PRIVATNI I JAVNI SEKTOR U OKOVIMA MODERNIZACIJE | Макроекономија\nHome » 0 Siniša Milutinović, Javna preduzeća i velike kompanije\t» PRIVATNI I JAVNI SEKTOR U OKOVIMA MODERNIZACIJE\nPRIVATNI I JAVNI SEKTOR U OKOVIMA MODERNIZACIJE\nSeptember 21, 2013 Posted by Administrator under 0 Siniša Milutinović, Javna preduzeća i velike kompanije\nSvako ko je u zadnja dva meseca pokušao da istera neku procesnu radnju ispred PIO fonda ili RFZO suočio se sa nemalim razočarenjem. Zajednički imenitelj svih pojedinačnih razočarenja odslikava se u proširenoj rečenici- sistem pao, dođite sutra, prekosutra, za nekoliko dana, i tako redom. Posle skoro dva meseca čuli smo zvanično objašnjenje da je u toku uspostavljanje centralnog registra, i da će stvar biti rešena, a da je za sve potrebno malo strpljenja. Dakle, imamo modernizaciju, i implementaciju modernizacije kao posledicu.\nČini se da je reč modernizacija danas u Srbiji počela da ugrožava reč datum. Slična parola je bila i pre deceniju i više , a imala je bombastičan naziv „transparentno”.\nPa ipak, ako danas sprovedete anketu i pitate ljude da li su za modernizaciju, dobićete sličan odgovor kao da ih pitate da li su za veće plate ili penzije a manje cene. Dakle, svi su za.\nKada mi je pre nekoliko godina naš povratnik iz Amerike, inače finansijski menadžer pričao o razlozima povratka, rekao mi je između ostalog da je tamo otpustio na stotine ljudi. Ništa čudno. Priča dobija zanimljiviji prizvuk, kada mi on reče da su u firmi u ponedeljak onako kolektivno slavili uvođenje nekog super softvera, a u petak je morao da podeli 30 tak otkaza tim istim ljudima sa kojima je slavio četiri dana ranije. Otkazi su dabome išli u korak sa modernizacijom softvera. I uvek su išli petkom na kraju radnog vremena(ide vikend pa se ohlade usijane glave). Nakon toga ide ponedeljak, gde isti ljudi dolaze kod šefa koji ih je otpustio, sa molbom da ih pokriva u naredne dve nedelje, ako ih supruge zovu na kancelarijske telefone. Savršena predstava. Sa tvrđom ekipom radnika (tzv hardlajneri), se išlo drugačije. Pozivani su na razgovor, gde im je predočavano da im se veruje, nuđeno im je unapređenje, i postavljani nerealni kvantitativni ciljevi. Naravno, nakon tri meseca su dobijali otkaz. Koncept se zove up and out. Unapredi-pa otpusti. Ovo je takođe modernizacija ali u HR-u.\nSrbiji je svakako potrebna modernizacija u svim oblastima. Čini se da se ovde ne zna tačno ni šta se pod tim podrazumeva, ni kakve su implikacije modernizacije. Modernizacija znači manje radno intenzivne radne snage, znači high tehnologije, znači promenu svesti, znači kancelariju bez papira, znači drugačije tržište rada, roba, usluga i kapitala. Modernizacija znači preobražaj.\nU tom našem, loncu modernizacije imamo veliki broj onih koji su za, ali da se oni ne diraju.\nJavni sektor prečesto modernizaciju shvata kao direktan udar na svoja radna mesta, a poneki i na svoje sinekure. Zbog toga neki beže od modernizacije kao đavo od krsta. Čak i oni koji su za modernizaciju, bivaju anatemisani i žigosani od velike većine koja je protiv. Iako, pojedini sektori nemaju gde više da skladište papir, oni od papira ne odustaju. Dakle što je manje sigurno radno mesto to je otpor modernizaciji veći.\nSa druge strane imamo privatni sektor koji tržište tera da se modernizuje. Stepen modernizacije privatnog sektora, u direktnoj je korelativnosti sa neposrednim koristima od same modernizacije. Ovo je vrlo lako objasniti na primerima podnošenja elektronskih poreskih prijava. Iako, je dobar broj poreskih prijava moguće podneti elektronskim putem, više od 90 odsto poreskih prijava naši poslodavci i dalje podnose u papirnom obliku.\nJednostavno, troškovi uvođenja elektronskih prijava im se čine dovoljno visokim, da poništavaju očekivane benefite.\nVidi se da javni i privatni sektor imaju različit pogled na modernizaciju. Od modernizacije privatnog i javnog sektora, zavisiće i putanja i prtina kojom ćemo se kretati. U gornjem delu teksta smo videli da znamo da zapnemo i sa implementacijom. Nažalost, imamo i situacije gde se zbog loše implementacije odustane od inače odlične i vrlo primenljive ideje.\n8 Komentara na PRIVATNI I JAVNI SEKTOR U OKOVIMA MODERNIZACIJE\nMisaSeptember 21, 2013 at 5:04 am\nAko je ovo modernizacija, onda to znaci i manje radnika, a samim tim i manje platezno sposobnih kupaca, sto ce onda dovesti do smanjenja proizvodnje i jos vise otpustanja. To je situacija u kojoj se svet upravo nalazi.\nMileSeptember 21, 2013 at 10:40 am\n“Sa druge strane imamo privatni sektor koji tržište tera da se modernizuje.”\nA ko tera drzavni sektor? Za njih ne vazi trziste? Vazi itekako, samo sto to niko nece da kaze. Upravo zato i propadamo. Ne mozemo da izdrzimo u konkurenciji sa drugim drzavama. Sve sto imamo u kucama proizvodi se negde u inostranstvu, zato smo siromasni. Nemamo sta da ponudimo u medjunarodnoj podeli rada…\nA ove price, koje je poturio Dinki,c da bi otpustavnje iz javnog sektora dovelo do smanjenja traznje, to odavno ne mogu da slusam. To je apsolutna nebuloza. Nece te pare isciliti, nece ih dobiti oni koji su otpusteni iz javnog sekotra, ali ce vise para ostati u proizvodnji. U Srbiji se sve vreme samo o tome i radi – sve dok baza ne bude imala vise novca od javnog sektora, privredni zamajac se nece pokrenuti.\nEvo pitanja za dusebriznike – umesto da primaju platu za nerad u drzavnom sektoru, zasto ne bi dali godisnju platu svima koji su visak da zapocnu sopstveni biznis? Ne moze? Moraju do smrti da budu drzavni sluzbenici?\nMilošSeptember 23, 2013 at 10:22 am\nMileSeptember 23, 2013 at 11:16 am\nMilose, pa jos su nas u cetvrtom razredu osnovne skole ucili da svaki tekst mora da ima uvod, razradu i zakljucak, u protivnom – jedinica.\nPredragSeptember 23, 2013 at 12:41 pm\nJa imam jednu malu primedbu, u ovako kratkom tekstu ravno 20 puta je pomenuta reč “modernizacija”.\nObjektivno SubjektivanSeptember 23, 2013 at 1:43 pm\nja ću sad malo biti subjektivan i izvinjavam se zbog toga…\n@Mile… Mene su u školi učili i da drama ( a stanje u Srbiji jeste drama) mora da sadrži Uvod, Zaplet, Kulminaciju, Peripetiju i Rasplet, al to je nebitna stvar. Tekst je razmišljane pretočeno u tekst, a ne sastav za ocenjivanje.\n@Predrag… Da sam na mestu pisca teksta, ponovio bih reč ”Modernizacija” minimum stotinu puta uz nadu da medij na kome se nalazi moj tekst čita veliki broj ljudi. Reč modernizacija je u Srbiji toliko izraubovan pojam da podseća na sredovečnu zanemoćalu prostitutku koja nije više ”aktuelna”. Ko sve koristi pojam modernizacije u Srbiji, reč bi trebalo ogaditi svima. Ako joj se ne pridaje pravo značenje, ne treba je ni koristiti ( kao i ”transparentno”, ”seča propisa”, ”jeftin kredit”…).\nManite formu, fokusirajmo se na suštinu.\nP.S. još jednom se izvinjavam na subjektivnosti.\nMileSeptember 23, 2013 at 3:02 pm\nObjektivni, da je Sinisa pisao dramu, mozda bi bio u pravu. Ali nije…\nA ako me vec teras da kazem sta je pisac hteo da kaze, svaka analiza bez zakljucka i predloga je falicna.\nA kada smo kod reci modernizacija, ta rec kada je drzavni aparat u pitanju uopste nije adekvatan, cak je i potpuno pogresan. Nasa administracija je prilicno modernizovana, cak, usudio bih se reci, mnogo vise nego privatni sektor, ovde je mnogo adekvatnija rec racionalizacija, da ne kazem nesto ostrije. Dakle, ne pravimo dramu bez potrebe…\npericSeptember 24, 2013 at 10:21 pm\nMasovna modernizacija velikih razmera je jedino sto moze izvuci Sr. Modernizacija procesa, upravljanja, modernizacija radne snage, obrazovanja, zdravstva. Mi to moramo da uradimo po komandi kao u vreme Petra Velikog u Rusiji, jer je drustvo nesposobno samo sebe da modernizuje. I moramo to da uradimo mnogo radikalnije nego okruzenje, da bi imali bar neku prednost. Znaci moramo da budemo prvi gde ce sve da se placa mobilnim telefonom. Gde se gadjevinska dozvola dobija preko portala bez ijednog odlaska do kancelarije. Mi moramo biti zemlja sa 90% elektricnih automobila u gradovima koje cemo sami proizvoditi. Na svakoj kuci mora biti PV koji cemo sami sklapati, toplotna pumpa koju ce proizvoditi 100 srpskih firmi umesto nijedne.\nSvako selo postrojenje kogeneracije. Svaka baba ce morati da zna da se uloguje u portal zdravstva i dobije recept. I sve to ne sopsvenim izborom nego prinudom. ARadna snaga bi morala da prodje kroz prinudni proces obaveznog doskolovavanja tako da zaborave sve sto su prethodno znali, i da uce nove stvari na novi nacin i to brzo. Drugi put ne postoji. Ako ostavimo zemlju kakva jeste i promene se desavaju ovim tempom, cak i da ne napravimo ni jednu gresku, opet ce na pojesti za dorucak, jer smo mnogo zaostali.\n« Predgovor Statističkom godišnjaku Kraljevine Srbije za 1902. godinu\nZa i protiv Evropske Unije (1): Primer demografije Bugarske »\nМирослав Здравковић: Последице аутоколонијалне пропаганде – увоз хлеба on Posledice autokolonijalne propagande: uvoz hleba…\nСиниша on Sarajevska okolina\nМирослав Здравковић: Последице аутоколонијалне пропаганде – увоз хлеба | ИСКРА on Posledice autokolonijalne propagande: uvoz hleba…


Beogradska otvorena škola 12.12.2018.\nNagradni konkurs i publikacija Evropski dnevnik 2018/2019 predstavljeni su u EU Info centru u Beogradu u sredu 12. decembra.\nNa samoj prezentaciji prisutnim đacima i nastavnicima se obratila i Milica Starinac - učenica koja je u prethodnom nagradnom ciklusu osvojila prvu nagradu u literarnoj kategoriji. Ona je podelila sa prisutnima svoje iskustvo u kreiranju rada, kao i utiske sa putovanja i nekoliko saveta za đake kada je u pitanju odabir teme rada.\nDo sada je Evropski dnevnik predstavljen srednjoškolcima u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Pirotu, Užicu, Kragujevcu, Kraljevu, Novom Pazaru, Valjevu, Nišu, Subotici, Somboru, Zaječaru, Jagodini i Šapcu, a naredne prezentacije održaće se u Zrenjaninu (13. decembra) Vranju i Leskovcu (17. decembra), Novom Sadu (18. decembra) i Beogradu (21. decembra).


