetrična, polukružna zida obliku u čokoladne tvrđavice ukrašena pločicama, a između njih i kaskadna fontana sa stepenicama i velikim gušterom ukrašenim mozaikom šarenih pločica oko kojeg je večita gužva u redu za fotografisanje, a mnogi se trude da mu usput dotaknu i male bele zube. Uzalud je pored mase turista stajao stariji gospodin i pokušavao sve što je bilo u njegovoj moći kako bi guštera koji je 2007. bio predmet vandalizma, zaštitio. Turisti su ga bukvalno zaposeli.\nIza fontane sa gušterom u brdu je usađena dvorana sa "antičkim" stubovima i velikim "minojsko-arapskim tanjirima-pečatima", cvetovima i stilizovanim hobotnicama od mozaika koji su "zakačeni" za tavanicu nabubrelu od oblika nalik krugovima od testa... Sa gornje strane, iznad tavanice se nalazi veliki plato sa dugačkim redom jedne neprekidne klupe (zvanično najduže na svetu) koja nalik ogromnoj šarenoj zmiji krivuda u mozaiku od pločica. U slučaju kiše, da posetioci ne bi seli na vlažni deo, na uglovima klupe gde se obično skuplja voda Gaudi je dao da se ugrade male, kamene kugle.\nNedaleko od klupe nalazi se mreža u obliku "zida" od kamenja koji asocira na praistorijske lijane drveća. Most u sličnom stilu, ispod kojeg je kameni prolaz - "drvored", nalazi se malo dalje, blizu Kuće-muzeja Gaudija (Casa Museu Gaudi).\nPark Guelj (Parc Guell) / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nIz Parka Guelj verovatno ćete izaći inspirisani i željni da vidite još, te se metroom vratite na pola puta do centra i posetite najgrandiozniju od svih - Katedralu Sagrada Familiju (Sagrada Familia).\nCrkva koja zauzima ceo kvart između ulica i koja se manje ili više u kontinuitetu gradi već skoro 100 godina (radovi su ušli u poslednju fazu i uskoro će biti završena), nalazi se u širem području grada (kada je započeto sa gradnjom, u ovom kraju, nekada predgrađu bile su zelene livade). Njena spoljašnjost, ali i unutrašnjost odiše istim onim biomorfnim stilom kojim su Gaudi i ostali predstavnici umetničkog pravca Art Nouveau širom Evrope, bili inspirisani stvarajući svoja dela.\nRazlog zbog kojeg se katedrala toliko dugo gradi je problem u kome su se našli graditelji kada je 1926. na zamišljenog, 74-godišnjeg Gaudija naleteo tramvaj i on na žalost, par dana nakon toga preminuo u bolnici. Naime, Gaudi najčešće nije pravio nikakve detaljne arhitektonske crteže, već samo umetničko-slikarske prikaze gotovih građevina, a konačan izgled svojih dela "držao je u glavi". Zbog toga je na gradilištu katedrale Sagrada Familije gotovo živeo i spavao, kako bi bio u prilici da odgovori na svako pitanje izvođača o tome kako je nešto zamislio. Od nemilog događaja, već nekoliko generacija arhitekata pokušava da dešifruje njegove umetničke, gotovo sfumato crteže spoljašnjosti i unutrašnjosti crkve, i prema onom već sazidanom dokuči kako graditi dalje.\nGaudijeva Katedrala Sagrada Familia / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nKatedrala Sagrada Familia, jedan od krstova na vrhu tornjeva / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nNajupečatljiviji deo crkve sa bilo koje strane gledano, predstavljaju njena četiri tornja koji najbliže rečeno, podsećaju na dečju igru u pesku na plaži, kada se trljanjem između ruku, od mokrog peska koji curi, stvaraju nepravilne kuglice i od njih prave peščane kule. Između tornjeva se nalazi velika skulptura božićne jelke sa ukrasima od belih golubova, a na vrhovima kula krstovi koji podsećaju na šarene lizalice sa lokalnog vašara.\nIspred crkve stoji pročelje koje podseća na korenje drveća ili praistorijske lijane koje u dnu nose džinovske kornjače, iznad kojih se skrivene smeše velike žabe. U donjem delu, oko neobičnih stubova kanapom je privezan stilizovani Isus, dok se na kamenim ukrasima fasade nalaze prikazi iz života svetaca, reljefni natpisi "Sanctus" nalik reklami, kao i detalji u vidu rasečenog gotskog stuba u kome su smešteni „plodovi bobičastog voća“.\nMožda je pozitivno ludilo najpribližniji termin za ovu neobičnu građevinu, u kojoj se unutar završenog krova katedrale nalazi šuma izlomljenih stubova koji podsećaju na čvornovata stabla drveća, na čijim su vrhovima venci od stilizovanog lišća vinove loze, a na plafonima se smenjuju utisnuti cvetovi suncokreta, prepliću mozaici i neobični vitraži.\nU jednom delu katedrale postoji muzej u kojem se čuvaju originalni Gaudijevi crteži, po njegovom dizajnu izrađene drvene propovedaonice i ispovedaonice koje čekaju da crkva bude dovršena. Primetni su i delovi fasade otpali prilikom bombardovanja tokom građanskog rata 1930-tih i fotografije detalja Gaudijevih kuća sa inspiracijama za dekoraciju: bobičasto voće, zvezdasto lišće palme, stabla drveća, korenje, klasje žita, vodozemci i gmizavci, i drugo.\nKatedrala Sagrada Familia, tavanica / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nKatedrala Sagrada Familia, muzejski deo / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nU neposrednoj blizini Katedrale Sagrada Familije nalazi se grupa zgrada - veliki bolnički krug izgrađen početkom XX veka pod arhitektonskom palicom arhitekte Luis Domeneh i Montanera. Iako je poseta bolnici koja još uvek radi, možda neobična turistička opcija, Hospital de la Santa Kreu i Sant Pau (Hospital de la Santa Creu i Sant Pau) je arhitektonski gledano, zaista nešto posebno. Bolnički krug smešten u bašti, sastoji se od 26 prelepih kuća sazidanih u duhu neke čudesne mešavine španskog srednjovekovnog mudehar stila i modernizma, povezanih podzemnim prolazima. Kao iz neke bajke, kule od cigle i keramičkih pločica, sa terasama u tornjevima, kitnjaste kupole sa mozaicima i umetnute skulpture, bolesnike verovatno neće izlečiti, ali će im možda ostanak u bolnici učiniti veselijim i optimističnijim.\nDeo bolničkog kompleksa u duhu modernizma - Hospital de la Santa Creu i Sat Pau / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nBlizu bolnice nalazi se i stara barselonska korida. Sagrađena u crvenoj cigli, sa neobičnim detaljima u vidu belih istočnjačkih kupola, šarama koje podsećaju na tamno plave oblake i pročeljem dekorisanim u mudehar stilu, jedno je od zdanja modernističkog stila koje je ostatku sveta znano preko Gaudijevih dela. Iako je ovaj arhitekta njen izraziti predstavnik, Barselona je prepuna divnih kuća i građevina arhitekata koji su na žalost ostali u senci opravdane svetske slave Gaudija.\nU poseti Španiji, kada upoznate raskošne mavarske (arapske) palate (na pr. Alhambra), srednjovekovne tvrđave (Kastilje la Manče) i gotske crkve, možda ćete razumeti zbog čega je jedan Gaudi ponikao baš na ovim prostorima. Njegova umetnost nije ništa drugo do neiscrpna inspiracija kombinacije već postojećih elemenata umetnosti i arhitekture specifične za Barselonu, uz fantastično istorijsko nasleđe Španije.\nArhitektura Barselone / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nInteresantna pijaca - Mercado de Santa Caterina / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nMetro stanica / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nTrg - Placa Reial, sa kandelabrima u stilu modernizma / Photo: Ivana Dukčević © All rights reserved\nObjavio/la Umetnost putovanja u 12/31/2015\nOznake: Antoni Gaudi, Aquarium, Barcelona, Barceloneta, Barri Gotic, Barselona, Casa Batllo, Casa Mila, Joan Miro, La Boqueria, Las Ramblas, Montjuic, Muzej čokolade, Parc Guell, Port Vell, Sagrada Familia, Španija\nLokacija: Barcelona, Barcelona, Spain


Ford Fiesta 1,4 tdci | Polovni Automobili\nFord Fiesta 1,4 tdci 2006. godište\nBroj oglasa: 14691694\nU ODLICNOM STANJU!! RESTAYLING !! KUPLJEN U FORD AUTO KUCI OD PRVOG VLASNIKA SA ORIGINALNOM KILOMETRAZOM(GARANCIJA NA PREDJENE KILOMETRE).MEHANICKI BESPREKORAN(PROVEREN U SERVISU PRE PRODAJE) ENTERIJER KAO NOV,DVA KLJUCA,SVE NA VOZILU RADI I FUNKICIONISE, BEZ LAZNE SKROMNOSTI NAJBOLJA FIESTA U PONUDI! MOGUCNOST KUPOVINE PREKO LIZINGA I KREDITA! URADJEN AMSS, PLACENI SVI TROSKOVI I KUPCU OSTAJE SAMO REGISTRACIJA... GARANCIJA NA KILOMETRAZU I LEGALNOST, DODJITE I UVERITE SE DA JE SVE KAO U OPISU!!\nPkb Diskont 21 nova\nMobilni 1: 0638947182


