Koalicioni odnosi DEMOS-a i SNSD-a stabilni i usmjereni ka zacrtanim ciljevima - Demos - Zvornik - Demokratski savez\nDemos - Zvornik - Demokratski savez > Novosti > Koalicioni odnosi DEMOS-a i SNSD-a stabilni i usmjereni ka zacrtanim ciljevima\nBANjALUKA, 26. marta – Koalicioni odnosi SNSD-a i DEMOS-a su stabilni na republičkom i lokalnom nivou i usmjereni ka sprovođenju zacrtanih ciljeva, zaključeno je danas na sastanku delegacija dvije političke partije u Banjaluci.\nPredsjednik DEMOS-a Nedeljko Čubrilović izjavio je nakon sastanka da će koalicioni partneri, predvođeni SNSD-om, za opšte izbore u BiH koji bi trebalo da budu održani 2022. godine, osmisliti najbolje programe.\nOn je, takođe istakao da SNSD i DEMOS nemaju različite političe stavove.\n“Cilj nam je da svi u Srpskoj budu što zadovoljniji. Želimo da što lakše realizujemo zacrtane programske ciljeve, a DEMOS ne traži ono što mu u koalicionom odnosu ne pripada”, rekao je Čubrilović.\nOn je napomenuo da se u pojedinim segmentima mora konkretno djelovati, a posebno u javnim preduzećima.\n“Moramo otvoriti Republiku Srpsku kao što je bilo od 2006. do 2012. godine kada smo postali mnogo vidljiviji na politčkoj sceni, ali i u ekonomiji”, rekao je Čubrilović.\nLider SNSD-a Milorad Dodik istakao je da dvije političke partije imaju najviše usaglašene ciljeve.\n“Moramo intenzivno raditi na poboljšanju određenih stvari, kao što je situacija u `Šumama Republike Srpske`”, rekao je Dodik novinarima nakon sastanka.\nPrema njegovim riječima, neophodno je da saradnja dvije političke partije bude dodatno poboljšana, kao i situacija u društvu.\n“Razgovarali smo o situaciji u javnim preduzećima, a postoji problem adekvatne kadrovske politike i liderstva. Bilo je riječi i o ekonomskim odnosima i zajedničkoj borbi protiv pandemije virusa korona koja je načinila značajnu štetu”, rekao je Dodik.\nOn je naglasio da se priprema struktura za saradnju dvije političke partije za opšte izbore u BiH.\n“Vjerujemo da zajedničkim nastupom ne bi trebalo da imamo problema na opštim izborima”, kaže Dodik.


Zvezda silovita u Lazarevcu: Sedam golova u mreži Kolubare | BL Portal\nFudbaleri Crvene zvezde deklasirali su Kolubaru u Lazarevcu sa 7:1 (6:0) u 13. kolu Linglong Superlige Srbije.\nPrvak Srbije ostvario je jednu od najubjedljivijih pobjeda posljednjih godina, na mjestu gdje je prvi put igrao takmičarski meč. Trijumf je obezbijedio već u prvom poluvremenu kada je dao čak šest golova.\nDa ekipa Dejana Stankovića nije skinula nogu sa gasa možda bi mogla i da napadne klupski rekord, ostvaren tri puta po 9:1 (Sloboda Tuzla, Varda, Napredak).\nTrijumf su u Lazarevcu potpisali su Aleksandar Dragović, El Fardu Ben, Mirko Ivanić i Milan Pavkov po dva puta za nevjerovatnih 0:6 poslije samo 45 minuta, Bogdan Mladenović je smanjio u finišu, ali je ubrzo mladi Marko Lazetić stavio tačku.\nI miran put u Dansku na meč sa Mitjilendom u četvrtak u Ligi Evrope, ali i nastavak potjere za Partizanom.\nSada je zaostatak između “vječitih” dva boda.\nTags: Crvena zvezda, Kolubara, Superliga Srbije\nSrbin pogodio na svom 100. meču u dresu Fiorentine: Jubilej Vlahovića za pamćenje VIDEO\n30. Novembra 2021. 20:44


Sprečena uzurpacija oko 500 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta -\nSprečena uzurpacija oko 500 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta\nPoljočuvari zrenjaninske Poljočuvarske službe otkrili 500 hektara uzurpiranog poljoprivrednog zemljišta, vrednost useva između 25 i 30 miliona dinara.\nU Multimedijalnoj sali Gradske kuće održana je danas konferencija za novinare na kojoj su rezultate rada Poljočuvarske službe u Zrenjaninu predstavili koordinator Branislav Lazić i Blagoje Bogdanović.\nObraćajući se novinarima, Lazić je rekao da su poljočuvari u Knićaninu otkrili oko 500 hektara uzurpiranog poljoprivrednog zemljišta. Od toga je, kazao je, 380 hektara zasejano suncokretom, a već je požnjeveno oko 300 hektara.\n– Otkrili smo uzurpirano zemljište, oko 60 hektara u katastarskoj opštini Knićanin, koje je trenutno pod kukuruzom, kao i zemljište u Botošu i Banatskom Despotovcu. Vrednost useva na tih 500 hektara je između 25 i 30 miliona dinara – rekao je koordinator Lazić.\nOn je pojasnio da je reč o površini jednakoj celom ataru manjeg zrenjaninskog sela, a da su na tragu da otkriju još oko 100 hektara uzurpiranog zemljišta, te da će se novac od prikupljenih useva sliti u budžet grada.\nLazić je rekao da su zrenjaninski poljočuvari, njih 33, zaduženi za nadgledanje atara u svim naseljenim mestima na teritoriji našeg grada, kao i u pojedinim rubnim delovima gradskog područja na kojima postoji poljoprivredno zemljište. Tokom prethodnog perioda uspeli su da u Melencima sačuvaju od krađe 20 hektara deteline, a u Čenti 1.500 lubenica.\nIstakao je da je ove godine otkriveno najviše uzurpiranog poljoprivrednog zemljišta, ali da je, na sreću, manje kradljivaca na njivama.\nTokom rada, kako je naveo, poljočuvari se susreću sa mnogim problemima i neprijatnostima, ali da, i pored toga, posao za koji su zaduženi obavljaju savesno.\n– Uspeli smo da otkrijemo i brojne krađe voća i povrća, a u narednom periodu, budući da je u toku žetva suncokreta, mogu se očekivati požari u atarima koje izazivaju nesavesni poljoprovrednici, a zatim i šumske krađe, što takođe nije retkost – dodao je još Lazić.\nLazić je danas ukazao i na dobru saradnju sa lokalnom samoupravom i zrenjaninskom policijom.


Datum kreiranja: utorak, 30 mart 2021\nU Srbiji se prepoznaju elementi “zarobljavanja države” u dve bitne oblasti – donošenje zakona sa odredbama koje pogoduju privatnim interesima i gonjenje korupcije na visokom nivou, pokazalo je danas predstavljeno istraživanje Transparentnosti Srbija.\nPostojeći normativni i institucionalni okvir u Srbiji ne obezbeđuje efikasno gonjenje i kažnjavanje svih slučajeva korupcije na visokom nivou, a trenutno nisu planirane mere koje bi rešile sve uočene probleme. Transparentnost Srbija zato predlaže proširenje i preciziranje nadležnosti Tužilaštva za organizovani kriminal, uvođenje mogućnosti da se posebne istražne tehnike primene za sva koruptivna krivična dela, kao i uvođenje dužih rokova zastarelosti za naročito teške slučajeve korupcije.\nMeđutim, nijedna izmena zakona neće dati rezultate ako javni tužioci, pored postupanja po krivičnim prijavama, ne pokažu spremnost i odlučnost da ispitaju javno iznete i argumentovane slučajeve sumnji na korupciju, naročito kada se one odnose na funkcionere na visokim položajima.\nNajopasniji vid korupcije i zarobljavanja državnih institucija jeste situacija kada se privatni interesi, koji su ujedno suprotni javnom, pretoče u odredbe propisa. Transparentnost Srbija je u okviru istraživanja identifikovala brojne takve primere iz poslednjih 12 godina. Istovremeno, u samo jednom slučaju je zbog krojenja propisa po meri privatnih interesa bilo preduzeto krivično gonjenje.\nSve to je moguće zato što nisu obezbeđeni u dovoljnoj meri javnost procesa izrade i donošenja zakona, vidljivost spoljnih uticaja na donosioce odluka i zaštita ustavnog načela jedinstva pravnog poretka. Srbija je tek od nedavno regulisala lobiranje i utvrdila obavezu vršenja analize koruptivnih rizika u pojedinim propisima, pa ostaje da se vidi hoće li ti mehanizmi pomoći da se ovi problemi umanje.\nIstraživanje “Korupcija na visokom nivou i zakoni krojeni po meri privatnih interesa“ nastalo je u okviru projekta „Protiv nekažnjivosti najtežih oblika korupcije na Zapadnom Balkanu i Turskoj“, čiji je cilj smanjenje korupcije i zarobljenosti država u okviru regiona, uz podršku Evropske unije.\nNalazi istraživanja su predstavljeni na konferenciji na kojoj su uvodna izlaganja imali Dirk Lorenc, šef političkog sektora Delegacije EU u Srbiji, Tobijas Flesenkemper, šef Misije Saveta Evrope u Srbiji, Bojana Šćepanović, državna sekretarka iz Ministartva pravde Republike Srbije, i Nemanja Nenadić, programski direktor TS. O borbi protiv korupcije na visokom nivou u Srbiji govorili su panelisti Lidija Komlen-Nikolić iz Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije, i Robert Sepi iz TS, a o zakonima krojenim po meri privatnih interesa Zlata Đorđević iz TS. U diskusiji su, između ostalih, učestvovali Jovan Božović iz Agencije za sprečavanje korupcije, Miroslav Milićević iz Saveta za borbu protiv korupcije, Nenad Vuković iz Društva lobista Srbije, i novinari Vuk Cvijić i Slobodan Georgiev.\nKompletno istraživanje, sa nalazima i preporukama TS možete preuzeti ovde.\nSnimak konferencije možete pogledati naYoutube kanalu Transaprentnost Srbija -


