Oni rade rade samo za svoj lične interese i služe kao ukras - Ekološki pokret Odžaka o Kancelariji za saradnju sa OCD i Arhus centrima - Jutarnji GLASnik\nHomeDRUŠTVOOni rade rade samo za svoj lične interese i služe kao ukras – Ekološki pokret Odžaka o Kancelariji za saradnju sa OCD i Arhus centrima\nOni rade rade samo za svoj lične interese i služe kao ukras – Ekološki pokret Odžaka o Kancelariji za saradnju sa OCD i Arhus centrima\nKANCELARIJA ZA SARADNjU SA OCD, GRAĐANSKE INICIJATIVE\nI ARHUS CENTRI SLUŽE SAMO ZA UKRAS ?\nEkološki pokret Odžaka se pre više od mesec dana elektronskom poštom obratio Kancelariji Vlade Republike Srbije za saradnju sa OCD i Građanskim inicijativama – koordinatorki projekata za kreiranje podsticajnog okruženja za OCD , odnosno Dejani Stevkovski – poslavši tri dokumenta, a nekoliko dana kasnije svim Arhus centrima ( Kragujevac, Subotica, Novi Sad, Niš, Novi Beograd i Prijepolje u osnivanju) – poslavši 13 dokumenata sa molbom da pomognu Ekološkom pokretu Odžaka u rešavanju pitanja koje se tiče, koliko mi se čini, svih nevladinih organizacija u zemlji.\nOvo otvoreno pismo pišem zato što se niko od njih nije oglasio. Niko od njih nije napisao nijedno slovo, nijednu reč, niko nije telefonirao niti poslao imejl. Apsolutna tišina. Kao da ne postoje. Kao da im se uopšte nismo obratili. Nije bitno da li su navedeni kompetentni ili ne za rešavanje ovog pitanja. Bilo je bitno da se oglase.\nKada su u pitanju konkursi za dobijanje novca, nabrojanim NVO su puna usta borbe za prava OCD, za stvaranje podsticajnog okruženja za rad OCD, za učešće OCD u procesima evropskih integracija, za ostvarivanje prava iz Arhuske konvencije, redovno konkurišu za dobijanje novca i u većini slučajeva njihovi projekti (ili „projekti“) budu finansirani,… . Prosto je milina da ih čovek sluša ili čita tekstove u kojima se oni ponose svojim doprinosom razvoju civilnog društva i ostvarivanjem saradnje sa vladinim sektorom. Da se čovek istopi od sreće. Gde god da se organizuje neki sastanak većina njih je prisutna. Međutim, izgleda da je to samo do granice za dobijanje para.\nKada im se, kao mala i provincijska NVO, obratite sa konkretnim problemom i zatražite\npomoć – kao da ne postoje. Kao da propadnu u zemlju. Zavuku se u mišju rupu i ćute kao zaliveni. Ili se proglašavaju nenadležnim.\nDa pojasnim o čemu se radi.\nEkološki pokret Odžaka često koristi pravo iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja (ZSPIJZ) i od organa javne vlasti traži određene informacije. Organi javne vlasti su toliko silni da često sebi daju za pravo da uopšte ne odgovaraju na zahteve ili šalju odgovore pro forme i u tim dopisima šalju informacije koje su daleko od onoga što tražite – pišu sve i svašta samo ne daju traženu informaciju ili šalju nepotpune i neistinite informacije. Idu na metodu iscrpljivanja, odnosno izmišljaju razne besmislice da bi vas naterali da se umorite, da dignete ruke i odustanete od onoga što ste tržili. Misle da sve može da prođe. U najvećem broju slučajeva to im i uspeva. Na njihovu žalost, postoje pojedinci ili udruženja koji koriste prava koje im pomenuti zakon pruža. Doduše, ovakvi su jako retki, ali postoje.\nObezbeđivanje transparentnog rada organa javne vlasti, u smislu dobijanja informacija od javnog značaja, nažalost, bar za sada, može da se ostvari samo korišćenjem dva instrumenta: izjavljivanjem žalbe Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti ili podnošenjem zahteva za pokretanje prekršajnog postupka protiv odgovornog lica u organu javne vlasti.\nEkološki pokret Odžaka je u ranijem periodu koristio samo mogućnost podnošenja žalbe Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Po svemu sudeći, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti je jedan od retkih ili jedini reprezent pravne države i institucija kojoj se može verovati. Oni rade po principu „ni po babu ni po stričevima“. Međutim, zbog velikog broja predmeta i verovatno nedovoljnog broja službenika, kao i zbog temeljnog rada na svakom predmetu, na donošenje rešenja čeka se nekada i po godinu i po dana – tako da nekada i zaboravimo da smo poslali žalbu, a ako se organ javne vlasti natera da traženu informaciju dostavi, obično ta informacija više nama vrednost koju je imala u trenutku traženja.\nU poslednje vreme Ekološki pokret Odžaka je, po preporuci Ekološkog udruženja „ Da sačuvamo Vojvodinu“ iz Tovariševa, počeo da „ide kraćim putem“ i podnosi prekršajne prijave na osnovu člana 46 stava 1 tačke 8 ZSPIJZ-a. Čim istekne zakonski rok od 15 dana i ne dostavi se tražena informacija od javnog značaja ili se dostavi nepotpuna ili neistinita informacija na osnovu pomenutog člana i članova 179 i 180 Zakona o prekršajima (ZOP-a) podnosimo prekršajnu prijavu – na osnovu koje je za odgovorna lica za informacije od javnog značaja u pravnom licu prpisana kazna od 5.000 do 50.000 dinara. Novčana kazna je od manjeg značaja. Mnogo je bitnije da „eliti“ pokažemo da se i na njih odnose doneti zakoni.\nKada tražimo informacije od javnog značaja od Vlade Republike Srbije, ministarstava , tužilaštava, sudova iz Beograda,… a ne dobijemo ih ili dobijemo nepotpune ili neistinite informacije, prekršajne prijave podnosimo nadležnom Prekršajnom sudu u Beogradu. I tu nastaja problem. Za rešavanje problema zajednički treba da deluju Kancelarija i navedene NVO.\nNa desetine sudija radi u Prekršajnom sudu u Beogradu i kada neko od njih dobije na rešavanje zahteve udruženja građana za pokretanje prekršajnog postupka protiv predsednika Vlade Republike Srbije, ministara, direktora Upravnog inspektorata, direktora raznih agencija, javnih tužilaca, predsednika sudova, načelnika policijskih uprava,… , koliko mi se čini , sudije ovog suda dogovorno serijski odbacuju podnete zahteve uvek se pozivajući na član 184 stav 2 tačku 5 ZOP-a – pravdajući se da je zahtev za pokretanje prekršajnog postupka podnelo neovlašćeno lice. Uvek se daju objašnjenja da to pravo pripada samo fizičkom licu ( pojedincu), koje ima lično pravo. To i takvo pravo se osporava udruženjima – pa čak i njihovim ovlašćenim zastupnicima koji nesumnjivo jesu fizička lica. Žalili smo se i Prekršajnom apelacionom sudu koji je potvrdio ispravnost odluke koje je doneo Prekršajni sud u Beogradu .\nSmatrajući da se član 184 stav 2 tačka 5 ZOP-a namerno pogrešno tumači, obratili smo se za pomoć Kancelariji Vlade Republike Srbije za saradnju sa OCD, Građanskim inicijativama i Arhus centrima sa nadom da će nam oni pomoći da se reši dilema oko prava udruženja da preko prekršajnih sudova, podnošenjem zahteva za pokretanje prekršajnih postupaka, indirektno dođu do traženih informacija od javnog značaja.\nZašto smatram da sudije Prekršajnog suda u Beogradu dogovorno donose rešenja o odbacivanju prijava na osnovu člana 184 stavu 2 tački 5 ZOP-a ?\nZato što imamo primere da prekršajni sudovi u drugim mestima, na osnovu zahteva za pokretanje prekršajnog postupka koji podnosi UDRUŽENjE (ovlašćeni zastupnik udruženja), izriču novčane kazne predsedniku opštine, načelniku opštinske uprave, javnom tužiocu, višem javnom tužiocu, … pa se pitam da li za predsednika Vlade Republike Srbije, ministre i ostale koji su locirani u Beogradu ZSPIJZ ne važi ili se radi o tome da sudije Prekršajnog suda u Beogradu ne smeju da donesu rešenje o pokretanju prekršajnog postupka? Izgleda da im je mnogo lakše da donesu rešenje o odbacivanju prekršajne prijave – smatrajući da će time rešiti problem. Predsednik Vlade Republike Srbije, ministri, direktori raznih agencija,… su građani ove države i za njih apsolutno isto važe doneti zakoni kao što važe za sve ostale. Oni su kruna vlasti i morali bi striktno da se pridržavaju svakog člana donetih zakona – da primerom pokažu građanima kako se treba ponašati.\nZbog toga što sudije Prekršajnog suda u Beogradu imaju suprotan stav od prekršajnih sudija u Bačkoj Palanci, Novom Sadu, Somboru, i zbog toga što smatram da se udruženjima , serijskim donošenjem rešenja o odbacivanju prekršajnih prijava, uskraćuje mogućnost da kroz podnošenje zahteva za pokretanje prekršajnog postupka ostvare svoja prava, obratili smo se imenovanima za pomoć. Nije nam jasno da pojedinac ima pravo da podnosi prekršajnu prijavu, a ako se troje (trojica,tri građanke) građana udruže , oforme i registruju udruženje to pravo izgube. Po Zakonu o udruženjima, u članu 2., definisano je\n„ udruženje jeste dobrovoljna i nevladina nedobitna organizacija zasnovana na slobodi udruživanja više fizičkih ili pravnih lica, osnovana radi ostvarivanja i unapređenja određenog zajedničkog ili opšteg cilja i interesa, koji nisu zabranjeni Ustavom ili zakonom“. Ako je toj grupi građana zajednički cilj i interes da sazna neku informaciju, a to pravo po ZSPIJZ imaju, i na osnovu nedobijene informacije ili dobijene nepotpune ili neistinite informacije podnesu zahtev za pokretanje prekršajnog postupka, pitam se da li sudije prekršajnih sudova to pravo mogu da ospore ako prekršajnu prijavu u njihovo ime podnese ovlašćeni zastupnik udruženja? Ako nema, postavlja se pitanje svrhe osnivanja udruženja.\nArhus centrima smo poslali trinaest dokumenata o jednom predmetu gde se vidi da, iako tražena informacija NIJE DOBIJENA – što je apsolutno kažnjivo po članu 46 stavu1 tački 8 ZOP-a – ispada da, iako smo po definiciji iz ZSPIJZ oštećeni, a po članu 179 i 180 ZOP-a imamo pravo kao oštećeni da podnesemo prekršajnu prijavu, prijava se odbacuje zato što je podnosi ovlašćeni zastupnik udruženja. U poslatom predmetu se ne radi o informaciji vezanoj za stanje životne sredine. Međutim, bitan je princip da li se na zahtev za dobijanje informacije od javnog značaja mora ili ne mora dobiti odgovor i da li ovlašćeni zastupnik udruženja ima ili nema pravo da podnese zahtev za pokretanje prekršajnog postupka ako se tražena informacija ne dostavi ili se dostavi nepotpuna ili neistinita informacija.\nMožda Ekološki pokret Odžaka i EU „Da sačuvamo Vojvodinu“ nisu u pravu, možda pogrešno definišu zahtev za pokretanje prekršajnog postupka, ali je bitno da je uočen problem, bitno je da je problem principijelno značajan za sve nevladine organizacije i da bi trebalo svi zajednički da ga rešavamo. Smatram da Kancelarija, GI i Arhus centri u tome treba da budu vodeći, da od NVO preuzimaju takve predmete i u saradnji sa organima javne vlasti raščiste situaciju i zauzmu jasan stav: NVO jeste ili nije u pravu, i o tome obaveste javnost.\nArhus centri deluju već nekoliko godina i trebalo bi da budu vidljive promene kao posledica njihovog delovanja. Arhuska konvencija ratifikovana je u Republici Srbiji pre više od osam godina i delovanjem Arhus centara trebalo je do sada da u svih 145 opština i gradova u Srbiji budu usvojene odluke kojima će se na lokalnom nivou institucionalno građanima i udruženjima priznati prava iz Arhuske konvencije.\nU koliko opština i gradova su Arhus centri izdejstvovali ovakve odluke? Koliko mi je poznato – ni u jednoj.\nU petnaestak opština takve odluke su donete, ali ne zahvaljujući Arhus centrima , već nekim drugim faktorima. Umesto da se bore za ovaj opšti cilj, Arhus centri se bave sami sobom. Za osam godina od kada je ratifikovana Arhuska konvencija i za pet-šest godina kako postoje Arhus centri , ovaj posao je trebao da bude završen u svih 145 opština i gradova. Da ih to ne interesije pokazuje i činjenica da ni u jednom od sedišta Arhus centara nisu donete odluke o institucionalnom priznavanju prava iz Arhuske konvencije. Ako nisu ovaj problem rešili u svojoj kući, kako da očekujemo da reše drugima? Njima je bitno da organizuju proslave za obeležavanje godišnjice osnivanja. Opšti i značajni problemi za rad ili opstrukciju rada NVO ih ne dotiču. Smatraju da je to problem tih organizacija.\nArhus centri se stalno bave organizovanjem nekakvih sastanaka i akcija od kojih korist imaju uglavnom rukovodeći ljudi Arhus centara. Tu se u bezbroj varijanti prepričava i tumači Arhuska konvencija, umesto da se iznađu mehanizmi pomoću kojih bi OCD mogle značajno da utiču na efikasniji i transparentniji rad organa javne vlasti . Da li je bilo koja ekološka organizacija od Arhus centara dobila obaveštenje : mi smo za ekološke NVO izdejstvovali to i to ( premera radi: da sve skupštine opština i gradova moraju da donesu odluke za priznavanje prava iz Arhuske konvencije) , mi smo predložili promene tog i tog zakona ili propisa da bi ekološkim NVO stvorili mehanizme kojima mogu da utiču na vođenje javnih politika (ili je na naš predlog izmenjen taj i taj zakon), mi smo stvorili mehanizme pomoću kojih ekološke NVO mogu da kontrolišu politiku zaštite životne sredine, mi smo osnovali mrežu za informisanja ekoloških NVO o ekološkim problemima, uspesima, primerima dobre i loše prakse, mi smo osnovali tim pravnika koji će pomoći ili preuzimati rešavanje pravnih problema u pitanjima zaštite životne sredine, mi smo stvorili centar kome možete da se obratite za bilo koju vrstu pomoći, mi smo stvorili mehanizme za kontrolu trošenja budžetskih sredstava namenjenih zaštiti i unapređenju zaštite životne sredine, mi smo stvorili mehanizme za sprečavanje zloupotrebe budžetskih sredstava za zaštitu i unapređenje životne sredine za obavljanje komunalnih i drugih delatnosti, … . U sklopu raznih projekata Arhus centri izdaju razne publikacije ( flajere, biltene, vodiče, brošure, priručnike, praktikume,…) i taj materijal bi trebali redovno da distribuiraju ekološkim NVO – kako bi ekološke NVO podizanjem nivoa svog znanja podigle svoj kapacitet. Da li je Ekološki pokret Odžaka bilo kada i od bilo koga, a pogotovo od Arhus centara, poštom dobio ovakve materijale? Nije nikada. Da li Arhus centri dobijaju novac za štampanje publikacija i da štampani materijal praktično zadržavaju samo za sebe? Da li je to u redu? Nije. Zato bi pri pisanju projekata trebali da planiraju sredstva za distribuciju štampanog materijala i izvrše distribuciju. Adrese za slanje štampanog materijala mogu da nađu u bazi podataka REC-a ili Ekološkog pokreta Odžaka. Tamo postoje poštanske adrese ekoloških NVO ili NVO koje se , između ostalog, bave zaštitom i unapređenjem životne sredine. Umesto da mreži Arhus centara ovi i slični problemi i zadaci budu prioritetna delatnost, umesto da ove poslove rade za ekološke NVO, umesto da stvore mrežu ekoloških NVO za zajedničko i sinhronizovanje delovanje, umesto da mreža ekoloških NVO na čelu sa Arhus centrima bude snažan korektivni faktor državi – čini mi se da Arhus centri isključivo rade za svoj interes i da učestvovanjem na sastancima sa državnim organima samo stvaraju privid saradnje države i OCD . Svakodnevno se u sredstvima informisanja javnost obaveštava o ekološkim akcidentima. Nisam primetio da su Arhus centri povodom tih akcidenata izdali saopštenje da su podneli prekršajnu ili krivičnu prijavu, prijavu za privredni prestup, da su nekom sudu podneli tužbu protiv zagađivača, da su ekološkim NVO o svemu tome poslali izveštaje i obaveštenja.\nEkološki pokret Odžaka se obratio povodom konkretnog problema Kancelariji Vlade Republike Srbije za saradnju sa OCD, koordinatorki projekata za kreiranje podsticajnog okruženja za OCD Građanskih inicijativa i Arhus centrima . Ekološki pokret Odžaka nema u svojim redovima pravnika – pa da se ravnopravno nosi sa prekršajnim sudijama i tužilaštvima. U konkretnom slučaju prva koja je trebalo da se oglasi je Darija Šajin. Ona je, koliko znam, diplomirana pravnica. Ona, kao pojedinac, i Arhus centar Novi Sad su trebali da prouče predmet, da se konsultuje sa ostalim Arhus centrima ili NVO koje se bave pravnom problematikom i reše dilemu da li postoji pravni osnov da sudovi donose rešenja o odbacivanju zahteva za pokretanje prekršajnog postupka koje udruženja građana , zbog uskraćivanja prava na pristup informacijama od javnog značaja, preko ovlašćenog zastupnika, podnose protiv odgovornih lica u organima javne vlasti.\nOvim otvorenim pismom želim da izrazim duboko razočaranje ćutanjem Žarka Stepanovića , Srđana Matovića, Snježane Mitrović, Darije Šajin, Tanje Petrović ( Marijane Petrović), Sonje Popović i Dejane Stevkovski. Svestan sam da su Arhus centri i Građanske inicijative nevladin sektor kao i mi, ali ako imaju aspiraciju da se predstavaljju kao vodeće organizacije za ostvarivanje prava iz Arhuske konvencije i stvaranje podsticajnog okruženja za rad OCD, onda tu svoju ulogu treba i da opravdaju.\nZbog svega navedenog smatram da imenovani ( Kancelarija, GI i Arhus centri) rade samo za svoj lični interes, da su samo ukras i da korpus nevladinih organizacija od njih nema praktično nikavu korist .\nDušan R. Mirković,\nSalonski ekolozi i sastanak da bi se ostalo u milosti finansijera – PRODAVCI MAGLE\nBruka vlasti u Odžacima: Stočno groblje u Bačkom Brestovcu i dalje leglo zareze i slika užasa.\nNovinarska i medijska udruženja protiv čistke na RTV i sve goreg stanja\nBlagojević: Nisam nadležan! JUP – Državno preduzeće za koje niko ne zna da postoji, rukovodi sa 800 miliona evra\nTags:ekološki pokret odžaka\nNegotin noću – trkačka pista! SPREČIMO “POBESNELOG MAKSA“\nObičaj koji nestaje: TETOVIRANE RUKE – ODBRANA HRIŠĆANA\nJebem im sve po spisku. Pokradoše nas nepismeni lopovi.\nImamo novog Nikolu Aleksića　😀\nTrebješanin: Kada izgubite nadu i veru u budućnost, tu nema dece jer niko ne želi da unesrećuje potomstvo“\nRadomir Krstić: Halo Predsedniče, Vama se obraćam!\nProf. dr Đuro Trkulja: Kako da prepoznate sumanutog predsednika\nSlušao sam razne protuve kako se pogrdno izjašnjavaju o seljacima i kako razne pojave nazivaju seljakljuk. Zato su nam danas većinom kuće prazne, a škole puste.\nDnevni horoskop za 21. mart 2018. godine\nDnevni horoskop za 22. mart 2018. godine\nPolicijski sindikalni pokret: Zaplenjeno 600 grama kokaina u Negotinu! Kolege, samo napred!\nDr Ratko Ristić: Od izgradnje elektarana na Staroj planini samo bi pojedinci i interesne grupe imali korist\nToma Fila: Đinđiću se podiže spomenik zbog onoga što je govorio, a ne što je uradio. Ono što je govorio bilo je lepo, ali od toga nije ostvareno ništa, već se otišlo u kriminal i lopovluke\nSrbin Jovanović glasao da albanski jezik postane službeni u Makedoniji\nStamatović: Vučić srpsku belu kugu koristi da bi opravdao izdaju Kosova\nVučić nezadovoljan razgovorima: Priča o teritoriji Kosova zatvorena za zapadne sile\nSiniša Mali najbliži Vladi, ljulja se mesto Zorane Mihajlović\nVlada Srbije sve u vezi sa koncesijom Aerodroma „Nikola Tesla“ proglasila tajnom\nLIDL raspisuje konkurs za 1.000 radnika u Srbiji\nHrvatska traži sezonske radnike iz Srbije: Plata od 500 do 2.000 evra mesečno\nFiskalni savet: Nova međunarodna recesija dovešće do velikog pada životnog standarda u Srbiji zbog visokog javnog duga\nPolovini zaposlenih u Srbiji plata manja od 300 evra\nGeneral Jovan Milanović: Srbija je imala desetine špijuna u strukturama NATO!\nŽENA NA SELU – Heroina i mučenica današnjice\nAmerički matematičar: Srpski đaci najpametniji na svetu\nBanke podstiču projekte koji uništavaju reke Balkana\nEkološki pokret Odžaka: Predlažemo Srećka Bašića, za dodelu „ZELENOG lista“\nRođendan Udruženja muzičara džeza, zabavne i rok muzike\nPredrag Ejdus otvara Dane komedije u Jagodini\nPoziv piscima: „Provetravanje pesme“ 21. marta u Nišu!\nPas Karmelo – monah koji živi u manastiru\nRusija – zagonetka umotana u misteriju unutar enigme\nOmaž uzaludnim žrtvama 9. marta 1991.\nVučić vlada podrškom onih koji su uzeli višegodišnje plaćeno odsustvo od logike\nMiloš Jovanović: Srpski politički život je zbir neverovatnih sujeta i patološke lične opsesije\nVojtehovski: „Mi smo jedan napaćen narod, koji je toliko unižen, i koji je razvio podanički mentalitet prema vlastodršcima“.\nBorko Stefanović: Ili da napravimo novo političko oruđe koje će pregaziti naprednjake ili mrtvoj opoziciji da merimo rep\nGeneral Malinović: Dikovića preskače ko kako hoće. Sa načelnikom Generalštaba igraju trule kobile\nDečji logori smrti u Hrvatskoj\nSutra je 17. mart. 14 godina od pogroma na Kosovu i Metohiji (VIDEO)\n12 godina od smrti Slobodana Miloševića. POSLEDNJI INTERVJU (VIDEO)\nPODSEĆANJA: Draža Petrović: Kume, pukli smo!\nProstitucija u Srbiji tokom nemačke okupacije\nRajko Dvizac: U tržnom centru\nMilica Eseš Pinter: Odjednom ga je gomila ničega podsetila da je sam\nAmira živi u Norveškoj, udata je, ima sina Miralema i nikada se posle 1991. nije vratila u Mostar\nNije nenormalno vreme, nenormalni smo mi i oni koji nam serviraju ovu paniku, haos i strah.\nHrvatski dokumentarac o Putinu: Od autsajdera do ruskog cara (VIDEO)\nMiroslav Mika Antić, rodio se na današnji dan 1932. godine (VIDEO)\nZa pušače: Očistite pluća za samo tri dana (VIDEO)\nSlobodan Milošević je umro dan ranije od zvanične verzije? (VIDEO)\nKurvini sinovi – Trigger\nBrnabić ne zna „đe zapelo“ sa vodom u Zrenjaninu\nSmederevska Palanka: Aktivisti SNS pretukli šefa izbornog štaba Narodne stranke\nKONTRAUDAR KREMLJA: Rusija blokira „vojsku“ Kosova\nIvica Osim, vitez fudbala i poslednji pravi Jugosloven\nAustrija u dilemi hoće li produžiti rok za zapošljavanje Hrvata\nNebojša Medojević: Đukanović otvorio širom vrata kosovskoj mafiji i OVK\nBakir Izetbegović od danas predsedavajući Predsedništva BiH\nPriveden bivši predsednik Francuske Sarkozi zbog Gadafijevih para\nZaustavila ga policija, izvadio dozvolu Homera Simpsona\nPutin osvojio 76 odsto glasova\nARHIVE Изабери месец март 2018 фебруар 2018 јануар 2018 децембар 2017 новембар 2017 октобар 2017 септембар 2017 август 2017 јул 2017 јун 2017 мај 2017 април 2017 март 2017\nKATEGORIJE Изабери категорију DRUŠTVO EKOLOGIJA EKONOMIJA GLASNIKOV MAGAZIN GRADOVI HRONIKA INTERVJU ISTORIJA KOLUMNA KULTURA LJUBIMAC MUZIKA NEKATEGORIZOVANO PODSEĆANJA POLITIKA PROZORI DUŠE – LEPE REČI REGION SA DRUŠTVENIH MREŽA SATIRA I HUMOR SPORT SRBIJA SVET VAŠ STAV VERA I VEROVANJE VESTI VIDEO GLASNIK VREME I STANJE NA PUTEVIMA ZANIMLJIVOSTI\nAleksandar на O NAMA I USLOVI KORIŠĆENJA\nЖивко на Dečji logori smrti u Hrvatskoj\nZoks на Vučić se obratio naciji: Ako ništa ne uradimo, završili smo kao nacija. ZSO – mrtvo slovo na papiru\nДејРа на Srbin Jovanović glasao da albanski jezik postane službeni u Makedoniji\nSlobodan на Srbin Jovanović glasao da albanski jezik postane službeni u Makedoniji\naleksandar vulin ALEKSANDAR VUČIĆ alumni klub pravosudne akademije ana brnabić beograd beogradski izbori DNEVNI HOROSKOP DONALD TRAMP DSS EKOLOŠKI POKRET VRBASA EU EVROPSKA UNIJA FIJAT FUDBAL GOŠA HRVATSKA INTERVJU IVICA DAČIĆ IZBORI KOLUMNA KOSOVO KOSOVO I METOHIJA KRAGUJEVAC MAKEDONIJA MILOŠ JOVANOVIĆ NATO negotin NIŠ NOVI SAD OPOZICIJA policijski sindikalni pokret PROTEST RAJKO ROKI DVIZAC RODOLJUB ŠABIĆ RUSIJA SAD SAOPŠTENJE SAŠA JANKOVIĆ SINIŠA MALI SNS SRBIJA TOMISLAV NIKOLIĆ VLADIMIR PUTIN VUK JEREMIĆ ŠTRAJK


