Author Topic: KULTURO, EVE ME! (Read 39684 times)\nRe: KULTURO, EVE ME!\n« Reply #200 on: 02-11-2018, 14:28:56 »\nOpet Đilas umešao prste!\nSavić: Neću podneti ostavku\n« Reply #201 on: 02-11-2018, 15:18:35 »\nKoji će nam Narodno? Ti glumci i onako tezgare po drugim pozorištima ili u predstavama po domovima kulture, dva glumca i stolica... Neka se zove Narodan operqa i balet, a pozorište ostavite Dušanu Kovačeviću. Čovek je upravnik, direktor drame, reditelj i pisac i samo njegove predstave u pozorištu koje je, inače, privatno. Takvo pozorište, kao Molijerovo, nama treba.\nI ti glumci... Nakotilo se toga i previše.\n« Reply #202 on: 02-11-2018, 15:48:57 »\nGlumci su prolazni, samo je upravnik večan!\nsrsly, sama materija me marginalno zanima, mnogo mi je zanimljivije ponašanje ovih partijskih kadrova.\n« Reply #203 on: 02-11-2018, 15:52:24 »\nModel ponašanja partijskih kadrova istovetan je i kod direktora škole i šefa stanice u Pripičkovini, kao i ministra kulture. Nabaviš dovoljno vazelina i baš te briga.\n« Reply #204 on: 21-11-2018, 11:10:40 »\nPredstava sa Sergejem Trifunovićem u poslednji čas izbačena sa aleksinačkog festivala\n« Reply #205 on: 17-12-2018, 09:12:19 »\nMilutin Petrović, reditelj: Nekadašnji silosi danas su poslanici i trendseteri\nDa podsetimo, Petrović se prihvatio direktorovanja u beogradskoj Kulturnoj ustanovi "Stari grad" (nekadašnji "Parobrod") i naivno pomislio kako na tom mestu treba da se bavi svojim poslom. Krenuo je da rašćišćava Augijeve štale i udario pravo na izvesnog Zlatka Crnogorca koji je tamo bio neka vrsta sive eminencije i od koga su zaposleni zazirali. Petrović je Crnogorcu dao otkaz, a onda su odbornici Skupštine opštine Stari grad smenili Petrovića. Ovo je njegova priča.\n- Zvali me da budem direktor, ja nisam hteo, oni me ubeđivali, ja - ko velim - hajde, zeznem se i pristanem. U kolektivu sam zatekao pakao i jednog besprizornog čoveka koji vedri i oblači. Bez ikakvih kompetencija obavlja važne uređivačke poslove, usput blamirajući ustanovu u gotovo svakom kontaktu sa umetnicima koji dođu u vezu sa "Parobrodom". Najgore od svega, mobinguje zaposlene, specijalno žene: jedna u depresiji, druga guta "leksilijume", treća hoće da zove oca da ga bije. Ovaj svakodnevno urla, viče, tehničare zove "moji robovi". Ceo Dorćol to zna, svi me zezaju: "Je li, kako izdržavaš sa onim?" Da sam bio poslovođa benzinske pumpe, morao bih da reagujem. Probao fino, nije išlo. Krenuo da ga otpustim, oduzmem mu poslovni mejl, on zove čoveka iz IT službe da mu ga vrati, ovaj ga odbije, on onda zove starog da proba da prođe kroz šifre i vrati mu adresu!? Opa! Pogledam u te njegove mejlove i imam šta da otkrijem. Naplaćivao prostor na privatni račun, iznajmljivao opremu "Parobroda"... E, sad, on oduvek, a specijalno kad je stvar krenula u pravcu otkaza preti - "ne možete mi ništa", "Bastać će vas sve otpustiti", "znate li vi ko stoji iza mene"... Ja mislim lupeta. Kad, međutim, sve se desilo upravo kao što je on pretio. Očigledno su u nekoj šemi. Kakvoj, nemam pojma, ali izgleda mi u lopovskoj.\nKo je taj Zlatko Crnogorac, za koga se ispostavlja da je u toj kulturnoj ustanovi bio strah i trepet?\n- Kada menadžeri poput Makse Ćatovića ili pokojnog Duleta Ercegovca rade, na primer, velike koncerte, angažuju takozvane trkače, operativne organizatore koji rešavaju probleme. Uglavnom tako što se deru na fizičke radnike ili čistačice, pomeraju parkirane automobile i nadgledaju istovar binske opreme. Ovaj je vrhunski "trkač" koga je LDP svojevremeno uvalio u "Parobrod" da ga renovira i pokrene kao organizator. Međutim, zaplet je u tome da je taj čovek bez obrazovanja opsednut time da se predstavi kao neki intelektualac i ekspert, pa je koristio svaku vrstu lukavstva i prevare da sa pozicije u "Parobrodu" dođe do takve mogućnosti. Ceo Dorćol to zna i svi mu se smeju iz leđa, mnogi i u lice, ali žalosno je što je neke ljude i ubedio u svoju navodnu kompetenciju pa je povremeno pisao neke besmislene tekstove za pojedine ozbiljne novine sa očigledno neozbiljnim urednicima. Na primer, daju mu dve strane da napiše tekst o Pulskom festivalu!? Pisao je i o arhitekturi i baš bih voleo da mi neki urednik objasni o čemu se tek tu radilo?!\n- Ma kakva ustanova kulture, oni jedino hoće da imaju svuda onu bibliotekarku iz Lazarevca. Na primer, na Starom gradu je na vlasti sumanuta koalicija Bastać (sa porodicom), SPS, radikali i DSS. I to se, inače, zove opozicija... Opozicija koju već godinama, svemoćna gradska i republička vlast nikako ne dira. Hm, zašto? I sad, na primer, u zakonu piše da članovi upravnog odbora moraju da budu istaknute ličnosti iz oblasti kulture. Upravni odbor "Parobroda" se, međutim, sastoji od ličnosti koje neki Bastaćev posilni okrene telefonom u pet po podne i naredi da se svi pojave u njegovoj kancelariji u sedam. Kada dođu podmetnu im, već odštampanu, njihovu odluku o imenovanju novog direktora za koga niko od njih nije čuo. Oni spuste pogled i dignu ruke da glasaju. Te ličnosti su istaknute jedino u partijskoj poslušnosti. Tako se UPRAVLJA institucijom kulture. Dakle "opozicionar" Bastać cimne espeesovca, deesesovku i radikalku - i oni šene. U centru Beograda! I to su kao "naši", demokratska opozicija... Eto, to je njihova kultura.\nDa li ste imali neki kontakt sa vlastima opštine Stari grad pre i posle smene, koje objašnjenje ste dobili u vezi sa smenom? Imali ste "nedoličan" zahtev da pokrenete disciplinski postupak protiv svojih zaposlenih, što ste odbili - po kom osnovu su to tražili, je li vam objašnjeno, šta su to zaposleni bili skrivili?\n- Tehnički me nisu smenili, nego na isteku mog mandata postavili novog v.d. direktora. To je jedino što ne lažu u svojim spinovanjima i uvredama. Ali ne odgovaraju zašto pola godine odbijaju da raspišu javni konkurs. Zašto su postavili šestog v.d. direktora u četiri godine? Zašto to rade baš posle otkaza čoveku koji je svima pretio da će sve biti kako on bude rekao Bastaću. Zašto se ničim ne ograđuju od lopova uhvaćenog sa rukom u tegli pekmeza? A taj sramni dokument koji su poslali je nezakonit, bezobrazan, izuzetno glup i uvredljivo nepismen. Nemoguće ga je prepričati, najbolje bi bilo da ga objavite, da vide ljudi kako se "opozicija" obraća direktoru ustanove kulture. Inače, jedina krivica svih nas je da smo smenili njihovog ortaka. Osveta. U maniru male nevažne mafijice.\nPosle vašeg postupka i zaposleni su se ohrabrili, kakva je atmosfera tamo?\n- Pre dve nedelje svi su potpisali izjavu o tome kako ih je taj maltretirao godinama. I to su predali na pisarnici opštine. Onda su mene munjevito eliminisali i neki ćelavac je krenuo sa mobingom: "Da si se pojavila u opštini sa pečatom 'Parobroda' za deset minuta!!! I nemo da bi se z.......la sa nama!!!" Suze, nervni slom, "bensedin". "Ti se malo razmisli ko te je ovde zaposlio". Opet suze, "bensedin" i - "Izvinite, izvinite, ali ja imam malo dete"... Ovo je kolektiv od deset ljudi, tehničari, organizatorke... Ja ovde nisam imao Vanju Ejdus, Dugalića, Natašu Ninković, Hubača, violiniste i baletske umetnike koji mogu da dignu štrajk. I tako, "Parobrod" će ponovo postati biblioteka iz Lazarevca. Ali, "demokratska" i "opoziciona"...\nJedan od ljudi od imena koji je reagovao povodom vaše smene bio je Goran Marković koji je Opštini vratio nagradu. Kako ste doživeli njegov gest?\n- Ne samo Goranov gest... Dijana Milošević, Svetislav Basara, Nezavisna kulturna scena Srbije, stotine ljudi sa imenom i prezimenom su stali uz mene i, kako je Goran rekao, "sabrali 2 i 2 i dobili 4 kao rezultat". Pogledajte samo moj Fejsbuk. Ali svi ti ljudi, plus uhvaćen i eliminisan jedan besprizorni tip, sprečen mobing zaposlenih, novi programi - sve to na jednom tasu vage, a marginalna političarska klika i problematičan lik na drugoj strani. Rezultat - njihova stoprocentna pobeda. Meni je pripalo da se sada po medijima razvlačim prljajući se pričama o jednoj bednoj kaljuzi umesto da radim ono za šta su me školovali ljudi poput Markovića ili vaspitavali ljudi poput mojih roditelja, baka, deka i mojih Dorćolaca.\nMi malo stariji pamtimo vas i kao člana grupe "Heroji". Ko se danas može nazvati tim imenom, šta je ovde ostalo od herojstva?\n- Bila je ta pesma "Dodži kod Kize" u kojoj sam parodirao tada smešnu ekipu bolida koje smo zvali silosi. E, međutim, desio se prevrat u civilizaciji koju živimo, silosi su postali poslanici i trendseteri našeg društva, pa sam pre par godina dodao još jednu strofu u kojoj se Kiza obraća naciji:\n"Znači, ispalo je anticipacija,\nDorćol, Zemun, Surčin pa cela nacija\nIspoštuj ih, Kizo, i korporaciju\nOdrži razvoj i demokraciju\nMojne da bi bilo Kiza do Tokijo\nNemo da bi Kiza osnivo NGO..."\nKoju pouku ste izvukli iz svega što vam se desilo?\n- Posle pola života neprekidne borbe sa sistemom, pa zbog uspeha te borbe i trpljenja prvo Vuka (kao mora se), pa svih onih opskurnih Velja Ilića u DOS-u (i to se moralo), pa "sanitarnog otklona" Tadićevog DS-a (opet se moralo), pa studenta bogataša i bildera Čede (ih, pa mora se) pa svih tih uobraženih praznoglavih naricaljki iz "Peščanika" (e to se zaista mora, zar ne?), i sada ovoga sa ovim junošama u srcu Srbije - mom Dorćolu, hm - odlučio sam da ja više ništa ne moram. Ulazim u fazu koju radno nazivam Pablo Pikaso. Dakle, jug Francuske i ulje na platnu, duge kontemplacije... Pa kad mi ujutru jave da su ubili Kenedija, a ja popijem čašu vina, uzmem četkicu i umočim je u, hm, da vidim, u plavu boju...\nI šta planira da radi "Pikaso" dok ne dođe do "plave faze"?\n- Pa zvučaće kao da se šalim, ali sada baš snimam kampanju za nevladinu organizaciju "Astra" i to baš protiv radne eksploatacije. Sve radim sa svojim studentima filmejkinga sa fakulteta FEFA. Onda u januaru kreće serija "Nebojša Čelik" o strahovima adolescenata po scenariju Vladislave Vojinović, a ulazim u pripreme filma "Hadžijino zvono" i seriju "Nečista krv" za koje je po delima Bore Stankovića scenario napisao veliki Voja Nanović. Za film "Hadžijino zvono" je kao scenarista radila i Milena Marković. To je nešto potpuno genijalno i, ako smem da sad nastavim ovu šalu, to će biti moja "Gernika".\nIzgleda nas stvarno čuva Sveti Sava\nPosle svega što nam se dešava u političkom životu, medijima, kulturi, gde ide i gde će završiti ovo društvo?\n- Realno, ovo društvo već dva veka postoji tako što neprekidno završava samo sa sobom. Kolektivno samoubistvo za kolektivnim samoubistvom. Kolektivni samomasakr sopstvenog bića, imena i smisla. Čak je i dirljivo, na neki dijaboličan način i romantično to koliko je glupih i pogrešnih koraka učinjeno. U stvari, prava je misterija kako to što se zove Srbi i Srbija uopšte još postoji. I ne samo da postojimo nego se stalno kao pečurke posle kiše, ipak, pojavljuju neki fenomenalni ljudi koji protivno prljavoj matici uzvodno nose baklju slobode i duha. Od Mihajla Obrenovića, preko Bore Stankovića, Joce Jovanovića do scene bendova iz BIGZ-a... Posle toliko pogrešnih odluka, autogolova, crvenih kartona, silovitih napada na pogrešnu stranu terena, šuteva iz kornera u aut, udaraca glavom u stativu, prava je čudo otkuda nas uopšte ima? Ponekad mislim da je jedino racionalno objašnjenje u onome što misle ovi 1389. i takvi ortaci, a to je da zaista lično Sveti Sava sedi pored Hrista Svedržitelja i iz nekog razloga štiti nas, koji smo navodno njegovi Srbi... Ja baš ne vidim nijedno logičnije rešenje. Mislim, kada istorija jednog naroda dođe do toga da mu je Vulin ministar vojske, onda moraš da si duhovit ko Buda da bi razmatrao smisao ljudskog postojanja...\nReditelj, muzičar, profesor...\nPetrović je televizijski, filmski i pozorišni reditelj iza koga je pet dugometražnih filmova, za koje je sam pisao scenarije i producirao ih. ("Zemlja istine, ljubavi i slobode", "Jug jugoistok", "Agi i Ema"...). Najveći deo karijere bavio se televizijom gde je režirao gotovo sve vrste televizijskih formi - filmove, serije, "žive" emisije..., režirao je brojne prenose muzičkih i kulturnih događaja, desetine muzičkih spotova, bavio se i advertajzingom i kreiranjem političkih kampanja, a u mladosti se bavio i muzikom, pre svega rokenrolom. Član je Udruženja filmskih umetnika Srbije, dobitnik je brojnih nagrada, bavio se i pedagogijom, a trenutno je redovni profesor predavač na Fakultetu za ekonomiju, finansije i adminstraciju.\n« Reply #206 on: 17-09-2019, 21:06:35 »\nKorupcijski performans oko „Čistača“?\nSumnje u regularnost izbora izvođača radova za izradu scenografije za izložbu „Čistač“ Marine Abramović, koja će biti otvorena 21. septembra u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu, mogle bi da zasene taj kulturni događaj koji je država proglasila nacionalnim projektom i u koji, prema nezvaničnim informacijama, namerava da uloži milion i po evra.\n« Reply #207 on: 18-09-2019, 20:50:18 »\nPa mi smo stvarno bogata država, kad možemo milion i po evra\nodvajati za takve performanse...