Back TURIZAM ZDRAVSTVENI TURIZAM Pola veka brige za zdravlje i škola života Specijalne bolnice Čigota\nsreda, 28 maj 2014 10:51\n-Tokom 50 godina rada „Čigota“ je ostala verna svojoj tradiciji, a to je pre svega njen zdravstveni program. Specijalna bolnica za bolesti štitaste žlezde i bolesti metabolizma se bavi dijagnostikom i terapijom oboljenja štitaste žlezde, dijagnostikom i terapijom kardiovaskularnih oboljenja, dijagnostikom osteoporoze, dijagnostikom i terapijom oboljenja koštano zglobnog sistema. Na pola puta svog postojanja, pre 25 godina, u okviru Specijalne bolnice “Čigota” promovisan je novi program borbe protiv loših navika, neka vrsta “škole života”, pokušaj vraćanja na staze zdravog života onih koji su se negde na tom putu izgubili. Tako je nastao program “Čigota" koji obuhvata izbalansiran dijetetski plan, program fizičkih aktivnosti, stvaranje pozitivne atmosfere u grupi i informisanje o značaju pravilne ishrane i rekreacije. Prateći narastajući problem gojaznosti kod dece, koja u Srbiji kod dece uzrasta do 5 godina iznosi 15%, 2007. godine je predložen, a sledeće godine i zaživeo, „Čigotica“ program, prevencije i lečenja gojaznosti kod dece i adolescenata u Srbiji - obavestio je naš sagovornik, pa nastavio:\n-Od kraja aprila, kada dolazi prva grupa dece od 12-18 godina, pa sve do jeseni i početka nove školske godine, smenjuju se grupe od po 50-toro dece. Možemo da kažemo da je „Čigota“ ( i„Čigotica“) program pravi proizvod zdravstvenog turizma namenjen promenama loših životnih navika, i što se tiče ishrane, kretanja i edukacije. Njega prati dobra medijska pažnja i ljudi ga shvataju kao program skidanja kilograma, što je zapravo njegova posledica, ali putem kojeg uz korekciju ishrane, uz dosta fizičkih aktivnosti i edukacije pokušavamo da „Čigota“ bude „škola života“ - istakao je gospodin Ristanović.\nSpecijalna bolnica “Čigota” je i turistički privlačna destinacija. Hotel “Čigota” raspolaže sa 360 ležajeva u 30 apartmana, a za sadržajniji boravak gostima su na raspolaganju i usluge biblioteke, priređuju se književene večeri, pozorišne predstave, koncerti, izložbe slika; u okviru hotela nalazi se kozmetički i frizerski salon, relax centar (finske saune, parno kupatilo sa aroma terapijom, hidro kade i solarijum), zatvoreni bazen 25m x 12,5m, i otvoreni sportski tereni za male sportove. U godini jubileja, “Čigota”se može pohvaliti i novom teretanom, koja će funkcionalno upotpuniti pripreme sportista koji dolaze u “Čigotu”, ali i svim gostima hotela, i korisnicima i ljubiteljima fitness-a na Zlatiboru.\nDeo komercijalne zdravstvene turističke ponude “Čigote” su i wellness programi: menadžer, anticelulit i program za štitastu žlezdu. Specijalna bolnica ima adekvatne uslove i prostore za organizaciju kongresa, seminara i sastanaka, najčešće iz oblasti medicine, farmacije, računarstva, tehnologije, ugostiteljske opreme, kućne hemije i dr...\n-U uslovima opšte krize, cenovna politika Specijalne bolnice je da, iako svi imputi rastu, ostane na starim cenama, čak, da uz akcijske popuste u godini jubileja, izađemo u susret i omogućimo svim zainteresovanim da mogu da budu naši gosti - rekao je Zoran Ristanović, dodavši da su pravci razvoja ove kuće sa velikom perspektivom i srećnim spletom okolnosti, da se i dalje razvija u pravcu kako polikliničkog centra tako i jednog zdravstveno turističkog centra.


Prva nesreća se dogodila u mestu Ramići u nedelju oko 23.40 časova kada je sa puta izleteo automobil “reno”.\nTom prilikom povređen je vozač Mirjana Škrbić (28) i suvozač Igor Marković (29). Oni su sa teškim povredama prevezeni u UKC Banjaluka.\nDruga nesreća se dogodila na magistralnom putu Prnjavor-Klašnice u mestu Ratkovića. Do nesreće je došlo kada su se sudarili kamion “mercedes” koji je vozio Darko Podgorac i motocikl “suzuki” kojim je upravljao Rako Malešević (20). Tom prilikom povređen je motociklista.\n– Apelujemo na vozača da prilikom učestvovanja u saobraćaju poštuju pravila i propise, naročito one koje se odnose na ograničenje brzine kretanja vozila, te da ne upravljaju vozilima pod dejstvom alkohola i opijata – rekla je portparol PU Banjaluka Marija Markanović.


Nikola Mojović: Politička neodgovornosti, ime ti je Mladen Bosić | Frontal\nPolitička neodgovornosti, ime ti je Mladen Bosić\nDa li znate ko su Nik Kleg i Ed Miliband ? To su predsjednici partija koje nisu uspjele da ostvare izborne ciljeve na parlamentarnim izborima u Ujedinjenom Kraljevstvu.Takođe oni su svi podnijeli ostavke u periodu manjem od jednog časa upravo zbog loših rezultata.Makar bilo i puka formalnost, oni su odlučili da preuzmu političku odgovornost zbog loših rezultata.\nA sada drugo pitanje?\nDa li znate ko su Mladen Bosić, Mladen Ivanić i Ognjen Tadić?\nNaravno da znate ko su. To su političari koji skoro deceniju imaju najznačajniju ulogu u opozicionoj politici Republike Srpske oslobođeni u potpunosti odgovornosti za čitav niz izbornih poraza i krahova u tom periodu. Postoji doduše par svijetlih momenata kao što je pobjeda Ivanića na poslednjim izborima za predsjedništvo ili poput lokalnih izbora 2012. Međutim, i ova dva uspjeha su skromna kada se ima u vidu da su oni rezultat jedino katastrofalne vladavine SNSD-a, a ne njihovog uspjeha u privlačenju novih pristalica novim programima ili ne daj bože, novim idejama.\nUopšte njihovo opoziciono djelovanje predstavlja najbezidejniji deo političke scene, i ova njihova bezidejnost je nagrađena konstantnim izbornim neuspjesima, što je svojevrstan uspjeh imajući u vidu koliko je politička i ekonomska situacija išla u korist opozicionim političkim snagama. No ne samo da nisu uspjeli promijeniti vlast u poslednjoj deceniji, oni nisu uspjeli niti značajno uvećati broj osvojenih glasova. Nešto veći broj glasova SDS-a su glasovi njihovih koalicionih partnera, koji su ubrzo odlučili da im okrenu leđa i uživaju u blagodetima vlasti. Što posebno govori o amaterizmu rukovodstva SDS-a.\nNo osim toga što su se pokazali kao bezidejni političari i nesposobni da osvoje glasove i preuzmu vlast u najpovoljnijem trenutku za opozicionu partiju, oni su pokazali još jedno lice tokom svih tih godina, lice potpune političke neodgovornosti za pretrpljene neuspjehe.I onda mi treba da vjerujemo kako bi oni imali imalo odgovornosti prilikom vođenja Republike Srpske.Teško.\nNo nisu oni jedini krivi za ovaj zločin. Ovakva politička neodgovornost je raširena na političkoj sceni BiH, Srbije, Crne Gore itd. i predstavlja simptom dubokih problema političkih partija. To ukazuje na potpuno odsustvo demokratičnosti u samim partijama. Ogroman broj partija su liderske partije, čija partijska struktura predstavlja klijentističku hijerarhiju. Potpuno odsustvo unutarstranačkog pluralizma i debate su dalji simptomi.\nNo odsustvo demokratičnosti u samim partijama odbija i one koje bi se partijama priključili sa dobrim namjerama, jer su šanse da njihove ideje imaju značaj unutar njih nikakve. Što nas ostavlja sa članstvom i podmlacima partija koji su ili u potpunosti u nekoj paralelnoj realnosti ili se priključuju partijama kako bi ostvarili korist u toj klijentističkoj mreži, što zahvaljujući sveobuhvatnom prisustvu države u skoro svim sferama života sve više postaje neophodno za ostvarivanje same egzistencije.\nI eto, tako je lako naći početne korake koje bi opozicija trebala i mogla preduzeti kada bi imalo imala želje da zastupa i brani interese građana RS.Unutrašnja demokratizacija i politička odgovornost.\nNo kako znamo da oni ne žele da prihvate to ni na partijskom nivou, možemo biti sigurni da ova opozicija kakva je sada Republici Srpskoj ne može donijeti niti demokratsko društvo i državu niti odgovorno voditi vlast i javna preduzeća koja bi joj dopala šaka.\nI zato i dalje ne mogu da zasluže glas pristojnih ljudi.


Slobodna Hercegovina » Kusturica: Užičani se sada truju zato što me nisu slušali!\nBrankica Stanković je pre pet godina odmogla mojoj nameri da se na okolinu jezera Vrutci primene principi Parka prirode „Mokra gora“. Seljaci me umalo nisu linčovali. Danas su upućeni na fekalne otpadne vode zbog kojih više nemaju vodu\nFoto: Official Emir Kusturica (FB)\negendarni reditelj Emir Kusturica u Mećavniku na Mokroj gori, u svom Drvengradu, od 18. do 23. januara ove godine ugostiće učesnike i posetioce 6. Kustendorfa. O festivalu, svom novom graditeljskom poduhvatu Andrićgradu, srpskim prilikama i još ponečemu poznati režiser govori za Naše novine.\nZa šest godina Kustendorfa napravili ste jezgro kulture na maloj Mokroj gori koje prkosi estradizaciji. Da li je misija festivala ostala ista?\n– Ovo je vreme u kome ne postoji alternativna umetnost. Ona je potpuno marginalizovana i bačena u zapećak, a mi smo, kao i svi mali narodi, potrčali da stvorimo svoj mejnstrim koji izgleda smešno i vrlo često glupavo. Kustendorf gaji stare ideale i utopijsku sliku sveta u kojoj je vrlo važno biti Lu Rid i da se na mora biti Majkl Džekson, koliko god da je on bio zabavan.\nOdabrali ste da 6. Kustendorf otvorite disko performansom sa stavom.\n– Uvek sam imao stav o svemu, pa i o pokušaju revizije atentata na Ferdinanda. Performans treba da uvede istoriju u koreografiju. Meni se često istorija pričinjavala kao koreografija, pa tako i ta priča oko ubistva Ferdinanda koja sada postaje ponovo aktuelna. Disko verzija tog ubistva zapravo će biti rekonstrukcija istoriografije, odnosno prevođenje istoriografije u koreografiju.\nDa li iza pokretanja revizije stoji samo nemačka želja da ulepša svoju istoriju ili nešto drugo?\n– Nije to niša drugo nego pitanje da li Evropa treba da bude čvršće konstruisana, što je, ja mislim, cilj Nemačke. A Engleska, koja je još zadržala funtu, ima drugačiji stav o tome. Ideja o današnjem životu sa mnogo više tehnologije praktično je polje ukrštenih interesa koji su bili takvi i pre sto godina, samo su danas oplemenjeni evroazijskom silom koja takođe pretenduje da ukrsti svoja mirovna, ali i ratna koplja ako treba, sa tim istim Zapadom. Meni je ukratko ta priča o reviziji, koju smo mi pobudili u Evropi, ništa više nego pitanje nemačko-britanskih odnosa. I sada mi stradamo u toj, kako je ja zovem, igri velikih brojeva. Tako se i raspala stara Jugoslavija, tako su se uvek rešavale stvari na Balkanu, svaki izazvani potres ili jači sukob dovodio bi do kataklizme kod nas.\nKustendorf gaji sliku sveta u kojoj je vrlo važno biti Lu Rid i u kojoj se ne mora biti Majkl Džekson, koliko god da je on bio zabavan\nČesto se stiče utisak da ste uzeli sebi u zadatak da ispravljate nepravde prema ovom narodu, nanete spolja ili iznutra.\n– Mnogo važniju stvar od toga sam pokušao da uradim, a to je da proširim ovaj socijalni i ekološki projekat koji se zove Park prirode „Mokra gora“. I nažalost, da su nas slušali ovi iz okoline Užica, danas ne bi imali problema sa vodom. Pre pet godina se protiv mene digao „slobodarski“ Beograd, uključujući i emisiju „Insajder“, koja je pokušavala da pozove na linč metodama bibisijevske propagande, i Brankica Stanković, koja je došla sa svojom ekipom da provali neku novu aferu. Na kraju je samo odmogla mojoj nameri da se Park prirode i njegovi principi primene i na okolinu ovog jezera Vrutci, koje je danas zagađeno. Tada me umalo seljaci nisu linčovali. Tako su ti Užičani, koji su zapravo sišli sa istih tih planina, danas upućeni na fekalne otpadne vode zbog kojih više nemaju vodu. Neka to bude opomena.\nPoznato je da gajite prisne odnose sa Rusijom. Jedini ste odavde, na primer, bili, na primer, na Putinovoj inauguraciji…\n– To je pitanje prijateljstva, ali ja sam prijatelj i sa ljudima sa Zapada. Nisam samo ruski prijatelj. Nisam ja nikako samo ruski prijatelj. Ja sam prijatelj i Istoka i Zapada. Ne da li Rusija isključuje Evropu i obrnuto, oficijelno ili ne, ali mi se čini da se Evropska unija trudi da isključuje „Južni tok“. Samo, tu treba postaviti i pitanje – šta se dobija od Evropske unije i da li se išta dobija i, sa druge strane, da li učestvovanje u „Južnom toku“ uveliko doprinosi razvoju Srbije. Mislim da da. Taj ruski gas koji je sa druge strane stigao do Pariza, zašto ne bi stigao, sa ove strane, i do Italije. Dosta je te igre velikih brojeva.\nKakva je današnja Rusija?\n– Rusija više nije Sovjetski Savez, zatvoreni i konzervirani. Rusija je jedna savremena, moderna država koja teži civilnom ponašanju i onome što odlikuje racionalistički Zapad. Ona želi da u svetu participira ne kao neko ko će da sluša, nego kao neko ko će da učestvuje. E tako ja mislim da naša pozicija, pošto smo mali, upravo treba da bude vezivno tkivo između tih svetova.\nSrbija – simbol slobode!\nU Srbiji se povremeno čuju glasovi da smo vas zbog nesloge izgubili i da se povlačite sa Mokre gore i selite u Andrićgrad…\n– To je netačno, zato što ja Srbiju doživljavam kao svoju otadžbinu. Srbija je za mene ideja slobode i autonomije i koliko god se ta sloboda i autonomija sužavaju i smanjuju, tu postoji jedna posebna sloboda koju nema niko i koju poštujem. Ostaću tu da je gradim sa svima onima koji slično misle. A što se tiče Andrićgrada, to je tačka koja spaja naš narod između, praktično, dve države – Republike Srpske i Srbije, tako da je to moj doprinos jačanja ne samo veza nego i ideja o velikim našim ličnostima u istoriji koje smo često zaboravljali ili koje su takođe često bile marginalizovane iz političkih ili ideoloških razloga. Mislim da Andrićgrad treba da bude kraj tome i početak jedne nove ideje o našoj prošlosti.\nTrebinjka iznenadila sve: Jovana Živanić prva stigla do Časnog krsta (foto+video)


