Korisnik Klesi | Košarkaške analize\nKorisničko ime Klesi\nKlesi 03.11.2019 15:05:04 1 0\nAlba - ULM 171.5 OVER\nSvi znamo da Alba gaji jako brzu košarku , puno trčanja, tranzicije, i ne retko znaju da predju "stotku" na svom terenu u domaćoj ligi. U goste im dolazi ULM ekipa koja je loše krenula ovu sezonu, sa trenerom pocetnikom Lakovičem. Odbrana im je slaba, više i oni nAde polažu u napad te mislim da će ovo biti jako otvoren meč. Sve je na strani domacina, ali smatram da je i ova visoka granica lako dostižna. Dragić, Sikma, Gidraitis, žele da nastave svoju odličnu sutersku formu i da spremno dočekaju nastavak sezone.\nKlesi 03.11.2019 14:58:07 1 0\nGist 11.5 OVER\nKošarkaši Zvezde gostuju u Drazenovom domu i imaju mali imperativ ponude. Izlaze iz pobede sa Himkijem i predvodjeni Gistom koji je njihov najbolji igrač od početka sezone jure pobedu. Gista nema ko da čuva veceras, Domaći su slabi u reketu i mišljenja sam da će James uz nekoliko šuteva za dva imati i bacanja i za nekih dvadesetak minuta lagano preci granicu. Granica od 11.5 je lako dostižna za njega, plus što se očekuje da Zvezda na ovom meču bude košgeterski raspoložena\nKlesi 31.10.2019 17:03:47 1 0\nZvezda - Khimki 1\nViše Kvota: 2.1\nVečeras crveno beli u paklu Pionira dočekuju Moskovljane koje važe pre svega za domaćinsku ekipu. Gosti imaju za nijansu jaču ekipu, ali je Zvezda u poslednjih par godina sa ovim rivalima u ovakvim uslovima lako izlazila na kraj. Trenutno je u klubu očajna situacija, panika hvata upravu jer sezonu nisu krenuli na pravi način, vezano je par poraza pa je uostalom i zato Himki favorit. Ovaj Bet ćemo okrenuti u našu korist, i iskoristiti ovaj poklon kladionice od 2.10.\nKlesi 29.10.2019 22:02:16 1 0\nDenver - Dalas H2 (5.5)\nKošarkaši Dalasa igraju B2B meč , ali to ih neće sprečiti da pruže jak otpor Denveru i odigraju egal mec, možda i pobede. Polazu nade u mlade nade, Doncica i Porza, koji za sada opravdavaju uloge i učiniće sve da odvedu ekipu u PO. Denver ne blista na početku godine, igra i pobedjuje traljavo a misljenja sam da i ovog puta neće biti ubedljive pobede. Za hrabrije probajte čistu 2 na kvotu 3. Dalas će ući motivisaniji u meč jer žele i sebe i drugima da pokažu da mogu rame uz rame sa svakim da igraju u ligi.\nKlesi 26.10.2019 20:27:35 1 0\nD. Lansdowne 12.5 OVER\nU derbiju Italijanske lige igraju Breša i Virtus, obe ekipe su pretrpele poraz tokom nedelje u Evrokupa i zelece da se iskupe sebi, upravi i svojim navijačima. Domaćin je ušao u istoriju , postigao je samo 35 poena protiv Darusafaku i ubedljivo izgubio meč. Navijači su razocarani, ali svi u Breši očekuju da zaborave protekli i okrenu se novim izazovima. Kao glavne poluge u napadu izdvajaju se Abass i Lansdowne. Smatram da će meč biti otvoreniji, da će Virtus negovati brzu igru i uspeti da nametne svoj ritam. To će posebno odgovarati mom piku, gde će do izražaja doći njegova napadačka igra i gde ga vidim na 15+ poena za minimum 25 min na terenu.\nKlesi 23.10.2019 18:58:12 1 0\nD. WILLIAMS 15.5 OVER\nU meču Tofas - Ritas ocekujemo puno tranzicije i brzu igru. Ovo je posle prve pobede turskog tima na startu Evrokupa, jako bitan meč i daće sve od sebe za pobedu. Ritas je u lošoj formi , vezali su 2 poraza kod kuce, a poznati su kao domaćinska ekipa. Njihov trenutni toster ne daje nam puno igrača koji može da se suprotstavi mišićima Williamsa i zaustavi ga u reketu, te se on nameće kao veliki tip. Williams je puno muka zadavao svima ekipama od početka sezone, jako je pokretan, uzima puno šuteva i sigurno da je da ako ne bude ušao u problem sa faulovima biti na parketu sigurno 25 minuta.\nKlesi 06.10.2019 12:53:27 1 0\nC. Jenkins 7.5 OVER\nPosle poraza od Primorske u Superkupu, crveno-beli će želeti da se iskupe pred svojim navijačim, i uz motiv više "vrate" ekipi iz Kopera za prethodno naneti poraz. Ekipa Zvezde zadržala nosioce igre od prošle godine, dodala par internacionalaca koji će značajno osnažiti ekipu, ali i C. Jenkinsa koji treci put dolazi u beogradsku momčad i već poznaje sistem, atmosferu i ne treba mu privikavanje na ovdašnje uslove. MIsim da će igrati 20+ minuta, gde protiv Primorske na domaćem terenu ne bi trebao imati poteškoća prebaciti ovu granicu. Biće dobre odbrane, puno tranzicije, gde će se bek Zvezde sigurno istaći.\nKlesi 02.10.2019 18:18:57 1 0\nCedevita Olimpija - Darušafaka 2\nViše Kvota: 2.35\nKosarkasi Olimpije posle neuspeha u finalu Aba Superkupa dočekuju tursku ekipu Darušafake, u poslednjih par godina skoro redovnog učesnika Evrolige. Na startu sezone tim iz Ljubljane igra jako promenljivo, neuigrano i sa jos uvek nepodeljenim ulogama. Kao lider ekipe se nametnuo Jaka Blažič, što morate priznati je u nekom Evrokup proseku. Sa druge strane, tim Darušafake opet predvodjen legijom stranaca, u pobedničkoj atmosferi putuje na utakmicu i mišljenja da sam da su kladionice potcenile turski ili precenile Olimpiju, kako je kome draže. Ko želi sigurnije, može da odigra H2 na 3.5, ali moja preporuka je da se proba čista 2.


Dan grada Kragujevca: Đurđevdanski karneval, Simfonija Smaka, Vlatko Stefanovski, vatromet... - Pokazivač\n-10,00 sati – zgrada Stare skupštine – Svečana sednica Skupštine grada. Pored ostalog na sednici će biti uručene Đurđevdanske nagrade. Ove godine dobitnici nagrade su književnik Zoran Petrović, Univerzitetski sportski savez Kragujevca i dr Vladica Stanojević. Dobitnici Plakete Svetog Đorđa za izuzetan doprinos u afirmaciji i promociji Grada Kragujevca su Nj.E. Vladimir Čušev, ambasador Belorusije, Nj.E. Li Mančang, ambasador NR Kine i Goran Nikolić, paraolimpijac.\n-11,00 sati – Dečji đurđevdanski karneval – karnevalska povorka biće formirana u ulici kralja Aleksandra I Karađorđevića, od Velikog parka do Saborne crkve, dalje Ulicom 27. marta, Trg Radomira Putnika, Plato kod Krsta\n-12,00 sati – Plato kod Krsta – Zabavni program i izbor najlepših karnevalskih maski\n-12,00 sati – Narodni muzej – otvaranje izložbe umetničkih dela iz zbirke ”Jugoslovenska umetnost druge polovine 20. veka”\n-17,00 sati – Letnja scena u Velikom parku – Đurđevdan u Velikom parku, pozorišna radionica za decu\n-18,00 sati – Konak kneza Mihajla Obrenovića – otvaranje izložbe ”Ordeni i heraldika u Karađorđevom domu”\n-20,30 sati –– Plato kod Krsta – Simfonija Smaka – Kragujevački simfonijski orkestar, Gradski hor ”Liceum”, Zvonko Pantović Čipi i Dejan Stojanović Kepa\n-21,00 sati – VATROMET sa zgrade Gradske uprave\n-22,30 sati – Đački trg – koncert Vlatko Stefanovski Trio\nSledeći tekstSajam polovnih automobila u Kragujevcu


VUČIĆ: Slede dramatične uštede u javnom sektoru\nVUČIĆ: Slede dramatične uštede u javnom sektoru\nSednica Predsedništva Srpske napredne stranke, na kojoj je bilo reči o formiranju nove vlade, završena je u subotu u sedištu stranke. Pred Vladom su ozbiljni zadaci, slede dramatične uštede u javnom sektoru i agresivno jačanje privatnog sektora, kaže Aleksandar Vučić.\nPredsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić izjavio će danas da je politika buduće vlade biti politika agresivnog zaposljavnja i jačanja privatnog sektora, da će skupština i vlada biti formirani kao je i obećano nakon izbora, te da će o personalnim rešenjima razgovore obaviti naredne sedmice.\nPrivatni sektor ćemo podići dramatično, a u programu buduće vlade biće tri dela strukturnih reformi.\nTo podrazumeva da do kraja juna budu doneti svi najvažnijin reforsmki zakoni, poput zakona o radu, stec caju, privatizaciji, osiguranju, planiranju i gradnji, kacelariji za brze odgovore, kao i 13 zakona iz oblasti pravosuđa.\nDrugi deo strukturalnih reformi bidhe rešavanje problema u preduzećima u restrukturiranju, što podrazumeva da ćemo dovesti investitore gde god to bude moguće, s treća oblast, u kojoj se očekuju najveće promene, je dramatična promena odnosa i ponašanja svega što se zbiva u javnim preduzećima.\nGde god se pokaže da rukovodeće strukture u tiom preduzećima nisu sposobne ići će se u pruivatizaciju, biće dramatičnih smanjenja broja zaposlenih, jer hoćemo da da izgradimo zdravu i dobru privredu koja će našoj deci obezbediti budućnost, naveo je Vučić.\nZa narednu sedmicu najavio je razgovare sa svim relevantnim političkim učesnicima u Srbiji, a razgovaraće se pre svega o planu i programu vlade i o tome šta je neophodno da se uradi.\n„O onome što su naši ciljevi, vodićemo politiku koja je dobra za buduće generacije, ali koja nikako nije dobra za izborni rezultat naše stranke na sledećim izborima“, naveo je Vučić.\nIstakavšia da će što su opbećali biti i ispunjeno, Vučić je dodao da to ne znači med i mleko već podrazumeva teške reforme.\n„Nama su potrebne reforme i na troškovnoj strani budžeta uslediće dramatične uštede, pri tome govorim o svemu što ljude sa pravom iritira, o tome da na dnevnice u javnim preduzećeima potrošimo 40 miliona evra, ali obećavam da ništa više neće biti kao što je bilo“, izjavio je Vuičić nakon sednice redsedništva stranke koja je raspravljala o planu i programu buduće vlade.


400.000 KM za nabavku sigurnosne opreme za zgradu Predsjedništva\nVijeće ministara BiH odobrilo je 400.000 KM iz tekuće rezerve budžeta BiH za nabavku sigurnosne i druge opreme za zgradu Predsjedništva.\nOva odluka donesena je na zahtjev Predsjedništva BiH, a donesene su i pojedinačne odluke o odobravanju 120.000 KM iz tekuće budžetske rezerve Generalnom sekretarijatu za nabavku novog uređaja za zaštitu servisa i korisnika sistema e-vlade.\nOdobreno je i 700.000 KM Agenciji za istrage i zaštitu (SIPA) BiH za zapošljavanje 20 kadeta u činu mlađeg inspektora, kao i 162.720 KM Službi za poslove sa strancima za isplatu plata i naknada.\nIz budžetske rezerve 184.000 KM odobrene su Parlamentarnoj skupštini za zapošljavanje osam izvršilaca u 2013. godini, 24.123 KM Centralnoj izbornoj komisiji za isplatu troškova smještaja, naknade za odvojeni život i naknade za prevoz na posao i s posla za njegova dva člana, te 98.000 KM Pravobranilaštvu BiH za nabavku tri službena vozila zbog potreba posla.\nOdobreno je i izdvajanje iz tekuće budžetske rezerve 36.500 KM Institutu za nestala lica, radi realizacije sudske presude, zatim 8.500 KM Centru za informisanje i priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja za zapošljavanje jednog radnika, te 647.500 KM Tužilaštvu BiH za prijem 14 radnika u 2013. godini, od kojih je 13 tužilaca i jedan registrar.\nNa prijedlog Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Vijeće ministara odobrio je 400.000 KM za interventno finansiranje monitoringa bruceloze i drugih bolesti životinja.


Brela Nekretnine: Prodaje se komforan trosoban namješten stan sa otvorenim pogledom na more i garažom! Prodaje se trosoban stan u Brelima na prvom katu stambene zgrade od 85,30 m2 sa balkonom od 16,60 m2. Sastoji se od...\nGrađevinsko Zemljište Blizu Centra Makarska\nMakarska Nekretnine: Prodajemo građevinsko zemljište od 10925 m2 na kojemu se može graditi više višestambenih zgrada sa cca 140 – 150 stanova! Prodajemo građevinsko zemljište na blagoj padini sa otvorenim pogledom...\nNovogradnja Trosoban Stan Blizu Centra\nProdaje se trosoban prazan stan 300 metara od plaže u Makarskoj! Prodaje se trosoban stan 88 m2 u Makarskoj ispod magistrale. Sastoji se od ulaznog hola, tri spavaće sobe (dvije sobe imaju vlastite balkone), odvojene...\nTrosoban Namješten Stan Ispod Magistrale U Makarskoj\nProdaje se trosoban moderno namješten stan u novosagrađenoj zgradi ispod magistrale u Makarskoj! Trosoban stan od 86,49 m2 u Makarskoj na prvom katu novosagrađene zgrade koji se sastoji od ulaznog hola, tri spavaće...\nBaška Voda Dvosoban Stan U Izgradnji Sa Terasom\nProdaja stanova Baška Voda : Prodaje se stan 180 metara od rive na prvom katu zgrade u izgradnji sa velikim balkonom od 24 m2. Prodaje se dvosoban stan u Baškoj Vodi 180 metara od rive. Neto stambena površina iznosi od 86,70...\nKuća Sa Bazenom Makarska Prodaja\nProdaje se kuća u Makarskoj u predijelu Veliko Brdo bazenom i otvorenim pogledom na more! Prodaje se kuća od 155 m2 sa bazenom u Velikom Brdu iznad Makarske. Nalazi se na parceli od 416 m2 i ima otvoren pogled na...