Bazen cena – Domácí opravy\nNadzemni bazeni postali su veoma popularni jer vam omogućavaju uživanje i zabavu u svom dvorištu. Karakteristike nadzemnih bazena jesu: postojanost, dugotrajnost i pristupačna cena. Podela se može izvršiti na: bazeni sa prstenom na naduvavanje bazeni sa metalnom konstrukcijom ultraframe bazeni tj. Gotovo svi bazeni dolaze u kompletu sa filter pumpom koja.\nBazeni i oprema cene i specifikacija. Nastojimo da budemo što precizniji u opisu proizvoda, prikazu slika i samih cena, ali ne možemo garantovati da su sve informacije kompletne i bez grešaka.\nSvi artikli prikazani na sajtu su d. Ekonomična cena uz minimalne troškove održavanja i reparacije – Održavanje bazena u toku sezone predstavlja sasvim prihvatljiv izdatak, a reparaciju je potrebno uraditi tek nakon 15 godina. Kada se, po isteku ovog roka, zameni folija, imate ponovo nov bazen u svom dvorištu. A to je nešto što nijedan drugi tip bazena ne može da ponudi. Површина објекта је 8. To vam onda dodje realna cena za najskromniji betonski bazen, bez icega dodatnog. A jos, smestaj radnika i obezbedjena hrana ne pise, najcesci je I taj slucaj.\nI to najosnovnija varijanta. Preco sa neda bazen Gree Splash zapustit do zeme? Do poradne » Položiť otázku » Prečítať si radcu » Top 9. Zatvoreni bazen: Jutarnje plivanje (ponedeljak-petak) 06. Veliki izbor polovnih i novih bazena i dodatne opreme. Kupovina, prodaja, zamena. Jeho předností je výhodná cena, stabilní konstrukce, široká hladina vody, snadné zprovoznění a údržba. Lajnerski bazen karakteriše ekonomična cena, brza ugradnja i dugovečnost uz minimalne troškove prilikom održavanja.\nTrajnost lajnerskog bazenazavisi od dužine. Bazen cena Sisevac Novi bazen u Sisevcu – povoljna cena. Cuki Residence Sisevac poseduje dva termalna bazena – sezonski otvoreni bazen (28C-34C) i zatvoreni hidromasažni. Betonski bazeni – ove firme se bave izradom betonskih bazena. Poliesterski- FIBERGLAS bazeni, bazene, opremu za bazene, kade, pumpe, hidromasazne kade, jakuzzi kade.\nBeograd Srbija Niš Novi Sad. Oprema za bazene, Filteri, Filterske pumpe za bazene, Set za čišćenje Bazena, Krpljenje popravka bazena, Pokrivka, Podloga. Poruči montazni bazeni i nadzemni.\nNaši bazeni i objekti su opremljeni sistemom za brzu filtraciju vode i vazduha. Program je namenjen bebama uzrasta od 2 meseca do 4 godine. Besplatno testiranje za školu plivanja! Cena jednog termina je 600 din. Vaše ime i prezime Ime deteta Starost de. Klubová cena Koupit za Klubovou cenu Stav Vašeho věrnostního konta je: Je nám velice líto, ale pro nákup za Klubové ceny nemáte na svém kontě dostatečný počet bodů. Tvrtka Bazenska tehnika d. Vsi bazeni Intex, različnih velikosti in oblik, za popestritev poletja na vašem vrtu! Izbirate lahko med najkakovostnejšimi bazeni intex kot so bazeni intex easy.\nKakšna je cena bazena? Tipski bazeni so veliko cenejši kot bazeni po meri. Razmislite ali želite specifično obliko ali pa ste se pripravljeni prilagoditi. Bližšie informácie o rozdieloch v prevedeniach našich bazénov nájdete na našej stránke Info, kde nájdete podrobný popis a fotky. Jedná se o bazén zapuštěný do země, navazující na dlažbu nebo částečně vystupující nad terén. Voda je zde odváděna lokálně pomocí tzv.\nBAZEN mesečna karta CENA KARTE ZUNANJI OBISKOVALCI:80. EUR CENA KARTE STANOVALCI OSKRBOVANIH STANOVANJ MIJAKS:70. EUR Vstop v bazen in jacuzzi do 3 ure dnevno. Přelivový bazén – obdélník hranatý.\nSpolečnost ALBIXON a. Evropě uvádí na trh technologický hit. Temperatura vode 27,5 C. Mišića Sportski, olimpijski bazen, sa toboganom, u sklopu sportskog centra Kosjerić koji poseduje i dva terena za. Kompaktni PP bazeni danas važe kao najbolje konstrukcijsko i izvođačko rešenje za privatne i javne bazene, koji nude povoljan odnos osnovne investicije i upotrebne vrednosti. Izrađujemo sve vrste i oblike bazena prema vašim zeljama i mogućnostima, sa čitavim spektrom dodatne opreme koja ispunjava sve najrazličitije potrebe i želje kupaca.\nLjubazno osoblje, čista i uredna soba, veoma lep spa&welness, bazeni, hrana za svačije nepce, pristupačne cene…sve pohvale, divno smo se proveli! Vedno na voljo kakšna akcija, brezplačna dostava, ugodnost in izkušena ekipa strokovnjakov z najvišjimi ocenami zadovoljnih.\nPrevious Post City tower\nNext Post Sadrokarton cena prace za m2


Nitko neće u voćnjak, čak ni za dnevnicu od 80 KM | Grad Busovača\nI pored velike nezaposlenosti bh. stanovništva, oni koji nemaju radno mjesto odbijaju poslove u voćarstvu i povrtlarstvu, koji su za naše uvjete dobro plaćeni, te su naši voćari primorani uvoziti radnu snagu iz Srbije, pa čak i iz Bugarske i Rumunije, pišu Nezavisne novine.\n“Svi bježe od tvrtki, a kamoli od voćnjaka i poljoprivredne proizvodnje, jer svi žele ići vani, to je preokupacija posebno naših mladih”, rekao je Dojčinović.\n“Tijekom čitave godine imamo potrebu za sezonskim radnicima, ali najviše tijekom rezidbe. Obično to rade naši stariji ljudi, umirovljenici, dok se mladi slabo odazivaju i neće da rade u poljoprivredi, bez obzira na dobre i solidne dnevnice, koje su tijekom berbe od 35 do 40 KM, a tijekom rezidbe od 35 do 40 eura (70-80 KM)”, kaže Dojčinović.\n“Mislim da postoji pogreška i od Ureda za zapošljavanje, što se plaća nekim mladim ljudima koji imaju priliku da rade, a odbijaju ovakve poslove”, rekao je Dojčinović.\n“Pojedini radnici u Semberiju dolaze iz Bugarske i Rumunije i dobro zarade. Vjerojatno ćemo narednih godina morati tražiti radnike i šire, jer nećemo moći sami raditi, zbog toga što je u voćarskoj proizvodnji potreban zaista veliki broj radnika”, rekao je Dojčinović.\n“Mi nemamo potrebe za radnicima u velikom broju kao voćari za vrijeme berbe, ali imamo u kontinuitetu tijekom cijele godine, gdje nam je potrebno po nekoliko radnika. Dnevnice budu 35 KM za fizički rad, od sedam ujutru do sedam navečer, a uključeni su doručak, ručak i kava”, rekao je Mastalo.\nOn je istaknuo da je do mlade radne snage teško doći i da oni masovno odlaze vani, te da su radnici u povrtlarstvu obično stariji ljudi.\n“Mi povrtlari se opredjeljujemo da nabavljamo strojeve koji bi mogli zamijeniti radnike, tražimo polovne strojeve u inozemstvu, jer nemamo mogućnosti nabaviti nove. Smatram da će doći do smanjenja proizvodnje jer nema tko raditi, proizvodit ćemo onoliko koliko ukućani budu mogli raditi”, rekao je Mastalo za “Nezavisne”.\nPored nedostatka sezonskih radnika u voćarstvu i povrtlarstvu, njih nedostaje i u proizvodnji, rekao je za Nezavisne Dragan Ritan, referent za radne odnose u poduzeću “Vitaminka” iz Banja Luke, koje se bavi proizvodnjom i preradom voća i povrća.\n“Ljudi ne žele raditi sezonske poslove, ne radi se u kontinuitetu, ne odgovara im cijena rada, te mladi ljudi uglavnom odlaze u inozemstvo”, rekao je Ritan.\n“Ipak su u Njemačkoj veće dnevnice, a i možda nešto pronađem za duže“, rekao je on.\nPrethodni članakBevanda: Vanjski dug smanjen za 750 milijuna KM\nSljedeći članakSINOĆ VIĐEN U KISELJAKU: Klaun iskače iz mraka i plaši vozače


Neverovatan prizor zaleđenih Nijagarinih vodopada - MediaSfera\nIzvor: Tanjug/Aaron Lynett/The Canadian Press via AP\nNijagarini vodopadi zaledili su se usled izuzetno niskih temperatura na severoistoku zemlje, javili su američki mediji.\nZabeležena je temperatura od minus 34 stepena Celzijusa.\nU Kanadi već duže vreme vladaju ekstremno niske temperature pa je led okovao slapove Nijagare, jedno od svetskih čuda koje svake godine posećuju milioni turista iz celog sveta.\nVeći deo slapova Nijagare pokriven je ledenim gromadama debljine tri metra, a prema podacima Ministarstva životne sredine Kanade radi se o rekordnom zaleđenju slapova još od 1912. godine.\nLedom okovani slapovi nude zaista jedinstven prizor.\nEkstremne hladnoće stvorile su ledene pokrivače i na jezerima Ontario, Mičigen, Erie, Superior i Huron, poznatija kao Velika Jezera (Great Lakes).\nKanadsko Ministarstvo saopštava da je 81 posto površine ove grupe jezera prekriveno ledom, a veće razmere zaleđene površine dogodile su se samo 1978. godine kada je 94 posto površine jezera bilo pod ledom. Međutim, zadrže li se niske temperatire, uskoro bismo mogli svedočiti novom rekordu zaleđenja.\nVašingtonska opservatorija je takođe osvanula okovana ledom, a na društvenim mrežama se komentariše da je zbog vetra osećaj da je temperatura mnogo niža.\nVelika hladnoća praćena mrazom, snegom i ledenom kišom zahvatila je delove SAD i Kanade, imala je fatalne posledice u nekoliko slučajeva.\nNa putevima su zabeleženi lančani sudari, zamrznute su cevi, a prijavljeno je više krađa automobila.\nOštra zima uticala je i na masovna otkazivanja novogodišnjih proslava, a policija Sinsinatija navodi da se krađe kola dešavaju jer vlasnici ostavljaju neobezbeđene uključene automobile u nameri da zagreju vozilo.\nTagoviKanada Nijagarini vodopadi zaleđeni


Nazolabijalne bore: Da li treba da prestanemo da se smejemo? - Rea Medika\nNazolabijalne bore, nabori oko usana ili bore smejalice su problem koji ne zna za godine i koji nas čini starijima nego što jesmo. Mogu nastati iz prirodnih razloga sa 35-40 godina, a mogu nas nervirati već u dvadesetim.\nDok je koža još mlada i elastična, bore oko usana su vidljive samo kada se nasmejemo. Međutim, sa godinama brazde koje se prostiru od nosa do uglova usana postaju primetnije i dodaju nam nekoliko godina. Nekima se to dogodi u kasnim tridesetim godinama, a nekome još ranije.\nZašto jedni imaju više sreće, a drugi manje? I da li je moguće da se rešimo bora smejalica ili da jednostavno prestanemo da se smejemo?\nZašto se javljaju nazolabijalne bore?\nSvaka osoba ima nabore na licu duž kojih se koža savija kada se osmehuje ili govori. Vremenom se koža isteže i pod uticajem gravitacije se opušta. Rezultat toga je menjanje izraza lica – osoba izgleda mrzovoljno i besno.\nIpak, ovo nije jedini razlog nastanka nazolabijalnih bora. Naslednost takođe igra veliku ulogu, a faktori rizika koji povećavaju verovatnoću nastanka bora oko usana uključuju:\nNepravilnu negu suve i dehidrirane kože\nOštra kolebanja telesne težine\nRazne loše navike: pušenje, alkohol, neaktivan životni stil\nBore smejalice ne znaju za godine\nPojava nazolabijalnih bora u mladosti, pa čak i kod dece, povezana je sa strukturom lica, kao i sa ortodontskim problemima.\nMalokluzija, tj. nepravilan zagrižaj može biti jedan od razloga zašto se bore oko usana stvaraju. U ovom slučaju estetska medicina može pomoći samo nakon intervencije ortodonta.\nOsim toga, kada adolescenti samostalno leče akne agresivnim agensima, isušuju kožu, a to rezultira njenim pucanjem. Zato je veoma bitno ne isušivati kožu i redovno je hidrirati.\nNazolabijalne bore – koje vrste postoje?\nLažni nabor – Izgleda kao tanka linija na površini kože. Takva bora se može formirati u mlađem dobu ukoliko je suva koža nedovoljno negovana i dehidrirana, prilikom prekomernog sunčanja ili pri velikom gubitku težine. Može se javiti čak i u 15-16 godina, ali se lako koriguje jer ne utiče na potkožne strukture.\nBore tuge – Nastaju pod uticajem promena u potkožnom tkivu i utiču na sve slojeve kože. Ovakve bore zaista čine da izgledamo starije.\nGradijentne bore – Radi se o izraženoj razlici između obraza i područja iznad usana. Ali često ove bore ne dolaze same, već u paketu sa drugim znacima starenja (opuštenosti mekih tkiva lica, podbulosti).\nKoje je najbolje rešenje za bore oko usana?\nNe tako davne 2015. godine svet se upoznao sa Britankom Tes Kristian, ženom koja se više od 40 godina nije smejala. Britanka je svesno kontrolisala svoje pokrete lica i nije se smejala čak ni kada je dobila dete. Njena logika je jednostavna – što manje osmeha, manje bora na licu.\nMeđutim, da li su emocije vredne žrtvovanja radi par bora na licu? Kada se smejemo naše telo oslobađa hormone sreće, tj. endorfine koji nam pomažu da se osećamo bolje.\nEstetska medicina omogućila je da se smejemo kada nam se smeje, i uz par uboda iglicom ostanemo mladoliki. Popunjavanje bora smejalica filerima je najpopularnija, izuzetno efikasna i brza metoda.\nKako izgleda tretman nazolabijalnih bora filerima?\nDo savršeno glatke kože bez bora oko usana deli vas samo nekoliko koraka.\nKonsultacije. Specijalista bira odgovarajući preparat, određuje mesto i dubinu aplikovanja i druge parametre. U razgovoru sa doktorom može izneti svoje želje i očekivanja i zajedničkim snagama doći do savršenih rezultata.\nAnestezija. Na tretirano područje se nanosi anestetska krema, tako da tretman bude komforan i bezbolan.\nAplikovanje filera. Hijaluronski fileri se ubrizgavaju pomoću veoma tankih igli u tačke koje je doktor ranije odredio.\nEfekat aplikovanja filera u nazolabijalne bore javlja se odmah nakon postupka, ali će maksimalan rezultat biti primetan nakon nekoliko dana.\nUz par saveta do maksimalnog rezultata\nZa odličan rezultat potrebno je da se obratite stručnom i iskusnom lekaru, jer samo specijalista vam može pomoći da postignete rezultat kakav ste želeli i budete zadovoljni svojim izgledom.\nIpak, za zadovoljavajući efekat tretmana moraćete i vi da doprinesete i to u vidu pridržavanja nekoliko saveta.\nU prvim satima nakon postupka ne stavljajte tople ili hladne obloge na mesto ubrizgavanja.\nNakon postupka na tretirano područje nije poželjno nanositi kozmetička sredstva. Trudite se da ne dodirujete kožu i pustite da preparat započne podmlađujuće procese.\nIzbegavajte odlazak u saunu.\nIzbegavajte sunčanje najmanje 3-4 dana, a i solarijum će morati da sačeka neko vreme.