Postupak za zaštitu od mobinga – Mobing\nZaštitu od zlostavljanja na radu u slučaju zlostavljanja ili kako je opšte poznato, od mobinga, u našem pravnom sistemu reguliše Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu.\nPostupak zaštite zavisi od toga ko vrši mobing\nTako, ako se za zlostavljanje ne tereti odgovorno lice u pravnom licu, odnosno poslodavac sa svojstvom fizičkog lica, zaposleni koji smatra da je izložen zlostavljanju, podnosi obrazloženi zahtev za pokretanje postupka za zaštitu od zlostavljanja neposredno tom licu.\nOvaj zahtev može podneti i predstavnik sindikata, lice nadležno za poslove bezbednosti i zdravlja na radu, predstavnik zaposlenih za bezbednost i zdravlje na radu ili odbor za bezbednost i zdravlje na radu, uz pismenu saglasnost zaposlenog koji smatra da je izložen zlostavljanju.\nPoslodavac može da prihvati zahtev za posredovanje u roku od tri dana.\nZaposleni koji smatra da je izložen zlostavljanju, zaposleni koji se tereti za zlostavljanje i predstavnik poslodavca odnosno poslodavac i zaposleni koji smatra da je izložen zlostavljanju sporazumno određuju ili biraju lice za vođenje postupka posredovanja (u daljem tekstu: posrednik), u roku od tri dana od dana prijema predloga poslodavca.\nzaključivanjem pismenog sporazuma između strana u sporu;\nstrane u sporu ne odrede, odnosno ne izaberu posrednika u skladu sa članom 15. stav 3. ovog zakona;\nse postupak posredovanja okonča na način iz člana 19. tač. 2) i 3) ovog zakona.\nPosrednik je dužan da, najkasnije u roku od tri dana od dana isteka roka stranama u sporu i poslodavcu dostavi odluku o obustavljanju postupka, odnosno obaveštenje da je jedna od strana u sporu odustala od daljeg postupka.\nPoslodavac može prihvatiti preporuke ako su u skladu sa zakonom i njegovom poslovnom politikom.\nRok počinje da teče od dana kada je poslednji put izvršeno ponašanje koje predstavlja zlostavljanje.\nZa vreme trajanja roka i za vreme vođenja postupka posredovanja ne teku rokovi zastarelosti propisani zakonom za utvrđivanje odgovornosti zaposlenog za nepoštovanje radne discipline, odnosno povredu radne dužnosti.\nPoslodavac može zaposlenom koji je odgovoran za nepoštovanje radne discipline, odnosno povredu radne dužnosti, pored sankcija propisanih zakonom, da izrekne jednu od sledećih mera:\nmera trajnog premeštaja u drugu radnu okolinu – na iste ili druge poslove, odnosno radno mesto, u skladu sa zakonom.\nAko zaposleni, kome je zbog vršenja zlostavljanja izrečena mera u roku od šest meseci ponovo izvrši zlostavljanje, poslodavac može da mu otkaže ugovor o radu, odnosno izrekne meru prestanka radnog odnosa, u skladu sa zakonom.\npremeštaj u drugu radnu okolinu – na iste ili druge poslove, odnosno radno mesto, u skladu sa zakonom;\nudaljenje sa rada uz nadoknadu zarade, u skladu sa zakonom.\nNa postupak shodno se primenjuju odredbe odgovarajućih zakona kojima se uređuju prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih iz radnog odnosa.\nZaposleni, kome prema mišljenju službe medicine rada preti neposredna opasnost po zdravlje ili život, ima pravo da odbije da radi ako poslodavac ne preduzme mere. Zaposleni je dužan da, bez odlaganja, obavesti poslodavca i inspekciju rada o odbijanju rada.\nZaposleni koji je odbio da radi dužan je da se vrati na rad po preduzimanju mera od strane poslodavca, a najkasnije do okončanja postupka zaštite od zlostavljanja kod poslodavca.\nPravo na zaštitu ima i zaposleni koji ukaže nadležnom državnom organu na povredu javnog interesa utvrđenog zakonom, učinjenu od strane poslodavca, a osnovano sumnja da će biti izložen zlostavljanju.\nZaposleni, za koga se u skladu sa zakonom utvrdi da je zloupotrebio pravo na zaštitu od zlostavljanja, ne uživa zaštitu.\nZaposleni koji smatra da je izložen zlostavljanju od strane poslodavca sa svojstvom fizičkog lica ili odgovornog lica u pravnom licu može protiv poslodavca da podnese tužbu pred nadležnim sudom ..\nPravo da podnese tužbu protiv poslodavca zbog zlostavljanja na radu ili u vezi sa radom ima i zaposleni koji nije zadovoljan ishodom postupka zaštite od zlostavljanja kod poslodavca, u roku od 15 dana od dana dostavljanja obaveštenja.\nTužbom se ne može pobijati zakonitost pojedinačnog akta poslodavca kojim je rešavano o pravima, obavezama i odgovornostima zaposlenog iz radnog odnosa. Protiv tog akta zaposleni ima pravo na sudsku zaštitu – u skladu sa posebnim zakonom kojim je propisana sudska zaštita.\nOvaj spor, jeste radni spor.\nnaknadu materijalne i nematerijalne štete, u skladu sa zakonom;\nobjavljivanje presude donete povodom tužbi.