Datum upisa : 07.04.2009\nNaslov: Rodovnik Čet Apr 23, 2009 9:06 pm\nOvih dana nešto čitam oglase i malo,malo naletim na oglas tipa:..prodajem štene Shar-Peia sa rodovnikom po ceni... i bez rodovnika po ceni...\nŠta to znači? Nije mi uopšte jasno zašto se rasni psi prodaju bez rodovnika.U čemu je fora? Dali ti ljudi drže pse kao robu za prodaju ili iz ljubavi prema toj rasi. Znam za takozvane"odgajivače" koji su u stvari obični prevaranti i preprodavci,koji podvaljuju razne rodovnike koji nemaju veze sa psom kojeg prodaju!Važna im je samo zarada! Sramota!\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 8:13 am\nhajde probacu ja da ti odgovorim... cena rodovnika je otprilike oko 20-25 eura nisam siguran. Pa eto to su i troskovi, medjutim ukoliko zelis bez rodovnika tada ne mozes da ti uzgajas te pse, tj. ne mozes da dobijes rodovnike za tvoje stence. Time se cini mi se stiti malo rasa.\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 9:09 am\nZa ovo vreme dok smo vlasnici Crisp-a,shvatio sam da valjda ako nemas papire od psa,nema sanse da nadjes zenku za parenje za svog psa. Iako imas papire,pas bi trebao makar biti ocenjen,titule,bla bla bla... Sad,da li uzimas psa za sebe i ti da ga gajis sto se kaze "za svoju dusu" ili imas nameru da ga paris,izvodis na izlozbe... U tome je valjda razlika i sto je Sloti napisao,troskovi vadjenja rodovnika. Sad,neki "odgajivaci" te troskove vadjenja rodovnika naplacuju visestruko pa Shar Pei sa rodovnikom kosta 300 eura a bez rodovnika 150 eura?!? Iz istog legla...\nMislim da su maloraznorazni "odgajivaci" "srozali" ovu rasu,jer nekada nisi mogao ni da pomislis da kupis Shar Pei-a bez 700-800 eura a nekada i vise...\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 9:53 am\nSlazem se, mislim da je rasa skroz na skroz razbucana, mislim da je kvalitet srozan, da se mnogo uvozi iz okolnih zemalja, da se ovde prave papiri i tako dalje. Sve sto sam rekao sam cuo da se prica i ne znam da li je to bas tako ali kod nas je sve moguce? Medjutim, kada su zenini roditelji imali prvo leglo cena je bilo oko 350 eura. Kada se zvao neke ljude znaci pre 1,5 dana vec tada su prodavali stence za 150 eura. Nisam mogao da verujem, kakvo je to stene, sta mu nedostaje kada je tako jeftin. Sada je cena jako jako mala, sa obzirom da kruzi prica da se nekada prodavao po broju nabora i da je jedan nabor kostao 100 tadasnjih maraka. Ali neka su oni nama svi zivi i zdravi.\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 1:24 pm\nHajde i ja da se uključim sa svojim mišljenjem.\nRodovnik košta oko 30 eura i smatram da bi svi psi trebalo da imaju rodovnik i tako da se prodaju. Jedino što treba da utiče na cenu psa je kvalitet psa. Svako ko pari svog psa trebalo bi da bude svestan toga da pas koji je šampion neće uvek dati pse šampionskog kvaliteta. Ja bih lično dao 1000 pa i više eura na psa koji ima rodovnik, ugovor o kupoprodaji sa garancijom (5,a najmanje 3 godine) na nasledne bolesti kao što su amiloidoza,FSF,ostale bolesti bubrega i kancere i naravno obavezno snimke kukova i laktova oba roditelja. Štenci koji u leglu ne zadovoljavaju standard (a to se jasno vidi) trebalo bi podvesti pod kvalitet ljubimca i u ugovoru naglasiti da se takvi psi sterilišu. Svako ko odgaja pse iz ljubavi želi da poboljša rasu i da smanji patnju psu i budućim vlasnicima. Shar-pei košta i nemojmo se zavaravati da treba da bude jeftin, nečiji trud i rad treba nagraditi pravom cenom i uvek sam za to. Ono što smanjuje cenu ljudima koji zaista rade to iz ljubavi su preprodavci koji prodaju svakakve štence.\nOpet ću da dam svoj primer,pošto to sebi nikada neću oprostiti, Marfi je stigao iz Mađarske ima mađarske papire i naravno ima FSF. Da ne zalazim u genetiku,ali mogu da objasnim,za FSF OBA roditelja moraju da budu prenosioci ili pogođeni groznicom. U Marfijevom slučaju otac je internacionalni šampion i naravno pitam se koliko je bolesnih štenaca dao do sada i koliko prenosilaca!!!! Čovek od koga smo ga uzeli je vlasnik ženke i ona je pogođena ili je prenosilac,ali naravno ja ne mogu da ga nađem osim da se spakujem i odem kod njega.\nSve je u ljubavi prema rasi i zdravlju same rase. Svi traže da prođu jeftinije i to je normalno ali po koju cenu?! Ono što mene iznervira su oglasi tipa telešop kada napišu da isporučuju štene na kućnu adresu!!!! Pa pobogu nije to tiganj,sve treba proveriti. Uz pomoć rodovnika možeš pratiti liniju psa i sve njegove rođake ja znam da za sledećeg psa sigurno hoću.\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 2:13 pm\nisporucuju pse na kucnu adresu??? e ovo jos nisam cula, hahahahah. sta se sve radi, sta je ovo...\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 2:28 pm\nPedja, slazem se u potpunosti sa tobom. To bi svima odgovaralo. Sad cu da ti ispricam pricu. Prodaju moji stene ljudima zdravo pravo. Posle mesec dana zovu oni i kazu kakvo ste nam stene dali. Moja tasta koja, da ne kazem, place kada proda stene kaze sta nije u redu. Kad ono cherry eye. Izaslo mu to i to. To kosta toliko i toliko vi ste nama to uvalili. A mi vratite stene, mi cemo vama pare i tako uradismo. Donose oni stene nazad kada on posle mesec dana manje kila nego kada smo ga prodali. Zavrsimo mi cherry eye i ugojimo ga lepo. Pas je fantastican i veoma poslusan. Ali deca se igrala mesec dana, videla da to nije to i gotovo. Zato kazem da svima odgovara ugovor. Pa lepo se zna sta si kupio kada mozes da ga vratis i tako dalje. Jer kada se stene vrati sa 4 meseca onda ga je tesko i prodati. Nadam se da ste razumeli sta hocu da kazem.\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 3:15 pm\nČuo sam i za takve slučajeve. Ima svakakvih ljudi. Znam pouzdano da u inostranstvu po ugovoru entropija i mnoge bolesti očiju kao što je cherry eye ne spadaju pod garanciju,što je i logično. Ja nikada ne bih mogao da vratim štene kakvo god ono bilo. Treba zaštititi odgajivače isto koliko i kupce ja sam skroz za tu soluciju. Svako treba da snosi odgovornost za svoje postupke,sloti ovo gore je primer da nekim ljudima ne treba prodati kuče nikada.\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Apr 24, 2009 4:44 pm\nu potpunosti i u svemu se slažem sa tobom.Moji svi psi imaju rodovnike i ne pada mi na pamet da prodam psa bez rodovnika. Ako neko želi da ima kućnog ljubimca(da ga ne vodi na izložbe,itd..) može da nađe toliko lepih mešanaca koji vape za ljubavlju i za domom.Zašto ljudi hoće rasnog psa a bez rodovnika.Mislim da je to glupost a još veća glupost je da ljudi prodaju svoje pse bez rodovnika - znači važna je lova a ne pas! Ja bih to zabranila u svakom slučaju. Hoćeš rasnog psa,molim lepo,uz njega ide i rodovnik. I moja porodica živi od plate i to skromne. Ne pada nam na pamet da se bavimo preprodajom pasa ili sličnim glupostima. Kada neka od naših ženkica ima leglo ,prodajemo kučiće po jednoj ceni i ne raspravljamo se ili se cenkamo i ne prodajem ih po svaku cenu. Kada me pitaju:"A kolika je cena bez rodovnika?" meni se smrkne.Obično kažem da moj pas ide sa rodovnikom i kraj!\nNaslov: Re: Rodovnik Ned Apr 26, 2009 8:10 pm\nMeni je rodovnik stigao na kucnu adresu,mislim da je kostao oko 2.000 dinara.\nNaslov: Re: Rodovnik Ned Apr 26, 2009 8:25 pm\nmi smo rodovnik dobili iz psa, nije bilo ni price o varijanti bez. nista extra nismo placali, bilo ukljuceno u cijenu:).\nNaslov: Re: Rodovnik Pon Apr 27, 2009 9:58 am\nda, nama je odgajivac postavio pitanje, da li zelimo rodovnik ili ne....jer se on dodatno placa....\nnaravno da smo uzeli rodovnik...bez njega ne treba ni kupovati.....\nNaslov: Re: Rodovnik Pon Apr 27, 2009 10:12 am\nMi smo dobili rodovnik bez dodatnog placanja,kao i ostali vlasnici Crisp-ovih brace i sestara. Po meni je to kao da covek nema izvod iz maticne knjige rodjenih ili licnu kartu\nNaslov: Re: Rodovnik Pon Apr 27, 2009 11:02 am\nNaravno da se podrazumeva da ide rodovnik uz psa,kakvo dodatno plaćanje. Mi smo našu prvu ženku kupili u Mađarskoj i niko nije postavljao pitanje dali hoćemo rodovnik ili ne.\nDa i baš tako ,kao da je čovek bez izvoda iz matične knjige!\nNaslov: Re: Rodovnik Sre Jun 03, 2009 1:40 pm\nkoliko je tacna cena tog rodovnika ako je neko skoro vadio? jer zelim da kupim psa, nasao sam za 140 evra al bez rodovnika, a rekao je da mogu i sa rodovnikom da uzmem ali je skuplje.\ni za sta tacno sluzi taj rodovnik? koliko je to potrebno?\ni sad nije vezano za ovu temu, ali da li da uzmem psa 6 nedelja starog ili mora bas tacno 8 (tako nesto sam citao na forumu) ?\ni koliko kostaju ove vakcinacije , on je rekao da ce za 2 nedelje da ga vakcinise i tad mogu da ga uzmem. tad ce mu biti 6 nedelja. i interesuju me ove posle vakcinacije da mi neko to objasni\nNaslov: Re: Rodovnik Sre Jun 03, 2009 3:17 pm\nRodovnik ti daje odgajivač od koga uzimaš psa. Već smo mi ovde pisali da stvarno zavisi kako ljudi gledaju na to,mada većina nas se složila da uz psa MORA da ide rodovnik. Moj savet,uzmi rodovnik obavezno tako možeš da pratiš liniju psa,videćeš jednog dana će ti to koristiti. Bez rodovnika ne možeš da izvodiš psa na izložbe,samim tim ne možeš da ga pariš,a ako nećeš da ga pariš onda je najbolje da ga sterilišeš tad ti rodovnik nije potreban,mada opet treba znati liniju psa.\nNa pitanje 8 ili 6 nedelja štene,opet moj savet sačekaj bar tih 8 nedelja to je neko vreme kada se štenci odvajaju od kuje,preporučljivo je i starije mada 8 nedelja je ok.\nVakcine nisu skupe ne znam tačno koliko koštaju sada i dosta zavisi od veterinara koliko naplaćuje kod nas je to bilo 1200 din za ovu petovalentnu vakcinu koja sadrži sve ovo sa linka slotijevog sajta.\nZnači redosled vakcinacije je baš takav kao kod njega na sajtu posle toga jednom godišnje petovalentna i jednom godišnje besnilo do kraja života.\nNaslov: Re: Rodovnik Čet Jun 04, 2009 7:18 pm\njel moze neko da mi pojasni kako se vadi taj rodovnik? jer ovaj od koga kupujem kaze kao nesto (nisam ga najbolje razumeo) da ne moze jos da izvadi jer nema stene 12 meseci, ili je mozda mislio da mu roditelji nemaju 12 meseci, nisam ga bas skontao, al kao ne moze da mi izvadi rodovnik sad.\nNaslov: Re: Rodovnik Čet Jun 04, 2009 7:56 pm\nMnogo je bitno od koga kupujes,dali je u pitanju odgaivac ili preprodavac.\nOdgaivacu i mozes da verujes u ono sto ti kaze ali preprodavcu nikako,\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Jun 05, 2009 10:29 am\nsrecko,hana ti lepo reče pazi od koga kupuješ štene. Kako god da si ga razumeo obe stvari su nebuloza. Leglo se prijavi veoma lako i ne treba štenci da imaju 12 meseci,a ne verujem da bi neko pario roditelje koji nemaju ni 12 meseci pošto je to čist bezobrazluk. Imam utisak da si naleteo na preprodavca pa budi obazriv. Rodovnik uzmi kad i štene nemoj posle da bude nekih problema. Ima na forumu odgajivača oni će te još bolje uputiti,pročitaj unazad sve što smo ovde pisali biće ti jasnije....\nNaslov: Re: Rodovnik Pet Jun 05, 2009 12:11 pm\nRodovnik uvek ide uz stene! Nema sta da se prica. Ko radi drugacije je PREVARANT!\nTaj covek nije jedini koji ima kucice na prodaju\nNaslov: Re: Rodovnik Sub Sep 05, 2009 12:43 pm\nImam jedan predlog,možda je glup tj. možda to ne treba da bude javno.Predlažem da svi u ovu rubriku stavimo rodovnike svojih pasa da bi oni koji imaju ženke mogli da vide da li je neko sa nekim u srodstvu jer je to vrlo čest slučaj kod naše rase.Volela bih da čujem i vaše mišljenje o tome.\nNaslov: Re: Rodovnik Sub Sep 05, 2009 4:09 pm\nSlazem se sa predlogom, mi smo i pre nesto o tome razgovarali da se napravi nesto kao baza podataka sa rodovnicima.\nNeznam koliko je tehnicki izvodljivo\nNaslov: Re: Rodovnik Sub Sep 05, 2009 7:54 pm\nOdlična ideja Iris ja je apsolutno podržavam,posebno u mom slučaju gde će ljudi videti iz Marfijevog rodovnika koje linije treba izbegavati,a vama će puno pomoći za parenja. Ako treba postavićemo tu temu za lepljivu (sticky) da bude uvek na vrhu....\nNaslov: Re: Rodovnik Ned Okt 04, 2009 10:24 pm\nDrugari,jel ste primetili da Crisp-ov deda sa oceve strane ( Tegeland's Milky Way ) je i Skarfijev cukundeda sa majcine strane a Skarfijeva prababa i pradeda sa oceve strane ( Amadey... i Tegeland's Tiery ) je Borina cukunprababa i cukunpradeda sa majcine strane\nNaslov: Re: Rodovnik Ned Okt 04, 2009 11:23 pm\nBora, Crisp i Skare su rod\nNaslov: Re: Rodovnik\n» Pomoc! Izgubio sam rodovnik