Šest najboljih seruma za lice, idealnih za jesen i zimu | ONLINE KOZMETIKA\nDa li i vi sve novine u nezi kože najčešće primećujete početkom jeseni? Čini se da je proizvođačima kozmetičkih preparata period od septembra do decembra idealan za predstavljanje novih seruma i drugih preparata u asortimanu. Razlog tome je što većina žena pri promeni sezone i već sa prvim padom temperature primeti promene na koži zbog kojih je potrebno da prilagodi svoju dnevnu rutinu. Ako ste i vi među njima, onda će vam ovaj tekst biti više nego koristan, jer vam donosimo preporuke najboljih sastojaka i seruma za negu različitih tipova kože tokom jeseni i zime. Ali, da krenemo od – početka.\nDa li je svakoj ženi tokom hladnog vremena potrebna nova rutina u nezi?\nKoliko god jesen kao godišnje doba bila specifična po pitanju promena koje se mogu primetiti na koži, i u ovom slučaju važi pravilo „ako nije polomljeno, nemoj da popravljaš“. Dakle, ako ste među srećnicama kojima se pri promeni sezone ne dešava naglo sušenje kože ili iritacije bez očiglednog uzroka, nema potrebe da menjate dobitnu kombinaciju, tj. postojeću dnevnu rutinu. Pa ipak, ovo je situacija kod manjeg broja žena, dok se većina nas svakim novim godišnjim dobom susreće sa različitim neprijatnim simptomima na koži.\nŠta se dešava sa kožom u jesen?\nVećina dermatologa se slaže da problemi sa kožom u hladnijim danima najčešće potiču od nedostatka vlage u vazduhu i hladnoće. Suv vazduh je uglavnom posledica grejanja i izaziva sušenje kože, dok uz hladnoću dovodi do većini žena dobro poznatog zatezanja, suvoće i perutanja kože.\nPritom, ne bi trebalo zaboraviti da dehidratacija kože ne znači uvek suvoću – čak i masna koža može postati dehidrirana, a ten ostaje bez svežine i sjaja. Zato za hladniji period godine uvek tražite preparate sa visokom koncentracijom aktivnih sastojaka - serume sa umirujućim i hidrirajućim dejstvom, koje će koži dati blistav izgled.\nJoš jedna loša vest za vašu kožu tokom jeseni i zime je lakše zadržavanje zagađenja iz vazduha. Ne samo da se polutanti iz naše okoline duže zadržavaju na koži, već i pojačano prodiru u nju kada je napolju hladno vreme.\nSa druge strane, tokom jeseni i zime manje dolazi do iritacija kože i pojave bubuljica kao nuspojava. Konačno i malo dobrih vesti! Upravo su zbog toga hladni dani odlični da se pobrinete da fleke na licu i druge depigmentacije nestanu.\nNajefikasniji sastojci i najbolji serumi za lice\nKako sada već znamo šta jesenja nega lica zahteva, hajde da se osvrnemo na aktivne sastojke koji mogu ispuniti naše zahteve (a i očekivanja) i gde ih možemo pronaći.\nZa hladnije dane preporučljivo je koristiti sastojke koji umiruju i hidriraju kožu, ali i one koji pozitivno deluju na otpornost kože i imaju antioksidativno dejstvo. Među njima je nezaobilazna hijaluronska kiselina, peptidi, vitamin C i polifenoli iz nara.\nKako oni deluju i u kojim serumima ih možete pronaći, saznajte u nastavku.\nHijaluronska kiselina kao glavni sastojak seruma za lice\nMožda je znate kao obavezni sastojak svih anti-age proizvoda, ali hijaluronska kiselina nije namenjena samo zreloj i isušenoj koži. Ovo je gotovo magičan sastojak za negu kože, naročito u situacijama kada ona pojačano gubi vlažnost, a zbog toga i sjaj. Iako se zaista zove „kiselina“, to ne treba da vas brine, jer je u pitanju molekul nalik gelu koji odlično zadržava vodu. Zato popularne gelaste kreme za lice često sadrže upravo hijaluronsku kiselinu.\nNjen najveći benefit je sposobnost da u ćelijama kože zadrži vlagu težine 1.000 puta veće od sopstvene, što je čini odličnim hidratatorom kože, a naučne studije su pokazale i da poboljšava i proizvodnju kolagena, da se bori protiv slobodnih radikala i održava elastičnost kože.\nKreme sa hijaluronskom kiselinom omiljene su ženama koje traže efikasnu negu nakon 30. godine, ali su odličan izbor i za hladno vreme kada dolazi do dehidratacije svih tipova kože. Ako tražite maksimalno dejstvo hijaluronske kiseline, onda će vas oduševiti serum Mizon Hyaluronic Acid 100 koji sadrži čak 50% hijaluronske kiseline i prilagođen je za sve tipove kože, a momentalno pruža dubinsku hidrataciju.\nA za hidrataciju koja traje i 100 sati nakon nanošenja obavezno isprobajte serum CLIV Max Hyaluronic Formula Ampoule sa čak 80% hijaluronske kiseline. Ovaj serum idealan je kako za isušenu, tako i za masnu kožu jer donosi intenzivnu hidrataciju bez masnih ili lepljivih tragova nakon nanošenja. Potvrda za zadržavanje i održavanje vlažnosti do 100 sati dobijena je kliničkim testiranjem, pa ovaj serum pruža zagarantovano dobre rezultate.\nPeptidi i njihovo dejstvo u serumima za lice\nPeptidi su zapravo kratki lanci aminokiselina koji deluju kao gradivni materijal za proteine poput kolagena, keratina i elastina, izuzetno važnih u održavanju čvrstoće i elastičnosti kože, prevenciji i smanjenju bora. Zato peptide najčešće nalazimo u anti-age proizvodima za lice.\nMeđutim, proteini u čijem stvaranju učestvuju peptidi odgovorni su i za snagu i otpornost kože – baš ono što nam je naročito potrebno tokom hladnijih dana. Štaviše, obimna naučna istraživanja dokazala su da peptidi pomažu koži na više nivoa – od učvršćivanja preko umirujućeg dejstva do hidratacije.\nU najbolje serume sa peptidima ubrajaju se Mizon Peptide 500 u kojem visokokoncentrovani peptid podstiče rast kolagena i elastina i štiti kožu od slobodnih radikala, a kako kontroliše elastin i kolagen, obezbeđuje vlažnu i elastičnu teksturu kože. Zahvaljujući njemu, vaša koža biće otpornija na spoljašnje uslove tokom hladnih dana.\nOdličan izbor je i Mizon Placenta-45, serum koji je uz 45% placente izuzetno bogat peptidima, ali i mineralima, pa ima blagotvorno i regenerišuće dejstvo, a kožu čini blistavom. Na taj način pokriva nekoliko važnih dejstava na kožu koja je zbog hladnoće isušena, puna crvenila i iritacija. Njegova lagana tekstura, brzo upijanje i završni gladak efekat na koži bez lepljivih tragova čine ga vrlo praktičnim za upotrebu.\nVišestruke koristi vitamina C u serumima za lice\nZa sve žene sa problematičnom kožom koja se već u prvim jesenjim danima „buni“ protiv hladnoće, vetra i suvog vazduha, vitamin C je nezaobilazan sastojak redovne nege. Da biste pojačali njegovo pročišćujuće i regenerišuće dejstvo, preporučujemo da koristite proizvode sa visokom koncetracijom ovog vitamina.\nCLIV Revitalizing C Corrector Ampoule je odgovor u vidu seruma za sve nas koji smo leto završili sa ponekom novom flekom i depigmentacijom na licu. Uz 80% limunske kiseline koja posvetljuje potamnelu i hiperpigmentisanu kožu dajući koži vitalnost iz vitamina C, ovaj serum donosi i ekstrakt kulture paradajza Calus, koji kožu dodatno posvetljuje.\nSvakako, anti-age efekat ovog seruma samo je bonus, a udruženo dejstvo svih vitamina u ovom serumu (C, B3 i E) obezbeđuje povećanu otpornost kože na spoljašnje uticaje.\nPolifenoli iz nara u serumu za lice\nZagađenja iz spoljašnje sredine koja se tokom hladnijih meseci pojačano zadržavaju na našoj koži, ali i apsorbuju u nju zahtevaju da uradimo nešto dodatno u zaštiti kože. Tu nastupaju antioksidanti kao što su vitamini C i E, koenzim Q10, ali i polifenoli. Među najmoćnijim polifenolima smatraju se oni koji dolaze iz „voća lepote“, tj. nara.\nPolifenoli iz nara blokiraju dejstvo slobodnih radikala koji izazivaju ubrzano starenje kože, ali su i vrlo delotvorni u regeneraciji ćelija kože i poboljšanju cirkulacije. Zato su preparati na bazi ovog voća, kao i samo voće, više nego korisni tokom jeseni i zime.\nSa čak 64% nara, Frudia Pomegranate Nutri-Moisturizing Serum je prirodni serum koji doprinosi zdravom izgledu kože i pravilnom funkcionisanju ovog organa kao zaštitne barijere. Ne samo da će kožu učiniti elastičnom i hidriranom, već će ona biti i podmlađena, sa blistavim izgledom. Ovaj serum je zato idealan kada dosta vremena svakog dana provodite napolju, a vaš ten gubi ujednačenost i zdravi sjaj.\nKada treba uvesti jesenje serume u dnevnu rutinu?\nUkratko, odmah! Izuzetno je važno da „slušate“ šta vam koža govori i reagujete već na prvu pobunu protiv hladnog vremena. Ne zaboravite da efikasna hidratacija i aktivni sastojci stvaraju barijeru između vaše kože i iritirajućih agenasa, čineći je dovoljno hidriranom, ali i otpornom na još niže temperature koje nas čekaju tokom zime.\nDodatna preporuka je da, bez obzira na tmurno vreme i hladnoću, kožu svakako zaštitite SPF faktorom, jer je UV zračenje prisutno tokom cele godine.