Obamina popularnost porasla nakon ubistva Bin Ladena - Klix.ba\n4.5.2011. u 08:51\nPopularnost američkog predsjednika Baracka Obame porasla je nakon vijesti o ubistvu čelnika Al-Qaide Osame bin Ladena, a veliki broj Amerikanaca mu je dao visoke ocjene u načinu na koji pristupa terorizmu i situaciji u Afganistanu, pokazala je anketa urađena za Washington Post.\nIstovremeno je istraživanje, urađeno u ponedjeljak uvečer, pokazalo da praktički nije bilo nikakvog pomicanja u stavu javnosti kada se radi o ekonomiji. To kazuje da se uspjeh na jednom frontu, ma kako značajnom, možda neće preliti i na druge oblasti, ocjenjuje u utorak Washington Post.\nUkupno 56 posto anketiranih izjavilo je da odobrava način na koji Obama obavlja posao predsjednika, što je devet poena više nego u anketi u aprilu i najviši rejting od 2009. godine.\nZabilježen je također rast zadovoljstva javnosti načinom na koji se stvari u SAD-u odvijaju, iako su Amerikanci i dalje, u odnosu dva prema jedan, nezadovoljni pravcem kojim zemlja ide.\nViše od tri četvrtine anketiranih izjavilo je da predsjednik zaslužuje priznanje za ubistvo Bin Ladena.\nMeđu republikancima 61 posto je reklo da Obama zaslužuje barem neko priznanje za to, ali među njima samo 17 posto smatra da zaslužuje veliko priznanje.\nRepublikanci su spremniji pohvaliti bivšeg predsjednika Georgea W. Busha za uklanjanje Bin Ladena, jer ih 81 posto smatra da Bush zaslužuje barem neko priznanje. Taj stav dijeli svega 35 posto demokrata.\nŠto se tiče Obame, njegov rast rejtinga od devet poena odgovara rastu od šest poena za Georgea W. Busha kada je zarobljen bivši irački lider Saddam Hussein u desembru 2003. godine. Tada, kao i sada, najveća promjena je bila kod takozvanih nezavisnih birača.\nDirektor Centra Simon Wiesenthal oslobođen tužbe za klevetu\n04.05.2011. u 08:53\nU eksploziji gasa poginula tri rudara, jednom dječaku će morati amputirati ruke\n04.05.2011. u 08:47


JOVANOVIĆ: U narednih mesec i po dana u Kragujevcu počinje izgradnja drugog državnog "Data centra"! • HAPPYTV.RS\nU narednih mesec i po dana u Kragujevcu će početi izgradnja drugog državnog "Data centra" površine deset hiljada kvadratnih metara vrednog 30 miliona dolara, najavio je danas direktor vladine kancelarije za IT i eUpravu Mihailo Jovanović.\nOd 1. jula građani će moći da preko portala eUprave naruče nove vozačke dozvole koje će im zatim stizati poštom na kućnu adresu.\n- Sledeći projekat je akcija instaliranja posterminala na šalterim jedinica lokalne samouprave koju ćemo zajedno sa Naledom promovisati u smislu takmičenja lokalnih samouprava u pružanju bezgotovinskog načina plaćanja - rekao je Jovanović.\n- Do kraja juna u ovaj sistem uvodimo nove 32 inspekcijske službe - što će u zbiru činiti 36 inspekcija koje koriste jedan informacioni sistem, a plan je, dodaje, da se još sedam inspekcija uvede u ovaj veliki informacioni sistem.\nKada je u pitanju eUpis već je obezbeđeno da roditelji za đake prvake ne moraju da nose izvod iz matične knjige rođenih i potvrdu o prebivalištu prilikom upisa u školu.\nMihajlović najavljuje da će u julu mesecu kada bude upis u srednjim školama, ista ova usluga biti obezbeđena i za srednjoškolce kao i za upis studenata na Beogradski univerzitet.\nTakođe, kreće akcija i formiranje dve nove usluge u saradnji sa MUP-om, dostava vozačkih dozvola na kućnu adresu i poručivanje uverenja o nekažnjavanju putem portala eUprava.\n- Po vozačku dozvolu nećete morati da idete na šalter policijske stanice već će preko pošte stići na kućnu adresu - kaže Jovanović.\nDrugi projekat u saradnji sa MUP-om je naručivanje putem eUprave uverenja o nekažnjavanju, kojih se godišnje u našoj zemlji izda oko 1, 7 miliona.\nBiće omogućeno da se putem portala eUprava poruči ovo uverenje i da ono građane sačeka u policijskoj stanici, što kako ističe, znatno štedi vreme i novac građana.\nPodsetio je i na projekte koji su realizovani u prethodnom periodu poput "Bebo dobro došla na svet", "eVrtić", zatim pokretanje portala otvorenih podataka i druge.\nNavodi da je na portalu eUprava građanima dostupno više od 1.000 usluga, a da ovaj portal beleži milion registrovanih korisnika.


> Seme Paradajza Amish Paste\nSeme Paradajza Amish...\nSeme Paradajza Amish Paste Izuzetan...\nProduct: Seme Paradajza Amish Paste\nDescription: Seme Paradajza Amish Paste Izuzetan Ukus Cena je za pakovanje od 5 Semena. Jedna od najstarijih i najcenjenijih sorti u USA, nastala u naseljima Amisha u drzavi Viskonsin. Spada u veoma mesnate sorte, i po misljenju mnogih odgajivaca i kuvara, ovo je jedna od najboljih sorti za sosove i paste . Ima oblik srca i plodovi sadrze jako malo semena pa je i to jos jedan razlog da se rado koristi\nProduct rating for Seme Paradajza Amish Paste: 5 / 5 (1 total votes, 1 total reviews)


SBiH: Nećemo dozvoliti bilo kakvu etničku federalizaciju BiH - Kozarac.ba\n“Današnja izjava Rajka Vasića da će SNSD zahtjevati uspostavu federalnih jedinica koje će imati pravo na otcjepljenje predstavlja strateško pozicioniranje ove stranke kako bi iznudila rješenja koja su joj uskraćena odbijanjem aprilskog paketa u Parlamentarnoj skupštini BiH”, saopćeno je iz SBiH.\n“Vasićeva strategija polazi od nade da će druge stranke pristati na federalizaciju zemlje ukoliko SNSD odustane od ovog najnovijeg zahtjeva da se u budući Ustav BiH ugradi pravo na otcjepljenje”, stoji dalje u saopćenju. Međutim, stoji u saopćenju, po međunarodnom pravu federalne jedinice imaju pravo na otcjepljenje bez obzira da li se to pravo eksplicitno navede ili se eksplicitno zabrani u Ustavu neke zemlje. Pravo na samoopredjeljenje i otcjepljenje federalnih jedinica se ostvaruje na međunarodnom nivou te bilo kakve dozvole ili restrikcije na domaćem nivou ne utiču na ostvarivanje tog prava.\n“Ponuda ovakvih rješenja, stoga, predstavlja pokušaj da se pritiskom iznudi ono što je bilo obećano tokom pregovora o aprilskom paketu prije dvije godine. Prva faza tog paketa je omogućavala RS entitetu da ugasi sve državne institucije, a druga faza je trebala dovesti do federalizacije Bosne i Hercegovine i njene trajne ugroženosti kao međunarodno-pravnog subjekta. Komentar koji je Milorad Dodik u maju te godine uputio Harisu Silajdžiću – ‘pročitali ste nas u zadnji čas’ – i dalje oslikava suštinu ovih pokušaja”, rečeno je iz SBiH.\nStoga, navodi se u saopćenju, Stranka za BiH neće dozvoliti bilo kakvu etničku federalizaciju Bosne i Hercegovine. Također, neće biti dozvoljeno vođenje razgovora ili pregovora o suštini budućeg Ustavnog uređenja BiH sve do rješenja kosovskog pitanja. Ustavne promjene predstavljaju prekretnicu za dugoročnu budućnost Bosne i Hercegovine i mogu se voditi tek kada se otklone svi regionalni geo-strateški pritisci da se prihvate nadasve štetna rješenja.\nPrva džamija u istočnoj Njemačkoj otvara se uz proteste\nVijeće ministara operacionalizira dogovor iz Odžaka


TOZ- Zimska poseta Zlatiboru odlična, gondolom se već vozilo preko 10.000 turista - OGLASNA TABLA - INFO\n22 јануара, 2021 074\nDa je zima na Zlatiboru poseban doživljaj za veliki broj turista svedočijoš jedna uspešna zimska sezona. Nedostatak organizovanih prazničnih proslava i neizvesna epidemiološka situacija, koja nas prati i početkom 2021. godine, nisu osujetili planove velikog broja gostiju da zimski odmor provedu na „zlatnoj planini“. Snega, sunca i čistog vazduha ima u izobilju. Novi izgled Kraljevog trga, jezera i otvaranje najduže panoramske gondole na svetu učinili su da ova zimska sezona već polovinom januara obori prošlogodišnje rekorde u posećenosti. Tokom zimskog raspusta na Zlatiboru je dnevno odmaralo oko 30 hiljada gostiju koji su svoj mir pronašli u nekom od brojnih hotela, pansiona, apartmana, pa je popunjenost smeštajnih kapaciteta bila preko 95 odsto. Zimskom sezonom zadovoljni su i zlatiborski ugostitelji, koji su ostvarili dobar promet, uz pridržavanje svih epidemijskih mera. Bašte kafića koje su osigurale bezbedno lenčarenje na zimskom suncu bile su pune gostiju. Najveće interesovanje posetilaca privukla je najduža panoramska gondola na svetu, koja je puštena u rad 11. januara. Za svega desetak dana od\notvaranja, „zlatnom“ gondolom vozilo se preko 10 hiljada turista. Na red za vožnju čekalo se i do sat vremena, a uporne i znatiželjne turiste nije pokolebala ni temperatura u minusu.\nSki-centar “Tornik“ je tokom praznika i raspusta zabeležio veliku posećenost. Nekoliko hiljada skijaša i bordera nestrpljivo je dočekalo obilnije snežne padavine i otvaranje ski sezone, a ljubitelji netaknute\nprirode i planinskih pejzaža uživali su u panoramskoj vožnji žičarom.\nIako je zimski raspust zvanično završen, na Zlatiboru i dalje boravi veliki broj gostiju. Snega ima oko 40 centimatara što omogućava uživanje u zimskim sportovima. U Ski-centru “Tornik“ za skijaše i bordere\notvorene su plava i crvene staze, a u funkciji su staze i lift za početnike i polaznike ski škola. Posetiocima je na raspolaganju panoramska vožnja žičarom, kao i bob na šinama.\nSkijanje i sankanje moguće je u centru Zlatibora na nekoliko lokacija. Na padini Obudovica u funkciji je ski lift, a pored velikog broja ski škola uređen je prostor za slobodno skijanje. Avantura park je i ove\ngodine jedno od omiljenih lokacija za skijaše početnike. Sankališta na Obudovici, kod jezera, u Dino parku kao i na padini kod osnovne škole prepuna su mališana koji uživaju u snežnim čarolijama, a zimsku zabavu upotpunjuje i klizalište.\nIako su tokom proteklog perioda najbrojniji bili domaći gosti, u narednim danima očekuje se veći priliv gostiju iz regiona. Republika Srbija otvorila je svoje granice za državljane Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije, Bugarske i Albanije, pa turistima koji dolaze iz ovih zemalja nije potreban negativan PCR test za ulazak u Srbiju. Sudeći po rezervacijama koje beleže hoteli i drugi smeštajni objekti, u narednom periodu biće najviše gostiju iz Crne Gore i Bosne i Hercegovine, što je još jedan od dokaza da je Zlatibor omiljena turistička destinacija, ne samo domaćih, već i gostiju iz regiona.