Šta mogu da urade zaposleni ako je poslodavac ugasio firmu, a nije plaćao doprinose? | Biznis.rs\n11.10.2021 11:51 Autor: Ljiljana Begović 16\nNajčešći sporovi iz radnog odnosa jesu neuplaćeni doprinosi koji su važni za evidenciju staža, za bivše zaposlene, kod Fonda PIO. Najgora situacija u kojoj...\nNajčešći sporovi iz radnog odnosa jesu neuplaćeni doprinosi koji su važni za evidenciju staža, za bivše zaposlene, kod Fonda PIO. Najgora situacija u kojoj se mogu naći bivši zaposleni je da je preduzeće u kojem su radili prestalo da postoji, odnosno da je izbrisano iz registra privrednih subjekata i da nema pravnog sledbenika.\nIz Fonda PIO za Biznis.rs kažu da počev od 1. januara 2018. godine Fond na osnovu podataka iz podnetih poreskih prijava od strane poslodavca utvrđuje podatke o stažu i zaradi preuzimanjem podataka iz podnetih poreskih prijava. Ukoliko prijave nisu podnete, podaci o stažu i zaradi neće biti registrovani u matičnoj evidenciji.\n“Ukoliko osiguranik nema registrovane prijave M4 za određene godine za period pre 1. januara 2018. godine to može da znači da poslodavac nije uplatio doprinose za taj period ili da je uplatio doprinose, ali nije predao prijave M4 Fondu, pa iz tog razloga nisu mogli biti uneti podaci o stažu i zaradi u bazu matične evidencije. Da bi se tačno utvrdili podaci o uplati doprinosa i stažu, prvo se kod pravnog sledbenika preduzeća ili u arhivu grada vrši provera da li su doprinosi uplaćeni. Ukoliko postoje podaci, Fond po službenoj dužnosti registruje podatke u bazu matične evidencije. Ukoliko je preduzeće brisano iz registra privrednih subjekata i nema pravnog sledbenika, lice neće moći da izvrši potraživanje svojih neuplaćenih doprinosa”, objašnjavaju iz Fonda PIO.\nDešava se da zaposleni tek pred odlazak u penziju saznaju da doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje nisu izmireni. Srećom, potraživanje za uplatu doprinosa ne može da zastari.\n“Potraživanje uplate doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje ne može da zastari jer je Zakonom o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje propisano da je uplata doprinosa trajna zakonska obaveza poslodavca. Za naplatu poreza i doprinosa nadležna je Poreska uprava”, ističu naši sagovornici.\nSa druge strane postoji mogućnost da osiguranici sami plate doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje za periode kada su bili u radnom odnosu, odnosno u osiguranju, a za koje poslodavac nije platio doprinose, i to samo ukoliko je taj period osiguranja neophodan za ostvarivanje prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja (pravo na penziju ili pravo na novčanu naknadu kod Nacionalne službe za zapošljavanje).\nVeliki problem uglavnom imaju zaposleni koji su pred penzijom i koji tek pri obračunu naknade saznaju da im poslodavac pre 20-30 godina nije redovno plaćao doprinose.\n“Dešava se da se u bazi matične evidencije kod nekih osiguranika uoče nepravilnosti, pogrešno evidentirani podaci ili da neki podaci o osiguranju nedostaju. S obzirom na to da su u ranijem periodu poslodavci sve evidencije vodili ručno, razumljivo je da je dolazilo do grešaka i propusta. Zbog toga se u toku postupka ostvarivanja prava vrše temeljne provere podataka o osiguranju kod poslodavaca i na osnovu dokumentacije kojom raspolažu osiguranici. Iz tog razloga preporuka je da osiguranici, pre podnošenja zahteva za penziju, provere svoje podatke koji su registrovani u bazi matične evidencije, kako bi na vreme mogli da reaguju na uočene nepravilnosti”, naglašavaju iz Fonda PIO.\nZahtev za izdavanje Uverenja o podacima registrovanim u matičnoj evidenciji o osiguranicima može se podneti u svakoj filijali Fonda PIO (lično, putem pošte ili preko e-Šaltera).\nOsiguranici svoje podatke registrovane u matičnoj evidenciji o osiguranicima mogu da proveravaju i elektronski preko servisa na sajtu Fonda PIO www.pio.rs, kao i na portalu e-Uprava Republike Srbije (usluge za građane).\nPIO FOND PLAĆANJE RADNICI ZAPOSLENI\nKamatne stope na kredite ostaju iste\nSve ovo ok zvuci, ali bas i nije funkcionisalo u praksi\nNe može ništa.\n11.10.2021 #4 Author\nMoja firma je bila u stečaju od već 5 godina sada je prodata IPM zlatara Majdanpek,Imamo 3 zaostale zarade dali sada imamo pravo da nam isplate naše zarađene plate,\n11.10.2021 #5 Author\nI sta sada to znaci?Da li treba da stalno proveravamo da li je poslodavac platio doprinose ili je to posao poreske da obilazi firme i kontrolise?I sta ce covek koji je pred penzijom i sazna da mu nisu placali pre 10 godina,jer treba sam da juri bivse poslodavce?Valjda treba da ta poreska redovno proverava da li se uplacuje.\n12.10.2021 #6 Author\n11.10.2021 #7 Author\nRadnik uvek u najtezoj poziciji\n12.10.2021 #8 Author\nU interesu radnika je da proverava, ali i odgovornost poslodavca da ispuni svoju obavezu.\n13.10.2021 #9 Author\nJao kakva mudrolija, mora da je još neko pomagao u rađanju ovakve revolucionarne misli.\nPoreska uprava juri i opominje male firmice odmah 5og u sledećem mesecu ako nisu izmirile obaveze za prethodni, ali zato ovi veliki mogu da se voze i po par godina, pa onda dolazi do ovakvih situacija. Tako se „desio“ Miroslav Bogićević i njemu slični koji su u crno zavili mnoge.\n11.10.2021 #10 Author\nMislim da nista ne moze da uradi…\n11.10.2021 #11 Author\nZakon treba vise da stiti radnika.\n11.10.2021 #12 Author\nMogu da plate i odu u penziju\n11.10.2021 #13 Author\nPa pravo je pitanje zasto poreska uprava ne reaguje cim u zakonskom roku poslodavac ne uplati doprinose. Cist propust drzave, preko ledja radnika\n12.10.2021 #14 Author\nKoliko je primenljivo u praksi je veliko pitanje.\n12.10.2021 #15 Author\nRealno ne moze nista.\n13.10.2021 #16 Author\nSuprugu su sporne 4 god. Isli smo do PIO fonda vise puta kažu nije uplaćen radni staž, pitam se kako je to moglo da prodje , kako je mogla da prodje odjava radnika na PIO bez razduživanja. Mislite da je radnik smeo da proverava poslodavca? Dajete opciju da radnik sam uplati,zar to nije opet kazna za zaposlenog? Produženi radni vek, samouplate…. Pitam se šta je sledeće


Vijeće ministara Bosne i Hercegovine (VM BiH) donijelo je u subotu (29. august) odluku o davanju posebne dozvole za ulazak i boravak u BiH strancima - takmičarima Međunarodne biciklističke trke Beograd - Banjaluka radi učešća u toj trci.\nOdluka donesena je na prijedlog Ministarstva sigurnosti BiH, saopšteno je iz VM BiH.\n"Učesnici trke, njih 766, moraju obavezno posjedovati test negativnosti na virus SARS-CoV-2 ne stariji od 48 sati do trenutka ulaska u BiH, a prilikom ulaska i tokom boravka u BiH obavezni su da se pridržavaju i da poštuju sva uputstva i naredbe nadležnih organa BiH (epidemioloških i zdravstvenih službi)", upozoravaju iz Vijeća ministara BiH.\nOvom odlukom su učesnici trke oslobođeni i pribavljanja viza za ulazak u BiH.\nZa realizaciju ove odluke zadužena su dva državna ministarstva - vanjskih poslova i sigurnosti, Granična policija BiH i Služba za poslove sa strancima u saradnji sa Republičkom upravom civilne zaštite Republike Srpske i Federalnim štabom civilne zaštite Federacije BiH.\nUlazak učesnika Međunarodne biciklističke trke Beograd – Banjaluka u BiH očekuje se danas i sutra (29. i 30. augusta) na Međunarodnim graničnim prelazima Gradiška i Rača.


Šoltes: Srbija da ne ignoriše presude | Autonomija\nŠoltes: Srbija da ne ignoriše presude\n"Parlament žali zbog ponovljenog poricanja genocida u Srebrenici od nekih srbijanskih zvaničnika"\n„Želim da pojasnim i istaknem da `temeljni korak` ne znači preduslov ili obavezu. `Temeljni korak` znači da se moraju uložiti napori da bi se uspostavilo uzajamno razumevanje o prošlim događajima koji su deo evropske istorije. Takođe, spoljne akcije Evropske unije zasnovane su i određene na poštovanju međunarodnog prava, te stoga presude Međunarodnog suda pravde i Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju moraju se uzeti u obzir i ne smeju se ignorisati”, saopštio je za Radio Slobodna Evropa (RSE) Igor Šoltes, poslanik Evropskog parlamenta.\nŠoltes, evroparlamentarac iz Slovenije, to je naveo u pisanom odgovoru na upit RSE u vezi sa njegovim amandmanom po pitanju genocida u Srebrenici koji je usvojen u okviru rezolucije Evropskog parlamenta o Srbiji koja je u Briselu izglasana u četvrtak.\n„Parlament žali zbog ponovljenog poricanja genocida u Srebrenici od nekih srbijanskih zvaničnika. Podseća ih da puna saradnja s Međunarodnim krivičnim tribunalom za bivšu Jugoslaviju i Mehanizmom koji ga je nasledio takođe uključuje puno prihvatanje i primenu njegovih presuda i odluka. Naglašava da je priznavanje genocida u Srebrenici temeljni korak na putu Srbije ka pristupanju EU“, stoji u usvojenoj Rezoluciji.\nDan nakon izveštaja evroparlamenta nije bilo komentara najviših zvaničnika Srbije, koji su u petak bili na Kipru na zajedničkoj sednici srpske i kiparske vlade, u vezi sa delom o Srebrenici.\nRezolucija Evropskog parlamenta, u kom se od Srbije traže i vladavina prava, medijske slobode i dijalog sa Kosovom, usvojena je sa 503 glasa za, 85 protiv i 47 suzdržanih.


Brodovi u Srbiji nemaju gde da odlože smeće – Portal NA VODI\nBrodovi u Srbiji nemaju gde da odlože smeće\n05. 03. 2020. 05. 03. 2020. milosMALI2001 0 Comment Brodski dnevnik, Voda Brod, Odpad, Srbija\nTeretni brodovi imaju ogroman problem sa regularnim odlaganjem otpada, jer na graničnim prelazima i u lukama na graničnim prelazima u Srbiji ne postoje kontejner, navodi se na sajtu Udruženja profesionalnih lađara Srbije.\nUdruženje lađara dodaje da se često događa i da “preterano revnosni” službenici ne dopuštaju bacanje otpada pozivajući se na opasnost od svinjske kuge i preporuke ministarstva o ograničavanju bacanja organskog otpada.\n– Pre nekoliko dana smo od kolega u Prahovu dobili informaciju da nemaju mogućnost izbacivanja otpada. Obavestili smo predstavnicu Dunavske komisije u Srbiji koja je momentalno poslala zahtev Luci Prahovo za postavljanje adekvatnih kontejnera, te sad ostaje da vidimo koliko će vremena nadležnim organima biti potrebno da postupe po zahtevu – navodi se na sajtu\nInternet prodavnica brodske i nautičke opreme\nLađari ističu da su proteklih godina ukazivali na problem odlaganja smeća sa brodova u Srbiji i zaključuju da su neke promene na bolje su vidljive, ali, kako kažu, na žalost samo u Novom Sadu i Beogradu i uglavnom samo za putničke brodove.\nUdruženje je pozvalo nadležna ministarstva da se ozbiljnije pozabave problematikom odlaganja otpada, jer smeće koje se ne odloži po propisu potencijalno završi u našim rekama .\nIzvor: Udruženje profesionalnih lađara Srbije\nAkcident u kompaniji Sloboda izazvao zagađenje reka\n02. 08. 2019. 02. 08. 2019. milosMALI2001\nDunav zagađen fekalijama, visok nivo ešerihije posebno u Novom Sadu i Beogradu\n15. 08. 2019. 15. 08. 2019. milosMALI2001\nNa dnu Dunava kod Prahova, živote ljudi ugrožava 200 tempiranih bombi\nGradska uprava Beograda odbila ponudu Saobraćajnog fakulteta, vezanu za javni rečni prevoz


Novi hibrid paprike 1876 F1! - Agro saveti\nNaslovna Agrosaveti Novi hibrid paprike 1876 F1!\nNaslednik čuvenog Kameleona!\nDugi niz godina standard u tipu paprike šilje je Kameleon F1 iz kompanije Seminis. Pronaći pravog naslednika ovog „čuvenog “ hibrida predstavljalo je pravi izazov. Kompanija Seminis je godinama unazad testirala razne hibride kako bi pronašla najbolje rešenje za proizvođače.\nTestovi su paralelno rađeni i u našoj zemlji dve godine. Nakon procene stručnjaka i proizvođača kod kojih su rađeni testovi, izdvojio se jedan hibrid za koga se može reći da ima kapacitet da zameni Kameleon.\nPosle dugog niza godina, najprodavaniji hibrid Kameleon je dobio dostojnu zamenu.\n1876 F1 je novi hibirid paprike šilje iz portfolija kompanije Seminis.\n1876 F1 je šilja najnovije generacije sa velikom otpornošću na bolesti. Otpornost na TM3,TSWV i nematode ga izdvaja od svih novih hibrida na tržištu, a ujedno zadržava kvalitet već poznatog Kameleona. Krupni plodovi, blago zelenkaste boje i veliki prinos uz paket otpornosti čine ovaj hibrid atraktivnim za svakog proizvodjača.\nRani hibrid XL veličine, visokog potencijala rodnosti. Karakterišu ga odlična krupnoća i zametanje čak i u letnjim mesecima. Biljke su izbalansiranog habitusa pogodne kako za kordonsko gajenje tako i za vođenje na 2 grane. Ovaj hibrid pruža sigurniju proizvodnju zahvaljujući dobroj rezistenciji na bolesti.\nZa više informacija o ovom kao i o ostalim hibridima kompanije Seminis možete pozvati našu tehničku službu, posetiti naš sajt ili facebook stranicu.\nPrethodni tekstPčelari iz Erdevika: Prošle godine nas je spasila lipa\nSledeći tekstZaštita pšenice od bolesti