OFPS - organizacija proizvodjaca fonograma Srbije\n[ http://www.elitesecurity.org/t305193 ]\n[ DR83 @ 10.01.2008. 16:05 ] @\nUdruženje privatnih ugostitelja najavilo prijave protiv lokalnih zastupnika OFPS i "Sokoj"\nKrivične prijave protiv lažnih inspektora\nBeograd - Udruženje privatnih ugostitelja iz Valjeva najavilo je da će njihovi advokati danas podneti krivične prijave protiv tri lokalne terenska zastupnice organizacija OFPS i "Sokoj" zato što su se pri obilasku ugostitelja neovlašćeno predstavljale kao - inspekcija. Obe organizacije obavljaju delatnost na osnovu Zakona o autorskim i srodnim pravima. Njihovi zastupnici na terenu utvrđuju subjekte koji javno saopštavaju, to jest koriste muzička dela iz repertoara OFPS i "Sokoja", i uručuju im fakture na osnovu tarife tih organizacija.\nZoran Rafailović, predsednik udruženja ugostitelja, rekao je Beti da će krivična prijava biti podignuta i protiv jednog policajca zato što je "kontrolorima" OFPS i ‘Sokoja’" neovlašćeno ustupao dokumenta koja ugostitelji nisu želeli da im predaju. U beogradskoj centrali "Sokoja", koji kolektivno štiti autorska i srodna prava, Beti je rečeno da OFPS za svoje zastupnike koristi termin "kontrolor", dok u "Sokojevim" legitimacijama piše "zastupnik". "Mi smo od korisnika upoznati da oni (OFPS) prave čitavu gužvu", rekla je Beti portparol "Sokoja" Marija Cvijanović. "To nema veze sa nama, to nisu terenski zastupnici Sokoja." Branka Tatić, vršilac dužnosti direktora Zavoda za intelektualnu svojinu, rekla je Beti da je Zavod zadužen za nadzor nad OFPS i "Sokojem" i da je "zauzeo izričit stav da predstavnici organizacija za kolektivnu zaštitu koji obilaze korisnike i izdaju im rešenja nemaju pravo da sebe nazivaju inspektorima". Beta\nJuce u Beogradskoj hronici bio prilog o jednoj vlasnici frizerskog salona u Bgu kojoj su ovi inspektori ili sta vec dostavili racun koji ce morati da plati sokoju zato sto je u svom salonu pustala muziku.\nNisam gledao od pocetka ali su na kraju konstatovali da ce ona ipak morati da plati taj racun.\n[ Horvat @ 10.01.2008. 18:14 ] @\npa svako javno pustanje se naplacuje sta je tu cudno? nek ukljuci radio,radio placa/bi trebao da placa\n[ stonex @ 10.01.2008. 18:28 ] @\nKoliko mi se cini ona je i slusala radio . Ako sam ja skapirao tu tuznu pricu oni su joj trazili da plati samim tim sto ima radio uredjaj u radnji . Sta ako ona na njemu pusta muziku koju je ona svirala , pevala i komponovala ? Pa i to ce joj naplatiti . Debilizam !\n[ Horvat @ 10.01.2008. 20:03 ] @\nto je vec debilizam,a kradje u muz. industriji ne regulisu,10 osoba "napravi" istu pesmu...\n[ DR83 @ 10.01.2008. 20:40 ] @\nDa, ona je slusala RADIO! Sa li to znaci da ce ovi sada krenuti po svim salonima, kaficima, kafana i sl da uteruju dugove tj naplacuju slusanje muzike???\nTo bi bilo zabavno, cik nek pokusaju.\n[ Horvat @ 10.01.2008. 20:57 ] @\npa pustanje muzike u salonima kaficima kafanama diskotekama i ostalim SE NAPLACUJE ,naravno ne preko radia [mislim,mrzi mi sad proveravati ,koga ne mrzi neka ode na www.sokoj.org.yu]\n[ superbaka @ 10.01.2008. 21:55 ] @\nsvaki malo bolji advokat branilac moze da ih razbije kod ovakvih slucajeva... koji dokaz sudu ti "inspektori" mogu da predstave sudu da je to sto su culi u lokalu pod vlasnistvom prava SOKOJ-a?\n[ DR83 @ 11.01.2008. 03:54 ] @\ne to i mene interesuje.\nzao mi je sto nisam mogao pazljivo da ispratim ceo taj prilog ali mislim da su ga zavrsili sa konstaticijom da jadna zena nema kome da se zali a racun ce morati da plati [nisam cuo ni o kojoj se sumi rec].\nAli debilizam je prvo atakovati na frizerske salone, mis'im ...\n[ dr.NPN @ 11.01.2008. 06:20 ] @\nstonex: Koliko mi se cini ona je i slusala radio . Ako sam ja skapirao tu tuznu pricu oni su joj trazili da plati samim tim sto ima radio uredjaj u radnji . Sta ako ona na njemu pusta muziku koju je ona svirala , pevala i komponovala ? Pa i to ce joj naplatiti . Debilizam !\nRade oni to vec neko vreme. Nebitno sta se slusa, bitno je da imas muzicki uredjaj u lokalu. Licno sam video "papir" koji je "inspekcija" ostavila u lokalu i nalozila vlasnika da plati neka prava Sokoj-u. Ja pitam vlasnika, jbt. pa od kada se ovde slusa domaca muzika, uglavnom se pustaju neki mixevi strani, hausic ili sl.\nKaze, nema veze sta se pusta, placa se jer imas uredjaj u lokalu. Pa sta da placas sokoj-u sto pustas Carl Cox-a... ne znam, ali kao mora da se plati. Rekoh, kada dodju sledeci put, obavezno da me zoves.\nDa ja imam lokal, i da mi tako dodju, leteli bi naglavacke.\nOvo nije placanje prava, ovo je HARAC! Nista drugo. LOPOVSTINE\n[ dachony @ 11.01.2008. 08:45 ] @\nNebitno je sta se pusta...\nSOKOJ je organizacija kod nas koja saradjuje sa stranim organizacijama koje obavljaju istu delatnost,tj. stite prava umetnika u svojim zemljama,sto znaci da sokoj ovde pokupi lovu od privrednika i prosledjuje dalje organizacijama gde su prijavljeni izvodjaci koji se slusaju kod nas.\nRecimo...ti slusas Coxa u frizerskom salonu,platis SOKOJ-u sto slusas,oni procenat salju recimo u ameriku(ako je tamo prijavljen Cox),a oni dalje zavrsavaju isplatu Cox-u kako njihov zakon nalaze.Isto kao sto ovde isplacuju Joksimovica i ekipu.Jbg,da je harac,jeste,al tako mora...jedino sto tu nevalja je to sto se SOKOJ bogati preko nasih ledja.Pogledajte samo,mislim da ima na njihovom sajtu,koliko su smesni iznosi koje isplacuju izvodjacima.Ispadne da 80% para ostane njima,a 20% daju umetnicima.Ja neslusam domacu muziku,ali stvarno je smesno sta rade.Valjda ce izbaciti na sajtu skoro koliko su kome isplatili za proslu godinu,pa da vidimo ko kosi,a ko vodu nosi.\n[ Ivan Dimkovic @ 11.01.2008. 09:22 ] @\nVecina muzike jeste - SOKOJ je clan medjunarodne organizacije istih reketasa, i zakoni im, pazi sad - dozvoljavaju da rade to sto rade. Svaka zemlja ima svoj SOKOJ i oni medjusobno saradjuju i tale se u nekoj srazmeri koju svako od njih racuna.\nJebi ga - moje misljenje o tim udruzenjima je da su u pitanju cisti reketasi i sam nacin udruzivanja i poslovanja te industrije je mafijaski, ali je na zalost legalizovan, i sanse na sudu su ravne nuli.\nKoliko mi je poznato, mnogi placaju - nece da se zajebavaju sa njima.\n[ Java Beograd @ 11.01.2008. 13:21 ] @\nu 99% slučajeva se okome na frizerske radnje, jer su najčešče frizeri totalno sitna riba. Zađu u poneki jadniji fićka, ali se ne usuđuju da odu na neki izvikaniji splav ili veću, poznatu kafanu za koje se zna čije su.\n[ Miso Tanaskovic @ 16.09.2009. 08:13 ] @\nZnate kako , ovo je postalo interesantno skoro na svakom forumu ima negativnih misljenja o sokoj-u, mada i meni negativno uticu na raspolozenje , istovremeno pozdrav za sve ovde -kad sam dobio racun od sokoj-a naravno prvo sam posetio njihov sajt na kom verovali ili ne u kartici KORISNICI ne da su postavljena tako glupa objasnjenja zasto treba da se placa sokoju nego su postavili i glupe primere citiram : Da li cete uzeti auto od komsije a da ga pri tom ne pitate ili obucu svoje setre a da je predhodno niste pitali . Znaci samo se PRAVDAJU kao kad neko hoce da Vam uvali nesto , zasto se pravdaju a ne jednostavno i prosto prinudno naplate svoja potrazivanja. Zamislite samo kad bi Vam poreska objasnjavala zasto treba da platite porez . Mozda ne bi' tako govorio da ja nekako zaradjujem od njihovih pesama , ali opet hocu da napomenem -nemoj da snimaju pesme ako im se za to ne placa , jer ja slusam vesti i desavanja i zamislite posle ocekujem prenos utakmice a oni puste neku pesmu koja mi se uopste ne slusa i za to moram da im placam .\n[ Slobodan Miskovic @ 16.09.2009. 08:22 ] @\nSkine se muzika sa recimo : http://www.jamendo.com/ koja je pod CCL (Creative Commons license) i mogu da ga duvaju ;)\n[ ctrl alt del @ 16.09.2009. 17:51 ] @\n[ Dalmosh @ 20.11.2009. 15:05 ] @\norganizacije za kolektivno ostavrivanje i zastitu autorskih i srodnih prava u Srbiji su SOKOJ, PI i OFPS.\nSOKOJ za muzicke autore (kompozitore, tekstopisce i aranzere), PI za izvodjace (vokale i instrumentaliste) i OFPS za proizvodjace fonograma (producente, produkcijske ili izdavacke kuce - nosioce prava na snimku)\nSve tri organizacije su od Zavoda za intelektualnu svojinu dobile dozvolu za rad na osnovu Zakona o autorskom i srodnima pravima (ZASP). Posebno je pitanje da li su sve tri organizacije ispunile uslove za dobijanje dozvole za rad kako to predvidja ZASP.\nNaime, organizacije treba da predstvaljaju vecinu domacih nosilaca prava, da na osnovu bilaterlanih ugovora obezbedjuju i prava stranaca kod nas i nasih u inostranstvu i da imaju potrebnu infrastrukturu za rad.\nJedini koji, verovatno, ispunjava ove uslove je SOKOJ. Ne znam kako je PI dokazala da predstavlja vecinu nosilaca prava. OFPS je ovaj uslov ispunila cinjenicom da je njen osnivac i PGP-RTS, koji je sam po sebi vlasnik vecine domacih fonograma.\nIako bi ove organizacije trebale da se bave i zastitom autorskih i srodnih prava nije poznato da su one bilo kada pokusale bilo sta na tu temu (npr neke antipiratske aktivnosti ili utvrdjivanje tacnih tiraza diskova). One se iskljucivo bave NAPLATOM. I to prava emitovanja i prava javnog saopstavanja. Svaka za svoj deo prava.\nDakle, za jednu radnju koriscenja (emitovanja ili javnog saopstavanja) npr pesme EKV Jos samo par godina za nas, sa svojim potrazivanjem ce se pojaviti sve tri organizacije istovremeno ali ne zajedno!\nSvaka organizacija ima svoje organe uprave (Direktora, Upravni i Nadzorni odbor, Skupstinu, strucne sluzbe, kontrolori, inspektori...)> Svaka samostalno donosi svoju Tarifu po kojoj naplacuje koriscenje repertoara koji stite. Svaka samostalno raspodeljuje tako naplacen novac.\nUmesto da uvedu jedinstvenu Tarifu i jedinstvenu naplatu i time smanje troskove (umesto tri pojavila bi se jedna organizacija), povecaju deo za raspodelu nosiocima prava i relaksiraju korisnike svih muka koje im sada pricinjavaju - ove tri organizacije medjusobno ni ne komuniciraju, a kamoli da saradjuju.\nProblem lezi u raspodeli novca jer dok ne saradjuju i ne razmenjuju podatke svaka organizacija po sopstvenom nahodjenju moze raspodeliti ubran novac. Moze iako po ZASPu ne bi smela jer im on nalaze da raspodelu izvrse po preciznim i proverljivim kriterijumima.\nTi kriterijumi si tzv "kosuljice" odnosno playliste emitera (tv i radio stanica). Ove su kosuljice ili neuredne ili ih emiteri nedostavljaju. Na ovo se "vade" organizacije prilikom raspodele, a da pri tom tim istim emiterima nisu omogucili da koriste baze podataka o repertoaru koji koriste. Suludo je ocekivati od zaposlenih u nekoj radio stanici da znaju podatke o autorima, producnetima i sl neke pesme koju su npr pustili u celosti ili je iskoristili kao podlogu neke emisije. Te podatke su im trebale obezbediti same organizacije, a korisnici bih po copy/paste ili nekom jos jednostavnijem informatickom protokolu preuzele za popunjavanje playlista.\nOvo bi dovelo do sasvim drugacije raspodele novca od one koja se sada desava i zbog toga se interesne grupe koje su zaposele kolektivne organizacije opiru modernizaciji samih kolektivnih organizacija jer bi se tako otkrio njihov necasan rad i neosnovano bogacenje.\nOvo su konkretno u OFPS-u pravdali nepostojanjem odgovarajucih kosuljica pa su uveli kriterijum prodaje nosaca zvuka (pretpostavljajuci valjda da prodaja CD-a odgovara i njihovom emitovanju). Taj su "kriterijum" upodobili za poslovanje City-ja i Grand-a i ustanovili uslov od minimalnih 80 dinara za CD. Iako City i Grand kao izdavaci diskove prodaju svojim distributerskim firmama (tipa Grand Revija otkupljuje celokupan tiraz Grand produkcije pa poklanja diskove citaocima), ili ih prodaju sa pravom povracaj neprodatog, iako su se prijave prodaje podnosile bez ikakve provere ili uporedne kontrole; iako ima citav niz grubih nepravilnosti, citava kriminalna menazerija i dalje funkcionise. Pri tom se fokusirajuci na sto efikasniju naplatu od korisnika ( inspektori-zapisnik-faktura-izvrsenje na osnovu verodostojne isprave)..\nKonkretno, OFPS kontrolisu City Records, Grand Production i Gold Music, sa svojim satelitima, (neko ih je vec pominjao) i uzimaju preko 60% novca ubranog od srpskog etra. Sam PGP-RTS koji im je svojim clanostvom i ogromnom fonotekom dao legitimitet za osnivanje su bukvalno pokrali (od RTS naplacuju vise nego sto posle sveukupne raspodele dodele PGP-u), izbacili iz Upravnog odbora i preglasavaju ga u Skupstini organizacije koju takodje kontrolisu.\nIako RTS ima "posrednika" koji mu naplacuje koriscenje (pretezno sopstevnih) fonograma i pri tom ga ocigledno krade - Medijski Javni Servis Evropske Srbije o tome cuti.\nO tome cuti i Zavod za intelektualnu svojinu (nadlezan za kontrolu rada kolektivnih organizacija) i RRA (stara se da emiteri postuju autorska i srodna prava).\nPretpostavka je da muzicko trziste "etra u Srbiji" vredi 10.000.000 EUR. Sada se ostvaruje oko 4.000.000. Po pola SOKOJ i OFPS dok je PI "izbacena iz igre" jer mu OFPS iako Zakon nalaze, ne isplacuje izvodjacku naknadu koju su jedinstveno naplatili u ime proizvodjaca fonograma.\nNisam siguran za SOKOJ, ali novac od OFPS se slica u ruzicaste dzepove cime muzicka nekultura u Srbiji poprima zastrasujuce oblike.\nUmesto da se dodatno oporezuju (ili na drugi nacin oglobe) zbog pornografije pod vidom muzike oni, na osnovu dozvole drzavnog organa, zloupotrebljavaju osnovna regulatorna tela muzickog trzista (kolektivne organizacije zakon definise kao neprofitne servise) i falsifikovanjem podataka o srpskom etru neosnovano se bogate, stvarajuci utisak da ruzicasta produkcija ubira zasluzene plodove svog kvalitetnog repertoara. Dok vrhunski muzicari rade neke sasvim leve poslove ili stoje u redu za nacionalnu penziju kako bi preziveli..\nOno cime bi korisnici eventualno mogli da se odbrane je prigovor da ne koriste repertoar OFPS. Licence free muzika skinuta sa neta takodje oslobadja obaveze prema OFPS.\nAko se izuzme PGP ono sto preostane organizaciji i nije nesto pretezno interesantno za slusanje. Takodje kad budu definisali repertoar koji stite izgubice dozvolu za rad jer ce biti ocigledno da ne ispunjavaju zakonski uslov vecine domacih nosilaca prava.\nBilateralni ugovori koje navodno imaju zakljucene sa drugim organizacija se ne sprovode (niti sa kad primili novac iz inostranstva niti su ga poslali strancima)...\nSve u svemu jedna od najperfidnijih pljacki pod vidom zakonske pretpostavke (oborive) da kolektivna organizacija stiti sve nosioce prava osim onih koji izricito obaveste organizaciju da ce samostalno ostvarivati svoja prava ....\nOd raspada ex-YU niko nije uspostavio standarde srebrne, zlatne, platinaste i dijamantske ploce jer su to standardi koji podrazumevaju javnost tiraza. Vise od 15 godina se ne zna sta je najprodavanije i sta je najslusanije. Niko nije ni pokusao da uvedem sistem kontrole iako je bar sada u 2009. moguce sa 100% sigurnosti i na dnevnom nivou ustanoviti sta se emitovalo.\nOno sto se sada moze saznati jeste koliko je ko novca dobio u SOKOJ-u i OFPS-u, ali to je poslovna tajna ............