Više od 200 različitih manifestacija ovog puta održaće se u okviru "Beogradske zime", koja je počela 1. decembra i trajaće do 31. januara, istakao je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n– Manifestacije će se dešavati na više mesta u gradu, od Trga bajki koji se nalazi ispred opštine Zvezdara do Trga otvorenog srca, Trga Nikole Pašića, Dečjeg kulturnog centra i mnogih drugih mesta. Programi su uglavnom namenjeni deci i svi su besplatni – istakao je Vesić, gostujući na TV "Pink".\nDirektor Centra beogradskih festivala Damir Handanović podsetio je da će 15. decembra biti otvoreno klizalište na Trgu Nikole Pašića.\n– Novine su sankalište, gejming zona, izdvojeno klizalište za najmlađe, za iskusnije duž cele fontane će biti klizalište i zaista smo se trudili da od 15. decembra do 28. januara imamo dosta sadržaja kako za decu tako i za odrasle. Na otvaranju klizališta 15. decembra gostovaće "Neverne bebe", Lena Kovačević a za najmlađe tu će biti i "Baka prase". Kada govorimo o samom dočeku ispred Doma Narodne skupštine, 30. decembra tu će između ostalih biti SARS, Gramofondžije, 31. decembra Saša Kovačević, Haris Džinović, Bajaga i Dejan Petrović, 1. januara od 14 časova biće koncert klasične muzike - Saša Sedlar i "Simfonjeta", a uveče od 20.30 će tu biti Rasta, Disajpls i drugi. Novitet će ove godine biti i "Open er sinema" na platou Trga Slavija gde će 30. i 31. decembra i 1. januara građani moći premijerno da pogledaju neke filmove – kazao je direktor CEBEFA, podsetivši da je kompletan program dostupan na sajtu www.beogradskazima.rs.\nGovoreći o gradskom komunalnom sistemu koji će pratiti sva dešavanja tokom proslave Nove godine Goran Vesić je podsetio da u njemu radi 30.000 ljudi i da će za doček dežurati nekoliko hiljada radnika.\nPolicija je uhapsila 55-godišnjeg Rodoljuba R. zbog sumnje da je u svojoj kući na Zvezdari pucao iz pištolja.


članak: 6 od 29\n2016, br. 114, str. 201-218\nKretanje obima šteta od prirodnih nepogoda u šumama Srbije i uticaj temperature i padavina\nRanković Nenad, Nedeljković Jelena , Zlatić Miodrag, Stanišić Mirjana, Nonić Dragan\nUniverzitet u Beogradu, Šumarski fakultet\nIstraživanje klimatskih promena i njihovog uticaja na životnu sredinu - praćenje uticaja, adaptacija i ublažavanje (MPNTR - 43007)\nU pogledu vidljivih posledica klimatskih promena, u Srbiji je, kao i u drugim državama, prisutno povećanje srednje godišnje temperature, smanjenje količine padavina, pojava poplava, suša, šumskih požara i ledoloma. Cilj istraživanja je utvrđivanje zakonitosti u kretanju obima šteta od prirodnih nepogoda u šumama Srbije, zatim učešća u ukupnim šumskim štetama i uticaja temperature i padavina na obim šteta od prirodnih nepogoda u šumama u posmatranom periodu. Kao osnovna naučna metoda, korišćena je metoda modelovanja, a primenjene su i metoda analize trenda, regresiona i korelaciona analiza, klasične metode zaključivanja (apstrakcija i konkretizacija, analiza i sinteza, indukcija i dedukcija, itd.), kao i druge metode i tehnike neophodne za dobijanje svih neophodnih elemenata za zaključivanje (proseci, apsolutni rast, stope rasta, itd.). Rezultati istraživanja, bez obzira na izostanak signifikantnosti kod svih modela, ukazuju da su štete od prirodnih nepogoda u šumama Srbije u porastu, da se uvećava njihovo učešće u ukupnim šumskim štetama i da se ono može vezati za niže temperature i veću količinu padavina (snegolomi, snegoizvale, ledolomi, ledoizvale, poplave, itd.).\nšume; štete; prirodne nepogode; temperatura; padavine\n*** (2011-2016) Klimatološki podaci za period od 2010-2015. godine. Beograd: Republički Hidrometeorološki zavod, Meteorološki godišnjak 1\n*** (2011) Nacionalna strategija zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama. Službeni glasnik RS, br. 86\n*** (2016) Štete od elementarnih nepogoda u periodu 2010-2015. godine. Beograd: JP Srbijašume, Interna dokumentacija\n*** (2011) Štete u šumama 2010, Saopštenje ŠU10. Beograd: Republički zavod za statistiku, br. 148\n*** (2012) Štete u šumama 2010, Saopštenje ŠU11. Beograd: Republički zavod za statistiku, br. 156\n*** (2013) Štete u šumama 2010, Saopštenje ŠU12. Beograd: Republički zavod za statistiku, br. 156\n*** (2010/2015) Zakon o šumama. Službeni glasnik RS, Beograd, br. 30/10, 93/12, 89, Službeni glasnik\n*** (2014) Climate change 2014: Impacts, adaptation, and vulnerability: Global & sectoral aspects. u: Field C.B., Barros V.R., Dokken D.J., Mach K.J., Mastrandrea M.D., Bilir T.E., Chatterjee M., Ebi K.L., Estrada Y.O., Genova R.C., Girma B., Kissel E.S., Levy A.N., Mac-Cracken S., Mastrandrea P.R., [ur.] Contribution of Working Group II to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge: Cambridge University Press, Part A, (113)\n*** (2011) Climate change for forest policy-makers: An approach for integrating climate change into national forest programmes in support of sustainable forest management. Rome: FAO, 50\n*** (2012) Forest management and climate change: A literature review. Rome: Food and Agriculture Organization of the United Nations, Forests and Climate Change Working Paper 10, (45)\n*** (2014) Štete u šumama 2010, Saopštenje ŠU13. Beograd: Republički zavod za statistiku, br. 155\n*** (2015) Štete u šumama 2010, Saopštenje ŠU14. Beograd: Republički zavod za statistiku, br. 147\n*** (2016) Štete u šumama 2010, Saopštenje ŠU15. Beograd: Republički zavod za statistiku, br. 143\n*** (2009) UNISDR terminology on disaster risk reduction. Geneva: United Nations Office for Disaster Risk Reduction, 30\nBaković, Z., Stajić, B., Janković, V., Janjatović, Ž., Kazimirović, M. (2015) Aktivnosti JP Srbijašume na sanaciji negativnih efekata ledenog talasa u 2014. godini na šume i životnu sredinu u istočnoj Srbiji. u: Babić B., Komazec N. [ur.] 1. Međunarodna naučno-stručna konferencija Upravljanje kriznim i vanrednim situacijama - teorija i praksa, Kurjak Copy, Vranje, Zbornik radova, 115-124\nBaković, Z. (2016) Ranjivost prirodnih sistema (šume) pod uticajem klimatskih promena kroz prizmu pojave i efekata vremenskih ekstrema. u: 11. Međunarodno savetovanje Rizik i bezbednosni inženjering, Visoka tehnička škola strukovnih studija, Novi Sad, Zbornik radova, 320-331\nBolte, A., Ammer, C., Löf, M., Madsen, P., Nabuurs, G., Schall, P., Spathelf, P., Rock, J. (2009) Adaptive forest management in central Europe: Climate change impacts, strategies and integrative concept. Scandinavian Journal of Forest Research, 24(6): 473-482\nDale, V.H., Joyce, L.A., McNulty, S., Neilson, R.P., Ayres, M.P., Flannigan, M.D., Hanson, P.J., Irl, L.C., Lugo, A.E., Peterson, C.J., Simberloff, D., Swanson, F.J., Stocks, B.J., Wotton, B.M. (2001) Climate change and forest disturbances. BioScience, 51(9): 723\nHanewinkel, M., Cullmann, D.A., Schelhaas, M., Nabuurs, G., Zimmermann, N.E. (2012) Climate change may cause severe loss in the economic value of European forest land. Nature Climate Change, 3(3): 203-207\nHoughton, J.T., Filho, M.L.G., Callander, B.A., Harris, N., Kattenberg, A., Maskell, K., ur. (1996) The Science of Climate Change. Intergovernmental Panel on Climate Change. Cambridge: Cambridge University Press\nHsiao, C. (2007) Panel data analysis: Advantages and challenges. TEST: An Official Journal of the Spanish Society of Statistics & Operations Research, Cham, № 1, Vol. 16, Springer International\nJovičić, M. (1981) Ekonometrijski metodi. Beograd: Savremena administracija\nKilpeläinen, A., Gregow, H., Strandman, H., Kellomäki, S., Venäläinen, A., Peltola, H. (2009) Impacts of climate change on the risk of snow-induced forest damage in Finland. Climatic Change, 99(1-2): 193-209\nLindner, M., Rummukainen, M. (2013) Climate change and storm damage risk in European forests. u: Gardiner B., Schuck A., Schelhaas M.J., Orazio C., Blennow K., Nicoll B. [ur.] Living with Storm: Damage to Forests (EFI Series What Science Can Tell Us), Joenssu: European Forest Institute, 3, 109-115\nPetz, B. (1983) Osnovne statističke metode za nematematičare. Zagreb: Sveučilišna naklada Liber\nRanković, N. (2009) Pošumljavanje u Srbiji u periodu od 1961-2007. godine sa posebnim osvrtom na crni i beli bor. Glasnik Šumarskog fakulteta, br. 99, str. 115-134\nRanković, N. (2012) Trendovi šumske površine i broja stanovnika i uticaj broja stanovnika na šumsku površinu po hektaru u Srbiji bez AP. Glasnik Šumarskog fakulteta, br. 106, str. 183-196\nSchelhaas, M., Nabuurs, G., Hengeveld, G., Reyer, C., Hanewinkel, M., Zimmermann, N.E., Cullmann, D. (2015) Alternative forest management strategies to account for climate change-induced productivity and species suitability changes in Europe. Regional Environmental Change, 15(8): 1581-1594\nSchelhaas, M., Nabuurs, G., Schuck, A. (2003) Natural disturbances in the European forests in the 19th and 20th centuries. Global Change Biology, 9(11): 1620-1633\nSchlyter, P., Stjernquist, I., Bärring, L., Jönsson, A., Nilsson, C. (2006) Assessment of the impacts of climate change and weather extremes on boreal forests in northern Europe, focusing on Norway spruce. Climate Research, 31: 75-84\nSchuck, A., Schelhaas, M.J. (2013) Storm damage in Europe: An overview. u: Gardiner B., Schuck A., Schelhaas M.J., Orazio C., Blennow K., Nicoll B. [ur.] Living with Storm: Damage to Forests (EFI Series What Science Can Tell Us), Joenssu: European Forest Institute, 3, 15-23\nSohngen, B., Tian, X. (2016) Global climate change impacts on forests and markets. Forest Policy and Economics, 72: 18-26\nStajić, B., Baković, Z., Kisin, B. (2014) Zalihe ugljenika u šumama Javnog preduzeća Srbijašume - važan činilac zaštite i unapređenja životne sredine. u: Zbornik radova sa 9. Međunarodnog savetovanja Rizik i bezbednosni inženjering, Visoka tehnička škola strukovnih studija, Novi Sad, 419-427\nVučković, M., Stajić, B. (2003) Uticaj promena klime na rast i vitalnost šuma. u: Zaštita životne sredine gradova i prigradskih naselja, Novi Sad: Ekološki pokret grada Novog Sada, Monografija, S. 227-232


Robi opet pomaže Zvezdi: Bivši as i trener Kajzerija dolazi po ljubimca Mijailovića :: Sportal\nRobi opet pomaže Zvezdi: Bivši as i trener Kajzerija dolazi po ljubimca Mijailovića\nB. Vinulović - Vest objavljena: 02:27 - 21.11.2015\nTrener Kajzerija Robert Prosinečki doputovao je u Beograd u društvu predsednika ovog kluba, Redžepa Mamura, kako bi razgovarao sa menadžerom Srđana Mijailovića Stevanom Mikovićem o transferu mladog fudbalera, prenosi "Sportski žurnal".\nI u slučaju da Mijailović ostane pri zahtevu pred Arbitražnom komisijom Saveza, klubu sa Marakane pripašće između 500.000 i 600.000 evra na ime trening-kompenzacije za razvoj igrača.\nRobert Prosinečki FK Crvena zvezda Srđan Mijailović Domaći fudbal