U Crnoj Gori EMW se obilježava posljednju deceniju\n„Evropska nedjelja mobilnosti“ obilježava se širom Evrope, pa i svijeta, svake godine od 16. do 22. septembra.\n„Tivat, nažalost zbog aktuelne situacije sa epidemijom koronavirusa, neće organizovati brojna dešavanja kao što je to bio slučaj u prethodnom periodu. Ipak, dio Ulice Druge dalmatinske brigade biće zatvorena za saobraćaj, u utorak 22. septembra u periodu od 10 do 18 časova. Na ovaj način Opština Tivat želi sve sugrađane, a i goste podsjetiti na Svjetski dan bez automobila koji se obilježava baš na ovaj datum u sklopu veće, već pomenute manifestacije. Tivat će ovako dobiti još jednu pješačku zonu u samom centru grada i podstaći građane da prošetaju i bar na dan odustanu od korišćenja automobila", saopšteno je danas tim povodom iz lokalne uprave Tivta.\n„Za ovu 2020. naši planovi oko obilježavanja EMW su bili veliki: organizovanje planinarskih i pješačkih tura, biciklizam, sportski poligon, trajne mjere kojima bi se postepeno zastupljenost motornih vozila u centru grada, prvo ograničila, a vremenom svela na minimum. Međutim zdravstvena situacija nas je spriječila da sprovedemo ovaj ambiciozan plan", rekla je Tatjana Jelić (DPS), sekretarka Sekretarijata za komunalne poslove, saobraćaj i energetsku efikasnost Opštine Tivat.\nOna je podsjetila da je Opština Tivat 2018.od Evropske komisije za obilježavanje EMW, dobila priznanje za sve svoje dosadašnje aktivnosti i cilj: što čistiji grad održive urbane mobilnosti. To lokalnu uoravu kako je istakla, obavezuje da makar simbolično, sve građane podsjeti da je “naša budućnost u odabiru alternativnih vidova prevoza, sa što manje zagađivanja.”\n“Evropska nedjelja mobilnosti” podstiče gradove na uvođenje mjera održivog transporta i poziva ljude da promijene ponašanje u saobraćaju – opredjeljujući se za alternativne vidove prevoza umjesto automobila. Ona se počela obilježavati početkom 21. vijeka, u okvirima Evropske Unije, ali se vremenom proširila i na zemlje van EU, pa sada u akciji učestvuju i gradovi Brazila, Japana, SAD-a…\nU Crnoj Gori EMW se obilježava posljednju deceniju. Tivat je to u početku činio organizovanjem jednodnevnih događaja, da bi se od 2017. opseg aktivnosti proširio na brojne višednevne manifestacije poput biciklisičkog poligona, kreativnih aktivnosti na parkingu, promocije električnih bicikala, likovnih i sportskih ktivnosti za najmlađe i to na prostorima koji su tradicionalno namjenjeni automobilima.\nEvropska nedelja mobilnostiautomobiliTivatOpština TivatTatjana Jelić\n19.09. 15:35 h\t271\t46748\n19.09. 15:23 h\t365\t46319\n19.09. 07:45 h\t280\t44232\n19.09. 07:30 h\t81\t41058


Sportske.net - Kako je Partizan ''oborio rekord'' i šta je najvažnije što Matić donosi crno-belima?\nTrener Partizana dao odgovore na ova pitanja.\nPartizan u Južnoj Africi našao pojačanja, Suma uspostavio kontakt, ali postoji problem!\nKako u Dunajskoj Stredi vide Partizan, gde je njihova prednost?\nPartizan je konačno rešio pitanje napadača, Sadik sada ima ozbiljnog konkurenta u Bojanu Matiću, koji je među crno-bele stigao iz Vojvodine.\nU razgovoru sa novinarima na ovu temu u Beleku, trener Partizana Savo Milošević je najpre otkrio da je Partizan sa Matićem ''oborio još jedan rekord''.\n''Rekao bih a smo ponovo oborili rekord u čekanju jednog igrača koga smo želeli da nagažujemo. Matića jurimo od letos, pa sami izračunajte koliko dugo smo ga čekali u dresu Partizana. Želim mu dobrodošlicu, poznajem ga od ranije i fudbalski i ljudski. Mislim da će predstavljati ozbiljno pojačanje za nas'', izjavio je Milošević, a prenosi ''Telegraf''.\nNaglasio je da će Matić Partizanu doneti nešto što do sada možda nije imao, a onda je to ilustrovao na konkretnom primeru.\n''Bojan je na svoj stil, vrlo je aktivan u toku igre, nije igrač koji samo stoji gore i čeka da se nešto desi, da lopta dođe do njega. Napadač je koji je stalno u pokretu, a Partizan je tim koji igra napadački fudbal i potrebni su nam špicevi takvog profila'', konstatovao je Milošević.\nNavijače sada najviše zanima da li se razmišlja da Sadik i Matić igraju u tandemu.\n''Može da se desi da u određenim fazama utakmice igramo sa dva napadača, iako nemamo mnogo vremena da uigravamo i drugi sistem igre u odnosu na onaj koji nam je primaran. Ali, nije isključeno i da zajedno budu na terenu, jer mislim da su kompatibilni i neće biti problem upariti ih na terenu.\nMožda još bitnije - Sadik može da zadrži visok nivo igre u poslednjoj trećini terena, a Matić nam dozvoljava, pošto je drugačiji profil igrača, da probamo nešto drugačije ako možda e ide sve kako zamislimo'', istakao je Milošević, koji nije želeo da komentariše najave da će se njegova velika želja, iskusni štoper Slobodan Rajković navodno preseliti u Crvenu zvezdu.\nMolio bi da se u buducnosti okanete svakog rekorda ove vrste\nStigao nam novi ozegol. Katastrofa od prelaznog roka\nKoliko se sećam rekord drži Suma,njega je Iliev(i sada je tu),čekao dve godine iz Slovana i godinu i po u Partizanu.E sad ,ovo sa Sumom,uz bojkot saigrača i trenera koji nisu znali šta ovaj čovek može i na kom mestu da igra je priča za sebe. Suma je danas najbolji igrač u Srbiji i pokazala se ispravnom ona narodna ,ko čeka,dočeka.


Promet je povećan za četiri odsto, na 2,2 milijarde kruna, navela je firma u saopštenju za novinare.\nNa pozitivan rezultat uticala je prodaja najnovijih modela traktora Zetor, ovogodišnjeg modela “zetor major” i prošle godine predstavljenog “fortera HSX”, prenio je ČTK.\nU prvih šest mjeseci je, osim povećanja dobiti, postignut rast i drugih ključnih pokazatelja. Pokazatelj EBITDA (profit prije oporezivanja, kamata i amortizacije) je porastao za 13 odsto, na više od 270 miliona kruna.\nU firmi, međutim, upozoravaju na moguće faktore koji će uticati na rad u poljoprivredi, a koji bi mogli da uspore pozitivni privredni razvoj. Radi se prvenstveno o poplavama koje su pogodile mnoge poljoprivrednike, duga zima, kao i pad evropskih dotacija češkoj poljoprivredi. Firma očekuje dobit od oko 300 miliona kruna i umjeren rast prometa.\nPromet je prošle godine iznosio 4,4 milijarde kruna, a 92 odsto proizvodnje je izvezeno. Najznačajnihi uvoznici Zetorovih traktora su Poljska, SAD, Skandinavske zemlje, Litvanija i Britanija. Tanjug


OLAF ŠOLC JE NOVI KANCELAR NEMAČKE! - Informer Ad\n10:26 Planeta 0\nInformer.rs/Sputnjik News | 08. 12. 2021.\nNemački Bundestag izabrao je danas Olafa Šolca iz Socijaldemokratske partije Nemačke za novog saveznog kancelara\nTajnim glasanjem u parlamentu Šolc je dobio podršku 395 od 707 prisutnih poslanika. Za izbor je Šolcu trebalo 369 glasova.\nŠolc je deveti posleratni kancelar Savezne Republike Nemačke, a zakletvu će položiti tokom dana, prenose nemački mediji\nStranke nemačke "semafor koalicije" - Socijaldemokratska partija (SPD), Zeleni i Slobodarska stranka (FDP) - potpisale su u utorak koalicioni sporazum, kojim je ozvaničen kraj 16-godišnje vladavine Angele Merkel.\nNemačka novi kancelar Olaf Šolc


Hitachi ABB Power Grids i KOSTT potpisali ugovor vredan 4,7 miliona evra\nABB Power Grids Zagreb, ćerka firma kompanije Hitachi ABB Power Grids, i KOST, operator prenosnog sistema Kosova*, potpisali su ugovor vredan 4,7 miliona evra za realizaciji projekta izgradnje nove trafostanice 110/35/10 (20) kV Uroševac 3.\nUgovor između kompanije ABB Power Grids Zagreb i KOSTT-a potpisali su Mustafe Hasani, izvršni direktor kosovskog operatora prenosne mreže, i Nina Dusper Sušić, direktorka firme Balkan Cluster Hitachi ABB Power Grids.\nHitachi ABB Power Grids, zajednička firma kompanija Hitachi Ltd. i ABB Ltd, u regionu posluje objedinjeno u Balkan Cluster, koji obuhvata sedam zemalja – Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Hrvatsku, Kosovo*, Severnu Makedoniju i Srbiju.\nNina Dusper Sušić: Cilj nam je modernizovati energetske mreže i primeniti inovativna rešenja\n„Veliko mi je zadovoljstvo nastaviti dugogodišnju suradnju koju imamo sa KOSTT-om. Drago nam je da možemo sudjelovati u stvaranju stabilnosti energetskih mreža i u razvoju općine Ferizaj. Cilj nam je modernizirati energetske mreže i implementirati inovativna rješenja za energetsku transformaciju i digitalizaciju“, izjavila je Nina Dusper Sušić.\nKako je KOSTT saopštio, gradnja trafostanice Uroševac 3, trebalo bi da bude završena u roku od 24 meseca. Kapitalna investicija predviđa izgradnju nove trafostanice u opštini Uroševac i ugradnju energetskog transformatora snage 40 MVA.\nProjekat će imati značajan uticaj na povećanje sigurnosti i kvaliteta snabdevanja električnom energijom\nIzgradnja trafostanice značajno će povećati bezbednost i kvalitet snabdevanja električnom energijom na teritoriji opštine Uroševac i obezbediti uslove za dalji ekonomski razvoj ove opštine i okolnih područja, naveo je KOSTT.\nMustafe Hasani, generalni direktor KOSTT-a, izjavio je da je cilj ove firma da obezbedi kvalitetne usluge svim korisnicima prenosne mreže kroz dugoročno planiranje razvoja i odgovarajuće investicije. Na taj način, kako je dodao, KOSTT doprinosi razvoju energetskog sektora na Kosovu* kao ključnog stuba ekonomskog i socijalnog razvoja.\nTagovi: Hitachi, investicija, KOSTT\nPočetna » Vesti » Električna energija » Hitachi ABB Power Grids i KOSTT potpisali ugovor vredan 4,7 miliona evra


Mali zmaj Kokos – Zbirka filmova\nRežiser: Hubert Weiland, Nina Wels\nGlumci: Gabriel Bitorajac, Laura Keliš, Roko Krasovac\nCoconut, maleni zmaj koji riga vatru, nije položio ispit iz letenja pa ne smije ići na izlet koji organizira njegov razred. Kao da to nije dovoljno neugodno, još ga i zadužuju da čuva novi nasad vatrene trave (zahvaljujući kojoj zmajevi imaju ovu jedinstvenu moć) dok se oni ne vrate. Iako će učiniti sve kako bi dokazao da je jednako vrijedan kao i drugi, Coconut će uprskati stvar i ovaj puta. A sve zbog svog velikog srca.


06.07.2018. 08:44h 06.07.2018. 10:20h\nVeoma zanimljiva emisja na hrvatskoj televiziji pred početak četvrtfinalnih okršaja, a sve su svojim opaskama začinili Ćiro Blažević i Milojko Pantić.\nTema sportske emisije na HRT-u bila je četvrtfinalna utakmica između hrvatske i Rusije, a jedan od gostiju bio je Milojko Pantić koji je u svom stilu objasnio za koga će Srbija navijati.\nBRAZIL - BELGIJA: Neki kažu „finale pre finala“. Kvota na Brazil je 2,15, na nerešeno 3,35, na Belgiju 3,50, a na 3+ 1,90. Pogledajte sve kvote kladionice MOZZART za meč Brazil - Belgija.\n"Ja sam se i pre početka izjasnio da su mali favoriti Belgija i Hrvatska. Objektivno gledajući Srbija je podeljena i u ovom pitanju. Građanska Srbija će navijati za Hrvatsku sigurno. Postoji u Srbiji i jaka druga strana, koja sanja da će Rusija pobediti fudbalsku Hrvatsku", objasnio je Milojko Pantić.\nI tako se vodila polemika o fudbalerima Rusije i Hrvatske, da bi odjedanput cela priča poprimila sasvim drugačiji smisao.\nRasprava je otišla u smeru odnosa Fudbalskog saveza Hrvatske, a nezaobilazno ime je svakako Zdravko Mamić.\n"Kad se ispraćala reprezentacija iznesene su neke teze. Kako će igrati reprezentacija? Ko će upravljati reprezentacijom? Što ako ovo bude uspeh? Hoće li se onda čestitati i čoveku u Međugorju", upitao je jedan od gostiju Ivica Blažičko, a onda je usledila burna reakcija Ćire Blaževića.\n"Znao sam da ćeš izazvati incident. Što pričaš sad o Čačiću i Mamiću", odbrusio je Ćiro sportskom novinaru, ali strasti su se brzo smirile.\n"Najbitnije je obnoviti mišiće. Treninzi koji im ne daju taj akumulirani zamor. Ishrana je izuzetno važna. Dalić ima savršenu ekipu koja radi u znalačkom duhu. Gotovo je sigurno da su se oni već oporavili", rekao je Ćiro.\nMIŠEVI, GDE STE: Milovan Đorić opleo po fudbalerima Srbije!\nĆiro BlaževićMiroslav Ćiro BlaževićMilojko PantićMundijal 2018Rusija 2018SP 2018