Još dvoje osumnjičenih za ubistvo Roganovića, potraga za njima traje | Radio Jadran\nPočetna Društvo Još dvoje osumnjičenih za ubistvo Roganovića, potraga za njima traje\nJoš dvoje osumnjičenih za ubistvo Roganovića, potraga za njima traje\nUprava policije je u koordinaciji sa Specijalnim državnim tužilaštvom, identifikovala još dva lica koja su učestvovala u planiranju, pripremi i ubistvu Šćepana Roganovića (37) iz Herceg Novog.\n„Krivična prijava je podnijeta protiv M.B. zbog sumnje da je počinio krivično djelo teško ubistvo, krivično djelo stvaranje kriminalne organizacije i nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija. I.G. se tereti za krivično djelo teško ubistvo i stvaranje kriminalne organizacije. Osumnjičeni nijesu dostupni nadležnim organima Crne Gore i oni se potražuju“, kaže se u saopštenju.\nUbistvo se desilo 13. februara 2020. Godine i policija je došla do sumnje da je K.V. (42) iz Herceg Novog u 2019. godini formirao kriminalnu grupu koju su činili M.B, M.Đ, I.G i druga za sada neidentifikovana lica, čiji je cilj bio obavljanje krivičnih djela protiv života i tijela.\nSvaki član kriminalne organizacije imao je unaprijed određen zadatak i ulogu, a djelovanje kriminalne organizacije je planirano na duži vremenski period, uz primjenu tačno određenih pravila unutrašnje kontrole i discipline pripadnika kriminalne organizacije.\nPrikupljeni su materijalni i personalni dokazi koji ukazuju na sumnju da je M.B. djelujući po planu kriminalne organizacije 13. februara oko 9.05 h, na stepeništu Sima Matavulja prišao Roganoviću i iz pištolja marke „Crvena zastava” cal. 9 mm ispalio najmanje devet projektila u njegovom pravcu.\nNakon izvršenog djela M.B. se, sumnja se, trčećim korakom udaljio sa lica mjesta u pravcu ulice I Bokeške brigade gdje ga je na motociklu marke „Piaggio” sačekao K.V. poslije čega su se motociklom udaljili u pravcu Sasovića, gdje su, kako se sumnja, zapalili motocikl i vatreno oružje korišćeno prilikom izvršenja krivičnog djela. M.B. i K.V. su se nakon toga udaljili u mjestu Zelenika gdje su imali iznajmljen stan.\nDjelujući po planu kriminalne organizacije osumnjičeni I.G. je, sumnja se, imao zadatak da prati kretanje oštećenog i o tome obavještava organizatora kriminalne organizacije K.V. posredstvom kriptovanog telefona.\nTakođe, I.G. je, kako se sumnja, po nalogu i uputstvima organizatora kriminalne organizacije u januaru 2020. godine preuzeo od za sada nepoznatog lica motocikl „Piaggo” koji je 2018. godini otuđen u Španiji, a koji je kasnije korišćen prilikom ubistva Š.R. Navedeni motocikl je I.G. prevezao do Herceg Novog, gdje ga je u Zelenici predao K.V. i M.B.\nOsumnjičeni M.Đ. je lišen slobode 18. februara zbog sumnje da je počinio krivično djelo stvaranje kriminalne organizacije. On je uz krivičnu prijavu priveden na dalju nadležnost Specijaolnom državnom tužilaštvu.\nSlužbenici Uprave policije u koordinaciji sa Specijalnim državnim tužiocem preduzimaju mjere da identifikuju ostala lica koja su učestvovala u planiranju, pripremi i izvršenju teškog ubistva Šžepana Roganovića, kaže se na kraju saopštenja.\nPrethodni članakFormiran Krizni medicinski štab\nSledeći članakEU donirala tri miliona eura Crnoj Gori za hitne potrebe zdravstvenog sektora\nAnonymous 26.03.2020. 13:53 at 13:53\nČuš K.V. kriminalac, nemoguće.\nDr. 25.03.2020. 16:12 at 16:12\nOvdje zatvor ne pomaze jer se oni skoluju u zatvor i budu jos gori!!!!!\ndado 25.03.2020. 19:13 at 19:13\ndr. nazalost tacno,ali ne samo ovdje skoro u cijelom svijetu, izlaze jos veci kriminalci iz zatvora, ali svaki mora da zivi u strahu od odmazde


kada-je-najlakse-zatrudneti | Želim bebu | Priprema za trudnoću\nKada je najlakše zatrudneti? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKada je najlakše zatrudneti?\n05.05.2013. / 08:00 20.10.2017. / 19:06\nSve je više parova koji uprkos želji i nastojanju da dobiju bebu, u tome ne uspevaju. Osim objektivnih fizičkih prepreka, postoje i faktori na koje može da se utiče i time poveća šansa za začeće\nKod zdravih žena i muškaraca, najveći broj začeća se događa u prvih šest meseci redovnih seksualnih odnosa. U prvih mesec dana, 30 odsto parova će napraviti bebu. Oko 85 odsto žena koje redovno imaju odnose, zatrudneće u periodu od godinu dana. Oni parovi koji nakon godinu dana redovnih odnosa ne naprave bebu, trebalo bi da urade pretrage - kako bi se utvrdilo da li je neko od njih dvoje neplodan. Kod nekih parova će se pokazati da je sve u redu i da samo treba da budu uporni. U drugim slučajevima, jedino rešenje je vantelesna oplodnja. Međutim, postoje parovi kod kojih može da pomogne i samo menjanje (nezdravih) životnih navika.\nNajbolji period za trudnoću\nMogućnost začeća više zavisi od toga koliko majka ima godina, a godine oca skoro da nisu važne. Žene najlakše mogu da zatrudne do 26. godine, već od 27. godine ta sposobnost blago opada, a znatno se smanjuje nakon 35. godine. Nakon 40. godine, sposobnost da žena ostane u drugom stanju je vrlo niska, a sa\nRačunicaDa bi se odredio Indeks telesne mase - BMI, potrebno je da se telesna težina, izražena u kilogramima, podeli sa telesnom visinom izraženom u metrima i pomnoženom sa dva: BMI = TT (kg)/TV (m)x2\ngodinama samo opada, tako da je spontana trudnoća iznad 45. godine izuzetno retka pojava. Parovi koji odugovlače sa odlukom da postanu roditelji, treba da budu svesni da - kako vreme prolazi i kako postaju sve stariji, njihova sposobnost da naprave bebu se sve više smanjuje.\nTakođe, mogućnost da žena zatrudni zavisi od njene ovulacije i kvalitetnih spermatozoida kod muškarca. Žena može da ostane u drugom stanju pet dana pred ovulaciju, najčešće dan-dva pre ovulacije, dok nakon nje više ne postoji ta mogućnost.\nŽene mogu da prepoznaju ovulaciju praćenjem izgleda i količine cervikalne sluzi, ili određivanjem prisutnosti hormona luteinizacije (LH) mokraći. U vreme ovulacije, cervikalna sluz je potpuno prozirna i retka, skoro kao voda.\nNa to da li će doći do začeća, veliki uticaj ima kvalitet spermatozoida. Naime, njihov kvalitet se menja sa dužinom apstinencije. Pokretnost, morfologija i broj spermatozoida je najveći nakon apstinencije koja traje dva-tri dana. Duža apstinencija smanjuje sposobnost oplođenja. Zbog toga, najveće izglede za začeće imaju zdravi parovi koji nekoliko dana pred ženinu ovulaciju imaju odnose svakog ili svakog drugog dana.\nPriprema za tudnoću Želim bebu Začeće Uspešno začeće Pušenje Alkohol Fizička aktivnost Trudnoća i porođaj Zdravlje žene\nMUŠKARCI, UZ OVIH 6 SAVETA ĆETE POVEĆATI ŠANSE ZA BEBU: Jednu naviku mor...\nJEDITE MALINE AKO ŽELITE BEBU: Saznajte da li ovo voće zaista utiče na r...\nJUTRO ILI VEČE: Naučnici su otkrili kada je najbolje vreme da pravite bebu\nDA LI IMAM POLICISTIČNE JAJNIKE: 7 simptoma koji ukazuju na ovaj problem\n'UHVATITE' SVOJU OVULACIJU: 8 signala kojim nam telo pokazuje da je vrem...\nZa zdravu mamu i bebu: Koji prenatalne vitamine treba da pijem u trudnoći?


Nevena Karanović - Istinomer\nStranka: Ujedinjeni regioni Srbije | Svi akteri\nRođena je 1961. godine u Nišu.\nZavršila je Medicinski fakultet u Nišu 1985. godine. Specijalizirala je internu medicinu. Magistarski rad je odbranila 1997, a doktorat 2001. godine. Prva je žena koja se bavila koronarografijom i ugradnjom pejsmejkera u Srbiji.\nDo 2004. godine je radila na Klinici za vaskularne bolesti Kliničkog centra Niš.\nKao jedna od osnivača stranke G17plus, na parlamentarnim izborima izabrana je za narodnu poslanicu (januar-mart 2004. godine). Od marta do oktobra 2004. godine bila je pomoćnik ministra zdravlja u Sektoru za organizaciju zdravstvene službe i zdravstvenu inspekciju. Od oktobra 2004. je državni sekretar u Ministarstvu zdravlja. Na to mesto je postavljena i u maju 2007. kao i u julu 2008. godine.\nVanredni je profesor na Fakultetu za poslovne studije Univerziteta Megatrend.\nDobitnica je nagrade Skupštine Grada Niša, „11. januar“ za 2011. godinu, za lični doprinos u uspostavljanju kardiohirurgije u Kliničkom centru Niš.\nGovori engleski i služi se francuskim jezikom.