Univerzitetski profesor u penziji dr Dragoljub Petrović - Udžbenik se ne bira kao kupus na pijaci - Školarci Srbija\nŠkolarci Srbija > Aktuelnosti > Univerzitetski profesor u penziji dr Dragoljub Petrović – Udžbenik se ne bira kao kupus na pijaci\nUniverzitetski profesor u penziji dr Dragoljub Petrović – Udžbenik se ne bira kao kupus na pijaci\nUniverzitetski profesor u penziji dr Dragoljub Petrović, lingvista, apeluje da se Zavodu za udžbenike ponovo povere poslovi za koje je i osnovan.\nI pored najavljenog brzog izricanja stava o apelu dela Srpske akademije nauka i umetnosti da država podupre Zavod za udžbenike kako se ne bi survao u nepovrat s ruba propasti kome se približava, donese novi zakon o školskim knjigama, ali i pomenutom javnom preduzeću, Udruženje izdavača udžbenika, nastavnih sredstava i učila Srbije deset dana se ne oglašava. Sem predstavnika zavoda, na apel SANU zasad je odreagovao samo jedan od 15 najzastupljenijih školskih izdavača iz pomenutog udruženja – Izdavačka kuća „Eduka”. Njihov stav smo na našim stranicama preneli prethodne sedmice, a najupečatljivije je ostalo upozorenje „na mogućnost da se inostrana dominacija na tržištu zameni domaćom”.\nUpravo na tu suštinu „Edukinog” stava odreagovao je jedan od najpoznatijih ovdašnjih lingvista, srbista i slavista, univerzitetski profesor u penziji dr Dragoljub Petrović, nadaleko čuveno ime u naučnim krugovima, koji je i 1964. postao prvi magistar na Univerzitetu u Novom Sadu. Kasnije je na njemu bio šef Katedre za srpski jezik Filozofskog fakulteta kao i direktor tamošnjeg Instituta za južnoslovenske jezike.\nProfesor Petrović ističe da je SANU apelovao da se zavodu ponovo povere poslovi za koje je i osnovan i koje je decenijama obavljao, a za „Eduku” navodi da je „jedan od onih izdavača koji je, uz ’Klet’ i druge strane firme, okupirao srpsko udžbeničko tržište”. Profesor upozorava da pomenuti izdavač izgleda nije obavešten o najprostijim činjenicama na kojima je zasnovano funkcionisanje svake suverene države i naglašava da se na najvišu državnu brigu za vojsku, policiju, prosvetu i zdravstvo ne može gledati kao na „monopol”, nego kao na brigu o budućnosti zemlje i nacije.\n– Može li „Eduka” zamisliti da će Engleska ili Nemačka, recimo, dozvoliti da njihovom vojskom komanduje neki srpski ili arbanaški kaplar? Ili da im neki sličan majstor uređuje sistem unutrašnje državne zaštite? Na isti način mora se gledati i na zdravstvo i školstvo i eto prilike da „Eduka” odgovori i na još dva pitanja: Zašto nema „izdavačke gužve” u zdravstvu i zašto se strani izdavači ne otimaju i za ona niskotiražna izdanja nego ih velikodušno ostavljaju zavodu? Nije ovde u pitanju izdavački monopol nego državni razlog: država koja nije spremna da brine o stubovima na kojima počiva odriče se brige o svojoj budućnosti. Udžbenik se ne može birati kao kiseli kupus na pijaci, ili cigarete u kiosku na uglu. On mora biti jedan, i najbolji i obavezan. I to mora garantovati država, a njoj Zavod za udžbenike, kao što joj za vojsku garantuje Generalštab. „Klet” i njegovih 77 „licenciranih kompanjona” o takvim garancijama nikad nisu ni mislili: njih je zanimao jedino profit. A ako „Eduka” procenjuje da priprema najbolje udžbenike, poverovaćemo kad na njima vidimo pečat zavoda – mišljenja je, u poslednje dve decenije, najistaknutijih srpski dijalektolog.\nProfesor Petrović je član nekoliko naučnih komisija pri Međunarodnom komitetu slavista, ali i u SANU, stalni je član saradnik Matice srpske i, u više mandata, deo njenog upravnog odbora. Ovaj srpski lingvista smatra da mora postojati samo po jedan udžbenik za svaki predmet i za svaki razred, a nikako 286 udžbenika samo za prvi i peti razred osnovne škole.\n– Tamo gde se ostavlja mogućnost izbora utemeljuje se i mogućnost korupcije, pri čemu su stranci srpsko školstvo mnogo temeljitije korumpirali nego što su ga unapredili – izričit je Dragoljub Petrović.\nA na kraju za „Eduku”, kaže, ima još jedno pitanje: – Zašto su Rumunija i Mađarska, iako članice Evropske unije, odbile da prihvate „Kletove” udžbenike i tako mu „potkresale” ambicije da uređuje njihovo školstvo?\nIzvor: politika.rs; Foto: Wikipedija\nRadite li po udžbeniku ili po NPP-u?\n2 thoughts on “Univerzitetski profesor u penziji dr Dragoljub Petrović – Udžbenik se ne bira kao kupus na pijaci”\n12.10.2020. u 11:14 am\nMr Radonja Jukić kaže:\n12.11.2020. u 5:21 pm\nAko dopustimo da se naš Zavod uruši spustili smo se za još jednu stepenicu i kao država i kao nacija. Akademik Petrović je u potpunosti u pravu.


“Imali smo juče slobodan dan iako smo veći dio dana proveli u putu stigli smo da se odmorimo. Jutrošnji trening je bio lagan, ponovili smo akcije sa prethodnog okupljanja. Vrlo je važno što se Derik Nidam vratio što se oporavio i što je spreman. Atmosfera je odlična, idemo na poztivan rezultat sjutra.” poručio je Nikola Ivanović nakon treninga.\n“Ono što je prvenstveno važno je da ponovimo igru iz prethodnog kvalifikacionog prozora. Nadam se da ćemo to zajedništvo i uigranost i činjenicu da smo kompletni i nepovrijeđeni došli ovdje, iskoristiti već sjutra u prvoj meč lopti u kvalifikacijama.” ističe Suad Šehović.\nPrevious post POPOVIĆ: “MORAMO POKUŠATI DA ISKORISTIMO OVU ŠANSU, ŽELIMO DA OSTVARIMO CILJ” Next post WABA LIGA: “VUČICE” ISPUSTILE PLIJEN U MONTANI


NAJZNAČAJNIJA POSLIJERATNA INVESTICIJA U POLJOPRIVREDU SANSKOG MOSTA – 1 450 000 MARAKA ZA PROJEKAT NAVODNJAVANJA | RTV Sana\nHome \_ Sanski Most \_ NAJZNAČAJNIJA POSLIJERATNA INVESTICIJA U POLJOPRIVREDU SANSKOG MOSTA – 1 450 000 MARAKA ZA PROJEKAT NAVODNJAVANJA\nNAJZNAČAJNIJA POSLIJERATNA INVESTICIJA U POLJOPRIVREDU SANSKOG MOSTA – 1 450 000 MARAKA ZA PROJEKAT NAVODNJAVANJA\nU okviru ovogodišnjeg međunarodnog sajma EKOBIS, federalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić, gradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić i načelnik Sanskog Mosta Faris Hasanbegović potpisali su dva ugovora za projektovanje i nadzor nad radovima na sistemima navodnjavanja u Bihaću i u Sanskom Mostu.\nVrijednost ovog projekta na području ove dvije općine iznosi skoro tri miliona maraka, saopćeno je iz Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, od čega će u Sanskom Mostu biti implementirano 1 450 000 maraka. U poslijeratnom periodu ovo je najznačajnija pojedinačna investicija u oblasti poljoprivredne proizvodnje na ovim prostorima. Projekt realizira Vlada Federacije Bosne i Hercegovine uz finansijsku potporu Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) – Svjetske banke. Dedić je naglasio kako je kao jedan od prioriteta koje je sebi postavio kao ministar, bilo pronalaženje sistemskih rješenja problema poljoprivrednika. Prema njegovim riječima, ovim projektom će se povećati prinosi, stepen korištenja zemljišta, kvalitet plodova, a otvaraju se i mogućnosti druge sjetve.\nPo njegovim riječima, ovim projektom rješava se sve učestaliji problem suša. Načelnik Hasanbegović je istakao kako će sanska poljoprivreda od ovog projekta imati ogromne benefite jer će se omogućiti navodnjavanje oko 80 hektara zemljišta na području mjesnih zajednica Trnova i Šehovci, a oko 400 farmera imaće priliku da unaprijede vlastitu proizvodnju. „Ovim putem želim zahvaliti ministru Dediću koji je Sanski Most prepoznao kao lokalnu zajednicu vrijednu investicija, kao i federalnom poslaniku, Asimu Kamberu, koji je za nas godinama lobirao za ovaj značajni projekat. Pred nama sada predstoji dosta posla kako bi se projekat implementirao na najbolji mogući način“, kazao je Hasanbegović. Federalni poslanik, Asim Kamber, istakao je kako je lobiranje za ove projekte započelo još 2015. godine. „Moram istaći kako je oko 60 gradova i općina u Federaciji BiH bilo zainteresirano za ovaj projekat i dvije općine iz našeg kantona su ušle u njegovu realizaciju. Osigurana su sredstva za izvedbeni projekat i nadzor, znači za ukupnu primarnu mrežu koja treba biti izgrađena uz obale naših rijeka. Bitno je da je općinski načelnik preuzeo obavezu da u narednoj fazi pomogne našim farmerima kroz izgradnju sekundarne mreže. Krajem iduće godine kompletan projekat bi trebao biti okončan i stavljen u funkciju.\nKoristim priliku da zahvalim Vladi FBiH i ministru Dediću, ali i našoj lokalnoj administraciji koja je na vrijeme reagiarala i omogućila da se izrade svi potrebni dokumenti kako bi se došlo do ove značajna investicije“, kazao je Kamber. Kroz realizaciju Projekta razvoja navodnjavanja na području Bihaća i Sanskog Mosta bit će razvijena primarna i sekundarna mreža za navodnjavanje i odvodnju na području mjesnih zajednica Klokot–Papari i Bakšaiš u Bihaću, odnosno u mjesnim zajednicama Šehovci i Trnava u Sanskom Mostu. Na ovaj način biće stvoreni savršeni uslovi za intenzivniji razvitak poljoprivredne proizvodnje na ovim prostorima u narednom periodu.\nSanski Most | 14. Septembra 2018. 12:35\nNOVE NAGRADE I PRIZNANJA ZA SANSKE PČELARE\nPENZIONERI SE DRUŽILI NA IZLETIŠTU VRŠE