"Subotičke pijace" pokrenulo prodaju pijačne robe preko interneta | Poljosfera\n„Subotičke pijace“ pokrenulo prodaju pijačne robe preko interneta\nJavno komunalno preduzeće „Subotičke pijace“, pokrenulo je u saradnji sa najčitanijim subotičkim internet portalom, prodaju pijačne robe preko interneta.\nVoće, povrće, meso, cveće i druga pijačna roba predstavljeni su na sajtu portala, sa direktnim kontaktima do samih proizvođača.\nNakon što je Ministarstvo poljoprivrede pustilo u rad portal „E-pijace“ na kojem su omogućili prezentaciju ponude sa gazdinstva širom Srbije, u subotičkom preduzeću „Subotičke pijace“ su uvideli da se taj princip može primeniti i na lokalnom nivou.\nU saradnji sa najpopularnijim subotičkim sajtom, portalom Subotica.com , formiran je poseban odeljak preko kojeg sa jedne strane kupci mogu da na praktičan način potraže pijačnu robu koja im je potrebna, a sa druge strane prodavci i proizvođači pijačne robe mogu da predstave svoju ponudu i time privuku još više kupaca.\n„Zato što smo hteli naše kupce, da zaštitimo Subotičane, da mogu da kupuju proverene proizvode, i proizvode koji su od registrovanih proizvođača, distribuirani na našim pijacama. Hteli smo, samim tim, da ih izvedemo u elektronski prostor, jer vidimo da konkurencija, a to su nama megamarketi, kreću da rade tu priču, i mi smo se potrudili da isto tako ispratimo i taj deo“, objašnjava Dejan Ljubisavljević, direktor JKP „Subotičke pijace“.\nNa portalu je trenutno predstavljeno preko 160 zakupaca koji izlažu svoju robu u prodajnim prostorima preduzeća „Subotičke pijace“.\nZa one koji nisu zakupci otvorena je mogućnost onlajn prodaje, dakle u tom slučaju se preuzimanje obavlja lično, odnosno putem dostave.\nCilj je, kako ističu u subotičkom preduzeću, da se postepeno svim zakupcima ponudi mogućnost onlajn oglašavanja, za šta neće imati posebne izdatke, a značajno će im povećavati vidljivost.\n„Kao i svemu drugome, imate ljude koji su se jako obradovali i shvatili su da će biti vidljivi 24 sata u nekom onlajn prostoru, dok su neki stariji naši sugrađani, onako skeptično reagovali, međutim prihvatili su ideju zato što znaju da smo dobronamerni i zato što želimo da izađemo i njima u susret, i želimo da im omogućimo da mogu da rade i u ovim uslovima koji su otežani za sve nas“, dodaje Ljubisavljević.\nU Javno komunalnom preduzeću „Subotičke pijace“ smatraju da su realizacijom ovog projekta, kao preduzeće iz javnog sektora, postali pioniri u elektronskom predstavljanju pijačne ponude, a to, kako ističu, potvrđuje i interesovanje pijačnih uprava drugih gradova, koje žele da slede subotički primer elektronskih pijaca.\nTags: interneton linepijacaSubotica


Beer fest 2018. izvođači | Zabava | Muzika\n21. januar, 13:10\nNova imena za Beer festival! 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nKoncert jednog od najvećih srpskih i regionalnih bendova – Riblje Čorbe biće uvod u petodnevno uživanje u muzici, pivu i brojnim drugim sadržajima na najvećem festivalu u Jugoistočnoj Evropi.\nPovodom jubileja i koncerta na Ušću, basista Riblje čorbe Miša Aleksić poručuje:\n"Riblja čorba je prošle godine na Belgrade Beer Festu započela obeležavanje 40 godina postojanja, a pravi rođendan biće 15. avgusta kada ćemo napraviti veliku žurku na Beer Festu sa set listom sastavljenom od kultnih pesama benda. Dakle, ne propustite 40-ti rođendan Riblje čorbe na Beer Festu!".\nZa dobru atmosferu na početku prvog dana festivala, pre izlaska Riblje Čorbe na binu, pobrinuće se gosti iz Hrvatske - rok bend Aerodrom, predvođen sjajnim muzičarem Juricom Pađenom.\nDragi, Petar i Žika Jelić "YU Grupa"\nIzvor: MONDO, Petar StojanovićBr. slika: 3 2 / 3\n"Nastupali smo pre osam godina i veselimo se novom susretu sa beogradskom publikom. Sviraćemo naše najveće hitove ;Stavi pravu stvar', 'Obična ljubavna pjesma', 'Fratello', '24 sata', kao i neke od pesama drugih velikih bendova sa kojima sam svirao. Ujedno, to će biti i najava seta pesama sa prvih pet albuma Aerodroma", najavljuje Jurica Pađen i otkriva ekskluzivno da ovih dana izlazi i njihov novi singl pod nazivom "Titanik" za koji su snimili i video, koji je potpuno drugačiji, jer je zapravo prvi spot sa elementima horora na ljubavnu pesmu, na ovim prostorima.\nLjubitelji beogradskog benda Kanda, Kodža i Nebojša biće u prilici da uživaju u odličnoj svirci u subotu 18. avgusta. na Alternative stage-u.\n"Drago nam je što posle četiri godine ponovo nastupamo na Beer Festu, očekujemo savršen letnji dan, publiku raspoloženu za ples i njegova isceliteljska dejstva, a očekujem i da mi budemo na visini zadatka sa uobičajenim repertoarom starih, novih i budućih hitova", poručuje gitarista benda Nenad Pejović.\nbeer fest muzičari\n24.06.2018. / 01:28\n01.06.2018. / 00:43\nDajte opet kombate ili brkove\n31.05.2018. / 12:32\nDa se nisam skolovao isao bi na more jednom u 5 godina i cekao Beer fest, ovako posle exita idem dve nedelje u Spaniju.


Plaćena praksa u Lidlu Srbija – Prijave do 22. aprila | odgovornoposlovanje.rs\nNova Pazova, 3. april 2019. – Kompanija Lidl Srbija pokrenula je dvomesečni program prakse „A LIDL bit of Experience“ za studente završnih godina određenih fakulteta i visokih škola, kao i za diplomce bez iskustva koji žele da steknu praktična znanja i uvid u način rada u velikoj kompaniji. Prijave su moguće do 22. aprila putem sajta karijera.lidl.rs, a praksa počinje 1. jula, zvaničnim danom dobrodošlice za sve praktikante.