Svečanom dodjelom svjedočanstava i prigodnim programom obilježen Dan škole\nU fiskulturnoj sali Osnovne škole “Kulin ban” Visoko, danas je, prigodnom svečanošću i uz dodjelu zahvalnica, diploma i svjedočanstava učenicima završnih, IX razreda ove škole, svečano obilježen 10. juni – Dan škole. Svečanost povodom dana škole, koja je nažalost odgađana zbog prirodne nepogode koja je zadesila našu državu, danas je okupila veliki broj roditelja i prijatelja koji su s ponosom uživali u programu koji su priredili učenici ove škole, ali i u velikoj svečanosti na kojoj su učenici IX razreda dobili svoje diplome, zahvalnice i svjedočanstva, čime su zvanično završili svoje osnovno obrazovanje.\nNa samom početku programa, prisutnima se obratio direktor ove osnovne škole, prof. Ramiz Brkić, koji je u svom izlaganju kazao kako mu je iznimno žao zbog prvobitnog odgađanja ovog događaja, koji je u prvi mah trebao da bude zajednički Dan škole obje gradske škole, no zbog prirodnih nepogoda je otkazan.\n-Svim učenicima i roditeljima želim sve najbolje u daljem školovanju, kao i na daljem životnom putu koji ih očekuje, uz želju da ih sreća prati na cijelom tom putu i da nakon pomnog odabira srednje škole, u kojoj će nastaviti svoje obrazovanje, ne budu još jedna brojka Zavoda za zapošljavanje, nego uspješni mladi ljudi, sa blistavom budućnošću – kazao je na kraju svog izlaganja direktor prof. Ramiz Brkić, koji je još istakao kako je i on jedan od ponosnih roditelja koji ispraćaju svoje dijete u ovoj generaciji učenika.\nU nastavku programa učenici koji su postigli neke rezultate na takmičenjima nagrađeni su zahvalnicama i diplomama za učešće u svim školskim i vanškolskim aktivnostima kao što su: Učešće na općinskom takmičenju iz Matematike i plasman na kantonalno takmičenje, učešće na općinskom takmičenju iz Fizike i plasman na kantonalno takmičenje, osvojena podijumska mjesta na općinskom i kantonalnom takmičenju te plasman na federalno takmičenje iz Engleskog jezika, učešće na općinskom takmičenju u pisanju literarnih radova, ostvareni rezultati na općinskom takmičenju i plasman na kantonalno takmičenje u pružanju Prve pomoći, rezultati na općinskom takmičenju Civitas – Projekt građanin, rezultati učenika na općinskom malonogmetnom turniru, te je jedan učenik pohvaljen za izradu školske web stranice.\nNakon ove dodjele zahvalnica i diploma, svim prisutnim posjetiocima ove manifestacije prezentovani su i najbolji među najboljima iz ove generacije učenika IX razreda Osnovne škole “Kulin ban”, kojima su ovom prilikom dodijeljena i svjedočanstva o završenom IX razredu, a to su učenici:\nUčenici pohvaljeni za odličan uspjeh i primjerno vladanje od I-IX razreda: Hadžimehmedagić Kerim-Malik, Hajduković Elma, Numanović Enis, Sinanagić Ćazim, Skopljak Nina, Bečirović Nudžejma, Šečerović Salko, Numanagić Elma, Kurt Berina, Kevrić Mirza, Hodžurda Tarik, Tabak Mahira, Kadić Jasmina, Aždahić Eldar, Kurpejović Benjamin i Šabanija Ajla.\nDobitnici posebne doplome za primjerno vladanje i odličan uspjeh iz svih nastavnih predmeta od I-IX razreda: Bašić Emina, Mešinović Adnan, Pinjo Ena, Bešić Haris, Brkić Melika, Cama Eldina, Dželilović Ferhad i Rajkić Selma.\nNa samom kraju programa, kao najveći uspjeh svih uposlenika ove škole, predstavljena je ovogodišnja učenica generacije u školskoj 2013/2014. godini, Cama Eldina, koja je u veoma jakoj konkurenciji između petnaest svojih kolega i kolegica uspjela ostvariti najviše bodova u svim nastavnim i takmičarskim aktivnostima.\nPo završetku ove manifestacije sve ovogodišnje maturante iz Osnovne škole “Kulin ban” ispratila je cijela uprava škole, na čelu sa direktorom prof. Ramizom Brkićem, kako na matursku večer koju oni večeras slave, tako i na put u novo razdoblje života koje je pred njima.\nOvom prilikom redakcija Visoko.co.ba svim učenicima i roditeljima, te osoblju ove škole, čestita na ovoj svečanosti i na uspješno kraju privedenoj školskoj godini.\nDetaljnu fotogaleriju sa ove svečanosti možete pogledati na našoj Facebook stranici: https://facebook.com/visokocoba\nI prije zvaničnog otvaranja na “asfaltu” veoma živo\nPredstavljanje knjige “Čitanje muslimanskog uma”