Blac Chyna sad u tužbi optužuje Kardashiane za rasizam! - Famoza.net\n06/06/2020 06/06/2020 Vladimir (Famoza.net)\t131855Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fblac-chyna-sad-u-tuzbi-optuzuje-kardashiane-za-rasizam%2FBlac+Chyna+sad+u+tu%C5%BEbi+optu%C5%BEuje+Kardashiane+za+rasizam%212020-06-06+16%3A00%3A00Vladimir+%28Famoza.net%29https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D131855\nNakon nemira u Americi, mnoge osobe tamnijeg tena odjednom su se setile da su na meti rasista. Nakon Liegh-Anne Pinnock koja je neoprezno i fanove Little Mix nazvala rasistima, Blac Chyna koristi isti argument u svom suđenju protiv familije Kardashian-Jenner.\nVerovali ili ne, Blac Chyna tvrdi da je upravo rasizam razlog zbog čega je ukinut njen rijaliti program sa Robom Kardashianom, a posle samo jedne sezone, piše Daily Mail. Advokat Kardashiana kaže da je čitava priča besmislena iz prostog razloga što je Blac Chyna u toku suđenja koje traje dve godine već bezbroj puta promenila svoju priču! “Nažalost, mada to ne iznenađuje nikog, on se spustila još niže. Ona zloupotrebljava trenutnu situaciju i vređa prave žrtve rasne nepravde”, kaže on i navodi da je do kidanja serije došlo iz prostog razloga što su se ona u Rob razišli!\nKylie Jenner i Rob Kardashian prethodno su tužili Chynu, rekavši da je ona davila Roba kablom od punjača za telefon, pa da je on jedva izvukao živu glavu. Chynin advokat na to odgovara pričama da je njegova klijentkinja diskriminisana zbog boje kože, ali on ne zna da odgovori kako je to mislio da se rijaliti šou nastavi ako je Rob već pokrenuo tužbu i nema nameru da viđa svoju bivšu verenicu. Ovih dana brojne crne zvezde pričaju iste priče – da su izbačeni iz svojih serija ili sa TV programa zbog svoje boje kože, ne nudeći neke konkretne dokaze za takve priče. U ovom momentu mnoge kompanije zaista se nalaze u neprijatnoj situaciji, jer bilo kakva kritika na račun ljudi tamnije puti sa sobom nosi odmah nosi napade medija i dela javnosti, bez mnogo uplitanja u činjenice koje bi pokazale šta je prava istina. Najgora stvar koja može da nam se desi jeste “lov na veštice”, a na šta upozoravaju i brojne crne zvezde koje nasilje i torturu najoštrije osuđuju.\nPročitajte još Jadno: Blac Chyna će vas zapratiti ako joj platite, može i na rate!\nJadno: Blac Chyna će vas zapratiti ako joj platite,…


Naučnici su uočili značajno poboljšanje razine kolesterola i fleksibilnosti krvnih žila, što pomaže dobrom protoku krvi, samo četiri sata nakon što su ljudi konzumirali orahe ili orahovo ulje.\nUlje oraha se pokazalo posebno dobrim za očuvanje funkcije endotelijalnih stanica. Riječ je o stanicama koje oblažu krvne žile i igraju važnu ulogu u njihovoj fleksibilnosti, piše Aura.\nKrokodil pojeo dječaka pred bratom i sestrom, u...\n“Damir Jusupov je pravi musliman”: Rusija slavi pilota...


Prema poslednjim podacima Gradskog štaba za vanredne situacije, od 585 testiranih osoba sa teritorije Pčinjskog okruga na koronavirus, 177 je zaraženih. Od ovog broja 112 je iz Vranja, 24 iz Surdulice, 16 iz Bujanovca, 14 iz Vladičinog Hana, šest iz Trgovišta, tri iz Bosilegrada i dva iz Preševa.\nU Vranju je, nakon tri dana, ponovo trocifren broj novozaraženih virusom korona. Pik četvrtog talasa epidemije u gradu pod Pržarom je bio pre 10 dana, kada je registrovano 117 novoobolelih.\nkorona korona virus korona najnovije vesti korona Vranje\n09:25 VUČIĆ STIGAO U SKUPŠTINU: Počinje dijalog sa opozicijom