Foto: Tanjug/AP | Novi carinski rat: Kečapom na automobile?\nN.N. 21.02.2019 10:22\nVAŠINGTON - Donald Tramp prijeti drakonskim carinama na evropske automobile čime posebno cilja Njemačku.\nUgrožene su stotine hiljada radnih mjesta sa obje strane okeana. EU sprema odgovor: carine na američke proizvode, recimo kečap.\nČuveni logo kompanije Bayerische Motorenwerke podsjeća na propeler – jer firma je prije više od sto godina prvo pravila avionske motore – u plavo-bijelim bojama Bavarske. To je ponos ove njemačke pokrajine. Međutim najveći pogon firme koja je osvojila drumove širom svijeta pod akronimom BMW ne nalazi se u Bavarskoj već u Južnoj Karolini – jednoj od manje srećnih država SAD gdje je Donald Tramp pričom o obnovi ekonomije i otvaranju radnih mjesta ubjedljivo porazio Hilari Klinton.\nMeđutim američki predsjednik Tramp je izgleda namjerio da optereti njemačke automobile kaznenim carinama. Po njegovom nalogu je američko Ministarstvo trgovine izradilo izvještaj koji je dostavljen Bijeloj kući. Tema: Da li uvoz stranih automobila i dijelova ugrožava "nacionalnu bezbjednost“ Amerike? Premda sadržaj analize nije poznat javnosti, malo ko sumnja da je ishod baš onakav kako je Tramp i poručio – naravno da uvoz ugrožava Ameriku!\nDokument Ministarstva je ionako samo oruđe koje Trampu treba u hroničnim prijetnjama Nijemcima. "Volim carine, ali volim i da o njima pregovaram“, rekao je on. Kako piše Špigel, "pregovaranje“ u Trampovom vokabularu otprilike znači: uradićete kako ja kažem ili ću ja uraditi kako ja hoću. To se pokazalo najjasnije proglašenjem vanrednog stanja kako bi Tramp mogao da prelije milijarde u gradnju graničnog zida ka Meksiku.\nSvakog trenutka bi Tramp mogao da u velikom stilu pokrene carinski rat koji će posebno pogoditi Evropsku uniju, a najviše Njemačku gdje su automobili maltene nacionalno dobro. Svježe brojke pokazuju da je ta branša prošle godine izvezla automobila za 230 milijardi evra i to prije svega zahvaljujući pojačanoj tražnji u Sjedinjenim Državama – tamo se kupuje bezmalo svaki deseti auto izvezen iz Njemačke (27,2 milijarde). U obrnutom smjeru se uvoze automobili za tek 5,2 milijardi godišnje.\nIza masnog suficita u trgovini sa Amerikom – samo na polju automobila su to 22 milijarde evra godišnje – pomalja se i njemački ponos vozilima Made in Germany. "Ponosni smo na naše automobile. I imamo pravo da budemo [ponosni]“, rekla je Merkel. Takve poruke nailaze na odobravanje kod kuće, u zemlji koja je svjetski izvozni šampion.\nAli činjenica da Amerikanci više kupuju njemačku robu nego što Nijemci kupuju američku žulja Trampa još iz doba predsjedničke kampanje. Sličan je odnos demonstrirao prema još tri zemlje sa kojima SAD imaju debeli trgovinski deficit – Kini, Japanu i Meksiku. U slučaju Njemačke se Tramp donekle oslanja na kritike koje godinama na račun Nijemaca upućuju MMF i ostale zemlje EU – u ime budžetske discipline zvanični Berlin koči javnu i privatnu potrošnju. Tramp je dakle ubijeđen da Nijemci treba više da kupuju američko kako znaju i umiju.\nEU SAD carinski rat


Tema: Politička rasprava Srbi-Albanci\n11.05.2009., 18:17 #1\nZnam da je tema već postojala,ali kada znamo gde smo grešili,hajde da sada na osnovu svojih grešaka nešto naučimo i to ne radimo ovde...\nSada bih stvarno zamolio moderatora da pozove Albance na diskusiju,jer ne može da ide diskusija bez toga.\nZašto Albanci smatraju da Kosovo treba da bude nezavisno ili deo Albanije?\nZašto Srbi smatraju da Kosovo ne može da bude nezavisno i da treba da bude sastavni deo Srbije?\nTo su prva dva osnovna pitanja,i na prvo odgovaraju Albanci,a na drugo Srbi(tako je logično...)\nSamo,ponovo bih zamolio da se ovde demokratija poštuje dok ne koga ne ugrožava.Takođe,ne vidim zašto sam provokator,ako pokušavam da online rešim Kosovski problem...\nUredu,hajde počnimo,ali imajte u vidu da će svaki spam post ili post pretnje i ugrožavanja nekoga,biti prijavljen moderatorima.\n11.05.2009., 18:25 #2\nRe: Politička rasprava Srbi-Albanci\nZato što Albanci čekaju oslobođenje koje su čekali decenijama, a Srbi žele da ne otvore pandorinu kutiju separatizama i izgube jedan od Srbijinih najdragocjenijih djelova.\n11.05.2009., 18:34 #3\nSrbi smatraju da Kosovo ne može da bude nezavisno iz prostog razloga što je Kosovo oteto demografski, ali i nasilno. Odnosno, srpsko stanovništvo je decenijama zastrašivano od strane Albanaca i danas imamo na Kosovu takvu demografsku strukturu koja odlično sama po sebi kazuje ko je nad kim vršio presiju i kako....\nE, sad, što se rešenja tiče, ja mislim da je Srbija izgubila ovaj dugodecenijski rat i da popravke nema. Zato, treba raskrstiti s Kosovom... i čekati, eventualno, vreme kada će se u svetu na granice gledati kao na uporednike - tu su, ali kao i da nisu... Ja verujem da će takvo vreme doći.\nGlad za teritorijama imanentan je područjima zaostalim u razvoju (ne govorim o političkoj sferi, već o realnoj, međuljudskoj). Kada se to bude promenilo i kada shvatimo da smo svi jedno, onda će se ovakvi problemi rešiti... sami od sebe...\n11.05.2009., 19:03 #4\nOno sto je cinjenica da su se Srbi zenili i udavali sa pripadnicima Hrvatskog,Muslimanskog,Madjarskog...naroda,ali na prste mozete izbrojati koliko je i u SFRJ bilo brakova izmedju Srba i Albanaca.Problem je jako komplikova i slozen.\nKosovo kao SAPK,je bilo sastavni deo Srbije,ali je Albanska populacija bila brojnija od Srpske i stalno je taj broj rastao.Na osnovu njihove brojnosti koja raste jos od 1918,Albanci smatraju Kosovo delom Albanije.Za nas Srbe je Kosovo srce Srbije,zbog celokupne istorije i vere,bez obzira sto su Srbi proterani sa Kosova,da se Srbija nikada ne sme odreci Kosova.\n11.05.2009., 19:17 #5\nNa KiMu je srpska kolevka...koliko zaduzbina,koliko spomenika nase proslosti i nase kulture,koje isti ti Siptari zele da prisvoje.\nNa istom toj zemlji su nasi preci branili sprski rod od najezde Turaka...i nije branjena samo Srbija....nego i Evropa.....\nKako se ta vecina stvorila tamo....proterivala je,ubijala,otimala i ucenjivala Srbe....svako ognjiste koje je bilo napusteno,na kraju je ispalo da je "legitimni" vlasnik te zemlje bio Aljbanac.\nJesmo li im pomagali u vidu hrane,vode,odece,skolovanja?Jesmo\n.Sta su dzukele uradile?To se zna......\nIsto tako se zna(i medju nama i medju samim siptarima) da san Adema Jasarija nece jos dugo da potraje.....zgromice je isti oni koji su stvorili tu "drzavu",a mi cemo moci ili da se pridruzimo ili da sedimo i posmatramo....bice nam sve jedno\nDa li je ovo malo razloga?\nGospodi koja pricaju da ih boli ***** za KIM i Srbe na KiMu porucujem:\nKreteni da li stvarno mislite da ce Albanci tu da stanu....pokrenite ono malo mozga i razmislite opet........taj problem ce doci i pred vasu kucu.....a onda ce nekog drugog boleti ***** za vas i vase jade!\nA izuzimajuci sve ovo sto sam napisao......Slaven777 je rekao da je KIM pandorina kutija separatizma........dobra definicija........\n11.05.2009., 20:34 #6\nIskreno mrzi me i da objasnjavam zasto Kosovo treba da bude u sklopu Srbije,stvar je skroz jasna skoro svima.Kosovo jeste srce Srbije ali nazalost bar za sada ga moramo pustiti i cekati nasu priliku da ga povratimo,sto nece biti skoro.\n11.05.2009., 21:10 #7\nsvaki dijalog sa siptarima je prekinut marta 1999.\npogledajte samo vesti, sve zlikovacko izivljavanje nad srbima - civilima\nda se vrati stanje od pre nato agresije, i jos ponesto, pa da vidimo\novako dijalog, a strana voska silom boravi na okupiranoj srpskojh teritoriji...malo je sumanuto i moze samo da koristi siptarima\n11.05.2009., 21:37 #8\nMolio bih da ovo moje pitanje ne shvatite kao provokaciju, zaista me interesuje:\nKada govorite o Kosovu kao srcu Srbije iz istoriskih razloga, na sta mislite?\nJa polazim od predpostavke da se tu radi o simbolu drzavnosti. Medjutim koliko je meni kao laiku na ovu temu poznato, Kosovo je u srednjem vijeku prije bilo pogranichna provincija srpskih drzava nego njihovo srce ili centar.\n11.05.2009., 21:45 #9\nKIM je srce(kolevka) nase kuture izmedju ostalog.......\n11.05.2009., 21:46 #10\nпобедили су нас кур.цем. срамота\n18.05.2009., 21:45 #11\nNek neko zove Albance,za početak Gormilo,Ilyria,Anna Oxa...\n18.05.2009., 21:59 #12\nalbanci nisu ljudi to su zivotinje\nkosovo je srce srpsko\nkosovo je nase, nije njihovo\nbolje pitanje ....'sta ce nam zivotinje u kosovo?'\nZivotinje su oni koji nazivaju zivotinjama one koje svi drugi priznaju kao ljudska bica.\nKosovo mozete smatrati srpskim srcem ali to srce nije na pravo mesto i stalno mu treba terapija(chitaj sila)da bi se odrzavalo u radu.\nKosovo je nase i svih onih koji ga vole onakvo kakvo jeste.\nA sto se tiche zivotinja potrebne su i one na kosovu zato si dobro dosao i ti.\n18.05.2009., 22:12 #13\nNa osnovu cega je Kosovo ''vase"?\n18.05.2009., 22:16 #14\nКОСОВО ЈЕ СРБСКО!!!КОСОВО ЈЕ НАШЕ,СРБИНОВО!!!никад неће бити ваше,!!!\nКосмет је Србија!!!\n18.05.2009., 22:20 #15\nSa shipcom se ne moze voditi politichka rasprava, shta oni znaju shta je politika\nOni su dobri u bacanju kamenja na autobuse , za preprodaju semenki i kokica .............................i ostale umne aktivnosti\n18.05.2009., 22:20 #16\nOvo je dobro, bas dobro!!!\nSvi ih priznaju kao ljudska bica.\n18.05.2009., 22:24 #17\nMa ne bre, to oni vama tepaju\n18.05.2009., 22:46 #18\najooooj sto si smesan\nnek su potrebne te zivotinje tvoje, al za nas nisu\nmi volimo zivotinje koje mozemo da koristimo\na ne zivotinje koje nas ubijaju i koje nam kradu zemlju!!!\n18.05.2009., 22:47 #19\n18.05.2009., 22:50 #20\nOj Kosovo duso Srpska........!\n18.05.2009., 23:07 #21\nponovit cemo opet i opet i opet, dok vas nema vise\npa posle toga cemo opet ponovti\n18.05.2009., 23:10 #22\nbre de malo nesto jace\nevo ova je dobra . ... .\n18.05.2009., 23:14 #23\nimas li ti srpsko drzavljanstvo\n18.05.2009., 23:18 #24\n18.05.2009., 23:40 #25\najoj bre koji je taj jezik hehe udara\nalbanci, albanija, bakljava vs. rakija, sarkozi, srbi, srbija


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "Algoritmi za dodelu procesora". Rad ima 14 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nalgoritmi za dodelu procesora\nVrste procesorskog raspoređivanja\nPod raspoređivanjem procesa podrazumevamo promenu aktivnog kontrolnog bloka procesa (PCB) na koji pokazuje CPU. Ova promena naziva se kontekstno prebacivanje (context switch). Kada CPU prelazi na drugi proces, sistem mora da upamti status starog procesa i napuni prethodno upamćeni status novog procesa. Vreme kontekstnog prebacivanja je režija OS, sistem ne radi koristan posao (za korisnika). Trajanje kontekstnog prebacivanja zavisi od hardverske podrške.\nSlika 1 - Promena konteksta (context switch)\nCilj raspoređivanja procesora je da se jednom procesoru ili većem broju procesora dodeljuju procesi u redosledu koji omogućava da se realizuju ciljevi sistema kao što su vreme odziva, propusna moć ili maksimalno iskorišćenje procesora. U mnogim sistemima ta aktivnost raspoređivanja realizuje se kroz tri nivoa planiranja – dugoročno(long term scheduling), srednjoročno (medium term scheduling) i kratkoročno (short term scheduling).\nDugoročno planiranje se odnosi na prihvatanje novih programa i novih korisnika, što kao rezultat ima kreiranje novih procesa. Program koji to radi naziva se dugoročni raspoređivač (long term scheduler) ili planer poslova (job scheduler). Obično se realizuje kao proces. Ponekad tu ulogu ima i interpreter komandnog jezika (kod UNIX-a shell).\nSrednjeročno planiranje se odnosi na suspendovane procese. To realizuje srednjoročni raspoređivač (medium term scheduler). Srednjoročni raspoređivač je deo jezgra operativnog sistema.\nNajvažniji oblik planiranja je kratkoročno planiranje, koje se odnosi na planiranje procesorskog vremena, tj. dodelu procesora procesima. To radi kratkoročni raspoređivač koji je deo jezgra operativnog sistema.\nRaspoređivanje utiče na performansu sistema zato što određuje koji procesi će da čekaju, a koji da napreduju. U osnovi, planiranje se svodi na upravljanje redovima čekanja kako bi se minimalizovalo kašnjenje zbog čekanja i opitimizovala performansa u okruženju čekanja u redovima.\nDugoročni raspoređivač (Long-term Scheduler)\n• Pokreće se relativno retko (učestalost sec. ili minuti, kada treba napuniti posao u OM)\n• Kontroliše nivo multiprogramiranja\n• Pokušava da izbalansira stopu dolazaka i napuštanja poslova kroz pravljenje odgovorajućeg skupa poslova (koji traže različite resurse)\nKratkoročni raspoređivač (Short-term Scheduler)\n• Oslobađa procesor procesa čiji je vremenski odsečak istekao ili je na neki drugi način završio sa radom proces može da se prebaci u ready queue ili u wait state\n• Smešta procese u ready queue, proces mora biti spreman da radi, i procesi mogu da se raspoređuju u redove i na osnovu prioriteta\n• Prebacuje procese iz ready queue na procesor (u stanje run), zato se naziva i dispečer (dispatcher), uvek uzima prvi proces iz reda i smešta proces na procesor\nSrednjoročni raspoređivač (Medium-term Scheduler)\n• Donosi odluku koji će procesi biti suspendovani ili vraćeni u OM kod interaktivnih sistema\n• Suspenduje delimično izvršene procese (swap-out)– prebacuje ih iz operativne memorije na disk