Tema: Sta nedostaje fakultetima u Srbiji?\n15.08.2008., 21:32 #1\n16.08.2008., 08:50 #2\nRe: Sta nedostaje fakultetima u Srbiji?\nRacionalan plan i program osnovnih studija.\nDa prestanu da prave filozofe , filozofcice i teoreticare nego ljude koji znaju da rese problem.\nDa se spuste na zemlju.\nDa pocnu da sagledavaju stvari realnije.\n16.08.2008., 11:28 #3\nDobri prevedeni udzbenici, a ne da svaka susa pise knjige\n16.08.2008., 12:22 #4\nNe da ne fali, nego preliva:\n16.08.2008., 14:01 #5\n16.08.2008., 14:03 #6\n16.08.2008., 14:07 #7\nSavremeni udzbenici, bolji uslovi rada, mogucnost praxe tokom leta u inostranstvu....\n17.08.2008., 20:54 #8\nslazem se sa svim osim sa poslednjim......\nu principu svako od nas ume da navede mane i svi sto su ista do sada napisali zaista i jeste tako ali ovo "visak studenata" ??\nhmm pa zar je moguce da u ovoj zemlji siromasnoj obrazovanim kadrovima postoji visak studenata ??? pa ja bi ljudi moji duplirao kvote .... jel znate vi koji je mizaran procenat ljudi u srbiji koji imaju diplomu nekog fakulteta ????? pogledajte statistike malo.... ja sam se krstio jer se krecem u krugu ljudi koji studiraju ili su zavrsili ili onih koji se bave nekim privatnim poslom ali ogromna vecina ljudi je "nepismena" ...... prema tome imamo MANJAK STUDENATA zbog sveg ostalog VISKA !!!!!!\n17.08.2008., 22:13 #9\nimamo višak studenata a manjak fakultetski obrazovanih ljudi, tj. onih koji završe fakultet. manjak studenata svakako nemamo, fakulteti su pretrpani, naročito oni tzv. "popularni"\nto što je na jednom smeru npr. 70-100 ljudi (i više!) koji istovremeno npr. slušaju predavanja ili vežbe je veeeeliki nedostatak našeg fakultetskog obrazovanja.,\nnivo rada drastično opada u takvim okolnostima, a da ne govorim što kod nas gotovo da ne postoji mentorska nastava koja je esencijalna za akademsko obrazovanje.\nja tzv. "višak" studenata smatram jednim od najvaćih problema na našim fakultetima, za mene je to veći problem od npr. lošeg programa\n18.08.2008., 04:28 #10\n18.08.2008., 12:03 #11\nTreba da pocnu da prave sposobnu radnu snagu a ne naucnike, tj. da vec jednom shvate da 99% studenata ima za cilj da izadje sa fakulteta sa znanjem koje moze posle da primeni u praksi a ne sa gomilom nabubanih informacija (pod znakom pitanja je koliko od mase nabubanih podataka ostaje u glavi) koji nigde u zivotu ne moze da koristi. Pa onda kad se zaposli da krene da uci posao.\n18.08.2008., 14:18 #12\nMAnjak naucnih radova. Npr. na Oxfordu je obavezan naucni rad studenata pocev od druge godine. Dobijaju metnora i rade. To bi bilo lepo i kod nas da ima! ali....XD\n18.08.2008., 15:26 #13\nDa ali koliko kosta godina studiranja na OXFORD-u a koliko kod nas, koliko strane drzave koje su clanice EU ulazu u skolovanje, kao i one koje imaju veoma jak standard a koliko nasa drzava koja jedva koliko mi se cini spaja kraj s krajem...Neko je reko da je porebna praksa tokom leta u inostranstvu, ne mora u insotranstvu moze i kod nas da se organizuje nesto tokom leta gde bi studenti u okviru svog buduceg zanimanja imali neku praksu ili bilo sta cime bi stekli neki uvid za svoje buduce zanimanje.\nNpr u Irskoj detetu u prvom razredu se ne daje odmah olovka u ruke kao kod nas, vec sa ostalom decom kroz igru ( kockicama, i nekim jos igrackama ) pocinje njihovo skolovanje. Znam da sam se udaljio od teme ali celokupni skolski sistem je drugaciji kod nas, nego bilo gde od zapadnih drzava. Pa s tim naravno i visokoskolsko obrazovanje je drugacije.\nNe branim nase fakultete, naravno da postoje mane, ali sa pogledom na celokupnu situaciju u drzavi i gde se drzava sada nalazi nije nam bas toliko lose. Naravno sto se tice obimnog gradiva na njemu treba poraditi, jer u Americi su sve sto su mislili da je nebitno za dalji zivot ili nastavak skolovanja izbacli iz nastavnog plana i programa. Mislim da je potrebna reforma celokupnog sistema skolovanja, po ugledu na neku drzavu koja je bila u slicnoj situaciji kao mi sada, ali je sada daleko bolja od nas.\n18.08.2008., 16:27 #14\nNpr u Irskoj detetu u prvom razredu se ne daje odmah olovka u ruke kao kod nas, vec sa ostalom decom kroz igru ( kockicama, i nekim jos igrackama ) pocinje njihovo skolovanje.\nA kada pocinje to njihovo obrazovanje sa kockicama i igrackama, sa 7 godina?\nMislim da si malo pogresio, verovatno je to predskolsko obrazovanje koje je kod njih integrisano u skolu, pa se tako ranije polazi.\n18.08.2008., 17:01 #15\nmoguce, ali zar nase predskolsko obrazovanje nije zasnovano, na pisanju, koliko se ja secam iz svog tako je bilo, pisali smo nesto, nosili neke svescice...u svakom slucaju dete ne uzima odmah da uci sve i svasta kao mi...ako je dete nezadovoljno u skoli, sve cine da bude zadovoljno, evo primera devojka ne moze da stigne da uci, engleski, irski i nemacki, ode roditelj kod direktora i kaze da je nezadovoljno jer ne moze da postigne pored englskog koji je sada prvi jezik, i irskog da uci i nemacki, a direktor njemu 'dete u mojoj skoli nikada nece biti nezadovoljno' sledeceg dana prebaci dete da uci nesto sto njemu odgovara...\n18.08.2008., 21:03 #16\nGodisnja skolarina na Oxfordu je 7.000 funti. Dodaj tome stan, hranu, odecu, knjige, osiguranje itd....\nPraksa u inostranstvu je odlicna stvar za nashe studente jer na taj nacin mogu da se upoznaju sa boljim i opremljenijim laboratorijama i dobiju preporuke. Jedna preporuka sa Wajcamnovog instituta u Izraelu ti vredi koliko i sve 9 na naesm faxu.\nAko se nekome ne ide, moze da vrsi praxu i u okviru naseg univerziteta ili u Vinci.\n18.08.2008., 22:12 #17\nmozda ali, ako sagledas da li je svako u mogucnosti da ode u inostranstvu? pogledaj malo na to...nisu svi u mogucnosti da plate 8 000 funti, za godinu dana, mozda i vise...Mozda ti jesi, ali nemoj da kritikujes nasu praksu, ko moze i hoce niko mu ne brani da ode na inostranu praksu...\novde nije rec o tome koliko nasa diploma vredi i da li je bolja nasa 10 ili Wajcamnova preporuka, vec sta je potrebno nasim fakultetima, mozda i celokupnom skolovanju...\nTu laboratoriju nisu opremili zato sto celokupno stanovnistvo te zemlje bavi izvozom paradajza, vec je neko morao da investira sve to, a u ovom slucaju EU ima veliki udeo u tome...jer kroz razne investicije je unapredjeno skolovanje...\n19.08.2008., 10:02 #18\nHmm a gde sam ja to rekao da podrzavam i stavishe studiram na Okfordu? Ja ionako ne volim plan i program po kome se rade studije biohemije i smatram da cu vise nauciti na nasem faxu. Letnja praxa ja neshto sasvim normalno i tu odlaze cak i studenti sa fakulteta koji tradicionalno mnogo ulazu u obrazovanje. Nadam se da shvatash da nasi fakulteti nisu opremljeni kao i laboratorije koje su specijalizovane za neko podrucje istrazivanja. Ja ne kazem niti kritikujem nase fakultete niti njihovo izvodenje praxe, ako bolje pogledash. Kazem da se za letnju praxu koju prihavljuju i studenti iz mnogo razvijenih zemalja, ne zato sto oni nisu imali dovoljno praxe vec kako bi prosirili znanje. Sa nase tacke gledishta mi imamo odlicne fakultete koji pruzaju odlican uvid u nauku i daju ogromnu sirinu znanja. Eto to je razlika izmedu nas i Oksforda. Ono sto nama fali jesu moderniji uslovi. Uz pravilno investiranje to se moze naci i za jako malo para. Uzmi da bi bilo potrebno svega 2-3 miliona za citav PMF u Bg - u. Ako pogledash koliki je prihod drzave i gde on odlazi(?) naci cesh da je ta suma sitnica.\nIzrael nije deo EU. Neke od svetski poznatih laboratorija nalaze se u Svajcarskoj, ali ih ne snabdeva EU. On tu igra minornu ulogu. Gotovo nikakvu.\nPoenta je da se letnja praxa organizuje i kod nas, ali da je mnogo bolje zavrshiti je u inostranstvu. Jer se placaju samo putni troskovi a stan i hranu placa institut/sponzor/laboratorija/univerzitet.\n19.08.2008., 13:41 #19\nOno sa cim nemoze masa ljudi da se pomiri a ni drzavnih fakulteta je da je drug Tito mrtav, komunizam kao ideja je pukao, i dosao je kapitalizam ili nesto sto na njega lici. Znaci one varijante imam diplomu, sedim u firm, ne radim nista ali mi svakog meseca daju pare samo na osnovu moje diplome vise nece biti. Likovi sa gomilom nabubanog gradiva u glavi koje ne znaju kako da koriste, filozofi i teoreticari su bili popularni u vreme komunizma kada je vazilo radio ne radio svira mi radio. Zbog mase takvih likova koji su parazitirali po kancelarijama privreda nam je dosla izmedju ostalog i na ovo gde je dosla.\nNovi poslodavci traze rezultate rada, traze ljude koji znaju da rese problem i donesu im zarade, filozofi i teoreticari vise nisu u modi. Pri tome se naravno ne smanjuje znacaj znanja teorije , ali se ona svodi na razumnu meru ,na onu meru u kojoj ce da ostane u glavi, i da bude dobra podloga prakticnom radu. A ne da se buba napamet gomila podataka bez reda i da posle student kad zavrsi nema pojma sta ce sa svim tim podatcima.\nZa buduce naucne radnike treba uvesti neke posebne programe, nemam ja nista protiv njih ali 95% studenata zeli da zavrsi i da pocne da radi a 5% da se bavi naucnim radom, nasi akulteti su mnogo privrzeniji prema tih 5% koji zele da se bave naucnim radom nego prema onih 95% koji pre zele da nauce posao i da rade u struci.\n19.08.2008., 13:51 #20\nPrice tipa "trziste ce vrednovati diplomu" ne piju vodu, zato sto kod nas ne postoji trziste...\n19.08.2008., 13:59 #21\nNaravno da trzishte postoji, i prema savremenoj monteranoj politici, privartizovanjem firmi i institucija moguce je stvoriti trzishte koje je itekako konkurentno. Ako en verujesh, pogledaj kakvu je silu napravila Margaret Thatcher. Bruto drushtveni index je bukvalno porstatoa za 5 puta. Ali ovo nije u okviru teme.\n19.08.2008., 14:02 #22\nNe kazem da studiras na Oxford-u samo sam napomenuo da ne moze svako otici da zavrsi barem jednu godinu tamo, sto se tice prakse, slazem se ja da je inostrana praksa veoma korisna, ali postoje mnogo razloga i protiv toga. Zasto nasa zemlja tu sumu tj sitnicu od para koju treba da izdvoji za ulaganje u obrazovanje vec jednom ne izdvoji, naravno to je stvar politike, ali sa reformom obrazovanja doslo bi do promena svega u celokupnom sistemu skolovanja.\nSto se tice Izraela, ta zemlja naravno da nje clanica EU, ali sam napomenuo da i druge zemlje koje imaju dobar standard, ako si malo upucen Izrael je SAD-ova produzena ruka na istoku...SAD ulaze u Izrael, samim tim oni imaju dosta donacija koje pametno iskoriscavaju. Svajcarska, zar njihove banke nisu najbolje na svetu, zar veliki novac nije u Svajcarskoj, na raspolaganju bankama...\nSlazem se da je komunizam odavno prevazidjena stvar, imao sam prilike da vidim da na zapadu osim svog rada njih ne zanima nista drugo, ali u nasoj zemlji moraju da nadju neku sredinu, tj da fakulteti uvide da poslodavac od buducih studenata ne trazi 'koliko ovaca se godisnje uzgaja na Novom Zelandu' vec da zele da se znanje primenjuje u praksi, i samim tim da prilagode studije...jer postoje profesori koji su i dalje iako postoji Bolonja, rade na principu iz doba Milosevica..Sada kada je Bolonja i kod nas nadam se da ce nasi da pokupe neke fore od stranih fakulteta i pocu primeku kod nas, da pocnu da ulazu i celokupno skolstvo...\n19.08.2008., 14:36 #23\nOK, a koji su to razlozi protiv prakse u inostranstvu? A zashto se ne bi otishlo tamo? Mislim da prosecan student moze da plati putne troshkove do bilo koje zemlje u Evropi, uz pravilnu stednju i ulaganje. Praksa nije presudna ali je itekako vazna ukoliko zeli da radi master i /ili doktorat u inostranstvu. Ovo je sa tacke prirodnih nauka.\nMogu sa velikom sigurnoscu da ti kazem da Izrael nije produzena ruka SAD - a, jer sam ziveo tamo, pune 3 godine, i mogu da zakljucim da ta zemlja cak izrazava odredenu distancu prema Amerikancima. Valjda zato sto SAD daje primat pojazu Gaze, tj. njegovoj nezavisnosti. Poenta je da SAD ulaze ali ne mnogo u njihovu drzavu. Kontrola obrazovanja u Izraelu je pod direktnom ulogom ministra.U Svajcarskoj postoji novca kao nigde drugde, ali razlika je u tome sto 30 posto prihoda odlazi u skolovanje. To je ogromna svota. Neshto vishe od 300 milijardi. Pa ti vidi.\nBolonja. Hmmm i da i ne. Mogu da kazem i lepe stvari i ruzne. Lepa je mobilnost i koncetrisanje gradiva. Ruzna - polaganje ispita u okviru kolokvijuma. Mislim, da bi se neki predmet znao, ali bash znao, kao sto je Organska hemija, treba nauciti citavu knjigu i to detaljno kako bi se sve povezalo. Zato bi bilo idealno da se imaju kolokvijumi a na kraju veliki sipit.\nKao slag na kraju....Margaret Tacer je dokazala da konzervativno uredeno drustvo moze dati ogroman doprinos drushtvu, za razliku od komunistickog.\n19.08.2008., 15:42 #24\nmanje lopova i korumpiranih profesora\n19.08.2008., 16:07 #25\nNecu da ulazim u politicku diskusiju, jer Izraelci mozda jesu protiv Amerikanaca ali njihova politika odgovara Amerima, i oni ih podrzavaju oko necega, iz pojedinih razloga koji njima odgovaraju... To je za drugu temu, ali u pravu si ko zeli moze, ali to je za neke u nasoj zemlji neizvodljivo, dok za druge koji su u mogucnosti to je super. ali mislim da bi trebalo uloziti u takvu praksu da se izvodi u nasoj zemlji da svi imaju mogucnost da to sebi priuste. dok za druge koji mogu da priuste inostranu prasku, slobodno neka odu, jer osim sticanja preporuke, znanja i ostalog, sticu se novi prijatelji i druzenje sa ljudima koji imaju drugacije navike, obicaje i dr...\nSto se Bolonje tice, naravno da to treba sprovesti, drugacije od predmeta do predmeta, pojedini mogu preko kolokvijuma, dok drugi mogu ali nije to to, potrebno je tu nesto vise kao sto si naveo organsku hemiju...Bolonja je kod nas prebrzo stupila na snagu, profesori nisu upoznati sa tim, svako tumaci Bolonju na svoj nacin, kao da je ne zele na nasim fakultetima kako bi studentima malo olaksali, i da mogu da studiraju isto kao i njihovi vrsnjaci i buduci kolege npr iz italije...Njima je objasnjeno potrebno je da student dolazi na predavana i vezbe i dobija bodove, da uradi 1 ili 2 kolokvijuma i tako moze da polozi ispit, ili da osim kolokvijuma ima i ispit ( pimeni ili usmeni ), ali ocito nisu videli kako su to uradile druge drzave, gde takodje Bolonja funkcionise, ali bolje neko kod nas ova tzv 'eksperimentalna Bolonja'...\nVojna akdemija medju fakultetima BU\nPoslednja poruka: 07.03.2006., 08:16


Hotel za Szczecinek (Пољска) : 29 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Szczecinek Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Szczecinek Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Plac Sowińskiego 4 sa pozicijom jugozapad za grad Szczecinek, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ne...Još informacija\nPensjonat - Restauracja Żółty Domek je u blizini Szczecinek Na 15 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Ordona 11, a pozicija mu je jugozapad za grad Szczecinek. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Pensjonat -...Još informacija\nFolwark Na Półwyspie Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Folwark Na Półwyspie je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju. N...Još informacija\nHotel Polanin Hotel sa 1 zvezdice\nNalazi se u ulici ul. Wojska Polskiego 50, pozicija mu je severoistok za grad Polczyn-Zdroj, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Porodičan za grad...Još informacija\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Parkowa 1, a pozicija mu je severoistok za grad Polczyn-Zdroj. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil h...Još informacija\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici ul. Solankowa 8, a pozicija mu je severoistok za grad Polczyn-Zdroj. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline....Još informacija\nCanpol Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Canpol je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano. Canpol ima...Još informacija\nPensjonat Przy Zamku Hotel sa 2 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Czluchow, a nalazi se u ulici ul. Kościelna 4, na samo 4 minuta hodom od centra grada.Pensjonat Przy Zamku ima 9 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od sob...Još informacija\nHotel Na Skarpie- Charzykowy Hotel sa 2 zvezdice\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Charzykowy, a nalazi se u ulici Bytowska 2, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Hotel Na Skarpie- Charzykowy ima 19 soba/e/u. Cene se kreću od 15 210 dinar - ...Još informacija\nHotel ima 15 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Zajazd Zamkowy - Schloßgasthof kreću se od 9 295 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je sever za gra...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Szczecinek (Пољска) : 29 pronađenih hotela


Alisa Klejbanova - Sportal\n00:03 - 12.12.2015\nZakopalova i Klejbanova u finalu Seula\nČeška teniserka Klara Zakopalova plasirala se danas u finale WTA turnira u Seulu, pošto joj je pri vođstvu od 5:4 polufinalni meč predala prvi nosilac Ruskinja Nađa Petrova.\n19:06 - 11.12.2015\nJankovićeva i Klejbanova poražene u dublu, Jelena pakuje kofere\nKraj za Jelenu Dokić\nKišom isprekidan program Australijan opena zatvorila je miljenica domaće, ali i dela srpske publike Jelena Dokić. Ona se u svom stilu oprostila od Melburna porazom od Alise Klejbanove - 6:1, 7:5, za 95 minuta igre.\nDokić: Razočarana sam, igrala sam očajno\nJavnost u Australiji očekivala je da će Jelena Dokić na ovogodišnjem Australijan openu ponoviti podvig od prošle godine kada je dogurala do četvrtfinala, međutim to se nije dogodilo.\nJelena preokretom nadoknadila Anin poraz\nPosle prvog dana duela teniskih reprezentacija Srbije i Rusije u Fed kupu rezultat je 1:1, pa će odluku o plasmanu u polufinale Svetske grupe doneti mečevi koji su na programu u nedelju. Nakon što je četvrta igračica sveta Svetlana Kuznjecova pobedila An\nU ruskom taboru zadivljeni igrom Jankovićeve\nSelektor ženske teniske reprezentacije Rusije Šamil Tarpiščev ocenio je da ekipa koju predvodi dobro počela duel sa Srbijom u Beogradskoj areni, ali da je igra Jelene Janković u gotovo izgubljenoj situaciji bila ključni razlog što se u drugi dan nadmetan\nJelena: Uživam da igram za svoju zemlju\nPosle pobede nad Alisom Klejbanovom koja je donela izjednačenje teniskoj reprezentaciji Srbije u duelu sa Ruskinjama u Fed kupu, Jelena Janković nije krila zadovoljstvo što je preokretom donela prvi bod našoj nacionalnoj selekciji.\nVraneš: Ovaj rezultat daje nadu\nSelektor Fed kup reprezentacije Srbije Dejan Vraneš priželjkivao je da naše najbolje teniserke duel sa Ruskinjama počnu sa dve pobede, ali ga i 1:1 posle subotnjih duela i dalje drži u optimističnom raspoloženju uoči odlučujućih mečeva.\n00:46 - 01.12.2015\nKlejbanova osvojila prvu titulu u karijeri\nRuska teniserka Alisa Klejbanova osvojila je danas svoju prvu WTA titulu, pošto je u finalu turnira u Kuala Lumpuru pobedila prvog nosioca Elenu Dementijevu sa 2:0 u setovima (6:3, 6:2).\nJelena: Strepila sam pred meč sa Šahar Per\nNakon teško izvojevane pobede nad Sarom Erani Jelena Janković je priznala da se pribojavala meča sa Šahar Per koju je savladala prilično ubedljivo sa 6:2, 6:2.


Zdravlje ili ekonomija: Šta je u korona-krizi važnije za građane Austrije - Info4alle – Sve o korona virusu u Austriji\nZdravlje ili ekonomija: Šta je u korona-krizi važnije za građane Austrije\nPrema istraživanju Instituta za istraživanje “Market” građanima Austrije zdravlje je važnije od ekonomije. Istraživanje napravljeno u kontekstu razumijevanja uticaja koronavirusa, pokazalo je da građani Austrije i u slučaju drugog vala koronavirusa (ponavljanje scenarija iz marta/aprila) vjeruju kako zdravstveni prioriteti trebaju imati prednost na onim ekonomske prirode.\nIstraživanje Instituta “Market” pokazalo je da 22 posto građana misli kako zdravstvena politika treba imati apsolutni prioritet nad ostalim sferama, dok 39 posto građana smatra kako zdravstvena politika treba imati “popriličan” prioritet, čak i onda kada ugrožava radna mjesta i privredu.\nPrema istom istraživanju jedna trećina građana podržava vladine mjere u borbi protiv koronavirusa, a čak 31 posto građana zalaže se da škole ostanu otvorene. Nešto više od polovice građana smatra kako su regionalna “zatvaranja” uredu u slučaju značajnijeg širenja zaraze.\nPrethodni članakPrvi slučaj zaraze koronavirusom u bečkoj školi nakon svega tri dana nastave\nSljedeći članakKako je pandemija uticala na cijenu hrane\nAustrija: Počinju strože kontrole 3G pravila\nUgostitelji: Polovina noćnih klubova i diskoteka neće preživjeti\nSvađa u vladi Austrije zbog neotvaranja granica s Italijom, Rim reagovao...\nAustrija: Korona prepolovila kriminal\nEvo gdje će maske biti besplatne od petka\nIznenađujuće brojke: Austrijski stručnjaci istraživali koliko je ljudi zaraženo u javnom...