Cipele od snova | B92 Blog\nCipele od snova\nangie01 / 15.08.2013. u 17:03\nSa velikom radoscu i ponosom zelim da vam predstavim Dejana.\nUpoznala sam ga u Kanadi, kada ga je jedno poslepodne, moj stariji sin doveo kod nas i odmah mi se dopao svojom neposrednoscu, vedrinom, iskrenoscu.\nIako smo se tek upoznali, lako smo pricali o svemu i vrlo brzo sam shvatila, da njegova energija ima neverovatnu pozitivu koju prirodno siri, kao da mu je to sudbinski zadatak.\nNjemu zivot nije podelio bas najbolje karte, ali on to nije spominjao, niti se zalio, svoj pretezak kofer je tako mlad, nosio prilicno hrabro, i uvek sa smeskom, kao da je njegov samonikli integritet bio jaci od okolnosti.\nA imao je san u koji se sakrivao kada mu je bilo tesko, oslanjao da se odmori, kada je bio umoran, koji je grlio, kada je bio sam, u kome je bio neko drugi i sve imalo pravi smiso.\nOd njega nije nikako odustajao, ma kave da su prepreke iskakale na njegov put, rasle, ukopavale se, sirile, gurale i becile, on je nalazio nacina kako da ih preskoci, zaobidje, pocisti, bez roptaja i kuknjave, sagane se, pa krene od prvog kamicka, pa drugi,…kao da zapravo znatizeljno istrazuje.\nTako, kamen, po kamen, njegov san je polako gubio paperjasto tkanje i postajao sve jasnijih oblika, dok se nije potpuno izostrio i postao stvaran, zivot kakav je Dejan zelo da ima.\npreneseno sa portala wannabe\njedi-knight 17:07 15.08.2013\nBravo za Dejana.\nVažno je sanjati. Šta bi inače ostvarili?\nantioksidant 17:08 15.08.2013\nVažno je sanjati.\ntako sad re sanja prvi komentar\nangie01 17:09 15.08.2013\nnajvaznije je- ne odustajati od snova.\nangie01 17:10 15.08.2013\nako dovoljno bude zeleo, ni dzedaj mu ne moze nista!\nnurudin 18:49 15.08.2013\nНе само не одустајати од снова, него из живота елиминисати све оне људе који покушавају да те контаминирају идејом да ништа не вреди и да се само џаба бакћеш...\nИма једна сјајна речениц из серије "Јесењин", када Јесењина пита један друг прилично приземан: Зашто Исидора Данкан игра боса? Јесењин одговара: Вероватно зато што нема ципеле.\nЕ, тако -- не губи време са људима који су сколни да паралишу што својим питањима, што својом невизијом и црнилом.\nБраво за Дејана!\nangie01 21:48 15.08.2013\nslazem se,...a ima i onih, koji su nesposbni, lenji i zato dzangrizavi i mrze kada to neko nije i krece se, ne stagnira, oni bi najvise voleli da su svi sa njima u blatu i da zajedno kukaju, onda imaju opravdanje i za svoje neuspehe.\ndestrukcija prezire afirmaciju i ne bira sredstva da je unisti-suvise joj bljesti, pa ne moze da gleda.:)\ncgubg 18:55 15.08.2013\nRekla bih da mu nije moglo biti da se u zivotu mnogo mazi. Mozda je ovaj uspeh jos jedna od onih prica kako se nije imalo gde nazad.\nangie01 21:44 15.08.2013\nRe: Mogucnost izbora\nverujem da bi on takav, kakav je, bilo gde i pod bilo kojim uslovima isterao ono u sta je verovao.\nimas ti talentovane ljude, koji jednostavno nemaju dovoljan drajv-trebaju im neke idealne okolnosti da bi nesto uradili, i one koji na hoklici u kuhinjici na kolenu prave cuda, jer prosto ne mogu drugacije.\ncgubg 17:55 16.08.2013\nMozda nisam bila bas jasna, htedoh reci da su mu zivotne okolnosti ranije no drugima 'objasnile' da se nema bas mnogo na koga osloniti osim na sebe i svoj talenat.\nA divim se njegovom uspehu zbog toga jos vise. Ziv bio!\nangie01 18:12 16.08.2013\nMozda nisam bila bas jasna\nne znam u kom si fazonu, pa sam ti odabrala po sopstvenom ukusu:)\ncgubg 20:02 16.08.2013\nNoga previse balkanska za ovu lepotu Mozda pre ova:\nA kad porastem, nosicu ovu tvoju damsku. Hvala\nbocvena 19:10 15.08.2013\nda povežem tvoj\ni dokov blog...borba!\nangie01 21:41 15.08.2013\nRe: da povežem tvoj\novde ide malo promenjen citat tvoje mudrosti od pre par blogova- neko uspe, jer mu je zivot dao sve, a neko uprkos.\nja posebno cenim, sto je u svojoj mladosti probleme nosio sa lakocom postojanja, nije dao da se vide,to ne moze bas svako.\nangie01 20:58 16.08.2013\nbocvena 01:32 17.08.2013\nja bih ove cipele nosila samo na golo telo:)))\nangie01 09:28 17.08.2013\nte, sto tako cucunu, su najbolje:)))\nmeni ove Dekijeve cipele idu na skroz svedenu odecu, kvalitetni materijeli, minimalizam u ideji, i na to gilje kao udarni momenat, one definisu celu sliku,\nevo ti i jedne za biblioteku-za setanje kroz snove-ona dole, zuta varijanta lice na mene, ja bih se njih rado docepala, pa svaki put kada sam aut, a ja, molim lepo-obujem cipele za promenu smera u raspolozenju,\nbocvena 08:01 18.08.2013\ntako je! njegove cipele su glavni glumci, mala čuda arhitekture i slikarstva i zahtevaju svedenu odeću. sviđa mi se taj stil.\n(u jednoj životnoj fazi mi je najomiljenija bila crna sa ili ludačkim čarapama ili cipelama.pa me prošlo:)\nJJ Beba 19:47 15.08.2013\nbravo za dejana,\nsamo da ga ne uvate ovi da bude ministar trgvine\nJelica Greganović 20:15 15.08.2013\nBravo...a cipele izgledaju tako dobro, tako jednostavno...kao sve dobre stvari tako naizgled lake za napraviti...kad samo čovek pomisli koliki trud iza svake od tih cipela stoji.\nangie01 21:36 15.08.2013\nBravo...a cipele izgledaju tako dobro\nkoliko je on skica samo napravio-ima moj sin neke u kompu, ali mi je truba da bez odobrenja kacim-a ono, milina jedna.\nja verujem da je ovo samo pocetak, nije on jos stigao na krajnju tacku.\nangie01 21:45 15.08.2013\nne bi se on uklopio u potrebne uslove:)\nJelica Greganović 10:20 16.08.2013\nNeće nikada ni stići, takvi nemaju krajnju tačku.\nangie01 10:48 16.08.2013\npa da, i ta spoznaja me raduje,...toliko destrukcije sa svih strana svakodnevno, dobro da nismo svi u Lazi-ili mozda i jesmo-ono, slobodna ekonomija eksperimentalnog karaktera,-da ovakvi slucajevi dodju k'o carobni napitak.\n...i onda jednog dana nosimo Dekijeve cipele ko Manola-bar jedan par:)\n4krofnica 19:00 16.08.2013\nDejan treba da napravi jedan par cipela sačinjen od oblaka:)\ntopla ti je ova evocija, endzi. nežno i lepo napisana.\nnekad neko dodirne dušu i zauvek ostavi usmeh u očima.\nangie01 20:22 16.08.2013\nkrofnice, za tebe-ako sam te dobro snimila:),\n4krofnica 20:50 16.08.2013\nkrofnice, za tebe\nuuuu, fantastisch! :)\nangie01 20:56 16.08.2013\nangie01 21:03 16.08.2013\nmirelarado 23:39 16.08.2013\nМени неке са нижом потпетицом, молим. :)\nСјајан момак, Енџи! Мислим да су људи који имају властити сан и живе остварујући га срећни. Успех је тек споредан, пропратни ефекат. И сигурно ће бити још већи.\nangie01 09:17 17.08.2013\nevo, ove bih i ja:)\napsolutno je tako, ali u stvarnom zivotu, kada sve pritisne i sve ti govori da smanjis dozivljaj da bi uopste opstao, tesko je zadrzati to nesto od mirisa i pene u svojoj glavi-zatrpa ga ono svakodnevno kamenje sa svih strana.\n8c_competizione 21:54 15.08.2013\ntakvi, sa tako podeljenim kartama, obicno i postanu nesto u zivotu!\novi koji gaje "porodicne vrednosti" po ulicama i po utakmicama, koji konstantno kritikuju zivot u svim njegovim oblicima i uvek imaju BAR jedan izgovor spreman iako su im podeljene i vise nego dobre karte, uvek zavrse kao mediokriteti\nzato sto ne negujemo neke vrednosti koje ovakve ljude guraju napred, zato smo i ovde kao drustvo gde jesmo!\na Dejanu sve najbolje zelim!\nangie01 22:06 15.08.2013\njos cemo mi cuti za njega!\nangie01 23:19 15.08.2013\nangie01 23:20 15.08.2013\nloader 01:08 16.08.2013\nSnovi polovnog šustera\nKinezi nose Dejanove cipele,\na mi kineske\nangie01 09:33 16.08.2013\nRe: Snovi polovnog šustera\nsamo neki kinezi-skinje nose Dekijeve cipale:)-one se prodaju po celom svetu,\na, mi nosimo kineske:(\nkukusigameni 08:14 16.08.2013\nkako sam ispao magarac\nIdi bre Endži.\nVidim ja naslov: Cipele od snova.\nI slika kao ilustracija: jaka 15-ica.\nPomislim: Opalac! Ovo će da bude neka fina erotika! Blagosigameni!\nOtvorim blog, registrujem da nema mnogo teksta (cipela je još tu) i krenem da čitam:\nDobro, hajde, možda neka trandža i te munje. Daj šta daš.\nE, al dalje ide ovako:\nČitam, ne verujem.\nDa nije ispovest. Pa gde bre na blogu?! Sin, trandža, Endži. Razapeće je.\nNastavlja Endži, u punom kapacitetu:\nOno, keva, ćale, stric, komšije... Kofer pun nerazumevanja. Širi Endži klasičnu priču.\nMa jok. Nije trandži dobro kad je u svojoj drugoj, pravoj koži. Sad već Endži sere, pomislim (d'izvinete)\nI onda, bla bla bla, bliži se kraj teksta i sve po starom:\nI na kraju kliknem na skoro nevidljivi link.\nOh. Sve sam pobrkao. Dejan je super. Ženske cipele. Kreator i te munje.\nEndži, volim te!\nI do vraga, vi na b92, učinite nešto da ti linkovi budu vidljiviji!!!\nangie01 09:31 16.08.2013\nRe: kako sam ispao magarac\nOh. Sve sam pobrkao\ne, sto ti je podsvest opasna zahebancija:)\nkuku, ovaj tvoj uradak moze na Bitef:)\nrazmisljam 12:00 16.08.2013\nШто волим да чујем\nда постоје деца која умеју да досегну сопствене снове. И још важније: знају како да не одустају од њих.\nangie01 12:12 16.08.2013\nRe: Што волим да чујем\nprimer bez motivacionog govora:))),\nrazmisljam 22:40 16.08.2013\nЛепо од тебе што си водила рачуна да штиклица не буде превисока.\nА баш ми се допадају.\nangie01 09:31 17.08.2013\n:)), te na lepu stiklu, numem da nosim, sto kaze moja drugarica, moze, al da me neko vozi i da posle sedim.\nmirelarado 15:23 17.08.2013\nA од кола до места седења и натраг да ме пренесе.\nangie01 18:43 17.08.2013\nda, dobro, pateticno, rezirano,\nbat fantasticno i sexi i odgovara ovom blogu:),


Lavrov: Diplomatski rat arapskih zemalja sa Katarom — njihova stvar - 05.06.2017, Sputnik Srbija\nLavrov: Diplomatski rat arapskih zemalja sa Katarom — njihova stvar\nOdluka jednog broja arapskih zemalja da prekinu diplomatske odnose sa Katarom je njihova stvar i Moskva se u to ne meša, izjavio je ministar spoljnih poslova... 05.06.2017, Sputnik Srbija\nsergej lavrov, bliski istok, katar, vesti\n12:33 05.06.2017 (Osveženo: 13:03 05.06.2017)\n© Sputnik / Vitaliy Belousov / Uđi u foto-galerijuMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov\n5 Jun 2017, 11:38\n„To je njihova stvar, to su bilateralni odnosi tih država. Mi se u te odluke ne mešamo, iako nas optužuju da stojimo iza svih događaja u svetu, ali uveravam vas — to nije tako“, istakao je Lavrov.\nOn je dodao da je Moskva zainteresovana za održavanje dobrih odnosa sa svim zemljama u regionu Bliskog istoka.\nDiplomatski skandal izbio je u arapskom svetu kada su Bahrein, Saudijska Arabija, Egipat i Ujedinjeni Arapski Emirati jutros objavili saopštenja o prekidu diplomatskih odnosa sa Katarom, proterivanju katarskih diplomata i običnih građana i suspendovanju saobraćajnih veza sa tom zemljom. Njih su sledile i druge države — Libija, Jemen i Maldivi. Kao razlozi za tu odluku navedeni su destabilizovanje bezbednosti i stabilnosti i akcije usmerene na podršku terorizmu, uključujući i terorističke grupe u Jemenu, kao što su Al Kaida i DAEŠ.