Linux promeni Windows vreme u dual-boot varijanti – rešenje\nMiloš Tošić Linuks 7 komentara\nNe znam da li se to i vama dešava, ali meni ide na živce, to što nakon rada u Linux-u, pa pokretanja Windows-a, vreme u Windows-u se ne prikazuje kako treba (u mom slučaju kasni sat vremena). Neko najjednostavnije rešenje ukoliko vam se to dešava jeste da u kada se ulogujete u Windows, odete u podešavanja za vreme, isključite „Set time automatically“ i zatim ponovo uključite i vreme bude ok. Problem sa ovim je što to morate da radite svaki put u Windows-u nakon što ste koristili Linux. Malo je smor.\nPotražio sam rešenje na netu i našao da Windows i Linux koriste različita podešavanja za čuvanje vremena na ploči dok je računar isključen, pa zbog toga nastane problem. Dok Windows čuva vreme u lokalnom vremenu, Linux čuva vreme u UTC standardu. Rešenje je ili da se podesi Linux da čuva vreme u lokalnom vremenu ili da Windows čuva vreme u UTC standardu. Prva varijanta je optimalnija, dok se druga ne preporučuje, tako da ćemo nju koristiti.\nNapomena, ovo rešenje je moguće za operativne bazirane na GNU/Linux-u koji koriste systemd. Ulogujete se u Linux, otvorite terminal i ukucate sledeću komandu, da proverite vaša podešavanja za vreme.\nOva komanda će vam dati ispis kao na sledećoj slici:\nKao što je već rečeno, a možemo da vidimo i sa slike, Linux ne koristi lokalno vreme. Sledećom komandom, menjamo podešavanje vremena tako da Linux ipak koristi lokalno vreme:\nSada proverimo, opet istom komandom kao i malopre, podešavanje vremena i videćemo da se sada izmenilo i da „RTC in local TZ“ je sada podešeno na „yes“.\nTakođe, vidimo da u terminalu sada stoji upozorenje da nije preporučljivo odnosno da nije u potpunosti podržano da se koristi ovakvo podešavanje, ali toliko puta sam podesio ovako vreme i nikada nisam imao niti jedan problem u Linux-u. Nakon ovoga, ostaje da se ulogujete u Windows, podesite vreme i više neće dolaziti do promene vremena kada se prebacujete sa Linux-a na Windows u dual boot varijanti.\nUkoliko hoćete da vratite podešavanja kao što su bila pre izmene, to radite sledećom komandom:\nTeška filozofija: Zašto kad skrolujemo mišem na dole stranica ide na gore?\tDanas je tačno 5 godina ovog bloga – gde smo, šta smo, ko smo…\n18/03/2018 @ 12:32\nVrlo koristan clanak. 🙂\n18/03/2018 @ 13:06\nI ako nije bas u vezi sa temom, zanima me ako mozes da mi kazes sta je bolja varijanta. Imam 2 diska na laptopu(SSD OD 180GB, i HDD od 1TB) Koristim windows svakodnevno ali ucim polako i Linux, da li je bolja varijanta da instaliiram oba OS-a na SSD kao dual boot, ili da win koji mi je primaran drzim na SSD-u a Linux na HDD-u? (I ako su 2 os-a na dva razlicita diska, da li je jedina mogucnost prilikom biranja sistema da idem u Bios i da biram rucno koji disk prvo da boot-uje) Takodje da li je pozeljno particionisanje samog SSD diska? I na kraju ako budes imao zelje i vremena bilo bi lepo da napravis jedan tekst o particionisanju diska prilikom instalacije Linuxa u dual boot varijanti( /, swat , /home itd itd) kao i biranju fajl sistema prilikom pravljenja particija (NTFS,FAT32, Ext4 itd ) Hvala unapred 🙂\n18/03/2018 @ 21:32\nNemam svoj SSD disk, pa nemam ličnog iskustva u radu sa njim, ali što se tiče particionisanja, mislim da tu nemaš nikakvih briga, ne vidim u čemu bi bio problem da se SSD disk particioniše, to mu je i namena. E sada jedino ne znam koliko je dobro da se ostavi SWAP prostor na SSD-u, čitao sam da neki korisnici ne preporučuju, jer se stalno vrši upis podataka na SSD. Po mom mišljenju, ne vidim kako stalni upis podataka može da ošteti SSD, valjda SSD disk i treba da služi za to, ali rekoh ti, nemam iskustva, jer na svojim računarima nemam SSD diskove.\nDa ukoliko imaš varijantu da ti Win bude na SSD-u, a Linux na HDD-u, moraćeš da iz BIOS-a vršiš izbor sa kog diska da se vrši boot. Iskreno mene bi to malo smaralo 😀\nŠto se tiče ovog uputstva mislim da dosta toga može da se nađe na netu, najviše na engleskom jeziku, ali svakako mogu da napišem neko uputstvo ili tekst o tome. 😀\n18/03/2018 @ 13:11\nKorisno,već mi je dobrano išlo na živce stalno mijenjanje vremena,a nisam znao razlog stalnog vraćanja na staro.\n18/03/2018 @ 13:25\n18/03/2018 @ 13:51\nPosle unošenja komande timedatectl set-local-rtc 1 –adjust-system-clock kaže Invalid number of arguments. Šta uraditi?\n18/03/2018 @ 13:55\nOstavite odgovor na Dusan Cancel


Opasna i slatka (FOTO) - Smedia\nOpasna i slatka (FOTO)\n01.10.2016 | 10:39\n01.10.2016 | 10:48\nManekenka Emili Ratajkovski važi za jednu od najzgodnijih žena na svetu, a svoj seksepil često pokazuje golišavim odevnim kombinacijama. Ovog puta se nije skinula, a njen autfit možda vam posluži kao inspiracija.\nShvatili smo, ne nosiš gaćice (FOTO)\nEmili je nekoliko dana bila u Velikoj Britaniji, a na Instagram je postavila fotku na kojoj pozira u punijim crnim čarapama, kratkom kožnom šortsu i džemperu koji verovatno nikada ne biste kombinovale uz ovaj šorts.\nGoober in Great Britain\nDnevni horoskop za 22. maj 2018. godine!\nSaznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš dnevni horoskop za 22. maj 2018. godine na portalu Svet Plus.


Viagra cene u srbiji / Metformin sandoz bivirkninger\nSa oko 80 prodavnica u preko trideset gradova širom. PLANETA SPORT spada u najveće maloprodajne lance sportske opreme u Srbiji. CENE. OPCIJE PLAĆANJA.\nPočetak Kontakt Proizvodi Linkovi PROIZVODI: š arac 550. srebrni 500. dunavski 550.Betonska galanterija Kapa u dimenzijama 18 x 50, 2 kom / m1 se moze poruciti u firmi Inzenjering Bau iz Beograda koja proizvodi i prodaje betonsku galanteriju u Beogradu.Svi ovi elementi svrstavaju nas u sam prozvodni vrh na ovim prostorima i omogućavaju firmi da radi. Nudimo Vam najbolji odnos cene kvaliteta rolo, segmentnih i.\nI’m in my first year at university gde kupiti cialis u srbiji That. This is your employment contract donde se puede comprar viagra en chile U.S. officials say al.Pumpe potapajuće - Izaberite u Internet prodavnici AlatiiMasine.com - 018/576-705. Naručite potapajuću pumpu i ona stiže kod Vas, bilo gde u Srbiji.Pellentesque accumsan, erat eu gravida u. plans-viagra.pdf does viagra work after alcohol. cipralex-cena-u-srbiji.pdf#traveller custo do cipralex.\nStruja u Srbiji od danas je za domaćinstva i male kupce. dala je saglasnost na povećanje regulisane cene električne energije od 1. avgusta u proseku za 4,5.\nAccueil Rechercher Annuaire lijek armour thyroid u srbiji. preko interneta i bez recepta.Svi i Armour,Erfa,Acella,Thyroid. Filipoza,da li zivis u Srbiji ili.viagra levitra cialis generic cialis cialis. levitra cena u srbiji</a.Débat sur le thème: Jeunes, démocratie et sécurité. Jeudi 26 mai 2016, 14H30, au CODESRIA. Number of visits: 6129. A l’occasion de la 86ème réunion de son.\n. Kamagra – prodaja kamagre u Srbiji. Kamagra. ejakulacija,erekcija,veci penis,povecanje Viagra na biljnoj bazi RRP: Cena: 1,000.00 Din SKU: Vendor.cialis cena u beogradu “BT currently. Free medical insurance viagra in mustafa singapore ** U.S. private equity giant Blackstone Group LP hasagreed to buy. I’d like to send this letter by buy levitra mexico Tickets go on sale September 20 for the show, which begins its run on December 27, during one of Las Vegas.\nSa temperaturama u opsegu od -40°C do 50°C, novi Jaguar F-PACE je bio podvrgnut testiranjima u Arjeplog, Švedskoj i u Dubaiju.Cena po dogovoru. Neofitovic Goran,. FIAT 500 L Prodajem FIAT 500 L.Kredit,gotovina. Crne Gore,Bosne i Hercegovine i Slovenije.U Srbiji ima preko 1500.\nDuring testimony before the U.S. Senate PermanentSubcomittee on Investigations in. viagra para mujeres en republica. digoxin cena leku She’s a lady in red. Veliki izbor guma svih dimenzija, kategorija i sezona, po najnižim cenama i sa besplatnom isporukom u Srbiji. Dobra raspoloživost uz povoljne cene!.\nlevitra gde kupiti u srbiji The heated battle over the budget. Some First Class stamps cialis cena u apotekama 2013. can u buy viagra over the counter in.DREMEL - 018/576-705 - Izaberite u Internet prodavnici AlatiiMasine.com - Isporuka na kućnu adresu. cena: 1.758,00 din detaljnije: Višenamenski set pribora 687.\nDobrodošli u Auto školu Bane. Prva privatna auto-škola u gradu i medju prvima u Srbiji, osnovana 1991 godine i verifikovana za obuku i polaganje vozačkih ispita.Banje Srbije - Banje u Srbiji. Turistička ponuda banja, Smeštaj, Vesti, Nekretnine, lekovita svojstva, Smeštaj i lečenje u banjama.\nApartamani i smještaj u Crnoj Gori Smeštaj.me, katalog privatnog smještaja u Crnoj Gori. cena od 0 do 0 eura; APARTMANI MILIC. vrsta Apartmani; internet.Takođe, imamo najbolje cene. Zagadjenje voda je sve veći problem u regionu, pa su filteri za vodu odnosno preciscavanje vode za pice (reverzna.