Biciklom oko sveta -- Žmurke sa Burmancima (Mjanmar) | B92 Blog\nPutem prolazi mnogo skutera i motora. Puno je i bicikala, onih čeličnih grdosija na čije pedale treba nagaziti svom snagom da bi se ogromni točkovi okrenuli. Kada prestignem nekog, osmehnem se vozaču i svaki mi uzvrati. Nastojim da ne obraćam pažnju na njihove crvene zube, usne i desni koje izgledaju kao da su se upravo napili nečije krvi. To je i jedan od presudnih razloga zašto odbijam da se pridružim veseloj grupi muškaraca i žena koji slave nešto pored puta. Postavili su šatore, a ispred njih plastične stolove na koje su poređali hranu i piće. Nekoliko muškaraca svira na tradicionalnim instrumentima a žene plešu. Lica su im prekirvena puderom koji štiti od sunca i ujedno izbeljuje, i svi - i muškarci i žene - muljaju u ustima lišće betela, pljujući okolo crvene ostatke iz kojih su isisali narkotički sok. Sve to zajedno neodoljivo me podseća na kakav ritualni ples. Stajem i oni me srdačno pozivaju da im se pridružim, ali im objasnim kako samo želim da napravim nekoliko fotografija i video-snimaka. Čini se da nemaju ništa protiv toga i da se čak osećaju počastvovanim, jer brže-bolje svi dojure i zaplešu preda mnom, gurajući se da uđu u kadar. Dirne me ta detinjasta želja da budu „na slici". Kada završim, pokažem im fotografije i video i zauzvrat dobijem desetinu najširih osmeha za koje su sposobni. Naravno, svi do jednog su crveni.\nNešto kasnije zaustavi me policajac. Na šturom engleskom zatraži mi pasoš koji potom fotografiše svojim mobilnim telefonom. Jedan muškarac u sarongu servilno mu pomaže u tome. Potom me policajac propita odakle idem, koliko dana sam provela u Daveiju i kuda sam se uputila. Dok odgovaram, primetim da na bradi ima mladež iz koga raste dugačka bela dlaka. Očito je neguje jer mu pada skoro do ramena. I ranije sam u više navrata primetila da i muškarci i žene u južnoj Aziji revnosno neguju takva obeležja na svojim licima kao da se njima ponose. Kod mene to izaziva blago gađenje pa se trudim da ne spuštam pogled s njegovih očiju. Dok mi pun sebe objašnjava kako je odavde do Pavola njegov rejon i kako će on biti odgovoran ako mi se nešto dogodi, pokušavam da shvatim načela dopadljivosti koja vladaju u ovom delu sveta. Zašto Azijati koji osede - što je veoma retko - uredno boje svoje kose u crveno, a dlake iz mladeža puštaju da narastu poput stabljiki čarobnog pasulja?, pitam se, ali ne uspevam da shvatim.\nNo čim zamaknem par stotina metara iz njegovog vidokruga, zaokupi me ozbiljnije i znatno važnije pitanje - da li sam promašila put? Upravo sam prošla raskrsnicu na kojoj nema nikakvog znaka. Htela sam da produžim desnim putem koji prati obalu, ali mi je jedan Burmanac sa bicikla mahnuo da skrenem na onaj levi. Verovatno je pretpostavio kuda idem jer me ništa nije pitao. Na mom GPS-u ovaj drugi nije ucrtan ali to mi se već dešavalo. Potrajaće nekoliko minuta dok kompjuter nađe moju rutu i preračuna udaljenost do zadatog cilja. Međutim, uređaj počinje da pušta zvukove kao kada se resetuje. Usporim i ne silazeći s bicikla posmatram šta se dešava na ekranu: zaista se resetuje, pa onda pokuša da učita put kojim idem ali stigne do osamdeset procenata i opet se resetuje. Nešto tu nije u redu.\nStojim tako nemoćno nasred puta, ne odustajući od pokušaja da nađem nekog ko će me razumeti. Pitam sve prolaznike, zaustavljam vozače skutera i tako sve dok najzad ne začujem kako me neko pita na dobrom engleskom: „May I help you, madam?" Mladić na motoru koji je došao iz istog smera kao i ja maločas, objašnjava mi da ga je poslao čovek iz one kuće gde sam pitala za pravac. Rekao mu je kako neka strankinja luta ne znajući kuda da krene.\n„Kakvi ljudi!", pomislim postiđena zbog moje nervoze i ljutnje.\nProlazeći kraj budističkih hramova, na trenutak pomislim da u nekom upitam za konak. Ali, da bih saznala da li su unutra monasi ili monahinje koje jedino smeju da me ugoste, morala bih da ostavim bicikl kraj puta i ispenjem se na vrh brda jer se kao po pravilu svi hramovi nalaze na najvišim tačkama u okolini. A to mi se ne mili iz više razloga: pretoplo je da bih se penjala, ne ostavlja mi se bicikl izvan vidnog polja, neko bi me sigurno video što znači da bi me odmah prijavio policiji koja bi me u najboljem slučaju samo legitimisala i ispitivala a mnogo verovatnije - strpala u prvi prevoz i poslala njime u grad gde postoji hostel, a možda i deportovala iz zemlje; ako bih ipak otrkila neki ženski hram, ne znam kako bih moj tenk-bicikl izgurala do vrha.\nIznenada, začujem zvuk motora iz unutrašnjosti džungle. Smrznem se pri pomisli da će neko uskoro naići stazom i ugledati me, ali sad nemam izbora. Ne mogu da se pakujem i tražim drugo mesto jer se smračilo. Šta bude - biće. No onaj zvuk se ne približava, kao da motor radi u mestu. Možda je agregat?, pomislim, naprežući sluh. Kada se ni nakon pola sata zvuk ne pojača, zaključim da ja najverovatnije reč o tome. Odahnem, i gotovo istovremeno i motor se isključi.\nVeče provedem trudeći se da ne pravim nikakve zvukove i ne paleći čak ni Kindle da me ni taj slabašni izvor svetlosti sa njegovog ekrana ne bi slučajno odao. A ujutru, ustanem pre svitanja. Do šest - kada se sunce pomalja - moj šatzor je već spakovan a sve stvari su u bisagama na biciklu. Tek tada posvetim se pripremanju doručka. Ako neko naiđe i upita me šta tu radim, mogu da se pretvaram kao da sam skrenula s puta da bih se malo odmorila i nešto prezalogajila. Spremna sam i da se zakunem da sam vozila cele noći od Daveija.\nDok ispijam kafu, jedan skuter skrene sa glavnog puta na stazu koja vodi pravo do mene. Pretrnem ali zadržim spolja mir. Pravim se kao da nema ništa normalnije nego da sedim tu u šest ujutru i uživam u svojoj kafi. Vozač skutera, Burmanac u svojim pedesetim, parkira se nedaleko od mene, izvadi ispod sedišta neku torbu nalik na džak i krene u džunglu. Prolazeći kraj mene, osmehne mi se i ja mu uzvratim na isti način. A onda pribegavam telepatiji: Ne, šaljem mu poruku mislima, nema ničeg neobičnog u tome što sam ja tu i džaba zagledaš moj bicikl kao da na njemu tražiš dokaze da sam napravila neki prekršaj protiv pravila koje propisuje mjanmarska vojna uprava.Uostalom, ionako sam već otišla.\nSto kilometara deli me od grada, i kada bi se ovaj makadam pretvorio u asfalt, stigla bih do večeri. Ali kao za inat meni, kako dalje odmičem, tako put postaje sve gori. I sve brdovitiji. Negde do podneva odbacim i poslednje nade da ću večeras spavati bezbrižno, na dozvoljenom mestu - u hostelu. Nemoguće je da stignem do tamo.\nNeko isprekidano dahće kao da se zadihao. Zvuk dolazi iz pravca glavnog puta i sve mi je bliži. Još sam na mestu gde sam se kupala, s druge strane presahle bare, kada na dva-tri metra iza mog šatora i šiblja koje ga razdvaja od sledeće čistine - one na kojoj sam najpre nameravala da kampujem - ugledam jednu od one tri žene, najstariju rekla bih. Odmah pomislim da me je nekako opazila te da je krenula za mnom da me potraži, verovatno da bi me pozvala u goste kod njih. Pred očima mi se smrači pri pomisli na čitavu proceduru koja mi predstoji ako me otkrije. Ali kao ni sinoć, nemam kud, osim da čekam i nadam se da me nekim čudom neće primetiti. I to se zaista i dešava - prilika zamakne i otežano disanje se izgubi u drugim zvukovima iz džungle.\nOdjedanput, sve mi bude jasno i, da nisam u škripcu, nasmejala bih se grohotom. Baka koja je verovatno malo senilna odbauljala je u džunglu a ćerka i unuka su krenule da je nađu pre mraka. Biću stvarno najveći baksuz ako umesto nje pronađu mene. A onda mi padne na pamet pitanje: „A šta ako se starica izgubila?", te osetim neodoljivu želju da dozovem njene tražiteljke i pokažem im u kom pravcu je otišla. No, obuzdam se jer vrlo brzo shvatim da su glasovi utihnuli te da su verovatno našli baku i vratili je kući.\nTo je glavni razlog zašto do mog poslednjeg odredišta u Mjanmaru krećem još pre svitanja, kako bih bila sigurna da ću do večeras prevliti tih devedeset kilometara čak i ako iskrsne nešto nepredviđeno. Ali nemam razloga da brinem - točkovi klize po dobrom asfaltu i ne osećam ni najmanji umor ni posle nekoliko sati pedaliranja. Tome doprinose i pejzaži - najlepši od svih koje sam do sada videla u južnoj Aziji. Smenjuju se šume, džungla i široka polja, na čijem obodu nazirem plavu liniju mora. A kada se ono najzad i ukaže i pogled pukne na pučinu, osetim se kao da sam na nekom tropskom ostrvu iz televizijskih reklama ili fotografija koje se postavljaju za pozadinu na monitorima kako bi zaposleni u trenucima odmora mogli da maštaju o Raju na Zemlji: s večitim suncem, palmama kokosa i banana, belim peskom i prozirno-plavom vodom.\nNamerno se malo udaljim i okrenem na drugu stranu da posmatram obalu kojoj se polako približavamo. Kada feri pristane, žena mi pruži olovku nazad. Odmahujem glavom ali ona ne shvata. Gestovima i mimikom uspem da joj objasnim da je to poklon za dečaka. Dok to činim, razmišljam o tome kako loš uticaj turizma još uvek nije dopro do ovog dela Mjanmara, jer bi u suprotnom - kao što sama se u to osvedočila na raznim stranama - dečak sam pružio ručicu tražeći od mene olovku, čokoladu, novac. Ili bi ga - što je za moje pojmove još gore - majka podstakla da to učini. S druge strane, upravo ovakvi potezi poput mog stvaraju od dece u nerazvijenim zemljama prosjake. Ne mogu da se ne zapitam koliko je od ovog momenta daleko čas kada će taj isti dečak, ugledavši nekog stranca, sam ispružiti ruku s punim očekivanjem da će ga ovaj pomaziti po glavi i nečim darovati.\nSa jednog bloga znam za jeftin hostel u predgrađu Mjaika, ali nemam mapu grada i moj GPS - koji je u međuvremenu pronašao magistralni put - ne prepoznaje ga po imenu ni po adresi. Zastanem kod grupe taksista na motorima i svi me okruže pokušavajući da pogode na koji hostel mislim, ali im ne polazi za rukom pošto niko ne govori engleski. Tada jedan od njih pozove telefonom prijatelja koji se doveze za manje od pet minuta i na kakvom-takvom engleskom me ispita gde želim da se smestim. Kada se napokon nekako sporazumemo, ispostavi se da se vlasnica hostela slučajno zadesila baš tu, iza ugla, te i nju pozovu da nam se priključi. Zatim ona zamoli jednog motoristu da me sprovede do tamo, sasvim polako vozeći ispred mene.\n„Krenuo sam na privatni čas pa su mi ljudi rekli da neka strankinja luta jer ne može da nađe to što traži", rekao mi je.\nI zatim me je pratio narednih pola sata, dok nismo obišli sve muslimanske restorane i ja najzad prepoznala onaj ‘moj' od sinoć.\n„Termin je u deset i trideset", odgovara mi žena.\n„Kako to?!", uzviknem u neverici. „Na karti piše osam i trideset!"\n„Danas je nizak nivo vode u Daveiju pa feri ne može da isplovi", odgovara žena.\n„Isplovićemo u jedanaest i trideset", kaže mi mladi vojnik na dobrom engleskom. „Čekalo se na ukrcavanje veoma važne ličnosti u Daveiju." Tu napravi stanku kao da se premišlja da li da mi otkrije strogo poverljivu tajnu, a onda se ipak izrekne u želji da ostavi utisak na mene: „Na brodu je lično predsednik Mjanmara!"\n„Zašto mi sinoć niste rekli da će predsednik biti na brodu?!", pitam ženu koja mi je prodala kartu. „Ja moram da stignem u Tajland večeras a to je sad nemoguće. Molim vas, vratite mi moje patre ili mi zamenite kartu za sutra."\nMeđutim, njeno do tada solidno znanje engleskog naprasno prestaje i ona ne razume šta tražim. Već sam to mnogo puta sretala u južnoj Aziji. I znam da ne mogu ništa da promenim, osim da se nerviram i jedem u sebi. Ako ne želim da bacim četrdeset pet dolara koliko je koštala karta, nemam mi druge nego da se ukrcam na taj brod pa kad stignem - stigla sam. A tamo ću videti šta ću.\nDok čekam da se predsednik iskrca - (malo me odobrovolji kad preko glava vojnika koji su napravili živi zid na doku vidim nekoliko ogromnih kesa punih fudbalskih i odbojkaških lopti namenjenih za darove deci) - uspevam da nateram sebe da više ne mislim o tome. Ne želim da propustim tih šest sati plovidbe kroz jedan od najlepših arhipelaga na svetu - Mjaik ili Mergui. Verovatno nikad više neću proći njime i zato hoću da budem prisutna u ovom trenutku, da potisnem sva negativna osećanja i da iz sve snage uživam. Drugačije, moje putovanje ne bi ni imalo mnogo smisla.\nMjanmar, Burma, Put oko sveta, biciklom oko sveta, Azija, Burmanci\nSnezana Radojicic 06:11 13.12.2014\nVideo & pritužbe\nKako, do đavola, da postavim video??? Neće da ga prihvati ni ovde:\nJe l' postoji neki trik kako da se dohaka ovoj praistorijskoj formi? Upravo sam izgubila četiri sata pokušavajući da sredim tekst i fotke da ništa ne štrči izvan margina i na kraju, opet nisam uspela da postavim sve kako sam želela.\nNeki savet iskusnijih blogera?\nsrdjan.pajic 07:29 13.12.2014\nRe: Video & pritužbe\nSnezana Radojicic 09:50 13.12.2014\nA da mi šapneš kako si to izveo? Ono uklanjanje slova 's' iz 'https' ovog puta nije pomoglo.\nblogovatelj 16:13 13.12.2014\nPajče, čovek znalac.\nDobri ovi Burmanci. Žvaću drogu i ne rade ništa.\nPredrag Brajovic 19:19 13.12.2014\nФорматирање ради из IEa и Firefoxa. Из осталих прегледача џаба труд.\nsrdjan.pajic 20:18 13.12.2014\nNisam dr blogi, ali uočio sam da blogosoftver ne voli ovaj tvoj originalni link:\nTo je link koji ti je dao youtube kad si uploadovala klip. Ali ako sad uneseš taj link u browser, videćeš da će da se promeni u:\nE, to radi u blogosoftveru. Ne pitaj me zašto, odgovor bi bio ličio na onaj vic o meteolorozima i indijancima.\nSnezana Radojicic 12:43 14.12.2014\nHvala, Predraže. Ovo sam i uspela zahvaljujući IE-u, ali je potrajalo dok sam shvatila da mi Hromirani ničemu ne služi :/\ndzango 10:54 13.12.2014\nZnaš li zašto skulpture Bude stalno prave u ležećem položaju? Ima doduše i onih u sedećem, ali su mi ove u ležećem baš neobične.\nSnezana Radojicic 11:15 13.12.2014\nKoliko sam zapamtila još tada u Dunhuanu, postoje zapravo dva tipa "ležećeg Bude": ovaj gde je podbočen i ovaj drugi gde zapravo napola spava, odnosno umire - jer, po predanju, Buda je na kraju i umro.\nReč je o oslobađanju, parinirvani ili izlasku iz kruga neprekidnog rđanja i umiranja.\nBuda je prikazan kako pada u san ili napola već spava a zapravo se tek tada, nakon smrti, budi do kraja. Ako me razumeš\noskar-z-wild 12:55 13.12.2014\nMislim da je Budina poruka: just relax!\nMirno gleda dok neki ljudi zuje na biciklima oko sveta. I ne čudi se ni malo!\ndzango 23:39 13.12.2014\nZnači overio. Šalim se, razumem. Svojevremeno sam radio seminarski iz budizma.\nSnezana Radojicic 12:44 14.12.2014\nZavidim mu često na tom miru pa zato se i muvam toliko dugo po budističkim zemljama, ne bi li nešto prešlo i na mene.\noskar-z-wild 19:08 15.12.2014\nIzgleda da si u pravoj zemlji ovog puta!\nOsim što je izazov za umetnike da naprave ove objekte, čitava stvar mi je suluda.\ngavrilo1 13:56 13.12.2014\n" Verovatno nikad više neću proći njime i zato hoću da budem prisutna u ovom trenutku, da potisnem sva negativna osećanja i da iz sve snage uživam. Drugačije, moje putovanje ne bi ni imalo mnogo smisla"\nBicu slobodan da ti dam savet koji mi nisi trazila,\nNe potiskuj emocije, putuj i upoznavaj sebe, ljudi koje sreces ti pomazu u tome, ne negiraj emociju vec je prozivi.\nLjudu nam se neprestano nude da prozivimo potisnuto.\nTvoje putovanje itekako ima smisla.\nSnezana Radojicic 16:33 13.12.2014\n" Verovatno nikad više neću proći njime i zato hoću da budem prisutna u ovom trenutku, da potisnem sva negativna osećanja i da iz sve snage uživam. Drugačije, moje putovanje ne bi ni imalo mnogo smisla"\nMožda nisam najbolje objasnila. Nisam želela da narednih šest sati razmišljam o problemu (koji je ipak samo u mojoj postavci stvari) i da se brinem, jer će me to ionako sačekati kad dođem tamo. Pomislila sam da bi bilo nezahvalno i glupo propustiti uživanje u plovidbi i slikama koje mi promiču pred očima. Samo to.\nA za ostalo se slažem\nvladimir petrovic 16:10 14.12.2014\n... Tvoje putovanje itekako ima smisla.\nDa se i ja ovome iskreno pridružim.\nMeđu mnogim lepim slikama koje kačiš, Snežana, ova mi se posebno dojmila:\nA da ne bi ispalo da te samo hvalimo, ja i drugi, evo jedne male zezancije:\n... otvaram kišobran da se zaklonim od prejakog sunca\nPa, valjda, se suncobranom čovek štiti od sunca, a kišobranom od kiše, he, he, he...\nvladimir petrovic 09:49 16.12.2014\nPonovo se vraćam na ovu tvoju predivnu fotku monaha-prosjaka:\nNaime, ovi budistički monasi-prosjaci na taj način skupljaju samo hranu (ne i novac). Njima ljudi s ljubavlju i samilošću udeljuju po malo kuvanog pirinča, što je daleko od odnosa prezira koji pojedini ljudi kod nas pokazuju prema prošnji uopšte.\nU vezi s tim monasima-prosjacima, Čedomil Veljačić, jedan od najboljih poznavalaca budizma među onima koji su potekli sa bivših jugoslovenskih prostora, napravio je izvanrednu zbirku budističke poezije pod nazivom „Pjesme prosjaka i prosjakinje“. Ona počinje poznatom pesmom NOSOROG, koja u preko četrdeset strofa, ima za refren: „Osamljen se kreći kao nosorog“.\nDajem, primera radi, prve dve strofe te pesme:\nNe poželi sina ni saputnika,\nS obzirom da su na tvojoj fotki mladići-prosjaci, da napomenem usput i to da u nekim budističkim zemljama postoji praksa da svaki muškarac provede jednu godinu svog života, u periodu mladićstva, u nekom budističkom manastiru, nakon čega se vraća doma i nastavlja da vodi normalan „profani“ život.\nNa kraju, da dodam da je Mianmar poznat po posebno lepim budističkim hramovima.\n(Naravno, lepih budističkih hramova ima i drugde, naročito u Tajlandu, gde si se uputila). Good luck!