Smederevska Palanka Član od: 22.03.2012 Ocenite\nEVGA 600B 600W vrhunsko napajanje\n3 ispravna napajanja\nI5 10400F - ceo računar sa vodenim hlađenjem-bez grafike TOP\nSve preporuke za člana, brza i laka saradnja! 10/10\nRyzen 3 3100 Stock cooler NOVO\nLak dogovor, još brža realizacija. Sve preporuke, saradnja za 10!\nI5-10400F CPU prodat!\nSuper saradnja i brz dogovor svaka preporuka 10.\nGigabyte H410M H - REZERVISANA\nProdato! AMD Ryzen 7 2700X 8 cores 3.7GHz (4.3GHz) Box\nASUS r7 360 2Gb ddr5\nRX 570 4GB prodato\nGigabyte hd 5670 1gb ddr3\nsve je super 10+\nAntec H600 Pro Full stanje\nMaticna ploca A320M biostar\nbrza i laka saradnja. svaka preporuka za prodavca!\ni7 2600/Asus P8H77-M LE\nSve ispostovana, za svaku saradnju!\nČlan sasvim korektan. .. čista desetka! !!\nREZERVISANO!Ryzen 3 1200 AF sa originalnom kutijom i kulerom\nAMD Radeon R9 290 4 Gb ddr5 512 bita\nSve super, laka saradnja, preporuka\nSve po dogovoru, nemam zamerki\nRyzen 3 1200 ( prodat )\nAsRock H310M-HDV ddr4 soket 1151 rezervisano\nSaradnja brza i efiksna. ..10+++


Najbolji Twitter klijent za Android\nCategories InternetPosted on 4. May 2010 4. May 2010\nProbao sam mnoge Twitter klijente za Google Android, ali definitivno, ba za sada, najbolje se pokazao Seesmic. Upeglanog interfejsa, “prozračan”, jasan, pregledan i jednsotavan za upotrebu, a pri tome izuzetno funkcionalan.\nCeo Timeline na jednom ekranu, konverzacije, ali i sve ostale tweet pretrage. Što se tiče updatea, stvar je još bolja, sa jednog ekrana možete da dodate tekst, slike (slikate direktno ili uzmete iz arhive), video (takođe, iz arhive ili da direktno snimate), zatim možete dodati geolokaciju u različitim formatima, te skratiti URL-ove – i sve to iz jednog ekrana.\nTags Google Android, Seesmic, Twitter Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Štrand danas\nNext Next post: Skyfire 2.0 – mobilni web browser\nIako se ovo muzičko turbo-mega-cool-ekstra-turbo folk ostvarenje neće svideti onima koji preferiraju kvalitetniji zvuk, ono je siguran indikator interesovanja mlađih populacija. Takođe, možete konstatovati i da je pozitivno "socijalno osvešćeno", jer poziva omladinu na skidanje sa "Interne...\nCategories linkoviPosted on 2. February 2010\nRijaliti Srbija | Blog Komentari Šta bre oni jadnici u “Survajveru” sebi rade? Uništavaju se i fizički i mentalno. E, tu se po meni krije kvaka i jedina dobra stvar ovih emisija. Koliko god se neko trudio da “glumi” pred kamerama svi znamo da je to nemogu�...\n5. May 2010 at 1:18\nTwitter je izbacio zvanicni klijent za android. Ocena 10/10. Moze se preuzeti sa android marketa.\n5. May 2010 at 9:47\nNa žalost: The Twitter for Android app is available for phones running Android 2.1 and above\nCategories Google, InternetPosted on 27. July 2008 5. December 2008\nSigurnija Gmail prepiska putem https protokola\n2 Comments on Sigurnija Gmail prepiska putem https protokola\nCategories HardwarePosted on 6. February 2007 3. January 2009\nOlympus μ 725 SW i gomila hardvera\n1 Comment on Endhiran (Robot)


Tajanstveni svet Beogradskih laguma, tunela, tajnih vojnih baza | Beogradske vesti\nU Galeriji ’73 u četvrtak, 21. septembra 2017. godine u 19:00 časova, biće otvorena multimedijalna izložba pod nazivom „Putevima predaka“, koja se realizuje u okviru manifestacije Dani evropske baštine 2017.\nGalerija `73, organizuje multimedijalnu izložbu o zaboravljenom i tajanstvenom svetu laguma, tunela, tajnih vojnih baza, bunkera nastalih tokom burne istorije Čukarice.\nIzložba se sastoji od fotografija podzemlja Čukarice nastalih u okviru istraživačkog projekta UNDERGRAD , projekcije kratkog filma „Potraga se nastavlja“ i virtuelne ture kroz antičku grobnicu. Izložba će biti upotpunjena i serijom crtanih ilustracija iz različitih perioda istorije Beograda koje su povezane sa podzemljem: boginja Hekata i njen hram u Beogradu, arhitektu velikog bunara, podruma u kojima se kršila zabrana alkohola, trenutak otkrića antičke grobnice i zločinački nacistički plan za borbe u podzemlju.\nPrvi put će biti prikazane i fotografije i snimci istraživanja prostora urađeni 360° kamerom – najnoviji tehnološki trend u svetu vizuelnih komunikacija. Instalacija će biti postavljena u prostoru, tako da će posetioci izložbe, uz pomoć računara, moći da pomeraju u različitim pravcima sliku koja bi se emitovala na ekranu. Tokom izložbe će biti realizovane i organizovane posete za srednjoškolce. Predavanja koje će koji će mlade podstaći na razmišljanje i inspirisati za istraživanje prošlosti održaće iskusni arheolozi i antropolozi…\nIzložba će biti otvorena do 30.decembra.\nPosted in BEOGRAD - OSTALE GRADSKE VESTI, Beogradske izložbeTagged #Beograd #Beogradske vesti #Galerija #Izloža\nУто сеп 19 , 2017\nUhapšen osumnjičeni zbog ubistva u Kaluđerici\nBesplatno izleti za penzionere u Vrnjačku banju\nTransfuziоmоbil na Trgu\nBibiloteka grada Beograda prepolovila članarine


Vesti online / Scena / Rijaliti / Kristijan ulazi u "Zadrugu" da raskrinka Kiju Kockar\nKristijan ulazi u "Zadrugu" da raskrinka Kiju Kockar\nKako Informer saznaje, Kristijan Golubović moli da ga puste iz zatvora kako bi u decembru ušao u "Zadrugu 2".\nOn trenutno služi osmogodišnju kaznu zatvora u požarevačkoj "Zabeli", a priželjkuje da se pravo iz ćelije preseli pred kamere TV Pink.\n- Čim je izdržao dve trećine kazne, Kristijan je pisao molbu za uslovni otpust, ali je već dva puta odbijen. Uskoro će podneti i treći zahtev, jer silno želi da uđe u "Zadrugu 2". On je bio najveća zvezda "Farme 6", a veruje da bi tek u ovom rijalitiju napravio šou. Pritom, po izlasku iz zatvora trebaće mu novac, a produkcija je spremna da za njega odreši kesu. Kristijan ponavlja da je sada iskusan rijaliti igrač, i da bi znao kako da vodi priču - otkriva za Informer njegov bivši cimer iz zatvora.\nKristijan je nedavno u požarevačkoj "Zabeli" snimio audio-zapis, koji je objavljen na Jutjubu, a u kom je prozvao pobednicu "Zadruge 1" Kiju Kockar:\n- Kija je perfidno namazana. Svaku grešku oba ljubavnika iskoristila je za svoj oltar, na kome se uloga žrtve ogromno naplaćuje. Stanija je napokon dobila ozbiljnu konkurenciju - smatra žestoki momak.\n* Zadrugarka se gušila u suzama: Luna prva prišla da je teši\nRIJALITI Stanija uradila kompletan remont pred Zadrugu 2


/ INSTANT / U Bihaću i Velikoj Kladuši uhapšeno pet osoba zbog krijumčarenja migranata\nBiscani.net03.07.2018. u 17:39\nPolicijski službenici Državne agencija za istrage i zaštitu realizovali su akciju kodnog naziva „Ranac“, usmjerenu protiv krijumčarenja migranata.\nKako je saopćeno iz Državne agencije za istrage i zaštitu, na osnovu Naredbe Suda Bosne i Hercegovine izvršeni su pretresi na šest lokacija u Bihaću i Velikoj Kladuši. Akcija je izvršena uz podršku pripadnika Službe za poslove sa strancima BiH i policijskih službenika MUP-a Unsko-Sanskog kantona.\n– Tom prilikom pronađeni su i privremeno oduzeti sljedeći predmeti: mobilni telefoni, SIM kartice, rokovnici, razna dokumetacija. Navedeni predmeti se mogu dovesti u vezu sa izvršenjem krivičnih djela ”Organizovani kriminal” iz člana 250. KZ BiH, u vezi sa krivičnim djelom ”Krijumčarenje ljudima” iz člana 189. KZ BiH i krivičnim djelom ”Organizovanje grupe ili udruženja za izvršenje krivičnog djela krijumčarenje migranata” iz člana 189a. KZ BiH. Na jednoj od lokacija pronađeno je sedam državljana Republike Iran, prema kojima inspektori Službe za poslove sa strancima preduzimaju mjere i radnje iz svoje nadležnosti – navodi se u saopćenju iz Državne agencije za istrage i zaštitu.\nPo završetku pretresa uhapšeno je pet osoba nad kojima se u službenim prostorijama SIPA-e vrši kriminalistička obrada, nakon koje će tužilac odlučiti o daljem statusu uhapšenih.


Xiaomi beleži rekordne rezultate dok su promet i profit za Q1 2021. na najvišem istorijskom nivou - Svetlost\nXenon sijalice ili LED svetla za auto?\nKada se govori o osvetljenju za auto, ponuda je jasna, halogena svetla, LED svetla za auto ili xenon...\nVeliki je broj zaposlenih koji svoje radno vreme provode u kancelariji. Kako nam kancelarija p...\nAdekvatno osvetljenje za Vintage stil\n„Vintage“ ili starinski stil je „ever green“ u uređivanju životnog prostora,...


Početak implementacije projekta “Dobre vodne komšije” – Bistro Bosno i Hercegovino!\n19. Februara 2015. 5. Juna 2019. Senad\t0 Comments\n← Kako izgleda obala rijeke Željeznice prije ušća u rijeku Bosnu\nOSR Konjic: Otvaranje ribolovne sezone na Boračkom jezeru →\nVitinska ribica u rukama svjetskih stručnjaka\nIn memoriam: Preminuo Džemal Hasić\n6. Juna 2017. 5. Juna 2019. Senad 0


Institut za onkologiju i radiologiju SrbijeDonacija NJKV Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije - Institut za onkologiju i radiologiju Srbije\nInstitut za onkologiju i radiologiju Srbije > Uncategorized @sr > Vesti > Donacija NJKV Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije\nDonacija NJKV Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije\nBy Privadmin on July 5, 2019 in Vesti\nNjeno Kraljevsko Visočanstvo Princeza Katarina je 04.07.2019. godine svečano isporučila donaciju Službi za naučno-istraživačku i obrazovnu delatnost Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije. Donacija se odnosila na aparate i reagense neophodne za genetičko testiranje naslednog karcinoma dojke i jajnika.\nProtokoli sekvenciranja nove generacije za svrhu testiranja naslednog karcinoma kao i farmakogenetičke analize ne bi mogle da se izvode bez ovog tipa opreme.\nZahvaljujući ovoj donaciji imaćemo veću mogućnost da testiramo pacijente sa naslednom predispozicijom za karcinom i adekvatno ih genetički i klinički zbrinemo na našem Institutu.\nInstitut za onkologiju i radiologiju je jedina ustanova u Srbiji u kojoj se nalaze genetičko savetovališe, onkološka hirurgija i medikalna onkologija koji zajedno omogućuju multidisciplinarni pristup pacijentima.\nOvakva inicijativa i pomoć koju nam fondacija nudi otvara mogućnosti uvođenja populacionih genetičkih skrininga za karcinom dojke što bi u budućnosti značajno doprinelo prevenciji, ranoj dijagnostici i smanjenju stope smrtnosti od karcinoma dojke u Srbiji.\nSvеtsкi dаn bеz duvаnа\n“Hvala! – Zajedno za prevenciju raka dojke”\nUčestvovanje IORS-a na 2. AFA nedelji inovacija


Slobodan Cvejić i Višnja Aranđelović novi članovi Saveta REM | Insajder\nSlobodan Cvejić i Višnja Aranđelović novi članovi Saveta REM\nPoslanici Skupštine Srbije od četiri predložena, izabrali su dva nova člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije – kandidata nadležnog odbora APV Slobodana Cvejića, redovnog profesora Filozofskog fakulteta u Beogradu i Višnju Aranđelović, novinarku Politike, na predlog Udruženja novinara Srbije.\nZa Slobodana Cvejića i Višnju Aranđelović u pojedinačnom izjašnjavanju glasalo je po 129 poslnika.\nCvejić je od 1992. redovni profesor na odeljenju za sociologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, od 2007. godine je redovni profesor na Unesko katedri za menadžment u kulturi pri Univerzitetu umetnosti i direktor istraživanja u istraživačkoj organizaciji SeConS.\nAranđelović je diplomirala novinarstvo na Fakultetu političkih nauka 2011. godine. Od 2008. radi u dnevnom listu "Politika" u rubrici "društvo", u kojem je u stalnom radnom odnosu od 2013. godine.\nOdbor za kulturu i informisanje pokrenuo je postupak izbora novih članova za Savet REM-a nakon ostavki Gorana Pekovića i Đorđa Vozarevića.\nDo ostavki Petkovića i Vozarevića, čime je stvorena mogućnost za izbor dva nova člana za Sastav REM-a, došlo je nakon međustranačkog dijaloga o izbornim uslovima sa posrednicima iz Evropskog parlamenta. Predsednica Skupštine Maja Gojković rekla je da će REM do kraja 2019. imati pet novih članova - tri koja su nedostajala, ali i dva koja će biti zamenjena. Jedini način da dva člana budu zamenjena bio je da postojeći članovi Saveta REM-a podnesu ostavke, jer nikome mandat nije isticao.