Izmlazanje (izdajanje) majčinog mleka | Bebo\nKada početi sa izmlazanjem (izdajanjem) mleka?\nDa li se izmazati posle svakog podoja?\nDa li se izmlazati ručno ili uz pomoć pumpice?\nTehnika ručnog izmlazanja\nIzmlazanje za prevremeno rođenu bebu\nRazlozi za izdajanje mleka mogu biti razni, možda vaša beba trenutno ne može da sisa, možda morate da se vratite poslu, želite da povećate dotok mleka, da prevenirate laktostazu i mastitis (kod začepljenja mlečnih kanala) ili jednostavno želite da odmorite.\nTehniku izmazanja, kao i koliko dugo i koliko često treba da izmazate mleko, treba da vam objasni pedijatrijska sestra ili drugo stručno lice. Ovo zavisi od vaših (odnosno bebinih) potreba, i od toga da li imate previše mleka ili želite da uspostavite veću proizvodnju.\nU daljem tekstu ćemo podeliti sa vama osnovne smernice.\nAko ste rodili zdravu bebu u punom terminu, i beba je lepo počela da sisa, najbolje je da ne započinjete izmlazanje nekoliko nedelja dok se dojenje potpuno ne uspostavi. Osim u slučaju medicinskih razloga, zdravu bebu je uvek poželjnije dojiti nego hraniti na flašicu, čak i majčinim mlekom.\nUkoliko je beba prevremeno rođena ili je bolesna, bilo bi poželjno da započenete sa izmazanjem što pre, već u prvim satima po porođaju.\nVodite računa ako uvodite flašicu pre bebinih 3 - 4 nedelje starosti. Propuštanje podoja može da dovede do slabijeg nadolaženja mleka.\nAko isključivo izmlazate mleko, izmazajte se onoliko redovno koliko biste inače dojili bebu. Što više dojite ili izmlazate, imaćete više mleka.\nNajbolje vreme za izmazanje je jutro. Ujutru su dojke pune mleka. Tokom dana je najbolje da se izmlazate 30-60 minuta nakon dojenja, odnosno bar sat vremena pre narednog podoja. Ukoliko ste upravo završili sa izmlazanjem, a beba želi da sisa, dajte joj. Beba će uspeti da izvuče koliko joj je potrebno ako dovoljno dugo bude bila na dojci.\nIzmazanje nije neophodno. Štaviše, ono može da poremeti prirodnu ravnotežu ponude i potražnje mleka. Priliv mleka se prilagođava potrebama vaše bebe i u idealnom slučaju treba pustiti da ovaj proces ide svojim tokom, neometano.\nUobičajene situacije u kojima se žene odlučuju na izmlazanje:\nBeba ne sisa dobro (ili ne sisa uopšte). Izmlazanje je u ovom slučaju najbolji način da se održi priliv mleka.\nPovremeno razdvajanje od bebe, na više od par sati.\nKada su dojke prepune mleka - u ovom slučaju se ručno samo pokrene izdajanje, kako bi isteklo malo mleka tek da se dojke dovoljno opuste kako bi beba mogla da je lepo uhvati. Nakon podoja u ovom slučaju ne treba dalje izdajati mleko. Ovakvo, minimalno izdajanje, treba raditi samo na onoj dojci koja je prepuna.\nMleko možete izmlazati ručno ili uz pomoć ručne ili električne pumpice za izmlazanje.\nNekim ženama je lakše da se izmlazaju ručno jer kažu da im daje bolji osećaj i da mogu efikasnije izvući mleko, dok se opet nekima čini lakša i brža pumpica.\nAko ćete se izmlazati samo ponekad - po potrebi, možda je najbolje da ovladate ručnom veštinom. Za potrebe češćih izmlazanja, pumpica vam može biti praktičnije rešenje.\nAko koristite pumpicu, dobro pročitajte upustvo koje ste dobili i proverite da li su svi delovi spremni. Nakon svake upotrebe dobro operite i sterilišite sve delove koji se mogu prati. Što se tiče pripreme, isti je postupak kao i kod ručnog izmlazanja ili dojenja. U daljem tekstu više o tome.\nOperite ruke sapunom i vodom. Dojke samo vodom, ne koristite sapune i kreme.\nSmestite se udobno na mestu gde vas niko neće uznemiravati.\nNeka pored vas bude čaša vode ili topli napitak bez kofeina i neki zalogaj. Topli napitak je najkorisniji za stimulisanje dotoka mleka.\nU zavisnosti od uzrasta vaše bebe pripremite odgovarajuću sterilnu posudu. Za kolostrum će biti dovoljna mala sterilna posuda od 20ml. Za zrelo mleko biće vam potrebna posuda od 120ml.\nOpustite se. Mleko će mnogo bolje nadolaziti ako ste opušteni i spokojni. Udahnite nekoliko puta duboko i opustite ramena.\nPar minuta nežno masirajte cele dojke prstima kako biste stimulisali nadolaženje mleka.\nMožete se malo nagnuti ka napred kako bi gravitacija pomogla dotok mleka.\nUhvatite dojku tako da vam je palac na gornjoj, a ostali prsti na donjoj strani dojke (u obliku slova C) u predelu blizu areole (tamnog dela oko bradavice). Sada blago pritisnite i POVLAČITE dojku unazad ka grudnom košu.\nZatim nežno PRITISNITE ka bradavici bez klizenja prstiju - ovako ćete ustvari istikivati mleko koje ovim pokretom treba da počne da se pojavljuje.\nOPUSTITE pritisak bez sklanjanja ruke sa dojke.\nPONOVITE korak 8 i 9 sve dok u potpunosti ne ispraznite dojku, a onda isti postupak primenite i sa drugom dojkom.\nPravite ritmične pokrete, naizmenično sporije i brže, slično bebinom sisanju.\nNa svakih nekoliko pritisaka menjajte poziciju prstiju oko dojke, kako biste stimulisali sve mlečne kanale.\nZa većinu žena potrebno je dosta strpljenja i više ponavljanja dok ne uspeju da istisnu mleko prvi put. Nastavite da pokušavate menjajući poziciju prstiju i prilagođavajući tehniku i jačinu pritiska dok ne pronađete pravi način.\nCeo ovaj postupak može da potraje i po 30 minuta. Slobodno prekinite kada osetite zamor i probajte ponovo kasnije. Ako radite veći broj kraćih izdajanja tokom dana, ovo će biti efikasnije nego da ih radite ređe a duže.\nUkoliko su vam dojke pune mleka, moguće je da će vas pritiskanje boleti u početku. Bol će uminuti ubrzo nakon što mleko počne da izlazi.\nOvaj video sadrži dobar prikaz tehnike ručnog izmlazanja.\nPravilnim skladištenjem izmlazanog mleka čuvate njegova nutritivna, imunološka i antibakterijska svojstva.\nSterilnu bočicu ili sterilne kesice sa mlekom čvrsto zatvorite. Ovako pripremljeno mleko može da stoji na sobnoj temperaturi (18 do 20 stepeni) 24 sata. U frižideru (4 do 5 stepeni) može da stoji do 72 sata, a u zamrzivaču (-18 do -20 stepeni) do 4 meseca.\nHladno mleko se podgreva u toploj vodi ili u grejaču (ne u mikrotalasnoj), a ako je zamrznuto, najpre treba da se odmrzne na sobnoj temperaturi, pa tek onda da se podgreva. Jednom otvoreno i podgrejano mleko nemojte više koristiti.\nUkoliko je vaša beba rođena pre termina ili je bolesna i ne može da sisa, možete sami da održavate redovno snabdevanje mleka izmazanjem.\nAko se izmlazate često, i pri tom potpuno praznite dojke, ovo šalje signale vašem telu da poveća proizvodnju mleka. Što više praznite dojke - nadolaziće više mleka.\nEvo kako da postupate.\nod rođenja do 4. dana po rođenju:\nUkoliko ste u mogućnosti, počnite sa izmlazanjem u prvih 6 sati po porođaju.\nNajefikasnije izmlazanje možete postići ako koristite pumpicu sa dve bočice kako biste mogli simultano da izvlačite mleko iz obe dojke.\nU početku ćete lučiti jako malo mleka, u pitanju je prvo mleko – kolostrum.\nČim bude moguće, izmlazite 8 do 10 puta u 24 sata, koliko bi beba inače dojila. Što se češće budete izmlazali imaćete više mleka. Važi i obrnuto, što se ređe izmlazate, imaćete manje mleka.\nNeka jedno izmlazanje traje bar 10-20 minuta u prvim danima, sve dok ne krene zrelo mleko (što se očekuje oko 3-4 dana po porođaju). Kada pumpica prestane da izvlači mleko, probajte da istisnete preostalo mleko ručnom tehnikom. Rukom se bolje mogu u potpunosti isprazniti dojke, a prazne dojke prave više mleka.\nDa biste pomogli uspostavljanje proizvodnje mleka, trudite se da se izmlazate bar dva puta u periodu od 1 do 6 sati ujutro (tokom noći). Tokom ranih jutarnjih sati raste hormon prolaktin koji podstiče proizvodnju mleka, pa iskoristite ovo vreme za što efikasnije izdajanje.\nOd 4. dana do uspostavljene pune proizvodnje mleka\nKada se proizvodnja vašeg mleka poveća sa nekoliko mililitara na nekoliko desetina mililitara, preduzmite sledeće korake:\nIzmlazite se duže, bar dva minuta nakon poslednje kapi ili dok vam se dojke potpuno ne isprazne i postanu mekane.\nFokusirajte se na ukupan broj podoja (8 do 10 puta u 24 sata), pre nego na satnicu (na svakih 2 – 3 sata).\nTokom prve dve nedelje od rođenja važno je da ne pravite pauzu u izmlazavanju od 5 sati.\nNeka vam bude cilj da dostignete proizvodnju mleka od 750ml do 1050ml u 24 sata. Nakon ovoga ćete najverovatnije moći da se ređe izmlazate, a da ipak održavate redovno snabdevanje mlekom.\nOdržavajte raspored izmlazanja koji omogućava prikupljanje 750-1050ml u 24 sata.\nSada možete više da odmarate, trudite se da se naspavate koliko je moguće. Mnoge žene u ovoj fazi svedu izdajanje na večernju i jutarnju rutinu, održavajući pri tom optimalnu količinu mleka.\nMože se smanjiti i vreme izdajanja, pa je uglavnom moguće obezbediti dovoljnu količinu za 10-15 minuta.\nJednom nedeljno saberite količinu izmlaženog mleka u peiriodu od 24 sata. Zapišite i uporedite sa količinom iz prethodne nedelje kako biste znali da li se priliv mleka smanjuje ili povećava.\nInformacije u ovom tekstu nisu zamena za stručnu pomoć. Ukoliko ne možete odmah da rešite probelm, kontaktirajte pedijatra ili drugo stručno lice.\nH. Murkof, A. Ajzenberg, S. Hetavej, "Šta da očekujete u prvoj godini?"\nFoto: newbornhub; lustaci;\nprvi dani izmlazanje mleka dojenje


Prevoz robe Freienbach Srbija - prevoz robe Švajcarska Srbija\nprevoz robe Freienbach Srbija\nPREVOZ ROBE Freienbach SRBIJA - GUMENI TRANSPORT\nVršimo prevoz robe Freienbach Srbija i Srbija Freienbach relacija.\nPREVOZ ROBE Freienbach SRBIJA - VAŠA ROBA JE NAŠA BRIGA\nPrevoz robe Freienbach Srbija vršimo u što kraćem roku prema unapred zakazanim radnim terminima. Prevozimo nameštaj, putne torbe, bicikle i sve što je vama bitno. Razumemo da je našim mušterijama bitno da prevoz bude siguran i brz i zato ulažemo trud da ispoštujemo sve zahteve mušterija kako bi roba stigla tačno na kućnu adresu u pravo vreme.\nPrevoz robe Freienbach Srbija nam je dugogodišnja praksa te smo upoznati sa onim što naše mušterije najčešće zanima u vezi prevoza i šta žele da se ispoštuje kada je prevoz u pitanju. Za veće isporuke koristimo kamion, a za manje imamo kombi prevoz robe iz Švajcarske za Srbiju. Robu dobro osiguramo od eventualnih udaraca, spakujemo vam sve, utovarimo i vozimo.\nPrevoz robe Freienbach Srbija vršimo po povoljnim cenama za svu našu braću balkance koji žive u Švajcarskoj. Volimo da sarađujemo sa našim ljudima i sklapamo poznanstva. Moj brat Dejan, koga inače zovu Gumeni i koji je uglavnom u Srbiji, i ja, Nenad Radosavljević‚ vozimo dobro poznate relacije i usklađujemo se oko prevoza.\nKombi prevoz i kamionski prevoz robe Freienbach Srbija zahteva snagu za utovar, snagu za dugu vožnju i snagu da se sve ispoštuje što je dogovorenu u predviđenom roku. Naša vozila redovno servisiramo, čistimo i tovarimo novom robom. Subotom i nedeljom vršimo prevoz robe iz Švajcarske za Srbiju a utorkom i sredom prevoz robe iz Srbije za Švajcarsku. Šta god da imate mi prevozimo uz što optimalnije uslove.


DJ ILIJA ĐOKOVIĆ NA SUMMER3P FESTIVALU\nIlija Đoković, mlada DJ zvezda domaće elektronske muzike, nastupiće u petak, 21. jula, na 15. Summer3p festivalu koji će biti održan od 20. do 23. jula na Termalnim bazenima i Muškom štrandu na Paliću.\nNa Moon Stageu u okviru muzičkog programa nastupiće 17 izvođača, pored Ilije Đokovića, tu su između ostalih superstar duo iz Severne Irske – Loco & Jam, zatim popularni nemački DJ Eric Sneo, a sa Malte dolazi Daniel Blade, iz Mađarske Robin Futaki, a iz Hrvatske Andrologic. Tu je još jedan istaknuti predstavnik regionalne plesne scene Hibrid (BiH), kao i najbolji subotički DJ-evi.\nKomplet ulaznica za sva četiri dana se u pretprodaji može kupiti u Subotici u Klein House-u (Štrosmajerova 9, od 9 do 23 časa) po ceni od 999 dinara.\nCena ulaznica od prvog dana festivala iznosiće, za četvrtak 349 dinara, petak 449, subota 549 dinara, a u nedelju 199 dinara ili tri prazne limenke.\nDetaljnije informacije o programu Summer3p festivala možete pronaći na sajtu Festivala.\nSummer3p festival su podržali Grad Subotica, AP Vojvodina, Kancelarija za mlade grada Subotica i Fondacija “Danilo Kiš“.


Vlada Republike Srbije >> Vesti >> Politika >> Izabrana nova Vlada Republike Srbije\nBeograd, 3. mart 2004. godine - Poslanici Skupštine Srbije izabrali su danas sa 130 glasova za Vojislava Koštunicu za predsednika nove Vlade Republike Srbije, kao i kandidate koje je juče predložio za jedno potpredsedničko i 17 ministarskih mesta. Protiv predloženog sastava vlade glasalo je 113 poslanika, jedan poslanik nije glasao i nije bilo uzdržanih od ukupno 244 poslanika koliko je prisustvovalo zasedanju.\nZa jedinog potpredsednika Vlade Srbije izabran je Miroljub Labus, za ministra unutrašnjih poslova Dragan Jočić (DSS), ministra finansija Mlađan Dinkić (G17 plus), ministra pravde Zoran Stojković (DSS), ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu Zoran Lončar (DSS), ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Ivana Dulić-Marković (G17 plus), ministra privrede Dragan Maršićanin (DSS), ministra rudarstva i energetike Radomir Naumov (DSS), ministra za kapitalne investicije Velimir Ilić (SPO/NS), ministra trgovine, turizma i usluga Bojan Dimitrijević (SPO/NS), ministra za ekonomske odnose sa inostranstvom Predrag Bubalo (DSS), ministra rada, zapošljavanja i socijalne politike Slobodan Lalović (SDP, lista G17 plus), ministra nauke i zaštite životne sredine Aleksandar Popović (DSS), ministra prosvete i sporta Ljiljana Čolić (DSS), ministra kulture Dragan Kojadinović (SPO/NS), ministra zdravlja Tomica Milosavljević (G17 plus), ministra vera Milan Radulović (DSS) i za ministra za dijasporu Vojislav Vukčević (SPO/NS).\nPosle izbora predsednika i novih članova Vlade Srbije, na sednici je konstatovana ostavka dosadašnjeg predsednika parlamenta Dragana Mašićanina, koji će u vladi preuzeti funkciju ministra privrede.\nDanas formirana Vlada Srbije biće manjinska i činiće je predstavnici Demokratske stranke Srbije, G17 plus i koalicije Srpski pokret obnove-Nova Srbija, uz podršku Socijalističke partije Srbije.


Bregzit neće ugroziti proširenje EU?\nIzvor: Radio 021, 04.Jul.2016, 21:27\nPredsednik Francuske Fransoa Oland izjavio je u Parizu posle samita EU-zapadni Balkan u Parizu da britansko glasanje da izađe iz EU neće uticati na dalje proširenje Unije.\nU obraćanju novinarima posle samita, Oland je rekao da uviđa nesigurnost u regionu Balkana, posebno oko nastojanja tih zemalja da se pridruže bloku. "Britanska odluka ni na koji način ne dovodi u pitaje obaveze preuzete prema zemljama iz >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << regiona Balkana. Te obaveze će biti poštovane", rekao je Oland.\nU deklaraciji usvojenoj posle današnjeg sastanka navodi se da su u kontekstu rezultata referenduma u Velikoj Britaniji učesnici sa zapadnog Balkana ponovo potvrdili da je njihova budućnost u Evropskoj uniji, objavila je Jelisejska palata na svom vebsajtu.\n"Jasna evropska perspektiva data je svim zemljama regiona na samitima u Zagrebu i u Solunu 2000. i 2003. godine, ta perspektiva je stalno i nedvosmisleno od tada potvrđivana, uz poštovanje dogovorenih uslova i zahteva. Zemlje regiona su na putu ka Evropskoj uniji poslednjih nekoliko godina ostvarile značajan napredak. Mi pozdravljamo napore zemalja Zapadnog Balkana u raznim fazama njihovog procesa pristupanja i pozivamo ih da nastave taj rad da bi napredovali ka Evropskoj uniji", navodi se u toj deklaraciji.\nNa samitu zapadnog Balkana i EU u Parizu o migrantskoj krizi, regionalnoj stabilnosti i saradnji, učestvovali su lideri Albanije, BiH, Crne Gore, Kosova, Makedonije i Srbije, kao i Hrvatske, Slovenije, Austrije, Nemačke, Italije i Francuske, kao domaćina.\n"Zanemarite Bregzit, nastavljamo proširenje EU"\nIzvor: B92, 04.Jul.2016\nPariz -- Britansko glasanje da izađe iz EU neće uticati na proširenje Unije. Premijer Srbije potvrdio je da će nova poglavlja biti otvorena 19. jula...Predsednik Francuske Fransoa Oland, nemačka kancelarka Angela Merkel i šefica diplomatije EU Federika Mogerini rekli su posle samita EU-Zapadni...\n04.Jul.2016: Radio 021\nDan pre: 03.Jul.2016\nDan posle: 05.Jul.2016