Porodiljska naknada i djeciji doplatak - Page 4 - Forum Klix.ba\nPost by kerima1 » 25/04/2013 18:26\nMoSa LjoŽe wrote: Valter svaka ti se treba uokviriti, sve što je čovjek rekao je istina 100%.\nMa ja nek je vama ovo istina asto vam u paralamentu ljudi sjede i ne rade nista i za to nista dobiju po 100 i nesto djecijih doplataka,to je ok...i hajd praznite se negdje drugo ovde je postavljeno konkretno pitanje bez da nam neko palamudi...\nTacno valja nam jos troiti ovu vrecu idiota na temi.\nPost by žuta lala » 25/04/2013 18:32\ndj-13 wrote: Ljudi mene je jedino ovde zanimalo kad ce isplata nakande ako ko zna a ne da mi neko pametuje ko je tamo negdje i ko misli da ovde zene zive od te milostnje zato sto nece da rade.....objasnjavati nekome ko ne zna kako je to kad radis i ostanes bez posla zato jer si u drugom stanju a pri tom si visoko obrazovana,muz isto tako ali radi kod privatnika i ceka po 2 mjeseca platu,podstanari a beba mala .Ne kukam i ne trazim nista od nikaga na zalost nisam otisla u Dansku niti bilo gdje jer mi otac poginuo za ovu drzavu pa sam mislila da u njoj cu ja imati selameta koliko toliko....ali bez veze AKO KO BUDE IMAO BILO KAKVU INFORMACIJU O TOME KAD JE ISPLATA ILI JE TOLIKO MOCAN DA NAM MALO TO POGURA JER KANTONALNO MINISTARSTVO SE PITA KOJE JE SEBI DAVNOOO PODJELILO PLATE....MOLIM VAS JAVITE I NECEMO VISE RASPRAVE,OVI U DANSKOJ NEK SE "PATE" A JA SAM TRAZILA INFORMACIJU OD LJUDI KOJI OVDE "UZIVAJU"...\nIsplate neće ni biti jer se naknada za porodilje ukinula.\nPost by kadinica » 25/04/2013 19:06\nNije ukinuta porodiljska naknada...\nSamo dio koji je isplacivao Grad Sarajevo / oko 250 KM.\nPost by Lounge Act » 25/04/2013 19:20\nLast edited by Lounge Act on 03/01/2015 12:03, edited 1 time in total.\nPost by žuta lala » 25/04/2013 20:49\nE onda mi ništa nije jasno. Mojoj sestri je rečeno da neće dobiti iznos (pola plate) koji se isplaćivao iz budžeta općine (u vidu naknade) jer nema novca za to. Samo dobija pola iznosa od državne institucije u kojoj je zaposlena.\nPost by kadinica » 25/04/2013 20:58\nžuta lala wrote: E onda mi ništa nije jasno. Mojoj sestri je rečeno da neće dobiti iznos (pola plate) koji se isplaćivao iz budžeta općine (u vidu naknade) jer nema novca za to. Samo dobija pola iznosa od državne institucije u kojoj je zaposlena.\nAko radi u državnoj instituciji onda ima pravo na punu plaću, a nema pravo na naknadu od Kantona.\nPost by CaneBos » 25/04/2013 23:37\nUpravo tako. Ako radi u drzavnoj instituciji onda spada pod Drzavni zakon o radu koji regulise naknadu plate za vrijeme odsustva. Taj iznos je puna neto plata (bez toplog obroka, prevoza..). Vasa sestra nema nikakve veze sa kantonom i kantonalnim/opcinskim budzetima u tom slucaju.\nJos samo da dodam..kad postoje nejasnoce ovog tipa, pa ima internet, zakoni, pa se malo proceslja to, drugo svaka ta drzavna institucija ima hrpu besposlenih pravnika i sektora za pravne poslove i personal, pa neka pokuca na vrata i raspita se!\nPost by žuta lala » 26/04/2013 17:12\nCaneBos wrote: Ako radi u državnoj instituciji onda ima pravo na punu plaću, a nema pravo na naknadu od Kantona.\nJos samo da dodam..kad postoje nejasnoce ovog tipa, pa ima internet, zakoni, pa se malo proceslja to, drugo svaka ta drzavna institucija ima hrpu besposlenih pravnika i sektora za pravne poslove i personal, pa neka pokuca na vrata i raspita se![/quote]\nJoj upravu ste, neko ju je pogrešno informisao! Evo maloprije je zvala da se raspita i rekli su da to nema veze s njom.\nPost by ladyblue18 » 26/04/2013 22:36\nkerima1 wrote: Tacno valja nam jos troiti ovu vrecu idiota na temi.\nPost by curicaizsume » 05/05/2014 15:46\nMoze li mi iko dati jednu informaciju?\nSestra mi radi kod privatnika u Sarajevu, zaposlila se preko Sluzbe za zaposljavanje i ima ugovor do 01.08.2014. a, aBd, termin joj 25.07.2014. Ima li ikakvih sansi da dobije naknadu za porodiljsko? Jer ona je jos uvijek pod ugovorom kad se porodi. Ili, sta bi bilo kad joj poslodavac produzio ugovor, bili se sta promijenilo po tom pitanju?\nPost by kadinica » 05/05/2014 20:14\ncuricaizsume wrote: Pozdrav\nNaknadu za porodiljsko će svakako imati, samo zavisi da li kao majka u radnom odnosu ili nezaposlena.\nAko joj poslodavac ne produži ugovor, prijavljuje se na biro i ostvaruje pravo kao nezaposlena.\nAko joj produži radni odnos, primaće naknadu kao porodilja u radnom odnosu, za onoliko vremena na koliko je poslodavac produžio ugovor. Danom prestanka ugovora, prestaje pravo, ponovo je upućuju na biro i prima naknadu kao nezaposlena osoba.\nNemam pojma koliko trenutno iznose porodiljske naknade, ali mislim da je za nezaposlene osobe u KS trenutno oko 200 KM, a porodilje u radnom odnosu oko 500 KM.\nNeka neko napiše tačno, ove naknade se usklađuju sa proječnom plaćom....\nPost by kakavdanakneiskustvu » 05/05/2014 20:19\nzna li ko dokle je stigla isplata porodiljskih naknada u ze-do kantonu?\nPost by kadinica » 05/05/2014 21:49\nDanas počela isplata za mart u KS, ako nešto znači...\nPost by manekenka u penziji » 05/05/2014 21:55\nDanak, ako je suditi po praksi sarajevskog kantona, prvu naknadu ćete dobiti tek za neka 3 mjeseca.\nPost by curicaizsume » 06/05/2014 07:49\nKadinice, hvala ti!\nPost by kakavdanakneiskustvu » 06/05/2014 18:56\nmanekenka u penziji wrote: Danak, ako je suditi po praksi sarajevskog kantona, prvu naknadu ćete dobiti tek za neka 3 mjeseca.\nPost by belfy » 06/05/2014 21:01\nmojoj zeni je prva naknada legla nakon 6 mjeseci (Zenica), ali ima slucajeva gdje ide i mjesec ranije (valjda zavisno od pocetka porodiljskog). u svakom slucaju, za ZKD vazi 5-6 mjeseci po licnom iskustvu i iskustvima okoline.\nPost by kakavdanakneiskustvu » 06/05/2014 21:02\nbelfy wrote: mojoj zeni je prva naknada legla nakon 6 mjeseci (Zenica), ali ima slucajeva gdje ide i mjesec ranije (valjda zavisno od pocetka porodiljskog). u svakom slucaju, za ZKD vazi 5-6 mjeseci po licnom iskustvu i iskustvima okoline.\nza koji mjesec je zadnja naknada legla na račune?\nPost by belfy » 06/05/2014 21:21\nvjeruj mi da nisam siguran. cini mi se februar. ako je drugacije postam za sat vremena, ako ne, onda je februar.\nPost by belfy » 06/05/2014 22:17\nzena mi upravo prenese da je zadnja koja je legla decembarska, a da bi ovog mjeseca trebala leci januarska...tako da sam ja bio dosta u krivu...\nPost by artime » 07/05/2014 04:49\nZavisi sve kad kanton pusti pare. Npr. Poslije protesta odmah su pustili pare za naknade porodiljama. Političke igrice se prelamaju preko malog čovjeka. Al sve to na bosanski način. Toliko perfidno rade da kažem, puštaju pare poslije nekih "ustanaka" nebili raji zamazali oči.\nPost by kakavdanakneiskustvu » 07/05/2014 18:05\nbelfy wrote: zena mi upravo prenese da je zadnja koja je legla decembarska, a da bi ovog mjeseca trebala leci januarska...tako da sam ja bio dosta u krivu...\nPost by kadinica » 10/06/2014 19:40\nMaloprije sam gledala ministra, prije toga pročitala saopćenje Ministarstva.\nI još ne mogu sebi da dođem. Ispade da je 9 godina vršena neregularna, tj. protivzakonita isplata naknada. I to kaže ministar, kojem je obaveza da podnese krivičnu prijavu u momentu saznanja za počinjeno krivično djelo. Dakle, trebao bi prijaviti sve svoje prethodnike i tražiti da se u budžet namiri 30 miliona KM, koji su protivzakonito isplaćene porodiljama.\nFuj...umjesto toga, on našao da bude legalista i da "uskladi" isplate sa zakonom.\nNa način da se majkama u radnom odnosu umanji naknada za 100 KM, a da se onima koje nisu u radnom odnosu istovremeno poveća. Poštujem. Hoće čovjek da pomogne jednoj kategoriji. Samo mu nešto matematika nije jača strana - povećanje će biti sa 120 KM na 180 KM, tj. čitavih 60 KM. Kamo nestadoše 40 KM? Ministre?\nDalje, ministar kaže da porodilje u radnom odnosu primaju svakako razliku od plaće od svog poslodavca, pa umanjenje neće ni osjetiti. Kako znaš ministre? Šta je sa onima koje rade kod privatnika?\nUostalom, šta tebe briga ko meni koliko isplaćuje? Je li moj poslodavac korektan ili ne? Kaže ako nije tako, sindikat treba da se izbori za porodilje. Hahahahaha. Sindikat.\nČinjenica je da je porodilja žena koja je rodila dijete u ovoj šugavoj državi. Koje će ići u školu, plaćati porez i pobrinuti se da šugava država ne izumre.\nI zato joj treba biti isplaćena naknada DRŽAVE (čitaj Kantona), a ne poslodavca, muža, roditelja penzionera, komšinice ili od druge vrste sadake.\nps. uvijek mi je smetalo što su porodilje svrstane u Zakon o socijalnoj zaštiti. Sad znam da je to ispravno. Biti majka znači biti socijalni slučaj.\nPost by safran » 10/06/2014 22:38\nkadinica wrote: Dalje, ministar kaže da porodilje u radnom odnosu primaju svakako razliku od plaće od svog poslodavca, pa umanjenje neće ni osjetiti. Kako znaš ministre? Šta je sa onima koje rade kod privatnika?\nOVDJE BIH SAMO DODALA DA PORODILJA, I KADA NIJE PORODILJA, REDOVNO, GODINAMA, IZDVAJA IZ PLATE U TAJ ISTI FOND IZ KOJEG SE ISPLAĆUJU NAKNADE.\nNe moraš ni spominjati privatnike. Ja sebi nisam mogla doći kad mi je babica, dok mi je spremala bebu na otpustu, rekla da OB, nadaleko poznata kao baby friendly, ne daje porodiljama razliku plate. Kasnije mi je to potvrdila prijateljica. Da li se šta promijenilo sa novim rukovodstvom, ne znam. Ovo je stvarno mizerija što su napravili.\nPost by Enticer » 06/02/2016 18:52\nCuo sam da ima ili da je bilo da dijete za svoj prvi rodjendan dobije novcanu naknadu ili poklon od Kantona ili Opcine, ne znam tacno i to nakon sto majka primi svih 12 porodiljskin naknada i kao 13ta naknada bude kao za dijete za njegov prvi rodjendan. Ima li to jos ili je ukinuto? Kanton Sarajevo je u pitanju.