Sep 25, 2015 CPN, Noć istraživača\nU petak, 25. septembra, u okviru Noći istraživača, CPN u Pančevu organizuje tribinu „Zašto je lako poverovati“\nŠesta po redu Noć istraživača u Srbiji, održaće se u petak, 25.septembra, u brojnim gradovima Srbije. Centar za promociju nauke, kao jedan od partnera na projektu, učestvuje u organizaciji manifestacije u gradovima Vojvodine uz Univerzitet u Novom Sadu. Tokom Noći istraživača, CPN će učestvovati u naučnopopularnom programa “Y faktor” u Pančevu, u okviru koga organizuje tribinu „Zašto je lako poverovati“, u 19 časova, u Domu omladine Pančevo, sala „Apolo“.\nNa ovoj tribin, fizičar, psiholog i pisac naučnopopularnih tesktova govoriće sa raznih stanovišta o pseudonauci, zabludama, ljudskoj potrebi da se posumnja i poveruje, kao i o tome zašto je lakše verovati u mitove nego u naučne istine.\n– dr Milovan Šuvakov, fizičar, Institut za fiziku; pomoćnik ministra za prosvetu, nauku i tehnološki razvoj\n– dr Kaja Damnjanović, psiholog, Odeljenje za psihologiju, Filozofski fakulet, Beograd\n– Dragoljub Cucić, fizičar, direktor Regionalnog centra za talente u Pančevu\n– Voja Antonić, pisac naučnopopularnih tesktova\n– Slobodan Bubnjević, urednik komunikacija u Centru za promociju nauke


6 јануара, 2017 - PPmedia\nDay: 6 јануара, 2017\nPred više od dve hiljade gledalaca u novovaroškoj sportskoj dvorani sinoć je spuštena zavesa na osmi po redu Božićni turnir u malom fudbalu. Prvo mesto i novčanu nagradu od 180 hilada dinara osvojila je ekipa iz Novog Pazara “Jagnjeće pečenje kod Benka”, drugo mesto i 70 hiljada dinara pripalo je domaćoj ekipi “Dukat Mat komerc” […]\nadminpp033 Нема коментара 6 јануара, 2017 6:57 pm\nUprkos snežnoj mećavi magistralni putevi prohodni\nNovovaroški putari imali su celu prethodnu noć posla i nimalo lak zadatak da održe prohodnim magistralne puteve koji saobraćaju sa jedne strane prema granici sa Crnom Gorom i druge put prema Sjenici koji dalje vodi ka Kosovu. Pored snega koji u ovoj opštini pada više od 24h dodatni problem predstavlja jak vetar koji stvara smetove […]\nadminpp033 Нема коментара 6 јануара, 2017 3:47 pm\nLazar Rvović odgovorio na zahtev Udruženja za zaštitu radnika “Radnik nije rob”\nKao što ste u Vašem dopisu o dobijanju informacija o terminu isplate podsticajnih sredstava naznačili, svi bivši radnici FAP-a imaju valjane i naplative ugovore. Do kašnjenja u isplati došlo je zbog izostanka očekivane uplate Budžetu Opštine Priboj. Isplatu predmetnih sredstava garantovao sam i lično svojom funkcijom na sastanku u Vladi na kojem ste i sami […]\nadminpp033 Нема коментара 6 јануара, 2017 3:32 pm


Reket kojim je Nole osvojio Dohu krasi ulaz na Fakultet fizičkog vaspitanja i sporta Univerziteta u Banjoj Luci\nAktuelnoDogađaji u BanjaluciSportVijesti\nHome›Aktuelno›Reket kojim je Nole osvojio Dohu krasi ulaz na Fakultet fizičkog vaspitanja i sporta Univerziteta u Banjoj Luci\nPoznati fizioterapeut i sportski kolekcionar Boris Vrhovac ustupio je Fakultetu fizičkog vaspitanja i sporta Univerziteta u Banjoj Luci teniski reket kojim je Novak Đoković 2017. godine osvojio ATP turnir u Dohi.\nTe 2017. godine, na pravoslavni Božić, Đoković je u finalu pobijedio Britanca Endija Mareja.\n– Novakov reket se nalazi na glavnom ulazu Fakulteta. Ovo nije prvi sportski rekvizit koji je Vrhovac ustupio našoj obrazovnoj ustanovi, što potvrđuje odličnu saradnju – rekli su iz ove obrazovne ustanove.\n– Novače, dobio si mnoge bitke, dio si istorije svjetskog tenisa, a nadamo se da ćeš postati i najbolji svih vremena. Uvjereni smo da ćeš iz svega izaći jači i da ćeš nastaviti tamo gdje si stao, sa osvajanjem titula. Virus korona nije dozvolio da dođeš u Banjaluku, ali smo ubijeđeni da ćemo te uskoro ugostiti u gradu na Vrbasu. Čekamo te – poručuje Vrhovac.\nSve više ljudi pati od anksioznosti i ...\nOsnovne škole u RS koje su određene ...\nU Holandiji možete kupiti patike napravljene od žvakaće gume\nRoditelji iz Mišinog Hana poručili: “Niko od djece neće ući u školu dok se ne renovira”\nDogađaji u BanjaluciNajnovije vijesti\nStanari boračkih zgrada u Adi traže hitno odgovor od Gradske uprave\nKraljevo: Pop koji je dilovao drogu isključen iz crkvene zajednice\nOgnjen Radumilo: “Ježurko Ježić” kroz igru uči mališane ćirilici i kreativnosti\nOd sutra saobraća autobus do jezera na Manjači\nPomoć ocu koji namjerava prodati svu imovinu za liječenje sina u Njemačkoj


Gerald Ford - predsednik Sjedinjenih Država, 1974-1977\nIstorija i kultura Važni ljudi i događaji\nby Janet Ogle-Mater, doprinosni pisac\nPredsednik Sjedinjenih Država, 1974-1977\nKo je bio Gerald R. Ford?\nRepublikanac Gerald R. Ford postao je 38. predsednik Sjedinjenih Država (1974-1977) tokom perioda previranja u Beloj kući i nepoverenje u vladu. Ford je bio potpredsednik SAD-a, kada je predsjednik Richard M. Nixon odstupio sa funkcije, stavljajući Ford u jedinstveni položaj kao prvi potpredsjednik i predsednik nikada nije izabran. Uprkos svom bezličnom putu za Belu kuću, Gerald Ford je vratio veru Amerikanaca u svoju vladu kroz svoje stabilne Srednje zapadne vrijednosti iskrenosti, napornog rada i istinitosti.\nMeđutim, Fordovo kontroverzno pomilovanje iz Nixona pomoglo je američkoj javnosti da ne izabere Ford na drugi mandat.\nDatumi: 14. jula 1913. - 26. decembra 2006. godine\nTakođe poznati kao: Gerald Rudolph Ford, Jr .; Jerry Ford; Leslie Lynch King, Jr. (rođen kao)\nGerald R. Ford je rodjen Leslie Lynch King, Jr., u Omahi, Nebraska, 14. jula 1913. roditeljima Dorothy Gardner King i Leslie Lynch King. Dve nedelje kasnije, Dorothy se preselila sa svojim sinarom da živi s roditeljima u Grand Rapidsu u Mičigenu, nakon što joj je suprug, koji je navodno bio zlostavljao u svom kratkom braku, pretio njenoj i njenom novorođenom sinu. Ubrzo su se razvezali.\nBila je u Grand Rapidsu da je Dorothy srela Geralda Rudolfa Forda, dobrohotnog, uspešnog prodavca i vlasnika boje. Dorothy and Gerald su se venčali u februaru 1916. godine, a par je počeo da zove Mali Leslie novo ime - Gerald R. Ford, Jr. ili "Jerry" na kratko.\nStariji Ford je bio ljubavni otac, a njegov kolega je bio 13 pre nego što je znao da Ford nije bio njegov biološki otac. Ford je imao još tri sina i podigao svoju porodicu u Grand Rapids-u. Godine 1935. godine, u dobi od 22 godine, budući predsednik zakonito je promenio ime u Gerald Rudolph Ford, Jr.\nGerald Ford je pohađao južnu srednju školu i svi izveštaji bili su dobri studenti koji su naporno radili za svoje ocene dok su takođe radili u porodičnom biznisu iu restoranu u blizini kampusa.\nBio je izviđački orkestar, član Društva časti, a njegovi sazivači su ga sviđali. Takođe je bio talentovani sportista, centar za igru i linebacker u fudbalskom timu, koji je osvojio državno prvenstvo 1930. godine.\nOvi talenti, kao i njegovi akademici, zaradili su Fordu stipendiju Univerziteta u Mičigenu. Dok je bio tamo, on je igrao za fudbalski tim Wolverines kao rezervni centar dok nije osigurao početno mjesto u 1934, kada je dobitnik nagrade za najkorisniji igrač. Njegove veštine na terenu su zauzele ponude i iz Detroita Lionsa i Green Bay Packersa, ali Ford je odbio kako je planirao da pohađa pravnu školu.\nSvojim pogledom na Pravnom fakultetu Univerziteta Yale , Ford, nakon završetka Univerziteta u Mičiganu 1935. godine, prihvatio je poziciju trenera boksera i pomoćnog fudbalskog trenera na Jejlu. Tri godine kasnije, dobio je priznanje u pravnoj školi, gdje je ubrzo završio u trećoj vrsti svoje predavanja.\nU januaru 1941. Ford se vratio u Grand Rapids i započeo advokatsku kancelariju sa prijateljem koledža Phil Buchenom (koji je kasnije služio osoblju Bijele kuće predsjednika Forda).\nLjubav, rat i politika\nPre nego što je Gerald Ford provela čitavu godinu u svojoj praksi u praksi, Sjedinjene Američke Države su ušle u Drugi svetski rat, a Ford je ušao u američku mornaricu.\nAprila 1942. upisao je osnovnu obuku kao viza, ali je ubrzo unapređen u poručnika. Tražeći borbenu dužnost, Fordu je godinu dana kasnije dodijeljen nosač aviona USS Monterey kao atletski direktor i strelnik. Tokom vojne službe , on će na kraju stupiti u pomoćnika pomorca i komandanta poručnika.\nFord je vidio mnoge bitke u Južnom Pacifiku i preživio razarajući tajfun 1944. godine. Završio je svoje zapošljavanje u američkoj Komandi za obuku o mornarici u Ilinoisu prije nego što je otpušten 1946. godine. Ford se vratio kući u Grand Rapids gdje je još jednom praktikovao zakon sa svojim starim prijateljem , Phil Buchen, ali u okviru veće i prestižnije firme od prethodnog nastojanja.\nGerald Ford se takođe okrenuo interesu građanskih pitanja i politike. Sledeće godine, odlučio je da se kandiduje za američko kongresno mesto u petom okrugu Michigana.\nFord je strateški zadržao svoju kandidaturu do juna 1948. godine, samo tri meseca pre prvobitnih republikanskih izbora, kako bi dopustio da se dugo vremena aktuelni kongresmen Bartel Jonkman reaguje na novinare. Ford je osvojio ne samo primarne izbore već i opšte izbore u novembru.\nIzmeđu te dve pobede, Ford je osvojio treću željnu nagradu, ruku Elizabeth "Betty" Anne Bloomer Warren. Dvojica su se venčali 15. oktobra 1948. godine u Grejsovoj episkopskoj crkvi Grand Rapidsa, nakon što su se rodili godinu dana. Betty Ford, modni koordinator za glavnu robnu kuću Grand Rapids i učitelj plesa, postala bi otvorena, nezavisna misao Prva dama, koja se uspešno borila protiv zavisnosti kako bi podržala svog supruga kroz 58 godina braka. Njihov sindikat je proizvodio tri sina: Michael, John i Steven, i kćerku, Susan.\nFord kao kongresmen\nGerald Ford bi bio ponovo izabran 12 puta njegovom domovom okrugu u američki Kongres sa najmanje 60% glasova na svakom izboru. Bio je poznat po prelazu kao iskusan, prijatan i pošten kongresmen.\nU početku, Ford je dobio zadatak Odboru za odobravanje kuća, koji je zadužen za nadgledanje vladinih troškova, uključujući, u to vrijeme, vojnu potrošnju za rat u Koreji. Godine 1961. izabran je za predsednika Doma republikanske konferencije, uticajne pozicije unutar stranke. Kada je predsjednik John F. Kennedy ubijen 22. novembra 1963. godine, Ford je imenovan od strane novoimenovanog predsjednika Lyndona B.\nDžonson u Warren komisiji da istraže atentat.\nGodine 1965. godine, njegovi kolege republicci su glasali za poziciju rukovodioca manjina u kući, ulogu koju je imao osam godina. Kao lider manjina radio je sa većinom Demokratske stranke da bi napravio kompromise, kao i unapredio agendu svoje republikanske stranke u Predstavničkom domu. Međutim, Fordov krajnji cilj bio je da postane predsjedavajući Doma, ali sudbina će intervenisati na drugi način.\nTumultuous Times u Vašingtonu\nDo kraja šezdesetih godina, Amerikanci su postajali sve nezadovoljni svojom vladom zbog tekućih pitanja građanskih prava i dugog, nepopularnog vijetnamskog rata . Posle osam godina demokratskog rukovodstva, Amerikanci su se nadali promenama tako što su 1968. godine postavili republikanca Richarda Nixona u predsjedništvo. Pet godina kasnije, ta uprava bi se razotkrila.\nPrvi je padao potpredsednik Nixona Spiro Agnew, koji je 10. oktobra 1973. podneo ostavku pod optužbama da je prihvatio mito i utaje poreza. Predsednik Nixon, pozvan od strane Kongresa, nominovao je ljubaznog i pouzdanog Geralda Forda, dugogodišnjeg prijatelja, ali ne i Nixonovog prvog izbora, da popuni upražnjenu potpredsjedničku kancelariju. Nakon razmatranja, Ford je prihvatio i postao prvi potpredsednik koji nije bio izabran kada je položio zakletvu 6. decembra 1973. godine.\nOsam meseci kasnije, uoči skandala Watergate, predsednik Richard Nixon je bio prisiljen da podnese ostavku (on je bio prvi i jedini predsjednik koji to ikada radi). Gerald R. Ford je 9. avgusta 1974. postao 38. predsednik Sjedinjenih Država, koji se usredsredio kroz nevolja.\nPrvi dani kao predsednik\nKada je Gerald Ford preuzeo funkciju predsjednika, ne samo da se suočio sa previranjima u Bijeloj kući i erozijom poverenja Amerike u svoju vladu, već i američkom ekonomijom koja se bori. Mnogi ljudi su napustili posao, isporuke gasa i nafte su ograničene, a cijene su bile visoke na potrebama kao što su hrana, odjeća i stanovanje. Takođe je nasledio završnu reakciju Vijetnamskog rata.\nUprkos svim ovim izazovima, Fordova stopa odobravanja je bila visoka, jer ga je posmatrao kao osvežavajuću alternativu nedavnoj administraciji. On je ojačao ovu sliku tako što je uložio niz manjih promjena, kao što je nekoliko dana boravio u njegovom predsjedništvu iz svog predgrađa, dok su u Beloj kući završeni prelazi. Takođe, na Univerzitetu Michigan Fight Song igrao je umesto Hail-a šefu kada je to bilo prikladno; on je obećao politiku otvorenih vrata sa ključnim zvaničnicima Kongresa i odlučio je da nazove "prebivalište" Bijele kuće, a ne zgradu.\nOvo povoljno mišljenje predsednika Forda neće trajati dugo. Mesec dana kasnije, 8. septembra 1974. godine, Ford je bivšem predsedniku Richardu Nixonu odobrio puno pomilovanje za sve zločine koje je Nixon "počinio ili možda počinio ili učestvovao" tokom svog vremena predsjednika. Gotovo odmah Fordov broj odobrenja opao je za više od 20 procentnih poena.\nPomilovanje je uznemirilo mnoge Amerikance, ali je Ford odlučno iza svoje odluke, jer je mislio da on jednostavno radi ispravno. Ford je želeo da pređe kontroverzu jednog čoveka i nastavi sa upravljanjem zemljom. Takođe je bilo važno Fordu da povrati kredibilitet predsjedništvu i vjerovao je da će to biti teško učiniti ako je zemlja ostala zagađena u skandalu Watergate.\nGodinama kasnije, Fordov akt bi se smatralo mudrim i nesebičnim od strane istoričara, ali u to vrijeme se suočio sa značajnom opozicijom i smatran je političkim samoubistvom.\nGodine 1974. Gerald Ford je postao prvi američki predsednik koji je posetio Japan. Takođe je napravio dobre volje u Kinu i drugim evropskim zemljama. Ford je proglasio službeni kraj učešća Amerike u ratu u Vijetnamu kada je odbio poslati američku vojsku nazad u Vijetnam nakon pada Saigona na severno vijetnamsko 1975. godine. Kao poslednji korak u ratu, Ford je naredio evakuaciju preostalih američkih državljana , okončavajući produženo prisustvo Amerike u Vijetnamu.\nTri meseca kasnije, u julu 1975, Gerald Ford je prisustvovao Konferenciji za sigurnost i saradnju u Evropi u Helsinkiju, Finska. Pridružio se 35 narodima u rešavanju ljudskih prava i širenja napetosti u hladnom ratu. Iako je imao protivnike kod kuće, Ford je potpisao Helsinški sporazum, neobavezujući diplomatski sporazum za poboljšanje odnosa između komunističkih država i Zapada.\nGodine 1976. predsednik Ford je bio domaćin velikom broju stranih lidera za proslavu dvadesetpetogodišnje Amerike.\nU septembru 1975. godine, u roku od tri sedmice jedan od drugog, dvije odvojene žene su pokušale atentat na život Geralda Forda.\n5. septembra 1975. godine, Lynette "Squeaky" Fromme je usmerio poluautomatski pištolj kod predsednika dok je nekoliko metara od nje odlazio u parku Capitol u Sacramentu u Kaliforniji. Posrednici tajne službe ometali su pokušaj kada su se borili od Fromma, člana porodice Charlesa Mansona, pre nego što je imala priliku da puca.\nSedamnaest dana kasnije, 22. septembra u San Francisku, predsednika Forda je pucala Sara Jane Moore, knjigovođa. Prolaznik je vjerovatno spasio predsjednika dok je Mure vidio pištoljem i zgrabio za nju dok je pucao, čime je metak propustio svoju metu.\nBoth Fromme i Moore dobili su kazne zatvora zbog svojih predsjedničkih pokušaja atentata.\nTokom dvogodišnje proslave, Ford je takođe bio u borbi sa njegovom strankom za kandidaturu za republikanskog kandidata za predsedničke izbore u novembru. U redovnoj pojavi, Ronald Reagan je odlučio da ospori predsednika sednice za nominaciju. Na kraju, Ford je uskoro osvojio nominaciju protiv Demokratskog guvernera iz Džordžije, Jimmy Cartera.\nFord, koji se smatrao "slučajnim" predsjednikom, napravio je ogroman pogrešan korak tokom debate sa Carterom proglašenjem da u Uskrsnoj Evropi nema sovjetske dominacije. Ford nije bio u mogućnosti da napravi korak napred, što je podrivalo njegove napore da se pojavi kao predsednik. Ovo je samo podstaklo javno mišljenje da je bio nespretan i nervozan orator.\nIpak, to je bila jedna od najbližih predsjedničkih utrka u istoriji. Na kraju, međutim, Ford nije mogao da prevaziđe njegovu vezu sa administracijom Nixona i njegovim statusom iz Vašingtona. Amerika je bila spremna za promjenu i izabrala je predsjednika Džimija Cartera, novinara u DC.\nTokom predsjedništva Geralda R. Forda, više od četiri miliona Amerikanaca se vratilo na posao, smanjila se inflacija, a spoljni poslovi su napredovali. Ali to je Fordova pristojnost, iskrenost, otvorenost i integritet koji su obeležje njegovog nekonvencionalnog predsjedavanja. Toliko toga što je Carter, iako demokrata, konsultovao Ford o pitanjima stranih afera tokom njegovog mandata. Ford i Carter bi ostali živi prijatelji.\nNekoliko godina kasnije, 1980. godine, Ronald Reagan je od Geralda Forda tražio da bude njegov kandidat na predsedničkim izborima, ali je Ford odbio ponudu da se potencijalno vraća u Vašington, dok su on i Betty uživali u penziji. Međutim, Ford je ostao aktivan u političkom procesu i često je bio predavač na ovu temu.\nFord je svoje poslovanje poslao korporativnom svetu tako što je učestvovao u velikom broju odbora. Uspostavio je Američki institut za privredni institut 1982. godine, koji je svake godine skupio bivše i aktuelne svjetske lidere, kao i poslovne lidere, kako bi razgovarali o politikama koje utječu na politička i poslovna pitanja. Bio je domaćin događaja dugi niz godina u Koloradu.\nFord je takođe završio svoje memoare, Time to Heal: Autobiography of Gerald R. Ford , 1979. Godine 1987. objavio je drugu knjigu Humor i predsjedništvo .\nČasti i nagrade\nPredsednička biblioteka Geralda R. Forda otvorena je u Ann Arboru, Michigan, u kampusu Univerziteta u Mičigenu 1981. godine. Kasnije iste godine predsjednički muzej Geralda R. Forda bio je posvećen 130 milja daleko, u svom rodnom gradu Grand Rapidsu.\nFord je u avgustu 1999. godine, a dva meseca kasnije, dodelio predsedničku medalju slobode, zlatnu medalju Kongresa za nasledstvo svog javnog servisa i rukovodstva u zemlji nakon Watergate-a. Godine 2001. dobitnik je nagrade Profili hrabrosti od strane Fondacije Biblioteke Džona F. Kenedija i čast koja se dodeljuje pojedincima koji deluju prema sopstvenoj savesti u potrazi za većim dobrom, čak i suprotno popularnom mišljenju i u velikom rizikuje za svoju karijeru.\n26. decembra 2006. godine, Gerald R. Ford je umro u svojoj kući u Rancho Mirage, u Kaliforniji, na 93 godine. Njegovo telo je ukopano na osnovu predsedničkog muzeja Geralda R. Forda u Grand Rapidsu, Michigan.\nBiografija Andy Warhol\nZašto se Model T naziva Tin Lizzie\n32 Ronald Reagan Quotes koje trebate znati\nKralj Francis I iz Francuske\nCharlemagne King of the Franks i Lombards\nObjašnjeni su brojni i beskrajni imenici za ESL\nDenominacija Jehovinih svedoka\nUzroci ruske revolucije 2. dio\nBiografija dr Bernard Harris, Jr.\nSaznajte etimologiju riječi Golf\nKako izračunati hendikep za kuglanje\nZašto naučiti francuski\nDobrotvorni citati iz LDS lidera\nKako radi Fart Lighting\nKako napraviti projekat brušenog multivarijantnog ekonometrijskog poslovanja\nInjekcija bolesti stabljike igle - identifikacija i kontrola\nKako se pripremiti za čitanje Tarota\nNapredna formacija formata - A\n4 Stvari koje treba znati o Oksani Chusovitini\nDržanje u fudbalu - definicija i objašnjenje\nIvanka Trump Vicevi\nTarot 101: osnovni pregled\nMonarhovi i predsjednici Italije: od 1861. do 2014. godine\nŠta je logotip (simbol)?