Srpska mitologija 1-5 : Sreten Petrović : 86-7455-415-6 : Knjizara.com: Knjige\nOpšta namera pisca "Srpske mitologije" bila je da se celovito predoči jedna moguća sistematizacija likova srpske mitologije, ali i pruži teorijski uvid u najznačajnija pitanja slovenske mitologije uopšte, čija je srpska religijska misao integralni deo. Autor je respektovao najstarije, ali i rezultate savremenih naučnih istraživanja srpske i drevnih slovenskih religija, pri čemu je posebnu pažnju poklonio novijim metodološkim pristupima i teorijskim interpretacijama katkada čak i istih izvora i etnografskog i folklornog materijala, za koje je starija naučna misao bila uverena da je iscrpla sve njihove imanentne mitološke implikacije.\nU prvom izdanju "Mitologije Srba" (1997) bio sam slobodan da kritički primetim kako ovoj studiji nedostaje tzv. aplikativni deo, tačnije, sagledavanje magijsko-mitološkog korpusa srpske vere u praktično-sistematskom ključu - kroz pregled njihovog osmišljavanja i pokazivanja u celini ciklusa običaja i obreda.\nU ovom se petoknjižju pomenuti nedostaci otklanjaju, budući da se preostali tomovi bave upravo konkretnim analizama mitoloških implikacija naše bogate običajne prakse, folklora i toponimije, čije je rezultate autor sistematizovao na osnovu svojih do sada preduzetih empirijskih, i u tome terenskih, istraživanja narodnog života, uključujući tu i magijska verovanja kao sastavni deo sistema mitološkog mišljenja našega naroda.Iz predgovora autora:\nU ovom se petoknjižju pomenuti nedostaci otklanjaju, budući da se preostali tomovi bave upravo konkretnim analizama mitoloških implikacija naše bogate običajne prakse, folklora i toponimije, čije je rezultate autor sistematizovao na osnovu svojih do sada preduzetih empirijskih, i u tome terenskih, istraživanja narodnog života, uključujući tu i magijska verovanja kao sastavni deo sistema mitološkog mišljenja našega naroda.\nOstali naslovi iz oblasti: Etnologija , , Religija i teologija\n2000; Tvrd povez; ćirilica; 24 cm; 1779 str.; 86-7455-415-6;\nIzdavač: Prosveta - Niš; 2000; Tvrd povez; ćirilica; 24 cm; 1779 str.; 86-7455-415-6;\nDREVNA KULTURNA BAŠTINA SLOVENA I SRBA\nMitologija i umetnost\nPetotomno delo prof. Sretena Petrovića "Srpska mitologija" izdala niška "Prosveta". - Postoji srodnost ne samo među slovenskim mitologijama, već i slovenske mitologije sa ostalima. - Nagrada za izdavački poduhvat godine\nNiška "Prosveta" je objavila u pet tomova "Srpsku mitologiju" Sretena Petrovića (1940), profesora Filološkog fakulteta u Beogradu. Ovo kapitalno delo na više od 1650 stranica teksta i 150 preglednih tipografskih karata, pruža uvid u najrazličitija pitanja slovenske i srpske mitologije. U prvom tomu, pod naslovom "Sistem srpske mitologije", autor nas upoznaje sa elementima religije, kao i sa osnovama srpske mitologije, demonologije i mitologije. U drugom tomu, "Mitološkim mapama", dat je etimološki rečnik mitoloških pojmova na čitavom južnoslovenskom prostoru, uključujući i bugarski prostor, sa pratećim "mitološkim mapama" kojih ima 150. Treći tom je posvećen "Antropologiji srpskih rituala", četvrti "Mitologiji raskršća", a peti "Mitologiji, magiji i običajima". Iako je reč o obimnom i opsežnom delu, kakvog kod nas do sada nije bilo, prof. Petrović kaže da se njegovim petoknjižjem ne zaključuje istraživanje, niti je time sve rečeno o drevnoj kulturnoj baštini Slovena i Srba. "Srpska mitologija", na upravo završenom Sajmu knjiga, dobila je nagradu za izdavački poduhvat godine.\n? Po obrazovanju ste filozof. Predajete Kulturologiju i Uvod u estetiku na Filološkom fakultetu u Beogradu. Otkuda interesovanje za mitologiju Srba?\n- Bavio sam se nemačkom klasičnom filozofijom i doktorirao na Šelingu, filozofu i estetičaru koji važi za misaonog osnivača nemačkog romantizma i pobornika ideje jedne nove mitologije, na čijem je programu radio zajedno sa braćom Šlegel. Poznavaoci ove tradicije znaju da je Šelinga put, kojim je tematski išao kroz filozofiju, vodio od njegovog ranog zanimanja za fenomen umetnosti, na čijem je tragu prvi u istoriji filozofije i estetike utemeljio Filozofiju umetnosti (1802-1803), sa jasnom idejom da je mitologija "građa i osnov umetnosti". U kasnijim radovima on se okreće temama filozofije mitologije i filozofije otkrovenja.\nŽelim samo da potcrtam ovu, možda i sasvim slučajnu, motivsku podudarnost sa Šelingom. Više je razloga koji su doveli do ovog mog zaokreta od estetike i filozofije ka antropologiji i mitologiji. Na Univerzitetu sam dugo predavao Sociologiju kulture i Estetiku, da bih se sredinom osamdesetih godina prihvatio rukovođenja obimnog projekta "Kulturna istorija Svrljiga". Sticajem okolnosti zapalo mi je da se poduhvatim složenog terenskog rada, i da u domenu običaja i verovanja istražim prežitke drevne srpske i slovenske mitologije i magije.\n? Šta Vas je u tome posle posebno provociralo, da ste, evo već više od deset godina, veoma predani mitološkim istraživanjima koja pripadaju antropološkom domenu? Istovremeno, rukovodite Etnokulturološkom radionicom u Svrljigu, a zatim, jedan ste od organizatora međunarodnih skupova na temu srpske tradicije i glavni i odgovorni urednik Etnokulturološkog zbornika, čijih je pet svezaka već publikovano.\n- Ovome poslu, pristupio sam kao filozof. Prethodno sam prošao kroz neophodnu etnološku literaturu, proučivši, manje-više, sve što je na ovu temu, i posebno na materijalu istočne Srbije, napisano. Taj filozofski stav prema materijalu, ako nije preterano reći, otvorio mi je mogućnost da u "empirijskom faktu", u "etnogemu" vidim i nešto više i dublje, nego što priroda metoda jednom klasičnom istraživaču običajnosti dopušta, koji ostaje, mahom, kod tzv. empirijskih klasifikacija i generalizacija.\nMoram priznati, ovo neposredno suočenje sa mitološko-magijskim slojevima "zapretene narodne svesti", u kojoj se mogla naslutiti "mitska arhetipika", imala je za mene karakter teorijskog udesa, sa neočekivanim radnim posledicama. Prvi rezultati odredili su nove istraživačke prioritete, sa obeležjem "neodoljive" prisile. Video sam, zapravo, koliko se u dubljim slojevima te narodne svesti i običajnosti nalazi bogati fundus srpske, ali i drevne slovenske i indoevropske mitološke svesti, i koji je u svom izvornom obliku veoma dobro očuvan na području istočne Srbije. Sve što je potom preduzeto da se sa širom istraživačkom ekipom istraži, i na nivou međuslovenske i međubalkanske saradnje, bilo je na toj crti.\n? U kojoj meri je slovenska mitologija, i naša kao njen sastavni deo, uzglobljena u svetsku mitologiju?\n- Kada je reč o indoevropskim narodima, filozofsko mitološki ugao posmatranja omogućava da se empirijske razlike u pogledu na sistem duhovnih formi jednoga naroda zanemare, i da se sagleda jedinstvo širih a zajedničkih struktura. Iako se mitologija uvek pokazuje kao "nacionalna" sedimentacija duha, sama forma u kojoj se mitološki supstrat artikuliše, u osnovi je antropološki uslovljen. Dakle, postoji srodnost ne samo među slovenskim mitologijama, već i slovenske mitologije sa ostalim. Svakako, veća je sličnost, po meni, slovenske i germanske mitologije, kao što je, imanentno posmatrano, manja razlika između južnoslovenskih i istočnoslovenskih mitologija, nego, opet, ovih dveju zajedno, i zapadnoslovenskih mitologija. Razlozi su isključivo sociološko-istorijske prirode. Ovde ne treba zanemariti,npr. znatan uticaj katoličko-protestantskog amalgamiranja i žestokog kontaminiranja drevnog, staroslovenskog mitološkog supstrata i sistema kolektivne svesti kod Zapadnih Slovena.\n? U prvoj knjizi, u "Sistemu srpske mitologije", izložili ste najvažnija drevna slovenska i srpska božanstva, dok ste u drugoj knjizi, "Mitološke mape", na toponimskom materijalu na južnoslovenskom prostoru, pokušali da nađete potvrdu za tezu da je kod Južnih Slovena sačuvano niz mitološki vidljivih tragova.\n- U ovom razgovoru ne možemo se detaljno baviti svim rezultatima mojih istraživanja. Toponomastika je tek odskora počela da zaokuplja pažnju istraživača na polju mitologije. Pa ipak, zbog obaveze da čitaoce obavestimo o najvažnijem, reći ću ovo. Kako su registrima opremljeni svi tomovi ovoga petoknjižja, u posebnom Registru toponima na južnoslovenskom prostoru, koji se nalazi na mojim mitološkim mapama (deriviranim sa zvaničnih geografskih mapa razmere 1:25.000), nalaze se i toponimi sa sledećim, kako se meni čini, prvorazrednim mitološkim sadržajem. Navodim najznačajnije: Perun se npr. javalja pet puta, Perunika (13 puta), Triglav/Triglava (8), Troglav/Troglava (11), Trojan/Trojana (33), Trajan (2), Mokoša/Mokoška (7), Veles/Veleš/Belež (11 puta) itd. Kako god etimološka nauka bude tumačila ove činjenice, duboko sam uveren da neće moći tek olako preći preko mitološke semantike pronađenog materijala, odnosno frekvenciju i prisustvo pojedinih jezičkih izraza uzeti za čisto slučajnu činjenicu.\nStav prema Svetom\n? Koja je osnovna teza Vašeg trećeg toma "Antropologija srpskih rituala"?\n- U trećem tomu razmatra se, po meni, jedno od najprovokativnijih pitanja antropološke nauke, koje mi se otvorilo za vreme rada. Naime, u vršenju rituala, koje je kod srpskog naroda naročito naglašeno na nivou svih formi običajnosti, uključujući tu i brojne verske forme, najčešće izostaje jasna svest o osnovnom religijskom smislu rituala. Pitanje glasi: da li se, dakle, u tom pukom vršenju obreda "bez eksplicitnog znanja", i uprkos tome, ispoljava najdublja religijska supstanca - duševni stav čoveka prema Svetom, ili se ne ispoljava? U mojoj trećoj knjizi, koja se u drugom delu zasniva na fenomenološkoj analizi četiri bitna rituala srpskog naroda (Badnji dan, Đurđevdan, Strižba, Sejanje žita), zastupam stav da naš čovek na selu, koji ne poznaje učene teorije o smislu pojedinih akata u ritualu koje izvodi, ipak, svim srcem stoji iza ovih akata, nošen najdubljom verom u Sveto, ali i sa iskrenim uverenjem u istinitost i ispravnost svojih postupaka.\n? Četvrti tom ste posvetili mitologiji raskršća, a peti mitološko- magijskom supstratu u običajima.\n- U "Mitologiji raskršća" nastojao sam da jedan problem iz drevne srpske običajne prakse, i danas još veoma živ u sećanju i delotvornoj praksi, koji se odnosi na "bacanje dece na raskršće", dovedem u vezu sa "udesom Edipa" u grčkom mitu, odnosno u grčkoj književnosti koja je posebno kod Sofokla pregnantno došla do izražaja. Peti tom ima prevashodno karakter istraživanja Svrljiške oblasti i tematski stoji uz rame sa sličnim istraživanjima Homolja, Aleksinačkog i Leskovačkog pomoravlja, Nišave i Lužnice, Budžaka.


Marija Kilibarda dizajnira nakit: Evo kome je posvetila prvu kolekciju || Gloria\nFoto: Izvor:V.V., Foto:Miša Obradović, instagram\nVoditeljka je odlučila da se oproba u dizajnerskim vodama...\nPoznata voditeljka Marija Kilibarda, pored profesije po kojoj je poznata javnosti, odlučila je da se oproba u još jednog grani poslovanja. Kako je oduvek obožavala nakit, došla je na ideju da i sama pokrene brend aksesoara i to pod nazivom „KI“. Iako najpre izgleda da je brend dobio ime po početnim slovima voditeljkinog prezimena, „KI“ po istočnjačkoj filozofiji takođe označava i cirkularnu životnu energiju.\nA post shared by marija kilibarda (@kilimara) on Apr 26, 2020 at 8:19am PDT\nKombinacija crne i zlatne boje, različiti oblici i forme, kao i dobro uklopljeni materijali karakteristični su za Kilibardinu prvu kolekciju „Lavirint“.\n– S nestrpljenjem sam dočekala trenutak u kome ću sa našim devojkama da udružim energiju i odakle ćemo nadalje zajedno da sijamo. Raduje me kada zamislim jednu samosvesnu, nežnu i podjednako jaku ženu koja s ponosom nosi simbol lavirinta. I to kao stalni podsetnik da optimizam i upornost uvek nađu pravi put. Jako sam uzbuđena zbog svega što dolazi – rekla je Marija za Hello.\nJednostavni, ali vrlo ženstveni i elegantni komadi Kilibardinog nakita vrlo lako se kombinuju, kako uz dnevne, tako i uz večernje outfite. Voditeljka je celu kolekciju osmišljavala sa velikom pažnjom, a dizajn prilagodila je nežnom i sofisticiranom ukusu žena.\n– Drugari mi već „prebacuju“ da nije fer što sam zapostavila muškarce. Apsolutno su u pravu, ali devojke su bile moja inspiracija. Posebno naše borbe da nađemo pravi put i izlaz iz nekad vrlo teških situacija. Verujem da ću jesenjom kolekcijom pokriti oba pola - dodala je Marija.\nA post shared by marija kilibarda (@kilimara) on May 17, 2020 at 12:16pm PDT\nIpak, njeni verni fanovi, zabrinuli su se da pokretanje novog biznisa označava kraj Kilibardine voditeljske karijere. Ipak, ona je te glasine demantovala izjavom za Srbija Danas portal:\n- Daleko od toga da menjam karijeru. Posle dvadeset godina rada na televiziji, ne mogu joj okrenuti leđa. Znaš koliko sam puta rekla - kada ti televizija uđe u krv, drma jače od bilo kog virusa.\n#karijera #Marija Kilibarda #nakit #televizija