Misija kompanije Dahua Technology: Sigurnije Zimske olimpijske igre – a&s Adria Magazine\nHome Vertikalna tržišta Obrazovanje\nObrazovanje Softveri Sportski objekti / manifestacije Svijet Uredi / Poslovni prostori Videonadzorni sistemi\nMisija kompanije Dahua Technology: Sigurnije Zimske olimpijske igre\nAutor a&s Adria 16 Maja, 2022 169 Nema komentara\nUspješno su završene Zimske olimpijske i paraolimpijske igre u Pekingu. Dahua je preuzela odgovornost da osigura olimpijske objekte u Yanqingu i Shougang parku. Vođena idejom o “olimpijskim igrama nauke i tehnologije”, uspješnoj organizaciji doprinijela je raznovrsnim tehnologijama digitalne inteligencije, kao što su video internet stvari, AIoT i proširena stvarnost\nPriredio: Odjel marketinga, Dahua Technology; E-mail: info.dhslo@dahuatech.com\nU Okrugu Yanqing, sedamdeset pet kilometara sjeverozapadno od centra Pekinga, dva su takmičarska mjesta, Nacionalni alpski skijaški centar i Nacionalni centar za klizanje, te drugi prateći objekti, kao što su Olimpijsko selo Yanqing i izdavački centar. Cijelu zonu karakterizira složen teren i promjenjiva klima. U Shougang parku, pak, napravljen je Big Air Shougang, prva na svijetu stalna platforma za big air discipline, na kojoj su se organizovala takmičenja u skijanju slobodnim stilom i snowboardu. U toj su inače industrijskoj zoni smješteni i drugi objekti neophodni za održavanje Igara, kao što su uredi Organizacijskog odbora Zimskih olimpijskih igara i trening-kampovi. Stoga je sigurnost puteva, javnih površina, prostorija i pratećih objekata bila glavni prioritet.\nZaštita objekata inteligentnim sistemima\nNakon ispitivanja terena u Yanqing zoni, Dahua je za potrebe zaštite tog mjesta među planinama prilagodila različite sisteme kao što su inteligentna saobraćajna kamera, AR panoramsko rješenje, metaldetektorska vrata te sistem za nadzor okoliša. Poboljšanjem sistema prevencije, ranog upozorenja i efikasnosti upravljanja nije samo garantovana zaštita sportista, publike i osoblja na Zimskim olimpijskim igrama već je i olakšano upravljanje sigurnošću olimpijskih objekata u Yanqingu.\nPlaninski put do olimpijskih objekata u Yanqingu je neravan i podložan saobraćajnim nesrećama noću, posebno kada pada kiša i snijeg. Nadogradnjom sistema inteligentnih saobraćajnih kamera na glavnim dionicama, Dahua je efikasno riješila svjetlosno zagađenje uzrokovano bijelim svjetlom i bljeskom farova noću na planinskim putevima, povećavajući sigurnost vozača i znatno smanjujući broj saobraćajnih nesreća. Također je uvedena detekcija i inteligentno upravljanje ulaskom i izlaskom vozila u realnom vremenu, što je unaprijedilo upravljanje saobraćajem i sigurnost na putevima tokom održavanja Igara.\nS obzirom na složen teren Yanqing zone, Dahua je inovirala i implementirala AR panoramsko rješenje. Koristeći IoT senzore za nadzor cijelog područja, njen razvojni tim kreirao je veliku mapu koja prikazuje mjesta i okolnu infrastrukturu. Putem panoramske karte osoblje je moglo nadgledati kretanja u takmičarskoj oblasti u bilo kom trenutku radi izvođenja hitnih operacija i povećanja efikasnosti i sigurnosti upravljanja. Detektori metala u obliku vratnica postavljeni su na više ulaza radi bržeg mjerenja temperature, inteligentne identifikacije i ranog upozorenja na nenošenje maske te brzog otkrivanja krijumčarenog metala. Ovo je ubrzalo saobraćaj i blagovremeno smanjilo potencijalne sigurnosne rizike, ali i rad zaštitarskog osoblja učinilo efikasnijim.\nPomoć u proglašenju pobjednika\nKlizačke discipline bob, sankanje i skeleton su najbrže igre na Zimskoj olimpijadi. Bodovanje trkača koji se spuštaju niz složenu i usku stazu velikim brzinama predstavlja izazov za sudije. Dahuin inteligentni videosistem snimao je sportiste prilikom brzog spuštanja niz stazu te snimao svaki detalj cijelog takmičenja. S nultim smetnjama na trkačkim stazama, pružao je podatkovnu podršku sportistima na treninzima te sudijama da donesu ispravnu odluku.\nU nastojanju da olakša održavanje “ekoloških Zimskih olimpijskih igara”, Dahuin inteligentni sistem za nadziranje okoline sve vrijeme je prikupljao podatke o temperaturi, vlažnosti, jačini i smjeru vjetra, buci, atmosferskom pritisku i vremenu kako bi organizatoru pružio uvid u promjenu različitih okolinskih faktora u realnom vremenu.\nU upravljačkom centru kompanija je izgradila digitalnu inteligentnu upravljačku platformu za Yanqing zonu koristeći video IoT i vizualizacijske tehnologije, uključujući LCD ekran visoke definicije i distribuirani sistem upravljanja sjedištima. Na ovaj način ostvareni su prikazi u realnom vremenu i vizuelno planiranje aktivnosti na cijelom takmičarskom prostoru. Time je omogućeno efikasno upravljanje u realnom vremenu u slučaju vanrednih situacija.\nAI inovacije u Shougang parku\nDahua je u Shougang parku ispunila zahtjeve inteligentnog upravljanja. Primjenom inteligentne panorame, višedimenzionalnog prikupljanja podataka, upravljanja kontrolom pristupa i drugih inovacija, Dahua je pomoću vještačke inteligencije izgradila sveobuhvatan moderan sistem upravljanja sigurnošću koji pokriva sve puteve, javna mjesta i prostore unutar i van Shougang parka. Time je omogućeno upozoravanje u realnom vremenu na sve vrste rizika, nadograđen sistem upravljanja sigurnošću parka te unaprijeđene usluge Zimskih olimpijskih igara.\nDok su se sportisti na terenima žestoko borili za medalje, izvan stadiona Dahuin tehnički tim dao je sve od sebe da pruži kvalitetne usluge za Zimske olimpijske i paraolimpijske igre u Yanqing zoni, Shougang parku, Nacionalnom konferencijskom centru i drugim područjima. Pomjerili su svoje granice i uspješno ispunili zadatak zaštite olimpijskih mjesta tokom više od dva mjeseca održavanja Igara.\nDahua je pružila sigurnosne usluge s visokim kvalitetom i standardima. Na krilima tehnoloških inovacija i digitalne inteligencije, doprinijela je uspjehu mnogih prekrasnih aktivnosti u urbanim mjestima i potaknula uvođenje digitalne inteligencije u stotinama industrija. U budućnosti će se nastaviti fokusirati na potrebe kupaca i pomoću inovativnih tehnologija stvarati još više proizvoda i rješenja.\nMotorola kupila Videotec\nNa novom parkiralištu u Užicu uskoro i videonadzor\nAutor a&s Adria 13 Aprila, 2021\nSupremino prepoznavanje lica integrisano s Nedapovim AEOS-om\nAutor a&s Adria 20 Aprila, 2021\nNovo iz kompanije Uniview: Rješenje za praćenje povišene temperature


bojnik Архиве - Страница 4 од 5 - Dnevnik Juga\nHome / Tag Archives: bojnik (page 4)\nSrdjan Stamenkovic 07/04/2020\tBojnik, DRUŠTVO, Korona Virus, Lebane, Leskovac, Medvedja, Vlasotince 0\nU Leskovcu je održana konferencija za medije povodom pogoršane epidemiloške situacije u Leskovcu i Jablaničkom okrugu. -Zvaničan broj zaraženih na području Jablaničkog okruga danas iznosi 67, od to broja 23 osoba su zdravstveni radnici, a čekaju se rezultati još 49 uzoraka. Broj lica lica koja su stavljena pod zdravstveni nadzor …\nEvo koje će medije finansirati Opština Bojnik u 2019. godini\nSrdjan Stamenkovic 24/07/2019\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nOpštinsko veće Opštine Bojnik dalo je na sednici održanoj 8. jula saglasnost na odluku Komisije o raspodeli sredstava za sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja koja je takođe održala sastanak 8. jula. Opština Bojnik će ove godine sa 2 miliona dinara finansirati sledeće medije: RTV „4S“ Bojnik sa 600.000 dinaraJugmedia …\nVučić obišao plantažu voća porodice Đorđević kod Bojnika\nSrdjan Stamenkovic 28/02/2019\tEKONOMIJA, Leskovac 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je danas u Bojniku obišao „Ekspert stil“ plantažu voća, koja se prostire na 21 hektaru. Predsednika su dočekali porodica Đorđević, koja je vlasnik plantaže, ministar poljoprivrede Branislav Nedimović i radnici. Nakon što se pozdravio sa okupljenima, Vučić je imao priliku da vidi zasade među kojima ima …


Operacije želuca i jednjaka | Opšta bolnica\nOperacije želuca i jednjaka\nHirurško lečenje želuca i jednjaka sprovodi se u slučajevima:\ntežih i komplikovanih formi refluksne bolesti (patološko vraćanje želudačnog sadržaja u jednjak, usta ili disajne puteve)\nsuženja jednjaka ili želuca\ndivertikuluma (kesasta proširenja na delu mišićnog zida jednjaka)\ndokazanog prisustva karcinoma\nDijagnostika i priprema\nNakon što lekar utvrdi da postoji sumnja na određene bolesti, treba uraditi rendgensko snimanje želuca, gde se pomoću dvostrukog kontrasta prikazuju sluzokoža želuca i njene eventualne promene.\nNajbolja dijagnostička metoda za ove vrste oboljenja jeste endoskopija (ezofagogastroduodenoskopija), koja omogućava direktno posmatranje svih delova jednjaka i želuca i uzimanje komadića tkiva za analizu (biopsija) sa sumnjivih područja.\nPored obaveznog pregleda kod gastroenterologa, kardiologa, hiruruga i anesteziologa, te neophodnih laboratorijskih analiza, pacijentu se u razgovoru predočavaju tipovi operacije (totalna resekcija želuca sa anastomozama i parcijalna resekcija sa anastomozama), u zavisnosti od nalaza i zdravstvenog stanja.\nPostoji više operativnih tehnika kojima se može pristupiti lečenju, o čemu odlučuje hirurg u dogovoru sa pacijentom, na osnovu individualnog sagledavanja opšteg zdravstvenog stanja pacijenta.\nSve operacije želuca i jednjaka rade se u totalnoj anesteziji i pod kontrolom anesteziologa.\nIzbor tipa operacije zavisi od vrste bolesti i lokalizacije tumora. Lekar Vam može preporučiti neku od sledećih:\nLečenje karcinoma želuca i jednjaka hirurškim putem:\nDelimična resekcija jednjaka sa formiranjem želudačnog tubusa i anastomozom u grudnoj duplji\nEzofagektomija sa transmedijalnom gastroplastikom\nKoloplastika (bajpas operacija)\nHirurška procedura kojom se uklanja deo želuca ili čitav želudac:\nParcijalna resekcija želuca\nResekcija želuca sa formiranjem anastomoze\nResekcija čitavog želuca sa anastomozom\nPiloroplastika u lečenju ulkusne bolesti\nRane (popuštanje anastomoze i brzo želudačno pražnjenje)\nKasne (pojava karcinoma, ulkusna bolest, hronični gastritis i otežano oticanje žuči i digestivnih enzima kroz novoformiranu anastomozu u distalni deo digestivnog trakta)\nOporavak zavisi od operativne tehnike, zdravstvenog stanja pacijenta i primarnog oboljenja. U nekim slučajevima može biti potrebna primena određenih lekova ili parenteralne ishrane, određena dijeta i nadoknada elektrolita i minerala.\nŠta je nutritivna gastrostoma?\nNutritivna gastrostoma je čest oblik ishrane preko katetera uvedenog kroz prednji trbušni zid (enteralna ishrana) kod onih bolesnika kod kojih je iz bilo kog razloga onemogućena ishrana na usta. Kateter se uvodi kroz mali rez na prednjem trbušnom zidu, u srednjoj liniji, odmah iznad pupka. U zavisnosti od zdravstvenog stanja, nutritivna gastrostoma može biti privremena ili trajna. Nutritivna gastrostoma se postavlja kod onih pacijenata kod kojih je privremeno ili trajno onemogućeno gutanje, zbog čega nema unosa kvalitetne hrane, to jest hrane potrebne za normalan dnevni obrok. Na taj način nutritivna gastrostoma obezbeđuje privremeno ili dugoročno rešenje za ishranu.\ndr med. Srđan Radibratović\n opšti hirurg\ndr med. Jugoslav Ajtić\n opšti i traumatološki hirurg\nPrim. mr sci. med. dr Miloš Popović\ndr med. Miroslav Cvetanović\n specijalista opšte hirurgije\ndr med. Jelena Jovanović\ndr med. Branislav Jovanović