Kompanija Brand New Tivat nastaviće sa specifičnom promocijom ovog grada\nKompanija Brand New Tivat čiji je osnivač Opština i koja se bavi brendiranjem Tivta, planira da tokom ove godine operacionalizuje i pusti u rad novoizrađenu web platformu – portal Tivta.\nNovi portal koji je izrađen i interno prezentiran krajem prošle godine, zamišljen je kao instrument potpuno nove promocije Tivta kao poslovne i turističke destinacije, a koji je interaktivan i omogućava dmosmjernu komunikaciju sa posjetiicima i korisnicima tog sajta.\n„Znajući da je portal jako važan za promociju Tivta te da dobijamo jedno moderno sredstvo za komunikaciju i prezentaciju našeg grada za čitav svijet uopšte, poseban akcenat je stavljen na izradu kratkih promo-filmova koji će se naći na portalu, kao jedan jako bitan način upoznavanja cjelokupne javnosti sa posebnostima grada Tivta“- kazao je direktor Brand New Tivta Predrag Gajić.\nOve autentične i interesantne lokalne priče već su djelimično realizovane kroz snimanje tri kratka filma koje je napravila i montirala profesionalna filmska ekipa na čelu sa rediteljem Dušanom Vulekovićem.\nSnimljeni su filmovi „Podmornica na suvom“ o muzejskom eksponatu – podmornici P-3821 „Heroj“ u Zbirci pomorskog nasljeđa u Tivtu, „Ribanje pod ukres“ o jedinstvenoj drevnoj metodi ribolova pod ferao sa korišćenjem posebnog mača – kurćele za ulov ribe, te „Tivatski gradski park“ o najvećoj botaničkoj bašti na južnom Jadranu, podignutoj 1892.godine.\nSvaki od tih filmova traje kraće od tri minuta i kroz specifičan rediteljsko-snimateljski pristup i naraciju jednog sagovornika, daje veoma interesantan i za potencijalne turiste i posjetioce Tivta, vrlo „primamljiv“ pristup svakom od tretiranih segmenata ovdašnje prirodne i kultune baštine.\nU Brand New Tivtu planiraju da tokom ove godine snime još nekoliko sličnih filmova, a kao teme kojima će se pozabaviti filmska kamera i reditelj Vuleković pored ostaloga, izdvojeni su školski brod „Jadran“, srednjevjekovni ljetnjikovci u Tivtu, ostrvo Stradioti i tivatski konjanici, kapuleti, Solila, Gospa od Milosti, autohtona vinova loza marzamin…\nU toj kompaniji očekuju da će i u Tivtu prisutno strani investitori prepoznati svoj interes da se predstave na novom interaktivnom portalu grada, te da će podržati njegov rad. Planom rada Brand New Tivta za 2018. predviđeno je da se za održavanje portala sa snimanjem još 10 novih promo filmova i zapošljvanjem jednog zaposlenog koji će održavati tu web platformu, utroši ukupno 27.500 eura.


Radojičićev Fejsbuk i Tviter čas: Komunalni problemi bolna tačka banjalučkih naselja\n09.11.2017 09:56 | Vesna Popović\nBanjaluka - Kada će biti izgrađen trotoar u Šargovcu, novi Zeleni most ili most kod "Vitaminke", te vodovodna mreža na Krčmaricama ili u dijelu Gornje Piskavice, samo su neka od brojnih pitanja koja su juče građani putem društvenih mreža postavljali gradonačelniku Igoru Radojičiću.\nPovodom prve godišnjice preuzimanja mandata, Radojičić je juče jedan sat odgovarao na pitanja koja su građani slali u okviru "Fejsbuk i Tviter časa". Da je ovaj vid komunikacije zapalio društvene mreže, najbolje pokazuje to što je samo putem "Fejsbuka" stiglo više od 260 pitanja.\nGrađane je interesovalo, između ostalog, kada će nova toplana preuzeti grijanje grada, te šta je sa gradnjom ambulanti u pojedinim dijelovima grada.\nLjubitelje životinja zanimalo je kako će biti zbrinuti psi lutalice, dok je vozačima bolna tačka nedostatak mjesta za parkiranje, pa su pitali i kada će niknuti parking pored Univerzitetskog kliničkog centra RS.\nRadojičić je rekao da je i ranije, dok je obavljao drugi posao, putem "Fejsbuka" i "Tvitera" odgovarao na pitanja građana.\n- Obećao sam da ću to nastaviti sa pozicije gradonačelnika i, evo, 8. novembra je tačno godinu od preuzimanja mandata, a to je bila dobra prilika - kazao je Radojičić.\nDodao je da je stiglo puno pitanja, te da pojedine poruke nije stigao ni da otvori.\n- Građane najviše muče komunalni problemi. Mnogo je bilo pitanja o tome kada će koji put biti izgrađen, vodovod, kanalizacija, elektromreža ili slično. Radimo konstantno na rješavanju takvih problema, a u fazi smo planiranja radova za 2018. godinu. Sredstva koja imamo domaćinski ćemo rasporediti tako da u svakom dijelu grada riješimo po neki od problema, bez obzira na to da li je u pitanju voda, vrtić, škola i da se niko ne osjeti zapostavljenim - istakao je Radojičić.\nDodao je da su najproblematičniji prigradski dijelovi grada kao što su Motike, Šargovac, Kuljani i Priječani.\n- To su područja sa kojih je bilo dosta pitanja, gdje se naselilo hiljade ljudi, a infrastruktura to nije pratila, jer nisu građeni putevi, vodovod, kanalizacija, rasvjeta i slično - kazao je Radojičić.\nKada je riječ o seoskim naseljima, Radojičić smatra da je najkritičniji dio Bronzanog Majdana.\n- Tamo zaista treba svega. Potrebna su velika ulaganja da se pokrije mali broj stanovnika, ali raspoređenih na velikom prostoru - kazao je Radojičić.\nOn je dodao da stara "Toplana" ne može da grije grad, niti da vraća dugove.\n- Činimo sve što je u našoj moći da se nova što prije završi. Pola godine će biti rekord da izgradimo novo postrojenje. Radi se na instalaciji opreme kako bi "Eko-toplana" ove zime preuzela grijanje i građani bili zadovoljni. Moramo voditi računa da sve bude ispravno i bezbjedno - rekao je Radojičić.\nIgor Radojičić je potvrdio da je bivša direktorica Centra za socijalni rad Vera Sladojević tužila Gradsku upravu.\n- U toku je spor, ali treba razdvojiti dvije stvari, a to je istraga MUP-a ili tužilaštva, što je pitanje krivičnih odgovornosti i prekršaja zakona. Druga stvar jeste odluka o smjeni nekoga, a to je procjena da li neko dobro obavlja svoj posao ili ne, a ona ne mora biti i krivična - kazao je Radojičić i napomenuo da će najvjerovatnije biti poništen konkurs za izbor direktora Centra.\nNeka od pitanja građana\n- Kada bismo mogli očekivati postavljanje ulične rasvjete i rješavanje snabdijevanja vodom u ogranku Ljevčanske ulice na Petrićevcu?\n- Kada je planirano asfaltiranje Subotičke ulice?\n- Da li planirate i kada mislite pokrenuti projekat razvrstavanja komunalnog otpada u gradu, te njegovu reciklažu?\n- Da li mislite da je dobra ideja da uključite građane u inicijativu sadnje drvoreda u gradu?\n- Da li će i kada Gradska uprava početi da rješava problem formiranja zajednica etažnih vlasnika jer dogovor stanara uglavnom nije moguć?