Milosavljević: Euforija postojala s razlogom - 14.09.2019, Sputnik Srbija\nMilosavljević: Euforija postojala s razlogom\nSrpski košarkaš Dragan Milosavljević, koji je zbog povrede u pripremnom meču propustio SP u Kini, dao je svoje poglede na sve što se tamo dešavalo. 14.09.2019, Sputnik Srbija\n21:13 14.09.2019 (Osveženo: 11:28 12.08.2021)\n© Foto : KSS / Marko MetlasDragan Milosavljević na utakmici sa Litvanijom u Areni\nSrpski košarkaš Dragan Milosavljević, koji je zbog povrede u pripremnom meču propustio SP u Kini, dao je svoje poglede na sve što se tamo dešavalo.\nKoliko nam je bio potreban veliki borac najbolje se videlo protiv Španije i posebno Argentine, kad je trebalo zaustaviti zahuktalog protivnika. Milosavljević nije siguran da bi bilo drugačije da su on i Miloš Teodosić bili na terenu.\n„Možda bi bilo drugačije da smo mogli da igramo, a možda i ne bi. To nažalost, nikada nećemo saznati“, sa setom u glasu priča Gagi za „Novosti“.\n„Čuo sam se sa saigračima. Po njihovim izjavama može da se zaključi kako su doživeli taj poraz od Argentine. Sad se u Srbiji stvara slika da je ovo tragedija, ali sigurno da je igračima najteže. Oni su odvojili celo leto, trenirali, borili se. Ovo je generacija koja je pravila neverovatne uspehe. S razlogom se stvorila euforija. Sasvim je logično da su svi očekivali mnogo. Imali smo sjajnu ekipu na okupu ovog leta, ali podlegli smo pritisku“.\nI za Dragana je bilo veoma čudno da gleda susret Srbije i SAD u razigravanju od 5. do 8. mesta.\n13 Septembar 2019, 19:57\n„Pa niko to nije mogao da zamisli. Očekivalo se da bude barem u polufinalu, ako ne u finalu. Nije bilo sreće za nas. Došao je loš momenat baš kad ne treba. Skroz je u redu biti i među pet najboljih ekipa na svetu. Ostaće žal zauvek, jer smo dobro radili, na pripremama nismo imali poraz... Ali samopouzdanje je palo u najgorem trenutku. Lepo je što smo dobili Amerikance.“\nNa šampionatu u Kini najveći favoriti nisu došli do borbe za medalju.\n„Zna se da je četvrtfinalni meč najbitniji. Argentinci su me baš iznenadili, ne znam da li smo mogli da očekujemo da nam stvore toliko problema. Ali očigledno kad je eliminaciona faza, jedna utakmica, može da se namesti da slabija ekipa iskoristi loš dan favorita.\nJedan od teških trenutaka koji je poljuljao „orlove“ još tokom priprema bio je Milosavljevićev izlazak sa terena na meču „Akropolis kupa“ protiv Turske.\n„Odmah sam znao da je ono najgore“, kao iz topa odgovara igrač koji je već imao tešku povredu kolena 2014. godine, samo što je tada drugi problem bio u pitanju.\n13 Septembar 2019, 20:52\n„Mnogo mi je bilo teško da gledam utakmice. Prvo, zbog toga što sam doživeo ovakvu povredu i čeka me godinu dana pauze. A drugo, jer sam stvarno imao ogromnu želju da pomognem nacionalnom timu. Šta da se radi, pozitivan sam i jedva čekam da zaigram ponovo košarku“.\nPokušao je Dragan da objasni kako se dogode te povrede bez ikakvog kontakta na terenu.\n„To nije posledica fizičke nespremnosti, već nekog zamora u glavi. Tih povreda ranije nije bilo ovoliko. Previše se u sportu sve vrti oko novca. Sve manje se misli na igrače, koji imaju malo vremena za oporavak tela. Mada, mi smo potpuno svesni tog rizika i sa tim živimo.“\nNa pitanje da li je olakšavajuća okolnost činjenica da je već prolazio kroz isti period, Gagi daje pozitivan odgovor.\n„Lakše mi je zbog toga, jer tačno znam šta me čeka. Trajaće baš dugo, ali sada neću praviti neke greške koje sam prošli put pravio. Mogao bih možda da se vratim na kraju sezone, ali realnije je da budem spreman za početak sledeće“.\nPozitivne misli održavaju Draganovu nadu da će ponovo nositi dres sa grbom Srbije.\n„Naravno da bih to najviše voleo“, završio je lepom željom razgovor Milosavljević.