Stanovništvo > Krediti > Kredit po tekućem računu\nPoljoprivredni krediti Fond Partner\ndo visine tri plate\ndo visine dvije penzije\ndo visine pet plata za komitente Banke kojima je poslodavac garant\nMaksimalan iznos kredita: do 7000 KM\nKredit se koristi na rok od 12 mjeseci uz mogućnost automatskog produženja na isti rok.\n9,80% godišnje, fiksna kamatna stopa\nEfektivna kamatna stopa zavisi od iznosa kredita, roka otplate i troškova koji ulaze u obračun iste, a izračunava se uz pretpostavku da će kredit biti odobren na period od godinu dana i otplaćen u dvanaest jednakih mjesečnih rata.\nUkoliko bi Banka odobrila kredit u iznosu od 5.000,00 KM, sa rokom otplate od 12 mjeseci/a, po nominalnoj kamatnoj stopi od 9,80% godišnje, tada bi efektivna kamatna stopa iznosila 11,06% godišnje, a mjesečni anuitet 439,11 KM.\n10 KM, jednokratno\nOdobreni Kredit se može koristiti za plaćanje na rate upotrebom debitne kartice i u slučaju da je ugovoren Kredit sa automatskim produženjem roka otplate. Prodajna mjesta kod kojih je moguće izvršiti plaćanje na rate su posebno označena.\nZa detaljnije informacije pogledajte informativni list kredita:\nUslovi za odobravanje kredita po transakcionom računu


Grad Bogatić (39) Beograd (1360) Novi Sad (365) Subotica (157) Niš (148) Ada (56) Aleksandrovac (39) Aleksinac (45) Alibunar (48) Apatin (51) Aranđelovac (43) Arilje (39) Babušnica (39) Bajina Bašta (38) Banja Koviljača (36) Banja Vrujci (36) Barič (32) Batajnica (43) Batočina (35) Bač (50) Bačka Palanka (56) Bačka Topola (58) Bački Petrovac (52) Bela Crkva (50) Bela Palanka (39) Beočin (53) Bečej (61) Blace (39) Bojnik (39) Boljevac (40) Bor (45) Bosilegrad (39) Brus (34) Bujanovac (39) Crna Trava (39) Crvenka (47) Danilovgrad (32) Despotovac (35) Despotovo (45) Dečani (34) Dimitrovgrad (40) Doljevac (41) Donji Milanovac (37) Feketić (44) Futog (51) Gadžin Han (41) Gajdobra (44) Glogovac (34) Gnjilane (34) Golubac (36) Gora (34) Gornji Milanovac (43) Horgoš (47) Inostranstvo (87) Inđija (85) Irig (46) Istok (34) Ivangrad (34) Ivanjica (39) Jagodina (53) Kanjiža (58) Kać (54) Kačanik (34) Kikinda (62) Kladovo (37) Klina (34) Knić (37) Knjaževac (41) Koceljeva (36) Kopaonik (39) Kos. Kamenica (34) Kos. Mitrovica (34) Kosjerić (37) Kosovo Polje (34) Kovačica (49) Kovin (52) Kragujevac (109) Kraljevo (59) Krupanj (36) Kruševac (62) Kula (55) Kuršumlija (42) Kučevo (36) Lajkovac (38) Lapovo (35) Lazarevac (58) Lebane (42) Leposavić (34) Leskovac (59) Leštane (32) Lipljan (34) Ljig (38) Ljubovija (37) Lovćenac (46) Loznica (44) Lučani (38) Majdanpek (37) Mali Iđoš (48) Mali Zvornik (36) Malo Crniće (36) Medveđa (42) Merošina (42) Mionica (36) Mladenovac (48) Negotin (44) Niška Banja (41) Nova Crnja (48) Nova Pazova (72) Nova Varoš (37) Novi Banovci (45) Novi Bečej (53) Novi Kneževac (47) Novi Pazar (47) Novo Brdo (34) Novo Miloševo (46) Obilić (34) Obrenovac (49) Odžaci (52) Opovo (47) Orahovac (34) Osečina (37) Palić (45) Pančevo (80) Paraćin (38) Petrovac na Mlavi (36) Peć (34) Pećinci (55) Pirot (47) Plandište (47) Podujevo (34) Popovac (31) Požarevac (62) Požega (39) Preševo (39) Priboj (37) Prijepolje (40) Prizren (34) Priština (34) Prokuplje (44) Rača (35) Raška (38) Ražanj (41) Rekovac (35) Ruma (77) Senta (59) Sečanj (49) Sjenica (36) Smed. Palanka (45) Smederevo (64) Soko Banja (41) Sombor (79) Sopot (39) Srbica (34) Srbobran (51) Srem. Kamenica (50) Srem. Mitrovica (75) Sremski Karlovci (48) Stara Pazova (86) Stari Banovci (46) Surdulica (39) Surčin (44) Suva Reka (34) Svilajnac (41) Svrljig (41) Temerin (53) Titel (49) Topola (41) Trgovište (39) Trstenik (43) Tutin (35) Ub (38) Uroševac (34) Užice (62) Valjevo (52) Varvarin (38) Velika Plana (39) Veliko Gradište (38) Veternik (45) Vitina (34) Vladimirci (37) Vladičin Han (40) Vlasotince (39) Vranje (50) Vrbas (59) Vrdnik (43) Vreoci (38) Vrnjačka Banja (42) Vršac (72) Vučitrn (34) Zaječar (51) Zlatibor (43) Zrenjanin (91) Zubin Potok (34) Zvečan (34) Ðakovica (34) Ćićevac (37) Ćuprija (38) Čajetina (39) Čačak (68) Čelarevo (49) Čoka (46) Čurug (49) Šabac (85) Šid (53) Šimanovci (44) Štimlje (34) Štrpce (34) Žabalj (52) Žabari (36) Žagubica (36) Žitište (46) Žitorađa (39)\ntrgovina, prodaja (18) jezici, književnost (5) IT (4) pozivni centri (4) administracija (3) bankarstvo (1) elektrotehnika (2) farmacija (2) fizika, matematika (1) logistika (3) marketing, promocija (2) mašinstvo (2) menadžment-srednji (1) obrazovanje, briga o deci (2) osiguranje, lizing (2) ostalo (1) priprema hrane (1) saobraćaj (1) stomatologija (1) transport (2) ugostiteljstvo (1) zdravstvo (2)


TURSKA / Pergamon - Bergama - Egejska obala Turska\nHomeEgejska obala TurskeTURSKA / Pergamon (Bergama)\nGde je izmišljen pergament\ni mesto jedne od najstarijih biblioteka (UNESCO)\nJedna od najinteresantnijih građevina Pergamona bila je čuvena Pergamonska biblioteka – Athenaeum, nekada najveći rival Aleksandrijskoj biblioteci, sa oko 200.000 spisa. Navodno je Marko Antonije kompletnu zbirku poklonio Kleopatri kao deo venčanog poklona, a ona je odnela kući – u Aleksandrijsku biblioteku! Postoji i drugačija priča… o tome kako su vlasti Pergamona lukavstvom uspele da osnuju biblioteku po značaju nalik onoj u Aleksandriji. Počeli su sa pozajmljivanjem spisa iz Aleksandrijske biblioteke i jednostavno ih nisu vraćali. Nakon nekog vremena, Aleksandrijci su shvatili pergamonske namere i doskočili im. Ne samo što su prekinuli da im pozajmljuju knjige, već su im dodatno zabranili i uvoz papirusa!\nPergamon, pogled na Akropolj iz Asklepijevog svetilišta © Ivana Dukčević\nPergamon, Asklepijev hram © Ivana Dukčević\nPergamon, Crvena bazilika (Kizil Avlu) © Ivana Dukčević\n*Tekst i fotografije deo su publikovane knjige o Turskoj (ISBN 978-86-7722-422-6), zaštićeni Zakonom o autorskim i srodnim pravima: Službeni glasnik Republike Srbije, br. 104/2009 i 99/2011. Nije dozvoljeno kopiranje, niti objavljivanje fotografije, teksta, niti delova teksta bez dozvole autora.\nSeverni deo egejske obale Turske jedan je od nama kilometarski najbližih turističkih delova ove zemlje, a ipak najmanje posećen i istražen. Duž obale, postoji nekoliko prelepih, malenih mesta (za ljubitelje opuštenije varijante letovanja), često smeštenih nadomak interesantnih arheoloških lokaliteta iz perioda antike. Južnu granicu ovog dela obale čini treći po veličini turski grad Izmir, jedan od najlepših i najležernijih gradova Turske. U njegovoj neposrednoj okolini nalaze se turističko mesto na obali – Češme, simpatični gradić Manisa i značajno antičko arheološko nalazište – Sardis.\nSeverno od Izmira, na putu ka Evropi slikovito primorsko mesto Foču posećuju većinom domaći turisti, a nešto dalje, nekadašnji veliki antički grad i lečilište Pergamon (Bergama) veliki broj stranaca. Nalik Foči, simpatični gradić Ajvalik poznat je po starim, grčkim kućama i nekadašnjim fabrikama maslinovog ulja, čije visoke dimnjake od cigle možete videti u mnogim mestima severnog dela egejske obale Turske.\nNešto dalje, na vrhu brda uz more iz sela Behramkale i romantičnog, starogrčkog hrama po imenu Asos pružaju se prelepi pogledi na grčko ostrvo Lezbos. U podnožju sela, na obali se smestila šljunkovita plaža sa hotelom, kafeom i restoranom u kompleksu starih, kamenih kuća.\nU najzapadnijem delu turskog kopna na azijskoj strani, možete posetiti jedno od najčuvenijih arheoloških nalazišta na svetu – Troju. Nešto dalje, Azija se završava moreuzom Dardaneli na čijem se početku i ujedno najužem delu smestio simpatični gradić Čanakale. Sa druge strane Dardanelija, poluostrvo Galipolje vekovima je bilo poprište mnogih borbi za prevlast nad prelazom iz Evrope u Aziju – poslednji put za vreme Prvog svetskog rata, o čemu na južnom delu poluostrva svedoče mnogi spomenici i memorijana groblja.\nPogled na Akropolj iz sela Bergame (Pergamon) © Ivana Dukčević\nBergama, kafana © Ivana Dukčević\nIako je osnovan još početkom starog veka, Pergamon je najveći uspon doživeo tek u IV veku pre naše ere, zaslugom Lisimaha, jednog od generala Aleksandra Velikog. Nakon smrti makedonskog kralja koji nije imao žive naslednike, njegovih šest generala podelilo je do tada najveće carstvo na svetu. U toj podeli Lisimahu je pripala Anadolija, te je uz pomoć kralja Filetarija, Pergamon učinio centrom helenizma, jednim od najvećih i najprosperitetnijih gradova antike u IV i III veku pre naše ere.\nPergamon je prilično veliko arheološko nalazište i sastoji se iz tri (računajući i muzej – četiri) potpuno zasebne celine. Do delova nalazišta koji su ponekad međusobno udaljeni i više od kilometra, prilično je nezgodno ići pešice, pogotovo tokom letnjih vrućina, te je neki vid sopstvenog prevoza najbolja opcija.\nNa vrhu brda iznad današnjeg turskog sela Bergame nalazi se Akropolj, do kojeg se od 2011. stiže uspinjačom. U vreme naše posete, radovi na uspinjači bili su pred završetkom, jer je na vrhu Akropolja parking sa samo desetak mesta bio premali da primi sve više posetilaca. U podnožju brda videćete ostatke velike “Crvene bazilike” (Kizil Avlu), a kilometar, dva od centra grada ka zapadu, mesto nekadašnjeg čuvenog banjskog lečilišta – Asklepiona. Na kraju, u centru današnjeg mesta Bergame nalazi se i muzej. Arheološko nalazište Pergamon, u julu 2014. godine proglašeno je delom UNESCO-ve svetske kulturne baštine.\nŽičara ka Akropolju © Ivana Dukčević\nVeštačko jezero iza Akropolja © Ivana Dukčević\nNa vrhu brda iznad mesta Bergame, u okviru antičkog akropolja uzdiže se monumentalna kapija (Propilon), ostaci grobnica pergamonskih kraljeva, tri stoe (tržnice) u dorskom stilu, hram boginje Atine, a na samoj ivici, pod velikom kosinom u obronak brda usađen veliki kaskadni teatar, inače poznat kao antički teatar sa najvećim nagibom na svetu. Podignut je u III veku pre naše ere i mogao da ugosti 10 000 gledalaca. Ispred teatra, put vodi ka Hramu boga Dionisa iz II veka pre naše ere.\nPergamon, teatar sa najvećim nagibom u antičkom svetu © Ivana Dukčević\nPergamon, Agora © Ivana Dukčević\nPergamon, ostaci čuvenog Zevsovog oltara © Ivana Dukčević\nZevsov oltar, premešten u Pergamonski muzej (Berlin)\nJedna od najinteresantnijih građevina Pergamona bila je i čuvena Pergamonska biblioteka – Athenaeum, nekada najveći rival Aleksandrijskoj biblioteci, sa oko 200.000 spisa. Navodno je Marko Antonije kompletnu zbirku poklonio Kleopatri kao deo venčanog poklona, a ona je, tvrde Pergamonci – odnela kući u Aleksandrijsku biblioteku!\nPostoje i druga priča… O tome kako su lukavstvom, vlasti Pergamona uspele da osnuju biblioteku po značaju nalik onoj u Aleksandriji. Počeli su sa pozajmljivanjem spisa iz Aleksandrijske biblioteke i jednostavno ih nisu vraćali. Nakon nekog vremena, Aleksandrijci su shvatili pergamonske namere i doskočili im. Ne samo što su prekinuli da im pozajmljuju knjige, već su dodatno zabranili i prodaju papirusa.\nS obzirom da je Egipat bio ekskluzivni proizvođač papirusa, osim bez knjiga Pergamonci su ostali i bez osnove za njihovo prepisivanje. Iz ovog razloga, krajem starog veka u Pergamonu je izmišljen “pergamonski papir” ili pergament. Po “pergamentu” – tankom sloju štavljene i izbeljene goveđe kože pisalo se širom Evrope tokom gotovo čitavog srednjeg veka, sve dok tek u XII veku Arapi nisu Evropljane upoznali sa savremenim papirom, nastalim u Kini (u arapsku Španiju – Andaluziju, papir je stigao nešto ranije, krajem XI veka).\nINFO: 8.30 – 19 h / oko 10 evra\nPergamon, ostaci carskih palata na Akropolju © Ivana Dukčević\nPergamon, Hram cara Trajana i Hadrijana © Ivana Dukčević\nNekadašnji egipatski hram posvećen boginji Serapis (Izis) koji je u II veku naše ere u crvenoj cigli sagradio rimski car Hadrijan, danas se jednostavno naziva “Crvena bazilika”. U IV veku hram je pretvoren u Crkvu Svetog Jovana (jednu od Sedam biblijskih crkava Otkrovenja), sve do VIII veka kada su ga razrušili Arapi u svom pohodu ka Konstantinopolju. Ispod bazilike postoje dva podzemna nivoa sa nekadašnjim kanalima kojima je tekla obližnja reka Selinus (danas reka nosi naziv Bergama Çayı – “Bergamski potok”). Unutar lokaliteta Crvene bazilike danas se mogu videti ostaci nekadašnjeg spoljnjeg zida, dve visoke kružne kule, kao i unutrašnjost kripte.\nINFO: 8.30 – 19 h / oko 3 evra\nCrvena bazilika (Kizil Avlu) © Ivana Dukčević\nTri kilometra od brda na čijem se vrhu nalazi Akropolj, a oko kilometar zapadno od centra mesta Bergame nalaze se ostaci jednog od najpoznatijih antičkih medicinskih centara ikada – veliki centar za hidroterapiju Asklepion, koji nosi naziv prema imenu starogrčkog boga medicine i lečenja, Asklepija. Antička banja sagrađena je u IV veku pre naše ere na mestu gde izvire mineralna voda koja je u antičko vreme smatrana svetom.\nInteresantan je način na koji su na ovom mestu antički bolesnici lečeni. Pošto bi se okupali u vodi sa svetih izvora, bolesnicima bi bile date izvesne travke koje bi ih delimično uspavale i dovele do blagih halucinacija. U kompleksu lečilišta i danas postoji čuveni podzemni tunel kroz koji su pacijenti u stanju polusvesti prolazili, a kojim je tekla voda sa svetog izvora. Na vrhu kamenog tunela i sa strane, postojali su mali otvori. Dok su bolesnici u stanju transa prolazili tunelom, lekari bi u isto vreme hodali iznad i odogzgo im se kroz otvore obraćali, govorivši im (u ime boga Asklepija) da će probudivši se iz transa biti izlečeni. Pacijenti u polu-besvesnom stanju, po buđenju iz transa navodno su mislili su da im se sam bog Asklepije obratio.\nNisam mogla da se ne setim čuvenog Kusturičinog dugometražnog prvenca „Sjećaš li se Dolly Bell“ i rečenice koju je Slavko Štimac svake večeri uporno ponavljao: „Svakog dana u svakom pogledu, sve više napredujem“. Čuveni antički način lečenja, ponovo otkriven pre dvestotinak godina i danas se primenjuje.\nAsklepijevo svetilište, tunel za „ozdravljenje“ © Ivana Dukčević\nAsklepijevo svetilište, antička česma – izvor svete (mineralne) vode © Ivana Dukčević\nNavodno su psihološke terapije pomogle izlečenju mnogih, s obzirom da je na lokalitetu pronađen značajan broj poklona zahvalnih pacijenata. Osim lečilišta, pacijenti su u slobodno vreme mogli da uživaju u predstavama rimskog teatra, posećuju dve stoe (tržnice), Asklepijev hram i biblioteku. Osim podzemnog tunela, u banji je postojalo i takozvano “kružno lečilište” – Telesforov hram, kao i “sobe” sa zvucima muzike i potoka koji teče – za ono vreme prilično savremen način lečenja. U Asklepijevom lečilištu u Pergamonu, više od 2000 godina pre Sigmunda Frojda antički doktori lečili su ljude tumačenjem njihovih snova. Jedan od najpoznatijih lekara antike – Galen, radio je u Pergamonu, u II veku naše ere.\nGodine 2014, UNESCO je Pergamnon stavio na listu svetske kulturne baštine. Međutim, neki i dalje tvrde da će izgradnjom obližnje brane Yortanlıu u skoroj budućnosti jedan deo velikog medicinskog centra iz perioda antike biti potopljen.\nINFO: 8.30 – 17 h / oko 8 evra\nAsklepijevo svetilište, amfiteatar © Ivana Dukčević\nVeštačko jezero kod Bergame, mesto buduće brane © Ivana Dukčević\nMuzej se sastoji iz dve velike prostorije i dvorišta, u kojima možete pogledati: antičke statue boginje Nike i druge mermerne statue (velika figura Afrodite sa ostrigom, na primer), biste antičkih careva, delove Trajanovog hrama, antičke nadgrobne spomenike, sitnu plastiku (predmete od gline, uljane lampe i delove nakita), kao i veliku statuu cara Hadrijana koja je nekada bila postavljena u Pergamonskoj biblioteci. U jednom delu muzeja nalazi se podni mozaik sa prikazom Meduze, koji je nekada krasio jednu od antičkih vila. U drugoj od ukupno dve prostorije muzeja nalazi se etnografski deo postavke, sa ćilimima i tepisima ovog regiona iz osmanlijskog perioda, razbojima za tkanje, predmetima od bakra i mesinga.\nAkropolj, reljefni cvet na antičkom kamenu nalik ljubičastom cvetu © Ivana Dukčević\nAkropolj, pogled na mesto Bergamu (Pergamon) i more u pozadini © Ivana Dukčević\nBergama, stari most © Ivana Dukčević\nPergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska, Pergamon Turska\nEgejska obala Turske, Muzeji