Hotel za Katwoude (Холандија) : 1.230 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Katwoude Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Katwoude Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hoogedijk 11 sa pozicijom jugozapad za grad Katwoude, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko da...Još informacija\nSuitehotel Posthoorn je u blizini Katwoude Nalazi se u ulici Noordeinde 43, pozicija mu je severozapad za grad Monnickendam, a od centra je udaljen samo 4 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Monnickendam je Luksuzan, a kategorija četiri zvez...Još informacija\nHoeve Meerzicht Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Hoeve Meerzicht je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Monnickenmeer 4, pozicija mu je zapad za grad Monnickendam, a od centra je udaljen samo 4 minut...Još informacija\nHof van Marken Hotel sa 3 zvezdice\nNa 2 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Buurt II, 15, a pozicija mu je jugozapad za grad Kerkbuurt. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Hof van Ma...Još informacija\nL'Auberge Damhotel ima 11 soba/e/u. Cene se kreću od 12 252 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Twin do soba tipa Double.U hotelu l'Auberge ...Još informacija\nOverleekerhoeve Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Overleekerhoeve je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 9 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Overleek 25, a pozicija mu je zapad ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Katwoude (Холандија) : 1.230 pronađenih hotela


Epidemiolog: Treba razbiti famu da će vakcine nekom škoditi\nDruštvo Autor:N128. jul. 202121:30 > 21:33\nRadmilo Petrović Foto:Nova S\nEpidemiolog Radmilo Petrović izjavio je u Danu uživo da je do trenutne situacije sa koronavirusom dovela "naša bandoglavost". Kao razloge je istakao i "nedovoljnu obučenost i edukovanost ljudi o vakcinama". "Treba razbiti tu famu da će vakcine nekom škoditi, mogu se svakom dati. Pitanje je drugo da li će nekome sa oslabljenim imunitetom koristiti ili ne, ali škoditi neće", kaže Petrović.\nGovoreći o trenutnoj situaciji sa koronavirusom, kaže da „to nije samo pogoršanje, već početak novog talasa“.\n„Ja sam pretpostavljao da će doći sa polaskom dece u školu, međutim, on je došao mesec dana ranije, tako da nam se ne piše dobro ove jeseni s virusom“, kaže on.\nPrema njegovim rečima, do ove situacije je dovela „naša bandoglavost“.\n„Naročito kod mlađih, ljudi misle da mogu da prkose celom svetu, mi smo takav narod, prkosan, hrabar, ali na svoju štetu“, kaže on.\nKao razloge je istakao i „nedovoljnu obučenost i edukovanost ljudi o vakcinama“.\n„One su evoluirale od pre 225 godina do danas, one su toliko usavršene, da one koje su izazivale neke reakcije, danas na milionima vakcinisanih nema nijedne neželjene reakcije, to narod ne zna, on se boji. Treba razbiti tu famu da će vakcine nekom škoditi, mogu se svakom dati. Pitanje je drugo da li će nekome sa oslabljenim imunitetom koristiti ili ne, ali škoditi neće“, kaže Petrović.\nKaže da bi preporučio da se treća vakcina da svim vakcinisanim ljudima.\n„Kad već imamo vakcine na lageru dovoljno, šteta je da dozvolimo da se ta vakcina ne iskoristi, treća vakcina onima koji nisu stekli dovoljan imunitet, da podigne imunitet na zavidni nivo, a oni koji ga imaju, njima neće škoditi, njima će još malo pojačati imunitet“, kaže on.\nZagovornik je, kaže, da se daje ista vakcina koja je primarno data.\n„Na taj način ćemo imati čist račun da znamo koja je vakcina koji imuni odgovor dala, koliko je pomogla“, kaže on.\nNaredni period, dodaje, neće biti lak.\n„Biće sigurno ovaj talas koji je sad započeo, on će se širiti, jedino se nadamo da neće izazvati toliko teških oblika i smrtnost, zar ima više što vam jedna vakcina pruža nego sigurnost da nećete umreti“, kaže on.\nIstakao je da je za obaveznu vakcinaciju prvenstveno rizičnih grupa.\n„Ja sam ih nazvao strategijske grupe, to su zdravstveni radnici, radnici na odgovornim mestima, kao policija, vatrogasci, spasioci, vojska na određenim mestima, prosvetni radnici, da oni budu vakcinisani, da ne bi širili virus… Treba vakcinisati sve, ja sam za obaveznu vakcinaciju tih rizičnih grupa. Nije trebalo da ide da radi taj posao ako nije spreman da se žrtvuje za narod. Kakvo pravo, svako ima pravo da se ubije, ali nema pravo da bude izvor zaraze, da zarazi druge. Ko je njemu dao pravo za indirektno ubistvo, nije to pravo. Ako hoće da bude sam, neka ide na pusto ostrvo, pa neka živi sam bez vakcinacije“, kaže on.\nPrema njegovim rečima, borba sa virusom će potrajati još dugo.\n„Da bi se virus pobedio, treba vakcinisati najmanje sedam milijardi ljudi“, kaže Petrović.\nBONUS VIDEO: Sve što niste znali o trećoj dozi vakcine\nEpidemiolog Radmilo Petrovićvakcine


Republika / BODIROGI NE GINE ŽESTOKA NOVČANA KAZNA! Slavni košarkaš za dlaku izbegao zatvor, SLEDEĆI PUT NEĆE BITI TE SREĆE!\nBODIROGI NE GINE ŽESTOKA NOVČANA KAZNA! Slavni košarkaš za dlaku izbegao zatvor, SLEDEĆI PUT NEĆE BITI TE SREĆE!\nsreda, 13. 1. 2021.| 06:27\nProslavljeni košarkaški as i reprezentativac Srbije Dejan Bodiroga (47) uhvaćen je juče posle ponoći kako svojim maseratijem divlja auto-putem 174 kilometara na sat na delu gde je brzina ograničena na 80. Njega je saobraćajna patrola zaustavila na Novom Beogradu, a kretao se iz pravca Šida, podneta je prijava i preti mu do 15 dana robije.\nOsim zatvorske kazne, za ovaj prekršaj predviđeno je i oduzimanje vozačke dozvole na osam meseci, kao i 15 kaznenih poena.\nDEJAN BODIROGA DIVLJAO ULICAMA BEOGRADA: Košarkaška legenda vozila LUDAČKOM BRZINOM, REAGOVALA POLICIJA!\nPoznati beogradski advokat, a odnedavno i savetnik ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina Svetozar Vujačić naglašava za naš list da pravosudni organi neće progledati Bodirogi kroz prste.\n- Bodiroga nije odmah završio u pritvoru jer nije imao alkohol u krvi. To se računa kao nasilnička vožnja i potpuno sam siguran da će biti kažnjen, i to verovatno novčanom kaznom od 100.000 do 120.000 dinara jer on, verovatno, ranije nije prekršajno kažnjavan za to delo, pa će zato izbeći zatvor. Međutim, naredni prekršaj te vrste označiće ga kao lice u povratu i onda bi se teško izvukao bez zatvora - kaže Vujačić za Srpski telegraf.\nOn smatra da je košarkašev slučaj retka pojava na srpskim putevima i ističe da je legendarni sportista mogao da usmrti druge vozače, ali i sebe.\nNajbahatiji slavni vozači\nLider Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović zaustavljen je 2. avgusta prošle godine kod Dobanovaca jer je BMW na delu puta gde je ograničenje 130 km/h vozio više od 200 km/h, a to mu je samo jedan u nizu saobraćajnih prekršaja.\nVoditelj Milan Kalinić, vozeći lendrover, sudario se 1. februara 2015. u Brusu sa vozilom mađarskih registracija, prešavši u suprotnu traku. Dve osobe u drugom vozili zadobile su lake povrede, a vozač teške. Kalinić je kažnjen sa 250.000 dinara i izrečena mu je mera zabrane upravljanja motornim vozilom u trajanju od četiri meseca.\nFolk pevač Darko Lazić sleteo je s puta u BMW Z4 23. oktobra 2018. i tom prilikom je načinio više saobraćajnih propusta: nije bio vezan, imao je 1,73 promila alkohola u krvi, a takođe je vozio više od 100 km/h. Lazić je tada prošao sa teškim povredama i jedva je preživeo.\nSportski komentator Milojko Pantić (74) vozio je sa 1,6 promila alkohola u krvi ford fokus kada je 26. jula prošle godine uleteo u pešačku zonu u centru Pećinaca, a onda završio na betonskoj bini. Njemu je izrečena kazna od 120.000 dinara, 16 kaznenih poena i 10 meseci zabrane upravljanja motornim vozilom, a u prethodnoj bahatoj vožnji 2019. pijan se zakucao u policijska kola, a onda bežao od njih suprotnom trakom Brankovog mosta.\n- Retko ko vozi toliko većom brzinom od dozvoljene, i to u gradskom području. Maserati je besan automobil i takvi ljudi ne razmišljaju o saobraćajnim propisima. To je snobiranje i oni kupuju takva kola da bi glumili neke mangupe u vožnji, a to je više nego opasno za sve učesnike u saobraćaju, pa tako i za njega - upozorava savetnik ministra Vulina.\n15 dana robije preti Dejanu Bodirogi\n120.000 dinara najviša kazna za košarkaševo delo\n15 kaznenih poena za prekoračenje brzine veće od 80 km/h\n8 meseci period koji će slavni sportista provesti bez vozačke\nVujačić kaže da je Bodirogin slučaj odmah zaveden u policijski zapisnik i da tu ne može ništa da se "smulja".\n- Saobraćajac je odmah posle svoje smene to zapisao, i to je odmah uneseno u kompjuter, koji je povezan sa pet-šest policijskih starešina, tako da više ni bog, a ni ministar Vulin ne može da pomogne Bodirogi da zataška taj slučaj. Stoji to da je on zaslužni sportista i da je dosta zadužio zemlju, kao košarkaš, ali mu ništa ne daje opravdanje da pravi ovako opasne prekršaje - zaključuje naš sagovornik.\nNakon nezapamćenog skandala Dejan Bodiroga je rešio da ne komentariše svoje probleme sa zakonom.\n- Jednostavno, bez komentara sam. Neću to da komentarišem - kratko je rekao on za medije.\nSrbija Beograd Auto Prekoračenje brzine Dejan Bodiroga Divljanje Divljačka vožnja Bivši košarkaš\nSveznalica14. januar 2021. u 08:13\nVozio na autoputu\nZoki13. januar 2021. u 11:11\nDa je neko drugi u pitanju već bi sedeo u zatvoru\npera13. januar 2021. u 13:00\nTelo mu se ugojilo ali mozak smršavio.\nBANKAR UBIO ANINOG PSA NASRED PEŠAČKOG: Direktor Komercijalne banke DIVLJAO službenim automobilom, dvoje dece JEDVA izbeglo smrt!\nJedna žena je povređena večeras u saobraćajnoj nezgodi na opštini Palilula, kod skretanja za...


Linta: Ne vidim političku volju Zagreba i Sarajeva za dobrosusedske odnose - BIGportal.ba\nAugust 1, 2019 August 1, 2019 098\nAtmosfera u Hrvatskoj uoči godišnjice “Oluje” nije ništa novo jer ta država proslavlja proterivanje pola miliona Srba iz Hrvatske a “Oluja” je samo završni čin tog proterivanja, rekao je za RTS predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Miodrag Linta. Prema rečima Linte u Hrvatskoj nema spremnosti da se…\nAtmosfera u Hrvatskoj uoči godišnjice “Oluje” nije ništa novo jer ta država proslavlja proterivanje pola miliona Srba iz Hrvatske a “Oluja” je samo završni čin tog proterivanja, rekao je za RTS predsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Miodrag Linta.\nPrema rečima Linte u Hrvatskoj nema spremnosti da se odbaci ustaštvo a konstantno se radi na rehabilitaciji NDH.\n“Atmosfera je tragična a to pokazuju brojni primeri: od pevanja Tomsona, odluke Saveta za suočavanje sa prošlošću da je ustaški pozdrav ‘Za dom spremni’ neustavan ali da može da se koristi u nekim situacijama. Veličaju se zločinci a kažnjavaju Srbi dok EU besramno ćuti iz svojih geopolitičkih razloga”, rekao je Linta u Jutarnjem programu RTS-a.\nCentralno obeležavanje godišnjice “Oluje” ove godine biće u manastiru Krušedol.\n“Ovo je peta godina kako se progon Srba obeležava na najvišem državnom nivou. I ove godine očekujemo predsednika Srbije Aleksandra Vučića, srpskog člana predsedništva BiH Milorada Dodika, patrijarha Irineja. Na ovaj način želimo da se ukažemo međunarodnoj zajednici na srpske žrtve i dvostruke standarde gde se Srbi predstavljaju kao agresori a svi drugi kao žrtve”, naglasio je Linta.\nPredsednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu kaže da nedovoljno radimo na internacionalizaciji pitanja od od položaja Srba do genocida počinjenog u NDH.\n“U Hrvatskoj imate poznata grobna mesta iz ’90-tih koja još nisu ehumirana a ima tela koja su eshumirana a već godinama nisu identifikovana”, kaže Linta.\nPrema njegovim rečima važno je da naše ministarstvo spoljnih poslova pravi šestomesečne izveštaje o stanju Srba i kršenju njihovih prava ne samo u Hrvatskoj već i drugim zemljama regiona i da te izveštaje šaljemo u relevantne međunarodne institucije.\nMiodrag Linta nije želeo da komentariše izjavu Kolinde Grabar Kitarović o BiH jer ne zna da li je ona to izjavila ili ne ali naglašava da hrvatski zvaničnici u svakoj pšrilici ponavljaju da je Hrvatska ’90-tih vodila oslobodilački rat a da su Srbi bili agresori.\n“Isto je i u BiH što pokazuje stalni napadi na RS, opstrukcija institucija. Ne vidim političku volju ni Zagreba ni Sarajeva za normalne dobrosusedske odnose”, rekao je Linta.\nNa najavu da bi Hrvatska mogla da potražuju depozite i staru deviznu štednju “Jugobanke” i drugih banaka Linta kaže da je to besmislen zahtev imajući u vidu kolika je vrednost imovine srpskih firmi u Hrvatskoj.\n“Hrvatska ništa nije učinila da vrati imovinu srpskim firmama od kada je 2004. stupio na snagu Bečki sporazum već naprotiv sprovodi opstrukciju. Najveći deo tih firmi je oduzet, privatizovan ili postao deo državne imovine”, rekao je za RTS Miodrag Linta.