Tagovi: Crna Gora, dijaspora, Srbi\nBilo koji oblik političkog djelovanja sa strane, koji ima za cilj promjenu ustavnog poretka Crne Gore, kao što je to slučaj sa Strategijom Vlade Srbije, predstavlja direktno miješanje u unutrašnje stvari suverene države Crne Gore i u potpunoj je suprotnosti sa temeljnim principima dobrosusjedskih odnosa, zaključak je crnogorske Vlade, u kome se oštro protestuje zbog navodnog miješanja u unutrašnje stvari jedne nezavisne države.\nVlada Crne Gore burno je reagovala na dokument Vlade Srbije u kojem se traži da srpski narod u Crnoj Gori bude označen konstitutivnim narodom, da je neophodno dati državljanstvo svim pripadnicima srpskog naroda koji to žele i da Srbija treba da finansira sveštenike Srpske pravoslavne crkve radi, kako se kaže, njihove duhovne misije očuvanja nacionalnog identiteta.\nUručena protestna nota\nPodgorica je ocijenila da je dokument Beograda u “potpunoj suprotnosti sa temeljnim principima dobrosusjedskih odnosa” i da ima za cilj “promjenu ustavnog poretka Crne Gore”. Ministarstvo vanjskih poslova Crne Gore uputilo je protestnu notu Srbiji, koja je uručena ambasadoru te zemlje u Podgorici, Zoranu Lutovcu. Na sastanku sa ambasadorom Srbije, državni sekretar u Ministarstvu vanjskih poslova Crne Gore Nebojša Kaluđerović rekao je da Strategija Vlade Srbije nije do kraja usaglašena sa opšte prihvaćenim međunarodnim normama i evropskim standardima. Lutovac je objasnio da Srbija nema nikakvih pretenzija prema Crnoj Gori i da odnose zasniva na uzajamnom uvažavanju i poštovanju. On je takođe naglasio da Srbija poštuje Ustav i zakone Crne Gore.\nNekadašnji šef crnogorske diplomatije Branko Lukovac kaže da reakcija Vlade Crne Gore ima mnogo veću težinu i ozbiljnost. Po njegovom mišljenju, trebalo bi inicirati razgovore na najvišem nivou između Crne Gore i Srbije oko otvorenih pitanja koji bi rezultirali strateškim dokumentom koji bi imao dugoročniji značaj, a iza koga bi stale glavne političke snage obije zemlje.\nPredsjednik crnogorskog parlamenta Ranko Krivokapić oštro je osudio najnoviju Strategiju Vlade Srbije kao brutalno miješanje u ustavni sistem Crne Gore bez presedana, navodeći da će o tom pitanju biti obavljene konsultacije na vrhu države. Krivokapić je dodao da ni Načertanije nije bio zvanični dokument srpske države.\n– Bez presedana je da se neko na takav način miješa u ustavni sistem drugih država. To je agresija, ali ovaj put ne oružjem, već rušenjem građanskog koncepta Crne Gore i temelja stabilnosti čitavog regiona – rekao je predsjednik crnogorskog parlamenta.\nOn smatra da je najveća opasnost to što se srpstvo u Crnoj Gori želi konfrontirati sa samom državom Crnom Gorom, dodajući da na tome indirektno rade i domaće političke partije time što ne priznaju himnu, simbole i nezavisnost države.


Indeks transparentnosti opštine Čajetina iznad proseka – Zlatibor.News\n09/02/2016 ZlatiborNewsComments Off on Indeks transparentnosti opštine Čajetina iznad proseka\nTransparentnost Srbija je prošle godine izvršila istraživanje transparentnosti lokalnih samouprava u Srbiji. Na osnovu brojnih parametara (87 indikatora) ocenjivana je transparentnost u radu lokalnih samouprava. Među prametrima su bili i peglednost i dostupnost dokumenata na internet prezentaciji opštine.\nŠto se tiče opštine Čajetina, ona je na ovom istraživanju imala indeks 51 (od mogućih 100) i našla se na 26 mestu po transparentnosti lokalnih samouprava u Srbiji.\nOvu vest su potvrdili predstavnici opštine Čajetina a predsednik opštine, Milan Stamatović je u izjavi za cajetina.org.rs izrazio zadovoljstvo ovim rezultatima.\n“Jasno je svima da je opština Čajetina primer domaćinskog poslovanja, što potvrđuje i veliki broj investitora koji ovde ulažu. Nadam se da će sledeće istraživanje pokazati još veći napredak i da će se Čajetina naći među prvih deset opština u Srbiji po transparentnosti, istakao je Stamatović.\nZlatko Minić iz Transparentnost Srbija je za zlatibor.tv izjavio da je ovo prvo ovakvo istraživanje na teritoriji Srbije i da su u pripremi projekta korišćena iskustva iz Slovačke, kao i pojedina istraživanja iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske.\nUočeno je da se, u najvećem broju slučajeva, odredbe propisa koje se tiču transparentnosti poštuju u onoj meri u kojoj postoje sankcije za kršenje obaveza. Obaveze koje ne povlače sankcije ili su mehanizmi sankcionisanja nedelotvorni, često se krše. To se odnosi i na stanje internet sajtova, informatora o radu, na informacije dostupne u uslužnim centrima i prostorijama uprave, na postupanje po zahtevima i slučajeva istupanja van zakonskog okvira i preduzimanja mera koje nisu obavezne a mogu da se unaprede. Kompletni rezultati ovog istraživanja biće prestavljeni sredinom meseca, kada će biti predstavljena i analiza stanja.\nTreba pomenuti da se na prvom mestu nalazi Paraćin sa indeksom 74, zatim slede Inđija sa indeksom 66, Bačka Topola sa indeksom 62, a na četvrtom mestu su Pančevo i Leskovac sa indeksom 61.\nČajetina deli 26 mesto sa Temerinom i Valjevom, a Užice je na 58 mestu (indeks 44), dok je grad Beograd na 96 mestu (indeks 36), dok su najlošije rangirane opštine Bela Crkva i Smederevska palanka (indeks 11).\nTransparentnost Srbija je svim opštinama poslala i liste preporuka kako da unaprede i poboljšaju javnost svog rada, čime će se ostvariti kako bolja kontrola javnih finansija tako i ojačati borba protiv korupcije.\nOvo istraživanje su podržali Ambasada Velike Britanije u Srbiji, Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Agencija za borbu protiv korupcije i Stalna konferencija gradova i opština.\nTagged cajetina, indeks transparentnosti lokalnih samouprava, transparentnost, zlatibor\nDanas se na internetu pojavio prvi broj “Zlatiborskih vesti”. Ovaj magazin je zamišljen kao informativni bilten opštine Čajetina, a izdaje ga Agencija za izdavačku delatnost i marketing “Mali Ćira”. Glavni i odgovorni urednik “Zlatiborskih vesti” je Milić Simić, a članovi redakcije su Nada Dželebdžić, Ivan Janković, Mirjana Ranković Luković, Dragana Rosić i Predrag V. Kovačević. Magazin će […]\nNa plivačkom mitingu “Kragujevački oktobar” koji je juče održan u Kragujevcu nadmetalo se više od 400 plivača. PK Čigota su predstavljali Predrag Ćitić, Sava i Dimitrije Mijailović koji su osvojili sedam medalja, jednu zlatnu, četiri srebrne i dve bronzane. Pedrag Ćitić (1999) je na ovom takmičenju osvojio četiri medalje, jednu zlatnu, dve srebrne i jednu […]


24-08-2016 | 10:03 | Autor/Izvor: Naxi media\nSlikovito video prikazuje promene u odnosu prema lepoti. Koliko su se njeni statuti menjali, šta se nekada podrazumevalo pod "lepim", toliko, da je bilo inspiracija umetnika.\nPreko izgleda muza u svetskoj istoriji umetnosti, pogledajte interesantnu retrospektivu koji je predstavio sajt Bright side.\nTagovi: lepota zanimljivosti zene video klipovi


OVAJ NAROD NEĆE GLASATI DEBELU OSOBU! Tek joj je 19, ne zna šta ju je snašlo: Karleuša je oštro iskritikovala, Viki preti da će da joj BROJI ZALOGAJE DOK NE POSTANE PEVAČICA! | Stars | Kurir\n23.12.2018. 13:55h 23.12.2018. 14:10h\nIako je jednu od pesama otpevala u falšu, Ivani Bogićević na Popovićevo ogromno iznenađenje Marija Šerifović dala je glas, međutim, Jelena Karleuša rešila je da joj skrene pažnju na liniju kao mladoj pevačkoj nadi, te joj je usred "Zvezda Granda" rekla da pod hitno mora da smrša i to sa još oštrijim razlogom.\n"Pošto svi govore o sebi u trećem licu jednine, evo da i ja kažem, Jelena Karleuša da kaže: 'Plašim se da ti imaš jedan veliki problem kada je reč o ovoj profesiji. Ti dobro pevaš, ali si debela. Ovaj narod neće glasati za debelu osobu, ma kako pevala'. Prvi Saša Popović ne vidi u tebi posao zato što si debela. Moj savet je da ostaneš tako lepa i talentovana, ali i da poradiš na svom izgledu. Takođe, da u sledećm krugu dođeš sa kilogramima manje, pa u sledećem još manje. Ako doguraš dalje, budi top riba, jer surov je ovaj posao. Svaka mana, pogotovu ženama, se gleda kao veliki problem", otvoreno joj je rekla Karleuša, na šta je publika zanemela.\nViki Miljković nadovezala se na njene reči te joj poručila da će joj, dok budu radile, oduzimati hranu.\n"Šteta je da ne poradiš na tome. Kontrolisaću te, meriću te... ali ništa bez tvoje volje. Mnogo si lepa. Mlada...", na šta je devojka obećala da će dati sve od sebe.\n"Ljudi su mnogo zli. Vidiš ispod komentare: 'Vidi kolika joj je gu*ica'... Dovoljno je da uzmeš primer bilo koga sa javne scene. Treba im što više smanjiti prostor da ke*aju", zaključila je Jelena.\nTOŠE JE TADA TEK NAPUNIO 18! KARLEUŠA GA VOZILA KUĆI: Leskovčanin pevačici probudio lepe uspomene, sa KNEDLOM U GRLU otkrila detalj iz mladosti pokojnog slavuja iz Makedonije! (FOTO)\nJelena KarleušapevačicaIvana BogićevićViki MiljkovićZvezde Grandakomentarsavet