Zbog krize otpuštaju 1.022 ljudi\nIzvor: B92, 03.Jul.2020, 12:08\nNant, Pariz -- Er Frans se priprema da ugasi 1.022 radna mesta u svojoj niskotarifnoj avio-kompaniji HOP! kako bi se izborio sa uticajem korona-krize.\nOvo je danas izjavio predstavnik sindikata CGT Žoel Rondel, prenosi Rojters.\nBritanska agencija dodaje da menadžment Er Fransa ima sastanak sindikatima kako bi razgovarali o planovima za restrukturiranje i otpuštanjima.\nAmerička agencija AP javlja takođe da se održava sastanak uprave Er Fransa i predstavnika sindikata, te da su aktivisti ultralevičarskog sindikata CGT protestovali u bazi kompanije na pariskom aerodromu...\nFrancuska avio kompanija Er Frans i njen regionalni ogranak Hop objavili su večeras da ukidaju 7.500 radnih mesta pošto je zbog pandemije korona virusa obustavljena većina letova.Aktivisti više sindikata protestovali su ispred sedišta Er Fransa na pariskom aerodromu Šarl de Gol, tokom današnjih...\n10:53: Ilija Garašanin\n10:52: Tevez još jednu sezonu u Boki Juniors\n10:52: Električni automobil koji stiže iz Rusije FOTO\n10:51: Autor Igre prestola optužen za rasizam\n10:50: Epidemiolog Tiodorović predlaže otvaranje pozorišta, bioskopa ...\n10:50: Bugarska policija uhapsila hakera Instakilla\n10:50: ŠOK SCENA IZ GRADSKOG PREVOZA Beograđani načičkani jedan do d...\n10:50: Mensur POBESNEO, nije mogao da se obuzda, pa ZAPRETIO Ermini: "Ka...\n10:50: Napadnuti mladi gradjanski aktivista ima prelome lobanje ...\n10:49: Rusija zabeležila 15.000 žrtava koronavirusa


ŽIVOT U KUTIJI ŠIBICA: Samo nek je Vračar historical! | Mondo Portal\nStan od 8 kvadrata Viral\n13. jul, 20:14\nProdaje se stan od 8 kvadrata na Vračaru u Smiljanićevoj za čak 17.500 evra. U pitanju je jedna soba koja ima odvojeno kupatilo, koje se deli sa još 4 takva “stana”, zainteresovanih ima!\n31.05.2020. / 08:18\nKo ovde može da živi treba nu ozbiljno psihijatrijsko lečenje!!! ⚠⚠⚠\n31.05.2020. / 06:26\n31.05.2020. / 02:11\nNe bih se odrekao Gardoša i zemunskog Keja ni za sve vračarske "historical" novogradnje! 🤢🤮\nUpravo gledate MANASTIRI NEMANJIĆA SU ALBANSKI: U svakoj laži malo istine? 97 Viral Pre 44 min Albanski dokumentarac “Srpska krađa albanske istorije” koji je emitovan u Albaniji, Severnoj Makedoniji i na Kosovu...\nUpravo gledate DEKODIRAN SRPSKI DNK: Proverite da li ste Viking ili Mongol! 38 Viral Pre 50 min DNK testovi porekla Srba pokazali su veoma zanimljive rezultate. Jedan deo Srba u svom kodu nosi genetiku Vikinga,...\nUpravo gledate Milica Pavlović: Prozivaju me za južnjački akcenat! 26 Viral Pre 44 min Milica Pavlović privlači pažnju gde god da se pojavi. Mnogi je smatraju najlepšom pevačicom kojoj je nemoguće naći...\nUpravo gledate TAJNA PISMA KRALJA MILANA: Plejboj, životinja, ali i mudrac! 2 Viral Pre 44 min Da je danas živ, kralj Milan bi punio stranice tabloida svojim preljubničkim i kockarskim skandalima. Međutim,...


Izvor: B92, 24.Sep.2021, 12:27\nOni su jedan od tri para koje je Alis intervjuisala za novi dokumentarac, a i sama je pogledala uživo ovaj "čin": "Ne znam kako da se pripremim, naprosto sedite u nečijoj spavaćoj sobi dok imaju polne odnose. Nisam mogla da skrenem pogled, jer su me naprosto pozvali da ih gledam. Nikad to neću zaboraviti", prokementarisala je autorka.\n08:38: NESREĆA U SUBOTICI Autobus srušio stajalište kod Tehničke šk...\n08:38: BIKOVIĆ OTKRIO DETALJE RAZGOVORA SA DŽONI DEPOM Evo kakav je ho...\n08:38: "Rusija je ozbiljna pretnja"\n08:38: "Fejsbuk" menja ime?\n08:36: Velika Britanija i kraljevska porodica: Kraljica odbila nagradu ...\n08:36: Pompezno ništa; gde je spasonosni plan Crne Gore?\n08:36: Velika Britanija i kraljevska porodica: Kraljica odbila nagradu "...\n08:35: DS: Tržnica uzela opremu za snimanje lica građana koju ne sme d...\n08:35: Nemanja Bjelica dabl-dabl učinkom srušio Lejkerse\n08:34: Ove dve pevačice ne podnose Draganu Mirković, tvrde da ih je po...\n08:33: Eksplozija u Kabulu, povrijeđena dvojica militanata\n08:33: Olimpijski plamen stigao u Peking\n08:33: Svi teniseri moraju da budu vakcinisani za učešće na Australij...\n08:33: Preminuo Zoran Kulina\n08:33: Salma Hajek dekolteom bacila u drugi plan i kćerku\n08:33: KADA ĆE BITI JEFTINIJI OGREV ZA ZIMU? Velika potražnja - u Srbi...\n08:33: Potez očajnika: Kako zaštititi svog ljubimca od grada? VIDEO\n08:33: Android 12 je sada dostupan za Pixel 3 i novije uređaje\n08:32: Odloženi svi Marvel filmovi u 2022. godini\n08:32: Novi Nissan Leaf u formi crossovera\n08:32: Da ga sad vidi Esmeralda bi opet progledala: Latino zavodnik jo...\n08:31: UZBUNA U JAPANU! Snažna erupcija vulkana, dim kulja na visinu od...\n08:31: Bjelica nokautirao Lebrona VIDEO\n08:31: Automobili koji su prevalili preko 1.600.000 kilometara\n08:30: PRETRES U BOGATOJ ČETVRTI protiv Deripaske dve američke agencij...\n08:30: VIDEO: Avion se srušio pri poletanju i zapalio, svi preživeli\n08:30: Short Reports, Prljava Frekvencija, TBK i Grizete na prvom Vešti...\n08:29: "Ako ne uspemo, onda će tamo druge sile, poput Kine, Rusije ili ...\n08:29: EMOTIVNO RAZOREN: Dejan PLAČE pred svima dok ga Dalila ISMEJAVA,...\n08:29: KURTI PONOVO ŠALJE ROSU NA SEVER KiM: Planira da prolije SRPSKU ...


FK Nots Kaunti - najstariji profesionalni fudbalski klub na svetu\nFK Nots Kaunti (često nazivan samo Nots ili Kaunti ili pak po njihovom nadimku The Magpies – Svrake) osnovan je 28. novembra 1862.godine u Notingemu, i između sezona 1888-1889 i 2012-2013 odigrao je čak 4,710 ligaških utakmica- više od bilo kojeg engleskog kluba! Njihov stadion se zove Medou Lejn (u slobodnom prevodu Livada ili Poljana) kapaciteta 20,230 mesta, klupske boje su crno-bele, i trenutno su članovi četvrtog ranga tzv. Lige Dva. Njihov najveći rival je Notingem Forest ali pošto jako dugo nisu u istom rangu takmičenja razvili su izrazito rivalstvo sa drugim komšijama- Mensfild Taunom. Još neki od lokalnih rivala su im i FK Derbi Kaunti, Lester Siti, Linkoln Siti i Česterfild.\nItalijanski i evropski gigant Juventus je svoje klupske boje usvojio upravo po uzoru na FK Nots Kaunti, davne 1903.godine za šta se veže zanimljiva priča. Naime, prvobitna oprema kluba iz Torina bila je roze sa crnom linijom, ali usled kontinuiranog pranja dresova roze boja bi izbledila i klubu bi bilo skupo da stalno kupuje nove dresove. Jedan od tadašnjih igrača Juventusa bio je i englez Džon Sevidž poreklom iz Notingema, koga je uprava kluba zamolila za pomoć u vidu dresova iz Engleske. Džon je kontaktirao prijatelje u Notingemu koji su poslali garniture dresova Nots Kauntija i tako je nastao Juventus kakvog danas znate.\n8. septembar 2011.godine, otvaranje novog stadiona u Torinu, Juventus je ugostio Nots Kaunti.\nU utakmici koja je završena rezultatom 1:1 golove su postigli Luka Toni i Li Hjuz.\nGodinu dana kasnije Juventus je uzvratio posetu u obeležavanju 150 godišnjice postojanja Nots Kauntija.\nKaunti se smatra pionirima modernog fudbala, fudbala kakvog danas poznajemo (imajte u vidu kakve sve izmene je ova divna igra pretrpela od svog osnivanja), stariji od njih je samo Šefild F.C. osnovan 5 godina ranije, ali koji danas postoji kao polu – amaterski klub.\nKlub je pri samom osnivanju svoje utakmice igrao na terenu Park Holou, na imanju Notingemske tvrđave ali kako je klub rastao bio im je potreban veći teren pa su se posle nekoliko selidbi 1883.godine nastanili na Trent Bridž Kriket Graundu, na kojem su bili do 1910. i prelaska na Medou Lejn. 1872.godine defanzivac Nots Kauntija Ernest Grinhalh zaigrao je za Englesku reprezentaciju u prvom meču reprezentacija ikad, i time postao prvi reprezentativac iz redova Svraka. Protivnik je bila Škotska.\n1888.godine FK Nots Kaunti je sa još devet klubova bio osnivač prve fudbalske lige u Engleskoj- The Football League. Prvu sezonu završili su kao pretposlednji ali iznad ljutog rivala, Stouk Sitija. U sezoni 1890-91 završili su kao trećeplasirani i taj uspeh ponovili 10 godina kasnije. 25.marta 1891.godine po prvi put su se domogli finala FA Kupa, ali su poraženi od Blekburna sa 3:1, iako su ih samo 7 dana ranije u ligi pobedili sa čak 7:1! No, uspeh u FA Kupu nije morao dugo da čeka, već 1894.godine Nots Kaunti je osvojio ovo takmičenje pobedivši u finalu Bolton sa 4:1 na Gudison Parku u Liverpulu, a Džimi Logan postigao je drugi het-trik u istoriji FA Kup finala. Dodatna zanimljivost vezana za ovo finale je ta da je Kaunti takmičenje osvojio igrajući u drugoj ligi tzv Divizija Dva.\nAlbert Ajronmonger, golman.\nLegenda među starijim navijačima Kauntija, sa visinom od skoro 2 metra bio je div među stativama.\nBranio je za Kaunti 20 godina, a sezona 1925-1926 bila mu je poslednja u klubu.\nIgrao je i kriket, što u to vreme nije bila retkost.\nZa vreme 2.svetskog rata stadion Medou Lejn je bombardovan, a u sezoni 1946-1947 na njemu igrao i lokalni rival Notingem Forest jer je reka Trent poplavila njihov Siti Graund. Zlatne godine za klub nastupile su nakon rata, kada je Kaunti šokirao fudbalsku javnost dovevši Tomija Loutona iz Čelsija za tada rekordnu sumu novca. Njegov dolazak povećao je broj navijača na stadionu, Kaunti je u to vreme pratilo preko 35,000 navijača na svakom meču. 60-ih godina prošlog veka klub je upao u ozbiljnu finansijsku krizu koja je uzrokovala i krizu rezultata, pa je klub potonuo u Četvrtu Diviziju. Na čelo kluba tada dolazi Džek Danet, član Parlamenta, i za menadžera dovodi Džimija Sirela, harizmatičnog Škota, nekadašnjeg igrača Seltika. U drugoj sezoni pod Sirelovom komandom klub je izborio titulu u Četvrtoj Diviziji i to bez poraza na domaćem terenu, a dve sezone kasnije izborili su i promociju u Drugu Diviziju.\nU oktobru 1975.godine Sirel ih je napustio i preuzeo Šefild Junajted, ali se vratio samo 2 godine kasnije da bi završio započeto. U maju 1981.godine Nots Kaunti je izborio plasman u najviši rang engleskog fudbala- Prvu Diviziju! Za nešto više od 10 godina po dolasku u klub prvog čoveka Džeka Daneta i menadžera Džimija Sirela klub je od posrnulog četvrtoligaša došao do top divizije. U premijernoj utakmici 29.avgusta 1981.godine Kaunti je gostovao na Vila Parku, aktuelnom šampionu Aston Vili i na opšte iznenađenje slavio sa 1:0 i tako pokvario slavljeničko raspoloženje u Birmingemu. Tri sezone kasnije ispali su iz najvišeg ranga a Džimi Sirel se penzionisao.\nDžimi Sirel- preminuo je 2008.godine u 86.godini a jedna od tribina Medou Lejna nazvana je po njemu.\n1988.godine za menadžera je postavljen Nil Vornok (da, taj Nil Vornok) koji je Svrake vratio u najelitnije takmičenje ali samo na jednu sezonu (1991-1992). Ostaće zapamćeno da je plasman u Prvu Diviziju izboren na Vembliju pobedom od 2:0 protiv Tranmer Roversa, pred 60,000 navijača, od toga 25,000 Kauntijevih. Sezona 1991-1992 je poslednja u istoriji kluba u najvišem rangu takmičenja.\nU novijoj istoriji tim sa Medou Lejna postao je poznat celom svetu po dolasku Sven-Goran Eriksona na poziciju direktora fudbala kao i transfere Sola Kembela i Kaspera Šmajhela. Taj projekat podizanja najstarijeg kluba na svetu do Premijer Lige trebao je da liči na nešto što smo mogli da vidimo u Čelsiju, Mančester Sitiju i PSŽ-u, dakle, višemilionska ulaganja i zvučni transferi. Sve je počelo kako su navijači Svraka mogli da sanjaju ali nažalost vrlo brzo se otkrilo da je u pitanju velika prevara u koju je prste umešao Rasel King- prevarant koji je osuđivan za slična dela i koji je poznat engleskoj javnosti. Sve ovo se dešavalo u leto i jesen 2009.godine. Kembel je odigrao samo 1 utakmicu, Šmajhel se zadržao do kraja sezone a Erikson je otišao u februaru 2010.godine oprostivši klubu kompletan dug što je novi gazda Rej Tru okarakterisao kao potez istinskog gospodina.\nSol Kembel 2009.godine potpisao na 5 godina- odigrao 1 utakmicu!\nDanas se FK Nots Kaunti takmiči u Ligi 2 i to ne pretarano uspešno, prošlu sezonu su završili kao 17. na tabeli. Menjaju menadžere kao na traci što nikada nije dobro na duže staze. Sada je došao dobro poznati Džon Šeridan i mi verujemo u njega. Ne znamo da li mogu do promocije ali znamo da mogu bolje od 17. mesta – i moraju. Mi im svakako želimo sreću, njihova istorija to zaslužuje!\nMedou Lejn, dom Nots Kauntija -20,230 mesta\nPočetna » Tekstovi » Priče o klubovima » FK Nots Kaunti – najstariji profesionalni fudbalski klub na svetu