Naše kolege, Marina Babović i Petar Antić su održali jednodnevnu, interaktivnu radionicu na kojoj su obrađivane teme ljudskih i manjinskih prava, diskrimacije, borbe protiv ciganizma i rodne ravnopravnosti. U otvorenoj i podržavajućoj atmosferi se diskutovalo o slučajevima diskriminacije sa kojima su se učesnice suočavale, položaju žene u romskoj zajednici I društvu u celini, kao I o načinima za prepoznavanje kršenja I unapređenje ljudskih prava. Radionica je ocenjena kao veoma korisna i značajna od strane učesnica i organizatora.\nSeminaru su, osim učesnica, prisustvovalil I poslanica Skupštine AP Vojvodine Jelena Jovanović, državni sekretar u Ministarstvu za ljudska I manjinska prava I društveni dijalog, Ninoslav Jovanović i direktorka Kancelarije za inkluziju Roma AP Vojvodine Ljiljana Mihajlović.\nProjekat „100 za budućnost“ pokrenut je na inicijativu Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog sa ciljem da 100 Romkinja iz 30 opština u Srbiji postanu aktivne građanke koje ravnopravno učestvuju u kreiranju politika koje utiču na Romkinje, a u svojim lokalnim zajednicama promovišu zaštitu prava mladih, žena, promovišu rodnu ravnopravnost i ravnopravnost uopšte.


SARA PRELEVIĆ, AKTIVISTKINJA ZA PRAVA DJECE SA DAUNOVIM SINDROMOM: Ljubav za ljubav – Monitor\nOsobe sa Daunovim sindromom mogu mnogo. Ne razlikuju se po potrebama, jer traže što i svi: ljubav, pažnju i priliku\nIzbor za miss i mistera djece i omladine sa Daunovim sindromom održan je 26. oktobra u hotelu Ramada u Podgorici. Događaj je organizovala NVO Ljubav za ljubav, prvo udruženje za djecu i omladinu sa Daunovim sindromom u Crnoj Gori. Sara Prelević, osnivačica ovog udruženja za Monitor kaže da je i, ina voj način, željela da jecu obraduje lijepim druženjem.\nSara Prelević, i sama majka bliznakinja sa Daunovim sindromom, svakodnevno se zalaže za uključivanje ove djece u društvo. Ona je nedavno uspješno realizovala projekat Professional makeup artist koji je za dvije djevojke sa Daunovim sindromom iz Crne Gore bio šansa da pohađaju kurs profesionalnog šminkanja, da pokažu svoje umijeće u ovom zanatu i osvoje prvo mjesto na takmičenju u Istanbulu. ,,Važno je da svi dobiju priliku da se osjećaju korisnim u društvu. Zato radim na zapošljavanju osoba sa Daunovim sindromom, jer i sama priželjkujem sigurnu budućnost za svoju djecu”, kaže Sara Prelević.\nIzbor za miss i mistera djece i omladine sa Daunovim sindromom, prvi je veliki regionalni projekat te vrste u Crnoj Gori. U Podgoricu su uzbuđeni stigli mališani iz mnogih gradova bivše Jugoslavije: Beograda, Užica, Vršca, Banja Luke, Prijedora, Zagreba. Osim djece koje je bilo oko tridesetak, Sara Prelević je ugostila i njihove roditelje, od kojih je dobila tople riječi zahvalnosti i podrške.\nProjekat je Sara Prelević finansirala sama. U organizaciji su joj pomogla lična poznanstva. U susret su joj izašli svi ljudi dobre volje koji poznaju njenu životnu priču, o kojoj je Monitor i ranije pisao. Program je vodila bivša misica Crne Gore, Nikolina Lončar, a prostoriju za događaj i druženje ustupio je hotel Ramada bez novčane nadoknade. Sara Prelević, inače i vlasnica pekare Max Lusso Bakery u Podgorici, volontirala je sa osobljem u svojoj radnji kako bi učesnicima obezbijedila besplatan doručak i večeru. Snašla se i za smještaj.\nProgram je bio bogat. U njemu su učestvovale dvije kategorije djece. Prvu su sačinjavali učesnici uzrasta od devet mjeseci do 13 godina, a drugu od 13 do 30 godina. Za njih su sponzori događaja obezbijedili i poklone. Stručni žiri bio je zadužen za odlučivanje o tome ko će odnijeti pobjedu, a njega su činili modni dizajner Lazar Ilić, kreatorka Sanja Bobar, frizer Zoran Vukčević, modna blogerka Kana Tomašević i trenutna miss Crne Gore Mirjana Muratović. Pored izbora za miss i mistera, organizovana je i predstava Mali princ, u kojoj su zvijezde večeri bili mladi glumci sa Daunovim sindromom. ,,Predstava je sve ostavila bez daha. Bilo je vrlo emotivno. Vidjeti svu tu djecu sa osmijehom na licu, i njihove roditelje koji im pružaju bezuslovnu ljubav i podršku. Bilo je i suza. Radosnica”, sa ponosom kaže Sara.\nSara Prelević kaže da ne treba ni na koga zaboraviti. Drage uspomene ona je priuštila i djeci iz Dječjeg doma Mladost u Bijeloj. Oni su bili publika. Uživali sa svojim vršnjacima. Sara kaže da ima dobru saradnju sa ovom socijalnom ustanovom i da planira i ubuduće da djecu iz Bijele uključuje u svoje projekte.\nPrije nego je oformila udruženje Ljubav za Ljubav, Sara je dugo godina radila kao PR menadžer za NVO Prvo udruženje roditelja za djecu i omladinu sa smetnjama u razvoju. Vođena iskustvom, podršku djeci sa Daunovim sindromom potražila je u nevladinom sektoru. Nije naišla na prijateljsku ruku. ,,Moje udruženje je relativno mlado, postoji oko pola godine. Da bi ste, kao nevladina organizacija, mogli da učestvujete na bilo kojem konkursu u okviru državnih projekata, potrebno je da udruženje bude staro minimum godinu dana i da iza sebe već ima velike projekte. Za sve to je potreban novac”, kaže Sara.\nAktivistkinja za prava djece sa Daunovim sindromom planira da radom u svom udruženju doprinese razvoju socijalnog preduzetništva u Crnoj Gori. ,,Iako država podstiče zapošljavanje osoba sa invaliditetom, u praksi nema rezultata. Socijalno preduzetništvo je nešto drugo, to je poslovanje sa idejom, sa jasnom društvenom misijom. Zarađeno služi za zapošljavanje ljudi koji teže dolaze do posla, socijalne i zdravstvene usluge, obrazovanja ili kulturne aktivnosti u zajednici, a ne za individualni profit. Osim u umjetnosti kao što je dekupaž, djecu ću uključiti i u druge zanate koje će moći da obavljaju”, objašnjava Sara Prelević.\nRazočarana je jedino slabim interesovanjem svojih sugrađana za ovu vrstu događaja: ,,U udruženju sam gotovo sama, omladina ne želi da volontira. Dio novca za poslednji projekat dobila sam od Vlade Crne Gore i Glavnog grada Podgorice, ali on nije bio ni blizu dovoljan da pokrije barem jedan dio troškova. Ni prostorije za udruženje nisam uspjela da dobijem od države. Sve radim samoinicijativno uz nesebičnu pomoć bliskih ljudi koji vjeruju u moj cilj”. Nada se da će se u budućnosti to promijeniti.\nDogađaj u organizaciji Sare Prelević, snimala je ekipa sa RTRS-a, a material koji je prikupljen biće iskorišćen za snimanje dokumentarnog filma Neki novi Brodvej o djeci sa Daunovim sindromom. ,,Premijera se očekuje naredne godine, a biće upriličena i u Podgorici. Za mene je to veliki uspjeh. Film treba da bude upečatljiva priča o rušenju predrasuda i prepreka, o mogućnostima, o nadi”, objašnjava Sara.


Srpski princ u vezi sa ćerkom čoveka koga Srbi obožavaju. Oduševićete se kada vidite o kome je reč! (FOTO) | DNEVNE\nSrpski princ u vezi sa ćerkom čoveka koga Srbi obožavaju. Oduševićete se kada vidite o kome je reč! (FOTO)\n9 Comments on "Srpski princ u vezi sa ćerkom čoveka koga Srbi obožavaju. Oduševićete se kada vidite o kome je reč! (FOTO)"\nLjubica Madelic Motic | 22. јула 2015. at 19:58 |\nSVAKA CAST PRICU KAD JE IZABRAO NASU SRPKINJU DEVOJKU IZ NASE SRBIJE NEK IM SA SRECOM I ZELIM IM DA IMAJU PUNO PUNO DECE I DASU SRECNI\nmostarci | 22. јула 2015. at 21:21 |\nhAh ,,srpkinja sa turskim genima ko u Sulejmanu velicanstvenom story samo sto je Hurem ruska srpkinja a u ovoj idili obrnuto , bas romanticno\nbogoljub | 22. јула 2015. at 21:41 |\nTi nemas veze sa istorijom, Emir je Srbin.\nИван | 22. јула 2015. at 23:40 |\nI to veći Srbin od tobož pravih srba .\nреф ум лекс | 24. јула 2015. at 13:04 |\npocerac | 23. јула 2015. at 18:30 |\nNema turski gena, cista srpska krv koja je do skora imala samo lose navike, al hvala Bogu vratila se svojim genima….\nVeesna Du | 22. јула 2015. at 20:14 |\nBas me je ova novost prijatno iznenadila!Zelim im puno srece .Princa Aleksandra sam imala priliku da upoznam i veoma je pozitivna licnost a za Dunju sam sigurna da je odlična devojka jer od koga je ne moze biti drugacije!\nDarko Zorica | 23. јула 2015. at 09:09 |\nNek je sa Balkana pa nek je i Kusruričina on je Pantelija tako kažu bog zna istinu …\nref um leks | 24. јула 2015. at 13:06 |\nooo, bože, koji prizemni spin! daj, ne davite, boga vam! mladima svaku sreću želim, ali novinare jbm, napravili ste od srbije baruštinu, ne činite od nas idiote!!!


Dvostruka potražnja za proizvodima od meda i mjere suzbijanja pandemije - Akta.ba\n14.05.2020. 10:37 / Izvor: Akta.ba\n"Nakon izbijanja pandemije primijetili smo znatan porast opšte svijesti o važnosti zdravog načina života i potrebi da se ojača imunitet. Tokom zadnje dvije sedmice marta, potražnja za medom i drugim pčelarskim proizvodima se udvostručila u poređenju sa istim periodom prošle godine", kaže Amina Muharemagić iz Tuzle.\nGoran Mirjanić iz Gradiške se slaže. "U jednom momentu smo bili u stanju prodati sav med koji imamo. Problem je u tome što je 2019. bila loša godina za proizvodnju meda, te su nam se zalihe počele smanjivati."\nAmina vodi BeeMed, koji otkupljuje, pakuje i prodaje proizvode za više od 140 farmera iz cijele Bosne i Hercegovine. Goran vodi Košnicu koja plasira repromaterijal za pčelarstvo, a također proizvodi svoj i sakuplja med od nekih 50 pčelara iz sjeverne Bosne u blizini granice sa Hrvatskom.\n"Naši najveći problemi su bili smanjena mogućnost kretanja i nizak nivo zaliha meda i ambalaže," kaže Amina. "Nismo bili spremni za pandemiju. Kao prvo, mjere prevencije su onemogućile kretanje mnogim farmerima i pčelarima starijim od 65 godina. A kao drugo, kako je potražnja naglo skočila počeli smo ograničavati količine koje dostavljamo kako bi zadovoljili potrebe što većeg broja klijenata.”\nGoranu je problem bio to što mu se gotovo zaustavila direktna prodaja pčelarske opreme i pribora klijentima iz Hrvatske, Slovenije, Austrije i Mađarske, što čini 70 odsto njegovog poslovanja. "Posla nam je ostalo tek toliko da preživimo."\nOboje su prebrodili ovu situaciju. "Nakon prvobitnog šoka, mi smo se regrupisali. Neke od mjera su izmijenjene kako bi farmerima i pčelarima bilo omogućeno da obavljaju svoje aktivnosti, a mi smo im počeli ići u posjetu kako bi preuzeli njihove proizvode i sirovine. Uz malo vremena i potrage na tržištu uspjeli smo nabaviti i ambalažu koja nam je bila potrebna za pakovanje i prodaju naših proizvoda", objašnjava Amina.\nGoran je svoj fokus preusmjerio na pčelarstvo. On se vratio radu sa košnicama, dok su se njegova djeca i supruga okrenuli online promociji i prodaji meda i drugih pčelinjih proizvoda. "Zadovoljan sam našom prodajom preko Facebook-a," kaže on.\nAmina i Goran dodaju da su tokom krize sa korona virusom pčelari najpozitivniji ljudi. Amina nadalje naglašava da je pčelarstvo „najbolja stvar kojom se ovih dana možete baviti. To znači da ste u prirodi, podrazumijeva socijalno distanciranje, a svi pčelinji proizvodi kao što je med, matična mliječ, propolis su jako zdravi i dobri za poboljšanje imuniteta.”\nCOVID-19 pandemija na kraju ipak nije utjecala na rad pčelara u Bosni i Hercegovini, i čini se da su oni još vrjedniji i zauzetiji dok se nose sa izazovima poslovanja tokom pandemije. Inicijalni skok potražnje za medom se normalizovao u drugoj polovini aprila i sada prati ustaljenu krivulju. Ona počinje rasti u oktobru, a spušta se krajem aprila, taman na vrijeme da se proizvedu nove količine meda od maja do septembra.