Milun Zogović o rezultatima izbora u Mojkovcu\n"ETO TAKO, DA POMOGNEM ANALITIČARIMA": Milun Zogović objasnio sjajan rezultat DF u Mojkovcu\n06. 12. 2021. u 10:29\nPOSLANIK Demokratskog fronta Milun Zogović prokomentarisao je danas rezultate izbora u Mojkovcu.\n- Na poslednjim lokalnim izborima 2017 smo u Mojkovcu imali 1161 glas DF+SNP… Sada 1322 a to je Boga mi rast od 13.86 posto, odnosno za 14 odsto smo dobili više glasova u odnosu na prethodne lokalne izbore, ETO TAKO, da pomognem analitičarima - napisao je na svom Fejsbuk profilu poslanik DF-a Milun Zogović.\nDF i SNP koje su činile koalciju "Za budućnost Mojkovca", koja je osvojila osam odborničkih mandata, biće okosnica buduće vlasti u Mojkovcu.\nINTERVJU Nebojša Medojević: Krivokapić sve glasove poneo Milu\n06. 12. 2021. u 10:00\nISTORIJSKA POBEDA U MOJKOVCU: DPS zabeležio veliki pad, Vesko Delić novi gradonačelnik (FOTO)\n06. 12. 2021. u 00:06\nPOSLEDNJE POLITIČKE SEKUNDE DPS U MOJKOVCU: Nikola Jovanović pušten iz policije\n05. 12. 2021. u 17:02\n"NEK SE ČUJE DO NEBESA - NEMA VIŠE DPS-a!" Andrija Mandić saopštio ko će biti novi gradonačelnik Mojkovca\n05. 12. 2021. u 21:34\nDemokratski front izbori Mojkovac Milun Zogović\nSESTRA JE VRIŠTALA, BILO JE JEZIVO: Nakon pogibije škaljarca, porodica došla na mesto zločina (VIDEO)\nJASMIN Šahović (42), blizak "škaljarskom klanu", nastradao je u eksploziji bombe koja je aktivirana daljinskim upravljačem.\n18. 01. 2022. u 10:26\nHIT IZJAVA KRIVOKAPIĆA: Da vidim kako će biti kod ljubavnice, pa da se vratim kod žene (VIDEO)\nPRELOG URA da se u Crnoj Gori formira manjinska vlada, kako bi se izbegao nastavak političke krize, izazvao je buru među crnogosrkim političarima.\n18. 01. 2022. u 19:08\nANDRIJA MANDIĆ ODBACIO TVRDNJE ESKOBARA: Demokratski front ne izaziva podele i ne blokira put Crne Gore ka EU\nJEDAN od lidera Demokratskog fronta Andrija Mandić odbacio je danas netačne tvrdnje specijalnog izaslanika američkog predsednika za Zapadni Balkan Gabrijela Eskobara da Demokratski front nije partner SAD, jer izaziva podele, blokira reforme i put Crne Gore ka EU.\n18. 01. 2022. u 11:03\nOSKRNAVLJEN HRAM SPC U PODGORICI: Sramni grafit na zidu Crkve Vaznesenja Gospodnjeg\nJUTROS je oskrnavljena Crkva Vaznesenja Gospodnjeg, koja se nalazi pored Hrama Hristovog Vaskrsenja u Podgorici, navodi In4s\n18. 01. 2022. u 12:12\nSVE ZA SMENU: DPS podržava formiranje manjinske Vlade Crne Gore\nPREDSEDNIŠTVO Demokratske partije socijalista saopštilo je da će podržati svaku inicijativu koja će dovesti do smene aktuelne Vlade.\n18. 01. 2022. u 23:05\nDOGOVOR O VANREDNIM IZBORIMA ŠTO PRE: Medojević - Narod ne zaslužuje ovakve karikature od državnih funkcionera\nJEDAN od lidera Demokratskog fronta i predsednik Pokreta za promene Nebojša Medojević kaže da što pre treba postići dogovor o vanrednim parlamentarnim izborima i ocenjuje da crnogorski narod "ne zaslužuje ovakve karikature od državnih funkcionera".\n18. 01. 2022. u 20:00\n20 ZA DOKTORKOM ANOM PLAČE SRBIJA: Preminula od korone na 41. rođendan\n14 ISTORIJSKI DODATAK - VRHOVNI ŠTAB ŽRTVOVAO SAVINU DIVIZIJU I RANJENIKE: Šta se sve događalo tokom ofanzive 1943. na Sutjesci


Niška televizija » Bi-Bi-Si se sprema za borbu za opstanak\nObjavljeno 13.05.2015. 15:08\nLONDON – Najveći evropski javni medijski servis, britanski Bi-Bi-Si, najviše je strepeo od toga da Britanija na parlamentarnim izborima dobije većinsku konzervativnu vladu, ali se dogodilo upravo to, objavio je sajt Politiko.\nPremijer Dejvid Kameron nije ni završio sa predstavljanjem svog novog kabineta ove nedelje, kad je britanska štampa objavila da je počeo rat njegove vlade sa korporacijom Bi-Bi-Si.\nImenovanje čvrstog konzervativca i bivšeg savetnika nekadašnje britanske premijerke Margaret Tačer DŽona Vitingdejla za ministra zaduženog za medije predstavlja, po oceni britanske štampe, tek početak brutalne borbe oko budućosti Bi-Bi-Sija u narednih 18 meseci.\nStepen neprijateljstva novog britanskog ministra za medije prema Bi-Bi-Siju je, u nekim štampanim medijima, bio preuveličan do komičnih razmera, ali su ulozi kad je u pitanju budućnosti te medijske kuće veći nego ikad, piše Politiko.\nIako je Bi-Bi-Si urednički nezavisan od vlade u Londonu, on se finansira većinom iz državnog budžeta, iz kojeg pokriva 3,7 od ukupno 6,9 milijardi funti sopstvenog budžeta.\nPred tom medijskom korporacijom je sada izazov da postigne dogovor o svom finansiranju sa vladajućom Konzervativnom strankom, čiji članovi konstantno optužuju Bi-Bi-Si da je levičarski nastrojen i koji su tokom predizborne kampanje obećali da neće povećavati iznos od 145,5 funti (203 evra), koliko građani Britanije godišnje plaćaju za finansiranje javnog servisa.\n„Torijevci kreću u rat protiv Bi-Bi-Sija“, bombastičan je naslov u „Dejli Telegrafu“ nakon vesti o imenovanju Vitingdejla za ministra za medije, dok je naslov „Tajmsa“ glasio: „Kameronov pucanj upozorenja za Bi-Bi-Si“\nBi-Bi-Si, sa svojih devet televizijskih kanala, 16 radio stanica i jednim od najposećenijih sajtova sa vestima na svetu, bori se protiv ukidanja obavezne pretplate, za koju tvrdi da je najpošteniji i najbolji mehanizam za finansiranje javnog servisa.\nTa medijska kuća tvrdi da je već smanjila troškove za oko jedne milijarde funti, kao odgovor na finansijska ograničenja koja joj je nametnula prethodna vlada, i upozorava da će bez povećanja svog godišnjeg budžeta biti ugrožen kvalitet njenog programa.\nKako tvrde čelnici Bi-Bi-Sija, u opasnosti je, ni više ni manje, njihova sposobnost da javnosti obezbede slobodno, široko dostupno novinarstvo i zabavu čiji su konzumenti čak 96 odsto britanske populacije svake nedelje.\nKritičari tog javnog servisa, među kojima je i većina članova Konzervativne stranke, nimalo ne saosećaju sa tim argumentima. Neki žele da pretplata bude smanjena, a neki čak i ukinuta, a da je zameni dobrovoljno plaćanje pretplate.\nVitingdejlovo imenovanje za ministra za medije je bilo neočekivano, iako je on veoma kvalifikovan za tu poziciju jer je između 2002. i 2005. dvaput bio zamenik ministra kulture.\nNJegovi raniji komentari o tome da je pretplata zastareli i regresivan metod finansiranja javnog servisa se sada ponovo izvlače i stavljaju na naslovne strane, kao dokaz namere nove vlade da radikalno izmeni Bi-Bi-Si.\nIstina je, međutim, malo kompleksnija, ističe Politiko, navodeći da Vitingdejl zaista podržava reformu javnog servisa, ali je on istovremeno i daleko saosećajniji prema Bi-Bi-Siju od mnogih njegovih stranačkih kolega.\nZa razliku od njegovih prethodnika na mestu ministra kulture, Vitingdejl dobro poznaje probleme koji pogađaju Bi-Bi-Si i pobrinuće se da eventualna reforma javnog servisa bude dobro osmišljena, tvrde političari i medijski čelnici koji ga poznaju već godinama.\n„On je daleko najbolja osoba koja je mogla da bude imenovana za ministra za medije“, istakla je direktorka konsultantske firme „Enders analisis“ Kler Enders, dok je laburistički poslanik Ben Bredšo izjavio: „Njegovi stavovi prema Bi-Bi-Siju su zapravo daleko manje neprijateljski u odnosu na stavove nekih drugih zastupnika iz redova Konzervativne stranke.“\nGeneralni direktor Bi-Bi-Sija Toni Hol je u mejlu upućenom juče zaposlenima u toj medijskoj kući najavio da će narednih meseci izneti predloge za „procvat kuće u vreme interneta“ i poručio: „Sigurno je da će uslediti živa i oštra debata o budućnosti Bi-Bi-Sija i njegovoj ulozi u javnom životu. Toj debati treba da pristupimo samouvereno. Bi-Bi-Si je nacionalno blago, ali naravno ne može da bude imuno na promene.“\nTanjug 13 Maj 2015 12:07\nBritanija: Referendum o članstvu u EU moguć i ranije