Istine i neistine kada je pravilna ishrana u pitanju | Dijana Radetić - Zdravlje na dan\nIstine i neistine kada je pravilna ishrana u pitanju\nSkoro svakodnevno svedočimo “novotarijama” kada je u pitanju ishrana. Najčešće tražimo brza rešenja kada se borimo sa viškom kilograma. Pompezni naslovi, kao i slike “pre i posle” nas mame da poverujemo u svedočenje nekih sasvim “običnih” neznanaca. Oni su za neverovatno kratko vreme izgubili neverovatno mnogo viška kilograma a samo su promenili jednu stvar. Isto tako smo svedoci široke palete magičnih proizvoda, izrazito visoke cene, koji nam obezbedju večnu mladost i fantastično zdravlje. U moru ponude čarobnih “rešenja” lako je izgubiti kompas i upasti u još dublje (more) probleme.\nIstina ili laž: 1. Izbegavajte masti\nJoš od sedamdesetih godina prošlog veka masti se nalaze na crnoj listi. Iako sada već znamo da masti i nisu toliko loše po naše zdravlje, još uvek neki stručnjaci vode kampanju protiv njih.\nImajte na umu da je istina negde izmedju. Višestruko preradjene masti kao trans masti jesu loši po naše zdravlje. Dok su prirodne masti i te kako potrebne za apsorpciju odredjenih esencijalnih vitamina i minerala, kao i za dobro funkcionisanje organizma.\nIstina ili laž: 2. Super namirnice su fontana mladosti i dobrog zdravlja\nTermin “Super namirnica” je samo još jedan od marketinških trikova prehrambene industrije. Svaka od njih ima “dobitnu” kombinaciju vitamina i minerala.\nIstina je da ni jedna od tih namirnica ne sadrži sve vitamine i minerale koje će zadovoljiti dnevne potrebe za njima. Svako voće i povrće sadrži različitu kombinaciju vitamina i minerala. Zbog toga i treba poštovati pravilo raznovrsnosti da bi se uneli svi potrebni vitamini i minerali.\nIstina ili laž: 3. Voće je šećer, izbegavajte ga\nDa, voće sadrži šećer koji se zove fruktoza.\nTreba imati na umu da voće i rafinisani šećer nisu isto. Voće pored šećera u sebi ima i biljna vlakna koja usporavaju apsorpciju glukoze u krvi a bogat su izvor vitamina, minerala i drugih fito materija.\nIpak treba biti umeren sa konzumiranjem prirodno cedjenih sokova. Za samo jednu čašu takvog soka potrebno je iscediti barem 4 komada voća ili povrća a blagodetna biljna vlakna uglavnom završavaju u kanti za otpatke.\nIstina ili laž: 4. Izbacivanjem ugljenih hidrata smanjujete višak kilograma\nIzbacivanjem višestruko preradjenih ugljenih hidrata iz ishrane, zaista popravljate zdravlje i smanjujete višak kilograma. Medjutim ako u potpunosti izbacite i skrobne ugljene hidrate, onda gubite i veoma važne materije potrebne za pravilan rad organizma.\nZato, nemojte da ih izbacite u potpunosti, dovoljno je da umanjite porciju hrane sa koncentrisanim sadržajem ugljenih hidrata.\nIstina ili laž: 5. Preskakanjem obroka brže mršavite\nPreskakanje obroka, najčešće dovodi do kasnijeg prejedanja. Isto tako, preskaknjem obroka, telo se uvodi u režim “zimskog sna” što rezultuje usporavanjem metabolizma u cilju očuvanja energije. Organizam tada troši manje energije a sva pridošla se skladišti u salo.\nKada se uhvatite u koštac sa viškom kilograma, bolje rezultate daju pravilno rasporedjeni obroci u toku dana.\nSavet više: poštovanjem pravila umerenosti i raznovrsnosti u ishrani, izbegavate mnoge probleme kada je zdravlje u pitanju.\nDevet namirnica koje podstiču varenje i jačaju imuni sistem\nPobedite napade gladi u 5 koraka


Pure Kick: Sagorevač Masti | Web Danas\n30 октобра, 2020 7 Mins Read\nPure Kick – preparat koji će se dopasti svima koji borbu vode sa masnim naslagama. Provodite dosta vremena vežbajući u teretani i mimo nje? Pokušavate da oblikujete svoje mišiće i da skinete masne naslage? I sve to radite a rezultati nisu očekivani. Predstavićemo vam Pure Kick, prirodni sagorevač masti.\nKao i svaki proizvod koji dolazi iz Purivere, tako su i Pure Kick kapsule napravljene isključivo na prirodnoj bazi. Dakle sastojci od kojih je napravljen ne mogu izazvati nuspojave i negativne posledice. To je moguće ako ste jedino alergični na neku od biljaka od kojih je napravljen.\nSam proizvod je od skoro u široj upotrebi, a prije nego što je pušten na tržište bio je namenjen isključivo sportistima kao što su hrvači i bodibilderi. Međutim, proizvođač je odlučio da proizvod bude dostupan svima, pa je i to jedan od razloga zašto pišemo ovu recenziju.\nBezbedno smršajte uz ovaj preparat sa sagorevanje masti\nSastav i sastojci – isključivo biljnog porekla\nOdstranite masne naslage uz Pure Kick\nKako se koristi Pure Kick – uputstvo i upotreba\nPure Kick iskustva i forum\nKako naručiti ovaj sagorevač masti?\nOve kapsule su 100% organske i sigurne su za upotrebu. Gubljenje kilograma uz njih je bezbedno i neće izazvati zdravstvene probleme.\nOne su ustvari sagorevači masti, koji je prvenstveno bio namenjen profesionalnim sportistima kako bi što bolje mogli da oblikuju svoje telo i mišiće. Upotreba Pure Kick kapsula daje izdržljivost vašem organizmu, ubrzava metabolizam i što je jako bitno daje energiju.\nNjihovim korištenjem se smanjuje želja za ugljenim hidratima što za posledicu ima gubitak masti u onim problematičnim predelima kao što je abdomen, a doprinosi očuvanju mišićne mase.\nDa li ste probali preparat namenjen muškarcima?\nKombinacija dijeta sa vežbama dovodi do gubitka kilograma, ali često zna negativno da se odrazi na mišiće, uprkos tome što ste smanjili kilažu. Neadekvatne dijete smanjuju mišićnu masu.\nSportisti koji žele da ojačaju svojte telo i da izdefinišu mišiće, nisu na dijetama, već na određenim režimima ishrane, a sve u cilju kako bi mišići sačuvali svoj pun potencijal. Stoga i dosta njih koristi Pure Kick sagorevač masti.\nKad su u pitanju sastojci ovih delotvornih kapsula, oni su potpuno prirodni, a u njihov sastav ulaze: cink, ekstrakt zelene kafe, seme kajen paprike, vitamini, ekstrakt zelenog čaja te GTF hrom.\nNeke od sastojaka ove jedinstve formule, kao i njihovu ulogu ćemo navesti u daljem tekstu.\nEkstrakt zelenog čaja – višestruko uzbrzava razgradnju masnih naslaga i ograničava unos kalorija\nSeme kajen paprike – sprečava nagomilavanje masti i nastanak dijabetesa, te ubrzava oksidaciju masti. Takođe ima i termogeni efekat.\nGlukomanan – pruža osećaj sitosti te oblaže zid stomaka\nGTF hrom – uklanja otpadne supstance i ne dozvoljava njihovo nagomilavanje\nEkstrakt zelene kafe – smanjuje glad i poboljšava stanje mišića\nDugo istraživanje je dovelo do toga da su se našli najbolji sastojci, i da kombinovanjem određenih količina tih sastojaka, dobijemo jedinstvenu formulu. Sastoji su pažljivo odabrani i najboljeg su kvaliteta, a sve u svrhu kako bi se dobili najbolji rezultati.\nPrilikom gubitka kilograma prvo se oslobađa tečnost iz organizma. Pa ako ste recimo na nekoj dijeti, a imate popriličan broj kilograma, vrlo lako i brzo ćete izgubiti prve kilograme.\nMeđutim onda dolazi pravi rat. A to je rat sa masnim naslagama i njih se najteže rešiti.\nReceptor Alfa – 2\nOvaj receptor je prisutan u našem organizmu, a on sprečava određene enzime da obavljaju svoj posao. Naime, posao enzima jeste da razbiju masne naslage na problematičnim mestima. Kako ovaj receptor ne omogućava dejstvo tih enzima, onda i te naslage sporije nestaju.\nDa bi se smanjio uticaj alfa – 2 receptora potreban je nizak nivo insulina. Sastojci ok kojih je napravljen Pure Kick će doprineti smanjenju insulina u organizmu, što će dalje dovesti do gubitka masnih naslaga.\nUz upotrebu ovih kapsula preporučuju se i intezivne vežbe. Primeta takvih vežbi dovodi do proizvodnje kateholamina a oni su jedan od ključeva za sagorevanje masti.\nDa li ste probali kafu uz koju ćete izgubiti kilograme?\nUkoliko se odlučite za narudžbu ovog preparata potrebno je znati i na koji način pravilno koristiti isti kako bi rezultati bili što bolji.\nPure Kick dolazi u vidu kapsula a način upotrebe je jednostavan.\nPotrebno je na pola sata prije obroka popiti jednu kapsulu. Pretpostavka je da u toku dana imate tri obroka što znači i tri kapsule dnevno.\nUkoliko želite da postignete brže rezultate onda dozu možete poduplati, tj. da pijete dve kapsule na pola sata prije obroka.\nTakav ritam bi trebalo da zadržite trideset dana. Dakle puni mesec konzumiranja Pure Kick kapsule. Ukoliko smatrate da tih mesec dana nije dovoljno i da želite izraženije rezultate postupak možete ponoviti.\nImajte na umu da nakon prvog tretmana treba napraviti pauzu od najmanje sedam dana, pa teko onda ponovo započeti sa kompletnim procesom.\nJedan od najmerodavnijih faktora kad su u pitanju bilo kakvi proizvodi jeste reč korisnika koji su se već susreli sa datim proizvodom.\nForumi su mesta gdje ljudi dele svoja mišljenja i stavove, pa je i naša preporuka da svoju znatiželju prvo probate zadovoljiti na sajtovima ove vrste. Isti je slučaj i kad su Pure Kick iskustva u pitanju.\nOnline zajednice su mesta gdje korisnici iznose svoje stavove, mahom na osnovu ličnog iskustva, pa je poseta takvim forumima dobar početak.\nNakon što pročitate iskustva drugih dobićete jasniju sliku o tome na koji način da koristite Pure Kick kapsule.\nSasvim logično je da nakon svega sledeće pitanje bude koja je to Pure Kick cena? Uostalom bilo koji proizvod da kupujete, nakon upoznavanja sa njegovim karakteristikama, sledeće je provjera da li je on prihvatljiv za vaš novčanik.\nOvaj proizvod je kombinacija prirodnih sastojaka i najsavremenije nauke. Iz tog razloga je i cena nešto veća, ali što bi rekli koliko para toliko muzike.\nTo koliko košta Pure Kick će nekome možda biti visoka cena, ali treba razmisliti šta se zaista dobija za taj novac. Ukoliko se pridržavate pravila i uz to pijete ovaj preparat onda se sigurno isplati.\nAko želite kupiti Pure Kick i misliti da ćete se tek tako rešiti masnih naslaga onda se varate. Ostavite pare i potrošite na nešto drugo.\nZa ovu cenu dobijate jedinstvenu formulu koju su stručnjaci našli, a vaš posao je da svojim aktivnostima doprinesete da ta kombinacija da rezultate.\nPure Kick cena Srbija – 4460 RSD\nPure Kick cena BiH – 72 KM\nIzložene cene su trenutno na popustu. Ukoliko se odlučite za kupovinu sada dobićete po navedenoj ceni. Onog trenutka kad proizvođač prestane sa akcijama, cena ce biti vraćena na prvobitnu, tj. za 50% skuplja od gore navedenih.\nKao i svi proizvodi iz kompanije Purivera, tako i ovaj jedino može biti kupljen sa zvaničnog sajta. Odnosno nakon što ostavite podatke na formi predviđenoj za to, neko od dostavljača će vas nazvati da dogovorite preuzimanje proizvoda.\nDakle narudžba je vrlo jednostavna. Vi treba da „pripremite teren“, napravite jasan plan, i da se pridžavate tog plana, a Pure Kick će biti samo dodatni okidač u sagorevanju masti.\nAko ste već u dobroj formi i odlučite naručiti proizvod, onda ćete za vrlo kratko vreme zaista biti pozitivno iznenađeni rezutatima.\nNaručite već danas vaše pakovanje i rešite se tih dosadnih masnih naslaga.