Zekerijah Smajic - U\nSredinom 1989. godine Evropska zajednica je uvela jedinstveni režim ulaznih viza za graðane iz 59 država, koje se obièno nazivaju treæim zemljama. Jedinstveni režim viza pomaže uspostavljanju koherentne Evropske unije, gdje bi graniène kontrole bile samo na njenim spoljnim granicama, a ne kao do tada - na granicama država èlanica, što je usporavalo protok roba i ljudi, osporavalo ideju o ujedinjenju i bilo je veoma skupo i neracionalno. U skladu s takvom odlukom, Vijeæe ministara je zatražilo od Komisije da se do kraja 1992. godine predloži Evropska konvencija o pravu na azil, kako bi se uspostavila jedinstvena mjera i procedura o odobravanju azila i sprijeèila zloupotreba toga prava.\nTemeljni zakonski akt svake države kojom se utvrðuju prava, obaveze, ogranièenja i moæ svih organa vlasti, institucija politièkih subjekata, udruženja i pojedinaca, ukljuèujuæi i garantovanje jedinstvenih prava za sve graðane.\nPrema odredbama ugovora o Uniji, mnogi zakoni Evropske unije imaju nadnacionalni karakter. To znaèi da su nadreðeni i nacionalnim ustavima država èlanica u oblastima na koje se pojedini zakoni odnose. Evropski sud u Luksemburgu/Luxembourg u ulozi glavnog èuvara evropskih zakona, svojim presudama iz 1963. i 1964. godine uspostavio je princip prvenstva i direktnog dejstva zakonodavstvo Zajednice kao supra-nacionalnog zakonskog sistema, kojeg su sve èlanice morale konzistentno primjenjivati. U uslovima kada nikada nije bilo mehanizama prinude kakve imaju klasiène države, poštivanje zajednièkih zakona koje usvajaju zajednièke institucije, predstavlja najjaèi kohezioni faktor EU.


Autorski tim serije "Južni vetar" osuđuje pretnje Milošu Timotijeviću || Story.rs\nNeda Ukraden: Muzičari trpe, na ivici su egzistencije\nEpidemija korona virusa paralisala je brojne profesije\nSuzana Mančić: Rođendan sam proslavila kao da smo " pod Turcima"\nSuzana Mančić juče je proslavila 64. rođendan, i to u skladu sa svim protivepidemijskim merama.\nAutorski tim serije "Južni vetar" osuđuje pretnje Milošu Timotijeviću\nPosle emitovanja 11. epizode serije "Južni vetar" glumcu Milošu Timotijeviću stiglo preko 100 poruka mržnje. Tim povodom oglasio se i autorski tim popularne serije koji osuđuje pretnje i uvrede upućene glumcu\nGlumac Miloš Timotijević (45) u epizodi, serije "Južni vetar", koja je emitovana 29. marta, imao je gej scenu koja je izavala oprečne reakcije javnosti. Naime, inspektor Stupar, kojeg igra Timotijević, strasno se ljubio sa kolegom iz serije, a nakon emitovanja pomenute scene glumcu su putem Instagrama stigle brojne poruke mržnje.\n- Te scene za mene nisu ništa strašno, strašno mi je to što se digla tolika pompa zbog jednog gej poljupca. To je dokaz koliko smo mi mala i primitivna sredina u kojoj ljudi ne razumeju šta je gluma i uloga. Ali me još više zabrinjava što vidim da je Srbiji mnogo teže palo sto je Stupar gej, nego što je korumpirani policajac - rekao je Timotijević za "Blic".\nMiloš Timotijević: Svakodnevno se borim sa samim sobom\n- Od kada je izašla ova epizoda, dobio sam bar jedno 100 poruka mržnje na društvenim mrežama, pretežno od dece do 15 godina. Sad me prozivaju i meni je jako čudno što ljudi u 21. veku poistovećuju glumca sa likom, a još više me šokira što su prilično grubi i puni mržnje prema homoseksualnoj zajednici - dodao je on.\nGlumac je istakao da u seriji, između ostalog, ima nasilja, te da nije podobna za decu.\n- Zašto roditelji uopšte dozvoljavaju deci da gledaju takav sadržaj i zašto nemaju kontrolu? Serija "Južni vetar" je puna nasilja i drugog sadržaja koji nije podoban za decu. Za mene je šokantno da od tih 100 poruka možda je svega pet bilo od starijih ljudi, sve ostale poruke mržnje su poslala deca - zaključio je Timotijević.\nMiloš Timotijević otkrio šta misli o društvenim mrežama, a mlađim generacijama pručio ovo\nJužni vetar - Osuda napada na Timotijevića\nPovodom napada na glumca Miloša Timotijevića oglasila se i produkcijska kuća Režim, kao i cela autorska i glumačka ekipa serije "Južni vetar". Oni najoštrije osuđujuju pretnje i uvrede upućene njihovom kolegi i prijatelju Milošu Timotijeviću, koje su usledile nakon emitovanja 11. epizode ove serije.\n- Potpuno je neprihvatljivo da se glumcima preti i da bivaju izloženi neprijatnostima zbog uloge koju tumače ili zbog nerazlikovanja filmske fikcije od stvarnog života. Miloš Timotijević je svojom ulogom ostavio veliki pečat u filmu i seriji Južni vetar i nezamenljiv je deo naše porodice. Svaki napad na njega lično, predstavlja potpuno nerazumevanje poruke koju Južni vetar šalje svojim fanovima i ovom društvu - rekao je Miloš Avramović, reditelj "Juznog vetra".\nA post shared by Milos Timotijevic (@milosdtimotijevicofficial) on Feb 23, 2020 at 6:31am PST\nU saopštenju autorskog tima "Južnog vetra" se dodaje, da pozivaju svoje brojne fanove da poštuju rad svakog člana njhove ekipe i da iz filmske i televizijske sage kao pouku usvoje poštovanje porodice, prijatelja i saradnika, ali i različitosti koje su, baš kao i sve ostalo u ovoj seriji, sastavni deo naše stvarnosti.\ngovor mržnje Južni vetar miloš avramović Miloš Timotijević\nTopalkova ćerka u vezi sa suprugom poznate voditeljke?\nVeza o kojoj bruji Srbija\nPreminuo bubnjar „Amadeus” benda - Iza sebe je ostavio šestogodišnjeg sina!\nCela Srbija u neverici...\nŽivot ih je iznenadio: Marina Ćosić otkrila pol bebe, a i ime je spremno!\nGlumica ne krije sreću...\nBivši dečko otkrio - Iznenađujući detalji o Sanji Vučić!\nBio je dobar, a sad je bivši...\nHoroskop za 24. novembar: Ne klonite duhom, posmatrajte stvari sa više optimizma\nO bivšem sve najlepše, ali šta Miranda Ker kaže o Orlandovoj verenici?\nManekenka Miranda Ker nedavno je iznenadila fanove kada je prokomentarisala ljubavnu vezu svog bivšeg muža...\nSuza i zebnja\nStrah i neizvesnost zbog ženine bolesti: Kako je Aco tešio svoje tri ćerke?\nMnogi nisu ostali ravnodušni na suze popularnog pevača...


Panasonic predstavio nove proizvode na srpskom tržištu\nNapisao prota, 2009-10-28 12:32:56 u Dogadjaji\nKompanija Panasonic predstavila je svoje najnovije proizvode na seminaru održanom u prostorijama hotela Zira u Beogradu. Gosti seminara su bili u prilici da saznaju više o najnovijim modelima digitalnih kamkordera, digitalnih fotoaparata, audio uređaja, Viera televizora, kao i o kućnim aparatima kompanije Panasonic koji su već dostupni u prodavnicama širom Srbije.\nNapisao prota, 2009-10-27 13:30:48 u Novosti\nNakon što je počela prodaja Microsoft Windows 7 operativnog sistema, kompanija Intel učinila je dostupnim Intel SSD paket aplikacija (Intel® Solid-State Drive Toolbox) i ažurirala verzije Intel optimizatora (Intel® SSD Optimizator) i ugrađenog softvera (formware) u svojim 34 nanometarskim Intel® X25-M Mainstream SATA SSD uređajima...\nTranscend CD-DVD pisač\nNapisao prota, 2009-10-27 12:47:58 u Novosti\nTranscend Information, globalni lider na polju multimedijalnih i uređaja za skladištenje, predstavio je prvi mini CD/DVD pisač, koji korisnicima nudi tanak i elegantan izbor hardvera koji u stopu prati netbook ili notebook porodicu računara...\nGPU computing dolazi u mase\nNapisao prota, 2009-10-24 10:25:32 u Novosti\nMnogi pričaju da će Win7 predstavljati prekretnicu u dizajnu operativnih sistema, kako softverskom tako i hardverskom smislu. Nvidia, nagoveštava da će GeForce grafički akceleratori koji podržavaju DirectX 10 i nalaze se u desetinama miliona računara širom sveta napokon moći da prikažu sve svoje mogućnosti, a tehnike kao što su PhysX, 3D stereo, kao i CUDA napokon će dobiti vetar u leđa\nWindows 7 zvanično i u Srbiji!\nNapisao prota, 2009-10-23 06:38:32 u Dogadjaji\nDugo najavljivana premijera operativnog sistema Windows 7 oficijelno se desila 22. novembra, kada je širom sveta počela i prodaja dugo najavljivane “sedmice”. Srbija je takođe uzela učešće u ovom “svečanom činu”, pa je lokalna kancelarija kompanije Microsoft u saradnji sa partnerima i mrežom retail prodavnica organizovala specijalne pogodnosti za kupovinu na dan promocije...\nKonačno je došao i taj dan. Da podsetimo sve, danas je zvanična svetska premijera operativnog sistema Microsoft Windows 7. U Velikoj Britaniji, Windows 7 u pretprodaji pretekao je čak i knjige o Hari Poteru. Rekord svih vremena u pretprodaji preko briantske ispostave sajta Amazon do sada je držala poslednja, sedma knjiga o mladom čarobnjaku, međutim od juče ovaj rekord je potukao upravo Windows 7...\nApple Magic Mouse – nova generacija periferija\nNapisao V.J., 2009-10-21 06:18:31 u Novosti\nMeđu novotarijama koje je ove nedelje lansirala kompanija Apple (molimo vas da obratite pažnju na nedelju koju su odabrali za lansiranje novih proizvoda), nalazi se i novi model miša kojim Apple proširuje ponudu svojih periferija. U pitanju je uređaj koji nosi naziv Magic Mouse...\nGartner optimističan kada je 2010. u pitanju\nNapisao V.J., 2009-10-21 06:15:07 u Novosti\nPrema analitičarima kompanije Gartner 2010. nam neće doneti povratak na staru slavu, odnosno nivo IT potrošnje koji je vladao pre početka krize ali će nam svakako doneti rast u odnosu na tekuću godinu. Predviđeni rast iznosiće oko 3.3%, što znači da ćemo biti na nekih pola puta ka oporavku jer je pad u 2009. u odnosu na 2008. godinu iznosio čak 6.9%. Na osnovu ovih informacija Gartner...\nStrana 359 od 371\n1 2 ...\t357 358 359\t360 361 ...\t370 371


Uspešno održan prvi sajam prevencije “Preventijada 2016” - Udruženje PREVENT\nYou are here: Home / Vesti / Uspešno održan prvi sajam prevencije “Preventijada 2016”\nNa prvom sajmu prevencije učestvovalo je preko 20 izlagača koji su posetiocima predstavili svoj rad kroz razgovor, performans, kretivne igrice i druge zanimljive sadržaje. Posetioci su mogli da se informišu o radu organizacija i da se prijave za volontiranje, obuke i radionice koje će biti organizovane u narednom periodu.\nManifestaciju su organizovali Udruženje “Prevent” i Zavod za zdravstvenu zaštitu studenata Novi Sad. Finansijsku podršku projektu pružila je Gradske uprave za sport i omladinu Grada Novog Sada, u sklopu realizacije Lokalnog akcionog plana politike za mlade Grada Novog Sada za 2016. godinu.\n“Jako smo zadovoljni kako je protekao prvi sajam prevencije. Bilo je dosta posetilaca i izlagača, a sadržaji su bili zanimljivi svim generacijama posetilaca. Ideja o organizovanju Preventijade postoji već nekoliko godina, ali tek sada su se stekli uslovi da je i realizujemo prvi put. Nadam se da će ovo postati još jedna tradicionalna manifestacija koju Prevent organizuje”, izjavio je Nebojša Đurasović, predsednik Udruženja “Prevent”.\nhttp://prevent.org.rs/prevent/wp-content/uploads/2016/09/Preventijada_sajt.jpg 424 640 Udruženje PREVENT http://prevent.org.rs/prevent/wp-content/uploads/2016/01/Udruzenje-PREVENT-Novi-Sad-300x87.png Udruženje PREVENT2016-09-29 14:20:012016-10-02 07:47:25Uspešno održan prvi sajam prevencije “Preventijada 2016”\nPREVENTIJADA – prvi sajam prevencije Preventijada 2016 u slikama