Nemci nastavljaju da podstiču uzgoj kornišona u Srbiji › Made-in-Germany.rs\nNemci nastavljaju da podstiču uzgoj kornišona u Srbiji\nSve više srpskih poljoprivrednika odlučuje se za uzgajanje krastavčića kornišona, koje je postalo veoma isplativ posao zahvaljujući kooperantskim firmama iz Nemačke.\nZahvljajući ovoj poljoprivrednoj kulturi više od 400 domaćinstava u čačanskom kraju i ove godine će ostvariti siguran prihod koji se kreće i do nekoliko hiljada eura, prenosi agencija RINA.\n– Ovo je prva godina u kojoj sam se odlučila za proizvodnju na površini od tri ara, gde dnevno uberemo od 100 do 180 kilograma. Sorta kibrija zahteva svakodnevnu berbu i sve što se više bere, sve više zameće. Berba je počela polovinom juna i trajaće do polovine septembra. Posao izgleda dobar, a tokom tri meseca može da se zaposli čitava porodica – kaže Danica Radović iz Mrčajevaca.\nNa zahtevno evropsko tržište izvozi se samo najbolja klasa kornišona, pa ukoliko branje izostane samo jedan dan, krastavčići već prelaze u drugu klasu. Obaveza poljoprivrednika je da samo obezbede zemljište i vodu, dok sve ostalo obezbeđuju otkupljivači koji finansiraju kompletnu proizvodnju, od rasada i repro materijala, do svakodnevnih stručnih saveta.\n– Imamo agronome na terenu koji obilaze kooperante, da se rod ne bi doveo u pitanje, i konkretno savetuju šta da se radi. Ove godine će biti proizvedeno oko hiljadu tona kornišona za potrebe nemačkog tržišta. Za tri meseca, domaćinstvo koje se opredelilo za ovaj vid proizvodnje može zaraditi minimalno tri hiljade eura, jer se otkupi sve što se proizvede – objašnjava direktor Global sistem kooperative Nemanja Joksić.\nOva nemačka kompanija je do sada kornišone nabavljala iz Turske, međutim veliki troškovi transporta uslovili su da se mesto otkupa preseli u Makedoniju, koja opet sama ne može da proizvede dovoljne količine. Stoga je Global sistem kooperativa organizovala proizvodnju kornišona u Srbiji i sklopila ugovore sa domaćim poljoprivrednicima.\n– Grad Čačak je podržao ovu priču, a nama je cilj i da zaposlimo najosetljivije grupe ljudi. U ovom slučaju to rade porodična gazdinstva, odnosno članovi domaćinstva koji nemaju potrebe da angažuju sezonske radnike. Sa kornišonima bukvalno upošljavamo čitave porodice – kaže Snežana Marković Đurović iz Poljoprivredne stručne službe.\nCarl Kuehne traži kooperante iz Srema\nOd MiG na 30/07/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nDojče banka od 2025. prestaje da kreditira rudnike uglja


Kurc: Zapadni Balkan je među pet prioriteta Austrije - Radio Brčko distrikta BiH\nAutor Radio Brčko | u 10:24 | 01.08.2018. - 10:24 | 0 Komentara\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc izjavio je da je zapadni Balkan među pet prioriteta Austrije za vrijeme šestomjesečnog predsjedavanja EU, kao i da je Austrija spremna da podrži zemlje regiona u borbi protiv ilegalne migracije i krijumčara.\nKurc je istakao da će se u duhu austrijske tradicije zalagati za sve zemlje zapadnog Balkana, napominjući da u pogledu BiH Vlada njegove zemlje ima jasnu liniju.\nPrema njegovim riječima, Austrija se izjašnjava za teritorijalni integritet i suverenitet BiH i jasno se zalaže za EU perspektivu cijelog regiona na osnovu pojedinačnih napredaka pojedinih država.\n“Istovremeno mi podržavamo reformske napore, naročito u područjima vladavine prava, borbe protiv korupcije i reforme izbornog prava, koja su od naročitog značaja na putu ka EU. BiH svakako ne smije izgubiti priključak za drugim zemljama regiona”, rekao je Kurc za “Dnevni avaz”.\nKad je riječ razgovorima Beograda i Prištine, Kurc je naveo da podržava svaki dogovor čiji je rezultat jača saradnja zemalja zapadnog Bakana i više stabilnosti u regionu.\n“Ja sam, što se tiče dijaloga Beograda i Prištine, obojici predsjednika obećao našu punu podršku i nadam se skorom daljem napretku. Razmjena teritorija samo teško mogu da zamislim jer region sigurno ne čini stabilnijim ako i mnogo godina poslije oružanog konfklikta još pokušavamo da pomjerimo granice”, dodao je Kurc.\nAustrijski kancelar smatra da je potreba promjena sistema evropske migracione politike, napominjući da zaključci sa posljednjeg zasjedanja Evropskog savjeta predstavljaju “obrat trenda”.\n“Tu spadaju odlučna borba protiv ilegalne migracije i uredna zaštita spoljnih granica. Ilegalni migranti se, poslije spašavanja, moraju zaustaviti i zbrinuti na spoljnoj granici, a nakon toga, treba da se što je moguće brže vrate u svoje zemlje porijekla”, istakao je Kurc.\nPrema njegovim riječima, ako to ne bi bilo moguće, treba da im se ponudi privremena zaštita u bezbjednim trećim zemljama.\n“Tokom našeg predsjedavanja Savjetu trudićemo se da se u ovoj oblasti ostvare sjajni, izraziti napreci. Austrija je spremna da podrži zemlja zapadnog Balkana u borbi protiv ilegalne migracije i krijumčara”, dodao je on.