BERLINSKI INSTITUT: Rastuci uticaj Kine na evropske medije | Vesti Dana\nBERLINSKI INSTITUT: Rastuci uticaj Kine na evropske medije\nJedna nova studija upozorava na rastući uticaj Kine na evropske medije i samim tim na javno mišljenje. U studiji se spominju i neki nemački listovi. Da li je ta zabrinutost opravdana ili preterana?\nKina je u medijima svepristuna. Samo tokom 2017. godine britanski magazin „Ekonomist“ Narodnoj Republici je posvetio dve naslovne stranice. Nemačka magazin „Špigel“ Kinu je 2017. na svojoj naslovnici proglasio za „svetsku silu broj jedan“. U tekstovima je bilo reči o mega-projektu predsednika Sija Đinpinga „Novi put svile“, o njegovom (verbalnom) zalaganju za slobodnu trgovinu, o masovnim investicijama u Evropi, o strahu od krađa ideja (kao što je preuzimanje kompanije Kuka, koja proizvodi industrijske robote), o vojnom snabdevanju ili o kineskim planovima o državi totalnog nadzora.\nDiskusije o zaštiti intelektualne svojine od kineskih investitora već se odavno vode. Ali najkasnije od 19. kongresa Komunističke partije Kine koji je održan u oktobru 2017, nije reč samo o ekonomskom, već i o ideološkom uticaju Kine. Predsednik Si je na kongresu hvalio autoritarni kineski model kao alternativu za navodno opadajuće liberalne demokratije zapadnog tipa.\nBerlinski Merkator institut za kineske studije (Merics) i Globalni institut za javnu politiku (GPPI), u aktuelnoj studiji upozoravaju na nedostatak svesti kada je reč o rastućem uticaju Kine na političke i privredne elite, medije, kao i na civilno društvo i akademski evropski svet. Kina je na svim tim poljima aktivna „kako bi se u svetu poboljšalo mišljenje o kineskom političkom i ekonomskom sistemu i kako bi se on pozicionirao kao održiva alternativa liberalnoj demokratiji“.\nPritom, prema mišljenju autora studije „Autoritarni napredak“ (Authoritarian Advance), ključnu ulogu ima uticaj na javno mišljenje koji ide preko medija. Važno sredstvo za to je dodatak na engleskom jeziku „Čajna voč“, koji objavljuje najveći kineski dnevni list na engleskom „Čajna dejli“. Kao i svi druge mediji u Kini, i on je u državnim rukama i važi za partijski list. „Čajna voč“ se recimo pojavljuje kao dodatak „Vašington postu“, „Njujork tajmsu“, britanskom „Dejli telegrafu“, francuskom „Mondu“, kao i nemačkim listovima „Handelsblat“ i „Zidojče cajtung“.\nIskoristiti verodostojnost etabliranih medija\nPrednost takvog postupka je očigledna, ocenjuju autori studije: „Efikasnije je koristiti već etablirane medijske kuće u pojedinom zemljama, posebno zato što oni kod čitalaca uživaju veću verodostojnost nego kineski mediji“. Dodatak „Čajna voča“ je doduše izdvojen, ali sličnog je izgleda kao drugi redakcijski sadržaji, ukazuju autori studije. Kina na taj način utiče na polemike u Evropi. S obzirom na to da listovi za objavljivanje dobijaju i novac, može se stvoriti zavisnost koju bi Kina mogla da iskoristi.\nNa upit DW, list „Zidojče cajtung“ objašnjava da je „Čajna voč“ 2017. godine samo jednom objavljen kao dodatak na stranom jeziku. Označen je na sledeći način: „Ta plaćena, posebna publikacija je dodatak ’Zidojče cajtungu’, uredništvo nije učestvovalo u pripremi plaćene posebne publikacije.“ List „Handelsblat“ taj dodatak ima od kraja 2015. godine i za DW objašnjavaju: „Na prvoj stranici dodatka jasno se kaže: ’Plaćena specijalna publikacija pridodata je Handelsblatu. Za urednički sadržaj i izgled dodatka, isključivo je odgovorna redakcija Čajna dejlija (Narodne Republike Kine)’.\nPreuzimanje i medijska saradnja\nPrema oceni autora studije, Kina je aktivna i preko drugih kanala. Kineski investitori pokušavaju da kupe zapadne medijske kompanije, do sada ne previše uspešno. Prošle godine propao je pokušaj Kine da kupi američki magazin „Forbs“. Ipak, kineski konglomerat „CEFC China Energy“ sada ima ponudu za „Central European Media Enterprises“, koji je aktivan u Bugarskoj, Češkoj, Rumuniji i Slovačkoj, o čemu je u decembru izveštavao „Rojters“. Pregovori još uvek nisu završeni.\nKina je takođe zainteresovana za medijske kooperacije i forume. Kooperacije služe razmeni sadržaja, koji na taj način podležu kontroli kineskih državnih medija. Medijski forumi služe Kini da propagira svoje predstave o novinarstvu. „To praktično znači da Kina propagira svoje uverenje, po kojem mediji ne kritikuju moćnike, već sa njima sarađuju. U međunarodnom kontekstu to bi trebalo da podstakne prijateljstvo među državama.“ Kao primer takvog medijskog foruma, u studiji se navodi „Medijski forum Kina-Nemačka-SAD“, koji su od 2010. do 2017. godine organizovali i fondacija „Robert Boš“ i kineski „Global tajms“.\nKritičke diskusije i transparentnost\nAutori studije u tome vide opasnost za evropsku „jednostranu otvorenost“, koju Kina koristi kako bi poslala svoje poruke i istovremeno uskratila evropskim medijima pristup kineskom tržištu.\nCenzurom je pogođen i DW, koji nudi i program na kineskom jeziku. Istovremeno, DW šalje i priloge svog lajfstajl-magazina „Euromaxx“ kineskoj TV-platformi CPD i stavlja na raspolaganje besplatne kurseve nemačkog jezika kineskoj onlajn-platformi.\nAutori studije zahtevaju kritičku raspravu o kineskoj medijskoj ofanzivi i traže više transparentnosti, u slučaju da su involvirani kineski državni mediji.\nFriderike Bege, kineska dopisnica lista „Frankfurter algemajne cajtung“, pozdravlja to što studija pokazuje kako Kina sistematski nastupa, ali smatra da je preterana kritika upućena nemačkim listovima. Ona podseća na reči američkog politikologa Džozefa Naja koji kaže da je otvorenost najveća snaga demokratije.\nizvor: Dojce Vele\nMERKELOVA GUBI KONCE: Ostaje bez ministarstva finansija, spoljne politike i socijalnih pitanja!\nKRIVICNE PRIJAVE: Miroljubu Petrovicu,Jeleni Karleusi,Mirjani Bobic Mojsilovic preti zatvor


Ko hoće preko reda na operaciju, mora da plati 4.000 evra | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Društvo Ko hoće preko reda na operaciju, mora da plati 4.000 evra\nKo hoće preko reda na operaciju, mora da plati 4.000 evra\nNa društvenim mrežama pojavila se informacija da na Institutu za ortopedsko hirurške bolesti Banjica, u doba koronavirusa, građani mogu odmah da se operišu, ali za to moraju da izdvoje 4.000 evra. Reč je o intervencijama koje bi se obavljale van radnog vremena lekara i za koje postoji cenovnik.\nOva informacija ubrzo je postala viralna na internetu, a brojni korisnici tvrde da je upravo direktor ovog Instituta Zoran Baščarević istakao da svi oni, koji neće da čekaju i sami žele da plate intervenciju, mogu to da učine vikendom.\nReč je o operacijama koje bi bile obavljene van radnog vremena, a na šta lekari, kako u izjavi za Nova.rs tvrdi direktor Institutu za ortopedsko hirurške bolesti Banjica Zoran Baščarević, lekari imaju pravo po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti.\n“Zakonska regulativa je, prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, da lekari operišu van radnog vremena i da za svaku intervenciju postoji cenovnik, u koji pacijenti imaju uvid”, rekao je Baščarević za naš portal.\nPrethodni tekstBesplatni udžbenici za prvake\nSledeći tekstĐilas: Ima boljih predsedničkih kandidata od Tadića\nTozovac iz KBC Dragiša Mišović: Uskoro ću kući


U Visokom održana manifestacija „Bajramu se radujemo, šehide ne zaboravljamo"\nU Visokom održana manifestacija „Bajramu se radujemo, šehide ne zaboravljamo”\nManifestacija „Bajramu se radujemo, šehide ne zaboravljamo“, kojom su obilježeni Ramazanski bajram i Dan šehida, održana je sinoć u Visokom.\n– U bogatom programu nastupili su: Hfz. Aziz Alili, Armin Muzaferija, Bajro Perva, Grupa solista „Ašik“, Emir Fejzić i Hor imama MIZ „Visoko“. Izvedene su najljepše ilahije i kaside povodom značajnog datuma, u kojem se sjećamo svih stradalih sugrađana – najboljih sinova BiH – naših šehida, ali u kojem ispraćamo i najdražeg nam gosta – mubarek mjesec Ramazan – saopćeno je iz gradske uprave.\nObratili su se i neki od organizatora manifestacije – glavni imam Medžlisa Islamske zajednice Visoko Midhat ef. Čakalović i gradonačelnica Visokog Amra Babić.\n– Sigurna sam da večeras ne postoji srce koje nije dirnuto. Sretna sam što smo napunili dvoranu “Mladost” i time pokazali da ne zaboravljamo naše šehide i poginule borce te da se znamo na dostojanstven način radovati Bajramu – kazala je gradonačelnica.\nPodsjetila je na to da je u dvorani “Mladost” prije 15 godina, drugog dana Ramazanskog bajrama, na Dan šehida, održana i promocija monografije šehida i poginulih boraca koja je publici prikazivana tokom početka programa sinošnje manifestacije.\n– Na tom ekranu vidjeli ste 314 imena, 314 osoba, 314 sinova i očeva. Ni nakon 15 godina mi ne posustajemo. Mi izdati ne znamo i s ponosom nastavljamo našu borbu za Bosnu i Hercegovinu – rekla je Babić.\nSinoćnju manifestaciju organizirali su Grad Visoko, medžlis Islamske zajednice Visoko i Gračanica i Organizacija porodica šehida i poginulih boraca “Visoko 92”.