Dan 19 – Surovi Izbor: Smrt ili Ekonomija – Fejsbučenje\nKoja je cena ljudskog života? Da li uopšte ima cenu? Ako je ima, da li je moralno o toj ceni diskutovati u bilo kom kontekstu?\nLekar stoji između dva pacijenta koje je COVID-19 teško pogodio. Tu je jedan respirator. Šta činiti? Koga priključiti a koga ostaviti da umre? To su dileme sa kojima se medicinski radnici sreću u Italiji i Španiji.\nKorona virus je zarazio preko milion ljudi širom sveta. Magični broj je pređen i rapidno širenje bolesti ne jenjava. Podlegla je 53.231 osoba. Izbori ove vrste, gde je pandemija napravila od nekih lekara vladare života i smrti je rezultat sramne nepripremljenosti sveta za epidemije respiratorne prirode. Koordinisanog odgovora nema uprkos naporima Svetske Zdravstvene Organizacije. Zbog nekoliko milijardi dolara na globalnom nivou, potrebnih za pripremu protiv ovakve vrste bolesti, države sada rapidno sprovode ekonomske mere vredne nekoliko hiljada milijardi. I doveli smo sebe u situaciju da računamo cenu ljudskog života svidelo se to nama ili ne.\nMnogi političari na sav glas ponavljaju da neće trgovati ljudskim životima. Kako Kantovski od njih, baš im hvala. Ali to je upravo ono što će morati da urade u sledećim nedeljama. Moraće hladne glave da izračunaju koliko ljudi će u različitim scenarijima da umre od koron virusa da ekonomija ne doživi totalni kolaps i ne napravimo još veći zdravstveni problem usled ekonomskog pada.\nEkonomska depresija rapidno siromaši ljude koji se samo u par meseci nađu bez posla i novca. Ekonomska nejednakost stvara i nejednakost u pristupu zdravstvenim uslugama. Istraživanja su poslednjih decenija utvrdila jasnu korelaciju između zdravlja i siromaštva. Brutalni američki zdravstveni sistem je česta meta istraživača zbog kvaliteta podataka sa jedne strane i činjenice da blizu 10% stanovnika nema nikakvo zdravstveno osiguranje. Evo nekih rezultata ekonomskih istraživanja ilustracije radi.\nStudija iz 2013. godine pokazuje da 38% onih koji zarađuju manje od $22.500 godišnje su lošeg zdravlja. A samo 12% onih koji zarađuju više od $47.000 su u tom stanju. Razlika je drastična i iznenadila je i same ekonomiste koji su postavili pretpostavku ovog istraživanja.\n1% najbogatijih žive čak 15 godina duže u proseku od 1% najsiromašnijih stanovnika SAD. To je razlika za muškarce a za žene je 10 godina. Primera radi to je sličan broj smanjenja životnog doba pušača u odnosu na nepušače. Dakle ako ste sirotinja to vam dođe kao da pušite paklu dnevnu.\nStudija iz 2012. godine ilustruje da bogati posećuju doktora 42% više od siromašnih. Sama ta činjenica stvara klasu onih koji se preventivno brinu o zdravlju i onih koji ulaze u zdravstveni sistem sa već nastalim zdravstvenim problemima. To stvara dodatne troškove jer je nekoliko puta skuplje tretirati bolest u poodmaklom stadijumu nego primenjivati kolektivnu preventivu.\nPrimera i studija je toliko da se među lekarima ne dovodi u pitanje odnos siromaštva i smrti. Korelacije su jasne, cifre su tu i nismo u 18 veku pa da nemamo decenije preciznih podataka sa svih strana sveta. Ali ko će podići politički glas i reći gde je optimum spašavanja od korona virusa u odnosu na ekonomsku štetu koja će proizvesti armiju siromašnih?\nIndija je zaključala 1.3 milijardi ljudi na tri nedelje, u Americi preko 250 miliona ljudi ostaje u kućama dok Rusi neće raditi ceo April. Ove tri zemlje se već susreću sa drugom stranom problema. U Indiji je nastao haos zbog migrantskih radnika koji ne mogu da se vrate u svoja sela i već su bez novca. U Americi je jasno da je šarlatanski pristup vlade na početku pandemije doveo do trenutnog haosa gde je u dve nedelje skoro 10 miliona ljudi dobilo otkaze. U Rusiji se mačo Putin ponašao prema COVID-19 kao prema nekom svetskom lideru koga treba šahovski da nadmudri pa sada brzopleto računa koliko će zaraza da košta.\nPrve procene u Americi su jasne. Ako se primene mere život će izgubiti od 100.000 do 250.000 ljudi. To nam je predstavio tim na kom je čelu Donald Trump. Ako se koroni dopusti da protutnji život će izgubiti dodatnih milion amerikanaca. U ovom trenutku kalkulacija je na strani spašavanja života jer dodatni životi su u tom broju da je podnošljivo žrtvovati jedno ekonomsko tromesečje. Ali da je dodatnih spašenih života samo 50.000 ekonomska šteta bi uzročno bila daleko veća i mere ne bi imale smisla. Trump pokušava da što pre odradi ovaj scenario kako bi se ameri vratili na posao. Njegov plan da će od Uskrsa da vrati ekonomiju u punom sjaju izgleda nemoguć. Pitanje koje mnogi tiho postavljaju je kolika ekonomska šteta je dovoljna da dodatnih milion žrtava postanu prihvatljivi?\nAmerika je bogata zemlja i mere koje su logične u toj sredini nisu linearno prenosive na druge države. Indija je, kao što sam pisao pre neki dan već napravila veću štetu nego korist. Pod pritiskom bogatih indijaca premijer Modi je uveo slične mere kao kod nas i na Zapadu. Ali struktura migrantske radne snage je takva da mnogi stanovnici idu po zemlji kao nadničari u potrazi za poslom. Dnevnice primaju svaki dan i smešteni su u kartonskim naseljima gde plaćaju spavanje svakodnevno. Sada je oko 15 miliona njih na ulicama pokušavajući da se vrate u svoja sela. Virus će se proširiti bez obzira na mere i mnogi će nastradati od gladi i drugih bolesti za vreme ovog tronedeljnog prekida života. Ovo rešenje će Indiji doneti više štete nego koristi.\nPrimer Švedske i Danske je trenutno veoma dragocen. Zemlje su istog ekonomskog ranga, sličnih kultura i navika a pristupile su pendemiji dijametralno. Švedska ima duplo više stanovnika pa su brojke lake za analizu. Dok je Danska pre dve nedelje raspustila škole i zahteva da svi ostanu u kućama sem najbitnijih radnika Švedska se odlučila za imunitet krda iako njihovi zvaničnici ne vole taj termin. Za sada su brojevi zaraženih i umrlih po glavi stanovnika slični i ceo svet prati ovaj čudan duel. Primetna je zloba među tamošnjim medijima koji kao da navijaju da Švedska poklekne i smrtnost eksplodira. Jedni od retkih čiji su se stručnjaci odlučili za ovaj pristup Šveđani trpe neumesne kritike sa svih strana sveta. Njihov vođa stručnog tima, epidemiolog Anders Tegnell, će iz ove bitke izaći ili kao heroj ili kao omraženi ubica. Pretnje smrću i bljuvotine po društvenim mrežama o njemu se šire brže od korone.\nRestorani širom Švedske su puni gostiju\n„Kriva zaraženih u Švedskoj je manja nego u mnogim drugim zemljama i to je tačno ono što pokušavamo da postignemo.“ Uporan je sada već slavni Tegnell. Ne dovodi u pitanje strožije mere, ali samo u slučaju da se cifre naglo pogoršaju.\nŠveđani su napravili jasnu kalkulaciju i odbijaju da se povinuju trendu. Ljudi različito reaguju na ovu kalkulaciju. Moji mlađi prijatelji su svi za ovaj pristup jer smatraju da je ekonomska cena previsoka. Ali stariji koji su među ugroženima često osuđuju ovaj način i optužuju vladu da su spemni da žrtvuju starije i bolesne.\nSrbija je primenila veoma stroge mere koje su već sada deo naše svakodnevnice. Sve je to obrazloženo od strane naših medicinskih eksperata i to uliva određenu dozu sigurnosti. Ali patetični nastupi političara kao i populističke ekonomske mere dovode u sumnju da se strogoća trenira radi političkih poena u susret izborima koji nam slede odmah nakon pandemije.\nAko naši eksperti stvarno žele da se distanciraju od politike neka sada javno kažu šta smatraju uspehom ovih mera. Koliko umrlih od COVID-19 opravdava ove drakonske mere? Uporedite to sa brojkama i smrtnosti sezonskog gripa a onda ćemo mi ekonomisti da uradimo brutalnu kalkulaciju da li je ovo optimalan pristup pandemiji. Kalkulacije hladne glave nisu naš modus operandi i tradicionalno se opredeljujemo za buku i bes. Ali ako ova vlada misli da izađe iz ovoga uzdignute glave vadite digitrone i sabirajte i oduzimajte mrtve. Nije popularno kao sto evrića u padže ali je neophodno.\nАутор Vladimir DjukanovicОбјављено 3. априла 2020. 3. априла 2020. Категорије Некатегоризовано\nПретходно Претходни чланак: Dan 18 – Da li će Ekonomske Mere Biti Dovoljne?\nСледеће Следећи чланак: Dan 20 – Kako je Južna Koreja pobedila Koronu?