Svi koji su otišli odavde ponijeli su parče Crne Gore u srcu, ali su rijetki oni koji su sopstveni uspjeh u dijaspori vezali za korijenje, predstavljajući zemlju iz koje dolaze na dostojan i produktivan način.\nJedan od njih je Rožajac Remzija Camić, prvi počasni konzul Crne Gore u Luksemburgu, koji je zvanično inaugurisan 13. maja ove godine.\nTvrdi da je uvijek bio izuzetno cijenjen kako među svojim zemljacima, tako i medju Luksemburžanima. Brojna prijateljstva stekao je širom svijeta, a prije nekoliko godina je krenula ideja o Camićevom imenovanju za počasnog konzula.\nSvaka država pri imenovanju počasnog konzula ima svoje kriterijume, koji su bazirani i na Bečkoj konveciji o diplomatskim odnosima iz 1961. godine.\n"Počasni konzul je, prije svega, osoba od ugleda i uticaja u državi iz koje dolazi kao i u državi u kojoj boravi. Osoba za koju se procjenjuje da bi mogla unaprijediti bilateralne odnose između matične države i države u kojoj boravi", kazao je Camić, od kojeg se očekuje da radi na jačanju veza sa iseljenicima, pruža pomoć i štiti interese fizičkih i pravnih lica iz zemlje iz koje dolazi, razvija saradnju i prijateljske odnose sa konzularnim predstavnicima drugih država.\nNjegovoj inauguraciji su prisustvovali brojni ugledni gosti iz Crne Gore i Luksemburga, između ostalih, i ambasador Crne Gore za zemlje Beneluksa Vladimir Radulović.\n"To je izuzetno dirljiv trenutak, osjećate se ushićeno, počastvovano, ali i zaduženo u smislu obaveza koje vas očekuju. Takvi trenuci vam se ne dešavaju svaki dan. Bio sam jako ponosan", kazao je Camić.\nNjegova inauguracija bila je veliki događaj za crnogorsku dijasporu u Luksemburgu koja "pokazuje visok stepen osviješćenosti i shvata značaj jednog takvog diplomatskog predstavništva".\nNakon završenih studija arhitetkture, Camić je dvije godine radio u rožajskoj Opštini, ali je to više bio administrativni posao koji nije ispunjavao njegova očekivanja i ambicije.\n"Rožaje je mala opština i to je za mene, u tom periodu, bio isuviše mali prostor za iskazivanje kreativnosti i ideja koje su me zapljuskivale... Još kao student, u više navrata, boravio sam u Zapadnoj Evropi i još pri prvom susretu sa građevinama i arhitektonskim rješenjima na zapadu uočio sam veliku razliku u kreacijama, arhitektonskom stilu, bio sam oduševljen maštom zapadnjačkih arhitekata", kazao je Camić, koji se u Luksemburg preselio 1990. godine.\nPo dolasku u Luksemburg shvatio je da će mu na putu do uspjeha trebati mnogo truda i zalaganja. Nekoliko godina je radio u jednom projektnom birou da bi ubrzo otvorio svoj u kojem i danas uspješno radi.\n"Nekako mi se čini da je i Luksemburg tada počeo da dobija na značaju i krenula je, na moju sreću, ekspanzija izgradnje ove do tad nedovoljno razvijene države. Ta zahuktalost izgradnje kuća, poslovnih centara i cijelih gradskih četvrti i infrastrukture još uvijek traje. Ubrzo su sve važnije evropske institucije dobile ovdje svoju adresu i procvjetao je bankarski sektor. Nakon izvjesnog vremena proširio sam svoju djelatnost na izgradnju objekata.Velika je potražnja za stambenim prostorom i cijene redovno rastu", rekao je Camić, koji je uporno radio i “u hodu” iznova učio.\n"Imam običaj reći da sam 'u hodu (radeći) završio još jedan fakultet'. Posao arhitekte je da radi u interesu svog klijenta i da mu pruži najbolja rješenja iz domena estetike, funkcionalnosti objekta i tako dalje. Shvatio sam da su naše tehničke škole dobre, ali da je praksa bila nedostatak i morao sam se mnogo truditi, što je dalo dobre rezultate", kazao je Camić.\nIako je uvijek izgbjegavao da javno govori o tome, Camić je često finansijski podržavao humanitarne i druge projekte smatrajući da je "to dužnost svakog čovjeka".\n"Postoji jedna narodna poslovica koja kaže 'kada se budeš penjao ka vrhu ne zaboravi na one koje uz taj put pretekneš, jer kada budeš silazio, nečija pomoć ti ipak može zatrebati'”, kazao je Camić.\nOn smatra da je njegova i obaveza svakog građanina Crne Gore da doprinese boljitku države.\n"Moramo svi , u okviru svojih mogućnosti, tražiti i nuditi rješenja za boljitak našega društva. I ne pitajmo se šta država može učiniti za nas, već šta mi možemo učiniti za državu. I to svi … Kako mi ovdje, tako i oni koji žive i rade na prostoru Crne Gore. Onda će nam, zasigurno, biti svima bolje", vjeruje Camić.\nU Luksemburgu poštuju objekte pod zaštitom\nU Luksemburgu, istakao je on, postoji veliko naslijeđe stare arhitekture. Mnogi su objekti pod zaštitom države i to se poštuje.\n"Nova se gradnja često mora komponovati sa postojećom. Važan faktor je zaštita čovjekove sredine, kao i izbor materijala za gradnju koji garantuje energetsku efikasnost. Luksemburg na tom polju prednjači. Svaki objekat mora imati svoj energetski pasoš koji se poštuje", rekao je Camić.\nAvio - linija od Luksemburga do Crne Gore mu je prioritetna\nPočasni konzul je ispred sebe stavio mnoge zadatke, a jedan od prioriteta je otvaranje direktne avionske linije u Luksemburgu ka Crnoj Gori.\n"Naša dijaspora ne može da razumije da, s obzirom na njihovu brojnost u Luksemburgu, još uvijek nema direktne avio -linije. To bi nam svima mnogo olakšalo život, a bio bi i ekonomski opravdan projekat od kojega bi svi imali koristi, i država Crna Gora i brojna dijaspora koja autobisima ili automobilima dan i noć putuje do svoje rodne grude. Ja sam već započeo određene razgovore na tu temu", rekao je Camić.\nAida Skorupan (Vijesti)


Neke u sebi imaju rupu, pa podsećaju na one čuvene američke koje smo imali prilike da vidimo u filmovima sa policajcima, dok su druge, one prave domaće – velike, šupljikave, mirisne sa svetlom crtom po sredini.\nEkipa emisije „Od kafane do kafane“ rešila je da u ove hladne zimske dane poseti Kopaonik, i u jednom od najstarijih objekata – hotelu „Rtanj“, koji je ujedno i simbol ove planinske lepotice, zaviri u kuhinju i proveri da li se baš kod njih prave najbolje krofne u Srbiji. Jer ako je suditi po rečima onih turista koji su bar jednom pojeli tu čuvenu Rtanjsku krofnu – onda u kuhinji restorana „Odžaklija“, zaista nastaje magija.\nZa vreme zimske sezone ovo je glavno mesto za okupljanje skijaša i bordera, pa se na terasi ispred hotela u toku jednog dana pojede na stotine, možda čak i hiljade krofni. Tačan broj nisu želeli da otkriju, baš kao ni recept.\nInače, sadašnji hotel „Rtanj“ ima dugu istoriju i tradiciju koja se vezuje za davnu 1958. godinu. „Rtanj“ je od tada pa sve do danas dom naših olimpijaca, skijaša, planinara i mesto okupljanja istinskih ljubitelja ove planine i prirode.\nAutor emisije Mirjana Bačkonja saznala je šta se zanimljivo u prošlosti dešavalo u hotelu „Rtanj“ i njihovoj „Odžakliji“ u kojoj se decenijama unazad prirpemaju tradicionalni domaći specijaliteti.\nU prvom delu priče o Kopaoniku, koji je emitovan prošlog petka, Mirjana je zajedno sa kuvaricom Dragom pripremala kuvani kupus, a kako je on na kraju ispao i kojim specijalitetima se još ovo mesto diči pogledajte, ako već niste, na linku ispod:\nOd kafane do kafane ep. 19 15.01.2021. Kopaonik, I deo\nA, u drugom delu, koji ćete moći da pogledate na kanalu Agro TV u petak, 22. januara, u 16:40 časova, uživaćete u modernoj kuhinji i vinima koja možete sjajno da uparite dok uživate u ambijentu restorana „Odžaklija“.\nOd kafane do kafane 22.01.2021. NAJAVA


eKapija | NBS i ECB postigle dogovor o produženju preventivne repo linije za obezbeđivanje likvidnosti u evrima\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 04.02.2021.| 12:56\nNarodna banka Srbije (NBS) i Evropska centralna banka (ECB) postigle su dogovor o produženju trajanja preventivne repo linije putem koje bi ECB, u slučaju potrebe, NBS mogla obezbediti dodatnu likvidnost u evrima, i koju bi NBS zatim dalje obezbedila domaćem finansijskom sistemu.\nRepo linija, uspostavljena u julu 2020. godine sa planom da traje do kraja juna 2021. godine, sada je produžena za devet meseci i trajaće do marta 2022. godine, navedeno je na sajtu centralne banke.\nRepo linija pruža mogućnost NBS da od ECB-a pozajmi najviše 1 mlrd EUR, pri čemu svako pojedinačno korišćenje sredstava može biti na rok od najviše tri meseca.\n- Ističemo da su i dinarska i devizna likvidnost u domaćem finansijskom sistemu na visokom nivou i da nijednog trenutka nisu bile ugrožene kako uoči, tako i nakon izbijanja krize izazvane pandemijom COVID-19. NBS od početka pandemije preduzima pravovremene i adekvatne mere usmerene ka pružanju podrške dinarskoj likvidnosti domaćeg finansijskog sistema, dok visok nivo deviznih rezervi zemlje garantuje neophodnu sigurnost na polju devizne likvidnosti. Zbog toga NBS do sada nije imala potrebu da koristi sredstva po osnovu repo linije ECB, a ne očekujemo da bude korišćena ni u narednom periodu, već da posluži kao dodatni garant sigurnosti - navedeno je.\nPutem preventivnih repo linija ECB, u slučaju potencijalnih poremećaja na tržištima uzrokovanih pandemijom COVID-19, pruža mogućnost obezbeđivanja likvidnosti u evrima centralnim bankama zemalja koje nisu članice evrozone, u zamenu za odgovarajuća sredstva obezbeđenja (finansijski kolateral) u toj valuti (prvoklasne hartije od vrednosti u evrima).\npreventivna repo linija\nprvoklasne hartije od vrednosti


NASTAVLJENA HAPŠENJA "Pala" još dva dilera u Banjaluci | Banjaluka.net\nNASTAVLJENA HAPŠENJA “Pala” još dva dilera u Banjaluci\nBanjalučka policija izvršila je danas pretres na dvije lokacije na području grada Banjaluka, sa ciljem suzbijanja proizvodnje i prometa opojnih droga, i uhapsila dva lica, rečeno je u Policijskoj upravi Banjaluka.\nKako “Nezavisne” nezvanično saznaju, uhapšeni su Luka Tomašević (26) i Đuro Bjelovuk (38) iz Banjaluke, obojica od ranije poznati policiji.\nPrema nezvaničnim informacijama, oni su poznati po trgovini drogom, ranije su hapšeni i osuđivani.\nTokom pretresa pronađeni su i izuzeti predmeti koji će poslužiti kao dokaz za izvršenje krivičnog djela “Neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga”, a dalje mjere i radnje prema uhapšenima preduzimaće se po instrukciji dežurnog okružnog javnog tužioca banjalučkog Okružnog javnog tužilaštva.\nPretres je izvršen u saradnji sa Upravom za organizovani i teski kriminalitet MUP-a RS.


Registracija pripejd korisnika biće obavezna - Radio Bubamara Svrljig 96,5MHz\nAktuelnosti, Srbija, Vesti\nAndanova je objasnila da su službe bezbednosti zainteresovane za to zbog novonastalih međunarodnih okolnosti, te je Ministarstvo to uvažavajući unelo takvu odredbu.\n“Ministarstvo je uvelo ovakvu zakonsku odredbu: da se izvrši registracija svih postojećih i budućih pripejd korisnika kako bi službe bezbednosti, po potrebi, mogle efikasno da dođu do identiteta”, rekla je Andanova na sednici skupštinskog Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije.\nNavodeći da je novi zakon u Vladinoj proceduri, Andanova kaže da će oblast zakonitog presretanja i zadržavanja podataka o elektronskoj komunikaciji biti predmet posebnog zakona.\nAndanova je navela da je novi zakon o elektronskim komunikacijama savremen i sistemski zakon koji treba da uredi tu oblast, za koju kaže da je jedna od bitnih oblasti za dalji razvoj privrede, kao i za unapređenje kvaliteta života svakog građanina.\n“Neke odredbe postojećeg zakona su poboljšane, odnosno preciznije uređene, a neki nedostaci su u periodu implementacije postojećeg zakona rešeni ovim novim zakonskim rešenjima”, istakla je Andanova.\nNavela je da je jedan od njih je i način finansiranja Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge.\n“Bez posledica globalnog sajber napada u Srbiji”\nPomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Sava Savić izjavio je da u Srbiji nije bilo posledica ni prethodnih, a ni aktuelnog globalnog sajber napada, ali se mora konstantno raditi na edukaciji i unapređenju informacione bezbednosti.\nSavić je na sednici skupštinskog Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije istakao značaj Zakona o informacionoj bezbednosti, koji je donet početkom 2016. godine, a na osnovu koga su, kaže, donete uredbe koje bliže uređuju mere zaštite IKT sistema od posebnog značaja.\n“Konkretno, akt o bezbednosti IKT sistema od posebnog značaja, listu poslova i delatnosti IKT sistema od posebnog značaja, kao i listu, vrste i značaj incidenata koje su IKT operateri od posebnog značaja u obavezi da primenjuju, a to su incidenti koji mogu da ugroze funkcionisanje većeg broja građana, privrede i sistema od čijeg nesmetanog rada zavisi naš svakodnevni život i poslovanje”, naglašava Savić.\nNavodeći da je jedan od takvih najvećih globalnih incidenata od petka i dalje aktuelan, Savić je rekao da je Ministarstvo u skladu sa zakonom donelo podzakonske akte i dalo smernice privredi.\nKaže da su, osim organa javne vlasti, u obavezi da ove akte i zakone primenjuju i institucije koje se bave transportom električne energije i zdravstvenom zaštite.\n“Inače, meta ovog globalnog napada konkretno sada je bio zdravstveni sektor, potpuno su paralizovane praktično sve bolnice i institucije koje se time bave”, podsetio je Savić.\nTvrdi da je donet i podzakonski akt kojim se uređuje upis u registar centara za prevenciju napada u oblasti informacione bezbednosti.\nDodaje da su te uredbe donete na osnovu Zakona o informacionoj bezbednosti od 3. marta, te da su sve institucije na koje se zakon odnosi u obavezi da ih poštuju, da donose akt o bezbednosti i da primenjuju organizaciono tehničke mere.\n“Zahvaljujući napornom radu u proteklih godinu dana, ogromnom broju stručnih skupova, radu Skupštine, nadležnih ministarstava, u Srbiji nije bilo posledica ni prethodnih ni ovog napada koji je trenutno u toku, ali mi i dalje moramo raditi na jačanju institucionalnih kapaciteta, na podizanju svesti, na edukaciji i na konstantnom tehničko-organizacionom unapređenju informacione bezbednosti u Srbiji”, zaključio je Savić.