Zakoni zbog kojih na odmoru možete završiti u zatvoru | OD KNJIGE DO DUŠE\n← Duhovno putovanje u čudesno prostranstvo ispunjeno mitskim bićima u novoj knjizi\nSvaki dosledan čovek u stanju je osvojiti pola sveta →\nNa svetu postoje mnogi luckasti i blesavi zakoni i propisi o kojima ste imali prilike da čitate u rubrikama tipa Zanimljivosti ili Verovali ili ne.\nTako, na primer, u glavnom gradu američke države Aljaske, Džunou, vlasnici flamingosa ne smeju sa ovim pticama da ulaze u berbernice, dok je u Južnoj Dakoti protivzakonito zaspati u fabrici sira. Ovaj tekst nije o takvim propisima.\nIznenadiće vas koliko naizgled bezazlene zabrane na turističkim destinacijama mogu da vas koštaju, a zbog njih čak možete završiti i u zatvoru. Upoznaćemo vas sa nekima od njih.\nMalezija – Bez žutih majica\nAko planirate posetu Maleziji, izostavite iz kofera garderobu žute boje. U ovoj zemlji vlada je zabranila nošenje žutih majica, jer je žuta boja ovde simbol protesta. Svako ko nosi žutu majicu može biti uhapšen i zadržan u pritvoru.\nZakoni u Maleziji brane nošenje žute majice\nBarbados – Ne uklapajte se previše u okolinu\nAko želite da izbegnete sukob sa lokalnom policijom na Barbadosu, sve odevne predmete sa maskirnim dezenom ostavite kod kuće. Ovde je samo pravim vojnim licima dozvoljena maskirna uniforma. Inače, slični zakoni postoje i na nekim drugim destinacijama, kakve su Jamajka, Grenada, Dominika i Sveta Lucija. Osim odeće, zabrana se odnosi i na torbe, novčanike i slične stvari koje su vidljive.\nTajland – Nema vožnje bez odeće\nBez obzira na to koliko je toplo u Tajlandu, ne smete sesti u vozilo samo u kupaćem kostimu. Čak i ako se vraćate sa plaže, pre početka vožnje morate obući majicu, košulju ili pokriti telo na neki drugi način. Pravilo se odnosi i na vozače i na putnike u automobilu. Ako se ne povinujete zabrani, možete biti kažnjeni novčano.\nItalija – Bez japanki\nNa italijanskom ostrvu Kapri zabranjeno je nošenje japanki i „bučnih“ sandala koje smetaju lokalcima. I Ćinkve Tere je nedavno uveo zabranu nošenja japanki, papuča, sandala i slične obuće. Ovde je ta mera uvedena kako bi se smanjio broj povreda turista koji se u neadekvatnoj obući penju po lokalnim strmim planinskim stazama.\nNa Kapriju zakoni brane nošenje japanki i bučnih sandala\nBurundi – Nema džogiranja\nSvakodnevno džogiranje može biti odličan način da ostanete u formi, ali ne u Burundiju. U ovoj zemlji zbog toga možete završiti u zatvoru. Trčanje se u Burundiju smatra ratnim činom. Kako bi sprečio konflikte između različitih etničkih grupa, predsednik države je zvanično zabranio džogiranje.\nKolumbija – Deinstalirajte Uber\nU Kolumbiji je zakonom zabranjeno korišćenje „nezvaničnih taksi usluga“, uključujući i Uber. Smete da poručite vožnju samo od zvanično prijavljenih taksista. Ukoliko se oglušite o ovo pravilo, policija će vam naplatiti kaznu od 40 dolara, a vaš vozač gubi svoje vozilo.\nU Kolumbiji je zabranjeno korisititi usluge nezvaničnih taksija\nKanada – Bez zviždanja\nU mnogim kanadskim gradovima postoje zakoni koji štite lokalno stanovništvo od buke, pa i od zviždanja. Ako, na primer, u gradiću Petrolija u Ontariju zviždite na javnom mestu, biće vam naplaćena kazna od 250 kanadskih dolara.\nItalija – Ne pravite peščane zamkove\nGradić Erakleja nalazi se na jadranskoj obali Italije, u blizini Venecije. Poznat je po 6km dugoj plaži. Nažalost, na njoj je zabranjeno pravljenje zamkova od peska, kao i igre sa loptom. Ovi zakoni su uvedeni kako bi se posetiocima plaže omogućio neometan odmor i uživanje u suncu i talasima.\nU Erakleji u Italiji, ne smete praviti oblike od peska na plaži\nSaudijska Arabija – Bez muškaraca u supermarketu\nU prestonici Saudijske Arabije, Rijadu, muškarcima starijim od 16 godina nije dozvoljen samostalan ulazak u velike supermarkete. Razlog za zabranu je očuvanje morala ženskih kupaca.\nUjedinjeni Arapski Emirati – Zabranjeno fotografisanje lokalaca\nU mnogim muslimanskim zemljama primenjuju se strogi zakoni. Takav je slučaj i sa Dubaijem, iako ova turistička destinacija na prvi pogled izgleda veoma liberalno. Ovde je zabranjeno slikanje lokalnog stanovništva, posebno žena i dece, bez eksplicitne dozvole. Ako se oglušite o ovo pravilo, sledi vam paprena novčana kazna ili 6 meseci zatvora. Isto važi čak i ako pravite selfi i u pozadini slučajno uhvatite lokalce, od kojih niste tražili dozvolu za fotografisanje.\nU Dubaiju nikada ne slikajte lokalce bez dozvole\nKenija – Ne koristite plastične kese\nU Keniji je zabranjeno korišćenje plastičnih kesa. Iako je ovo slučaj i u mnogim drugim zemljama sveta, u Keniji je kazna za posedovanje plastične kese drakonska. Osim plaćanja kazne od 500 dolara, možete dobiti i godinu dana zatvora.\nPosted on 27. februara 2020., in Svaštara, Svet oko nas, Zanimljivosti. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


Ishrana japanskih prepelica | Hrana za japanske prepelice\nNaslovna strana » Ishrana japanskih prepelica\nIshrana japanskih prepelica kad pilići napune četiri nedelje treba polako da prelazi na hranu sa 24% proteina ako gajimo japanske prepelice za priplod i proizvodnju jaja. Ako gajimo japanske prepelice za tov i želimo da dobijemo što više mesa potrebno je davati hranu sa 20% proteina i to do kraja tova. Gotovih hrana tj. koncetrata ima više vrsta ali lako je naći one koji imaju ovakav odnos proteina (nećemo navoditi primer da ne reklamiramo nikoga ).\nIshrana japanskih prepelica sa 24% proteina\nSvaka promena hrane ima negativne posledice po zdravlje i kondiciju japanskih prepelica pa tako prelazak sa jedne na drugu hranu mora biti postepen. Na primer ako gajimo prepelice za proizvodnju jaja tada ćemo od četrdesetog dana hranu koju smo im do tada davali, mešati sa hranom koja je predvidjena za prepelice koje nose jaja i to prvog dana u razmeri 60:40, drugog 50:50, treceg 40:60 i tako do momenta kada će hrana za nosilje biti u razmeri 100%.\nIshrana japanskih prepelica treba da bude kompletna i bogata nutritivnim vrednostima koje pomažu brži rast japanskih prepelica, reproduktivne procese i naravno proizvodnju jaja. Ako pravilno odmermo način ishrane japanskim prepelicama bi trebalo dnevno davati izmedju 23-25g hrane po ptici i povesti računa da ih naučimo da se hrane svaki dan u isto vreme. Primer, hranite ih tri puta dnevno ujutro u 6 časova u 14 časova popdne i uveče u 20 časova. Izmedju ovih glavnih obroka im možete dati travu, naklijalu pšenicu, rendanu jabuku, rendanu mrkvu itd. Ovakav način ishrane rapidno povećeva njihov prirast, proizvodnju jaja i plodnost, neki odgajivači su uspeli da toliko uskladiti odnose da su im ženke redovno nosile na 16-17 sati po jedno jaje, bez iscrpljenosti jedinki.\nIshrana japanskih prepelica kao što smo rekli treba da sadrži dosta proteina kako bi se pravilno i brzo razvile i razmnožavale. Ako japanske prepelice jedu hranu sa manje proteina nosiće manja i lakša jaja. U letnjim mesecima je i sam unos hrane manji pa je to još jedan od razloga zašto dajemo hranu sa većim procentom proteina. Proteini životinjskog porekla su visoke biološke vrednosti i njihov aminokiselinski sastav je isti kao i aminokiselinski sastav tkiva prepelica, sadrže visok nivo aminokiselina i veoma su svarljivi. Međutim, kako je danas upotreba komponenti životinjskog porekla u gotovim smešama zabranjena iz tog razloga japanskim prepelicama u ishranu treba uvesti po neku glistu, crviće i sl.\nIshrana japanskih prepelica koje nose jaja\nBitan preduslov da bi prepelice dobro nosile jaja je njihova ishrana u prvih 5 nedelja života. Ako hrana daje bez improvizacija i odstupanja i ako se prelazak sa jedne na drugu hranu obavi postepeno budite sigurni da će vas japanske prepelice obradovati sa prvim jajima već u šestoj nedelji. Naravno da je hrana najbitnija, postoje i drugi uslovi koji se moraju ispuniti ali o tome ćemo u tekstu o smeštaju i optimalnoj temperaturi više pisati.\nZa kvalitetnu proizvodnju jaja važno je prepelicama davati hranu koja je slična hrani u njihovom prirodnom staništu. Koja vrsta hrane će dati puno kvalitetnih jaja je pitanje koje je sigurno pitanje nad pitanjima među svim prepeličarima.\nJaja japanske prepelice su najčešće odraz hrane sa kojom se uzgajaju. Veštački dobijene komponente i razni stimulatori rasta, antibiotici i drugo nikako ne bi smele da budu deo hrane japanskih prepelica. Ishrana japanskih preplica može biti obogaćena sa svežom travom, listovima kupusa, rendanom jabukom,s eckanom šargarepom, naklijalom pšenicom itd.Japanskim prepelicama je poželjno davati i kuvanog pirinča ili bilo kog drugog hraniva bogatog skrobom. Preporučljivo je japanske prepelice nosilje hraniti hranom čiji nivo proteina ne bi trebao biti manji od 22%. Glavni izvor energije je kukuruz a masti biljna ulja. Prepelice su izuzetne nosilje i nose oko 300 jaja godišnje. Osnovna greška u ishrani prepelica nosilja je upotreba hrane za kokoške nosilje. Da nas ne shvatite pogrešno ta hrana je dobra ali nije dovoljna da zadovolji potrebe u proteinima i mineralima koji su neophodni u uzgoju japanskih prepelica.\nDa utvrdimo kao što smo rekli udeo proteina u hrani za prepelice koje nose jaja je 22%, kalcijum najmanje 2,8%, korisni fosfor min.0,6%, energije min.2500 kcal/kg. Hrana ovakvog sastava u potpunosti ispunjava potrebe japanskih prepelica u letnjem periodu kada je zbog visokih temperatura kozumacija hrane manja. U zimskom periodu potrebe za energijom su veće pa ćemo im i uvećati unos žitarica.\nIshrana japanskih preplicama svežom detelinom za jaja ima višestruki značaj. Mlade prepelice i prepelice koje tek pronose trebaju puno vitamina A, C i fosfora, a sveža detelina ima upravo ove vitamine u izobilju. Šargarepa, jabuke i kupus su hrana koje prepelice obožavaju i kad god ste u mogućnosti da ih iseckate ili narendate slobodno im dajte. Japanske prepelice su životinje koje unose hranu onoliko koliko im je potrebno i ne postoji mogućnost da se „prejedu“.\nKljucne reci ishrana, japanska-prepelica, japanskaprepelica