Kongres SAD odobrio podizanje limita duga na 31,4 biliona $\nTanjug 15. decembra 2021. 11:17\nVAŠINGTON – Kongres SAD je uzvojio zakon o povećanju limita zaduživanja savezne vlade za 2,5 biliona dolara, na oko 31,4 biliona dolara, i uputio ga predsedniku DŽou Bajdenu na potpisivanje, čime je sprečeno neizvršavanje finansijskih obaveza države.\nUsvajanje zakona usledio je nakon višemesečnog trvenja između demokrata i republikanaca, pri čemu su republikanci nastojali da primoraju Bajdenovu stranku da sama podigne limit duga sa sadašnjeg nivoa od 28,9 biliona dolara, koristeći situaciju za napad na rivale u kampanji za izbore za Kongres, koji treba da se održe 2022, prenosi Rojters.\nProšlonedeljni dogovor između lidera demokratske većine u Senatu Čaka Šumera i njegovog republikanskog kolege Miča Mekonela o tome da se zaobiđu standarna pravila Senata, koja zahtevaju da najmanje 60 od 100 članova tog doma glasa za usvajanje zakone.\nNeuobičajeni dogovor koji su postigli Šumer i Mekonel, a odobrila oba doma prošle nedelje, omogućio je da zakon o podizanju gornje granice duga ovog puta bude usvojen u Senatu prostom većinom glasova, što je značilo da demokrate mogu same da ga izglasaju.\nTako je ovaj predlog zakona odobren u Senatu juče sa 50 glasova „za“ i 49 glasova „protiv“, što je otvorilo put Kongresu da sinoć usvoji zakon.\nPredstavnički dom predvođen demokratama je ranije odobrio predlog zakona sa 221 glasom „za“ i 209 „protiv“.\nŠumer je izjavio da će ovo povećanje pokriti finansijske potrebe vlade do 2023. godine, a američka ministarka finansija DŽenet Jelen je apelovala na Kongres da usvoji podizanje limita duga pre srede.


Početak besplatne ECDL sertifikacije Početak besplatne ECDL sertifikacije – Personal magazin\nPočetak besplatne ECDL sertifikacije\nU Privrednoj komori Beograda je, u organizaciji Udruženja informatičke delatnosti i ECDL test centra Jugoimport SDPR, održan pripremni sastanak za testiranje po ECDL standardu. Sastanku su prisustvovali svi koji su…\nU Privrednoj komori Beograda je, u organizaciji Udruženja informatičke delatnosti i ECDL test centra Jugoimport SDPR, održan pripremni sastanak za testiranje po ECDL standardu.\nSastanku su prisustvovali svi koji su u toku nedelje ’e-Skills week’ od Privredne komore Beograda, kao poslovni partneri i članice Komore, dobili mogućnost da bez naknade dobiju ECDL indeks, koji će uključiti pravo na besplatno polaganje modula potrebnih za sticanje ECDL sertifikata. Prisutnim se obratio Predsednik Skupštine Komore, Zoran Milošević, koji je naglasio značaj informatičkih veština, potrebnih za savremeno poslovanje privrede.\nPrivredna komora Beograda će nastaviti da širi i promoviše informatičju pismenost, i uvek izlaziti u susret kompanija članicama, da osposobe i sertifikuju svoje kadrove. Testiranje kandidata će biti obavljeno tokom aprila i maja ove godine, zajedničkim aktivnostima Privredne komore Beograda i ECDL test centra Jugoimport SDPR.\nPočetak besplatne ECDL sertifikacije was last modified: March 27th, 2010 by Redakcija\nbesplatnoe-SkillsECDLECDL sertifikatiECDL standardJugoimport SDPRPrivredna-komora-Beograda\nCommscope-Systimax ponovo u Srbiji\nTelekom Srbija demantuje navode o proceni vrednosti i prisustvu potencijalnih investitora u kompaniji


“Sevasta” koju ćete odmah upamtiti, potencijalni Milenin brend - juGmedia\nObećanje koje je sebi zadala Milena Đorđević iz Donjeg Vrtogoša kod Vranja, da će početkom ove godine ovdašnjem tržištu ponuditi rakiju iz svoje destilerije je ispunila. Naime, ona je rakiju pod imenom „Sevasta“ proizvedenu na tradicionalan način početkom ovog meseca ponudila svojim potencijalnim kupcima u originalnom pakovanju od 0,7, 0,5 i 0,25 litara, a od koje će pokušati da napravi i svoj brend.\nDa napravi svoj brend imala je na umu kada je sa svojom porodicom birala naziv za svoju rakiju. Želeli su da to bude naziv koji će ljudi odmah upamtiti čim se spomene.\n„Kada smo na internetu došli do grčke reči „Sevasta“ , što u prevodu znači „uzvišeni“ , a kojom se u Vizantiji označavala plemićka titula, znala sam da je to to“, priča Milena.\nPrve probne količine rakije Đorđevići su već isporučili vlasnicima nekoliko restorana koji su zainteresovani da za svoje goste kupuju rakiju od nje.\n„Svi oni su mojoj rakiji dali odličnu ocenu za kvalitet. To me i te kako raduje jer želim samo kvalitetom da se izborim za svoje mesto na tržištu i zato će sva rakija koja bude ispečena u mojoj destileriji ići na odležavanje od pet godina“, kaže Milena.\nDodaje da je njena porodica proteklih godina mnogo uložila u opremanje destilerije, a tokom ove zime su opremili i prostoriju za odležavanje rakije i već se spremaju za nabaku opreme za pakovanje svojih proizvoda i za još jedan novi kazan za pečenje rakije od 500 litara.\nUskoro će, kaže, napraviti dodatan prostor i za fermentaciju voća. Za to je zadužen njen suprug koji kada ima vremena mnoge poslove u ovom objektu odradi sam.\nPočetkom ove godine Đorđevići su svoju postojeću plantažu voća na kojoj imaju 6. 500 stabala proširili novim zasadom od 600 kvalitetnih stabala kruške viljamovke. Prilikom sadnje ovih sadnica potrudili su se da primene celokupnu agrotehniku kako bi od ovog voćnjaka u narednom periodu dobili plodove vrhunskog kvliteta od kojih će da peku najbolju rakiju.\nĐorđevićima je kvalitet oduvek bio iznad kvantiteta kada su podizali svoje pređašnje zasade voća i zato su oduvek birali najbolje sorte kruške, jabuke i iljive koje će zasaditi na svom imanju, a od kojih će dobiti vrhunske prinose.


Novak povećao prednost i počeo 343. nedelju na vrhu, Federer ispao iz top 10 - BIGportal.ba\n18 Oktobra, 2021 18 Oktobra, 2021 089\nNovak Đoković ovog ponedeljka započeo je 343. nedelju na vrhu svetskog tenisa i time nastavio da poboljšava svoj rekord.\nNa trećem mestu nalazi se Stefanos Cicipas, a četvrti je Aleksander Zverev. U prvih deset dogodilo se nekoliko promena u odnosu na prošlonedeljnu listu – Rafael Nadal je na petoj poziciji pretekao Andreja Rubljova, koji je eliminisan u trećem kolu Indijan Velsa.


Društvene mreže, 29.04.2022, 00:30 AM\nIlon Mask, izvršni direktor SpaceX-a i Tesle i novi vlasnik Twittera, rekao je u četvrtak da funkcija direktnih poruka na platformi treba da dobije end-to-end enkripciju (E2EE).\n„Twitter DM-ovi bi trebalo da imaju end-to-end enkripciju kao Signal, tako da niko ne može da špijunira ili hakuje vaše poruke“, rekao je Mask na Twitteru.\n„Sloboda govora je temelj funkcionalne demokratije, a Twitter je digitalni gradski trg na kome se raspravlja o pitanjima od vitalnog značaja za budućnost čovečanstva“, rekao je Mask. „Takođe želim da Twitter učinim boljim nego ikad poboljšavajući proizvod novim funkcijama, algoritmima otvorenog koda kako bi se povećalo poverenje, iskorenjivanjem spam botova i verifikovanjem svih ljudi.\nNedostatak end-to-end enkripcije za direktne poruke na Twitteru je i ranije bio tema.\n„Pošto nisu šifrovane, sam Twitter ima pristup direktnim porukama“, upozorila je Fondacija za elektronske granice (EFF). „To znači da ih Twitter može predati na zahtev policije, da mogu da procure, a interni pristup mogu da zloupotrebe zlonamerni hakeri i sami zaposleni na Twitteru (kao što se dešavalo u prošlosti).”


ZVEZDA OD SJAJA DO OČAJA: Katastrofalan zadnji napad Crvenu zvezdu koštao pobede! (VIDEO) - Evroliga, Košarka\nCrvena Zvezda v Asvel-Euroleague Beograd, 11.11.2021. foto: Srdjan StevanovicStarsportphoto ©\nVukašin Cvetković 21.01.2022., 22:56 1 komentar\nDva potpuno različita poluvremena!\nKošarkaši francuskog Asvela dočekali su na svom terenu ekipu Crvene zvezde u okviru 22. kola Evrolige. Utakmica je otvorena veoma tvrdo, jer je viđena svega nekoliko poena u uhvodnih četiri minuta susreta, nakon čega su se obe ekipe probudile i ‘trgnule iz sna’. Tokom prvih 10 minuta igre bolje i konkretnije je izgledao aktuelni prvak Jadrana, ali malo utisak kvarila loša realizacija slobodnih bacanja. Prva četvrtina okončana je rezultatom 11:17.\nDruga deonica počela je baš onako kako su navijači ‘crveno-belih’ priželjkivali.. Sjajna odbrana i nekoliko dobrih napada odveli su Zvezdu na dvocifrenu prednost. Izabranici Dejana Radonjića konstantno su držali visok nivo košarke, a Asvel nikako nije mogao da pronađe svoju prepoznatljivu igru. Rezultat je nakon prvog poluvremena bio 25:35.\nTreća deonica protekla je znaku košarkaša Asvela koji su se u potpunosti vratili u ovaj meč. Crvena zvezda bila je potpuno izvan ritma, kako u napadu, tako i u odbrani, što je domaći tim predvođen Lakombom uspeo da kazn i utakmicu uvede u ‘rezultatsku klackalicu. Nakon 30 minuta igre, na semaforu je rezultat bio 49:48.\nU poslednju deonicu se ušlo da dosta napetosti.. Oba tima su mnogo pala u defanzivnim zadacima, ali je to dovelo do toga da vidimo neke jako lepe poteze u napadu. Igralo se u mini-serijama od po četiri, pet poena, pa je tako prednost konstantno išla sa jedne na drugu stranu. Crvena zvezda nije uspela da se snađe, Asvel je delovao bolje i u neizvesnoj završnici uspeo je sjajno da se snađe.. Francuski tim stigao je do devete pobede ove sezone u Evroligi!\nASV: Džon Jr 17p, Lakomb 17p\nCZV: Dobrić 20p\nAsvelCrvena ZvezdaEvroligaKK Crvena zvezdatrending\nPrethodna vest IDE U ZVEZDINOG DŽELATA: Nekadašnji talenat Partizana menja sredinu!\nSledeća vest NEVEROVATAN PAD U KARIJERI: Nekada šampion Engleske, sada nemoćan protiv fenjeraša! (VIDEO)\n21.01.2022. at 23:16


Mileni Markoviæ NIN-ova nagrada za roman "Deca" - B92\nKnjiževnica Milena Markoviæ je 68. je dobitnica NIN-ove nagrade, najznaèajnijeg književnog priznanja u Srbiji za roman "Deca".\nIzvor: B92, Tanjug ponedeljak, 24.01.2022. | 12:59\nIma i Markes "Jesen partrijarha" bez interpunkcije. Ništa novo. Samo je u trendu politièke korektnosti morala nagradu da dobije žena.\n(Markes i drugi, 25. januar 2022 10:42)\nA vreme je pokazalo da iako naša književnost nema kvalitet kao ranije da su ipak nagraðeni romani zaslužili nagradu. I koji su to romani ove godine bili bolji od ovih nominovanih ?\n(ruska salata, 24. januar 2022 16:01)\nNe bih da ulazim u to koji su romani bolji od ovog nagraðenog ali reæi da je vreme pokazalo da su nagraðivani romani zaslužili nagradu je glupost. Pogledaj poslednja tri romana koja su dobila nagradu ("Kontraendorfin", "Pas i kontrabas" i "Zabluda svetog Sebastijana"). Mrtva trka koji je lošiji. Da se ne vraæam u prošlost i da nabrajam romane kojih se više niko i ne seæa.\n(jamezdin, 25. januar 2022 10:35)\nNista ne treba da cudi. Ako je Teofil predsednik zirija, a Milenin brat Dacicev savetnik, onda je i poema "Deca" roman. Sve je otislo u kanal. Neko ovde rece da se posle 10 prvih strana vidi da li je roman dobar. Tacno, ali kada procitas 10 strana Mileninog romana, vec si procitao cetvrtinu. Da li je to normalno da se nesto sto ima 40ak stranica texta zove romanom, cak i ako se prelomom razvuce na 150 stranica? Da li cemo uskoro i zbirke aforizama zvati romanima, a kratkometražne filmove serijama? Pri èemu su "Deca", po svakom kriterijumu, više esej nego roman. Okrenite se, ljudi, malo oko sebe, pogledajte kakve se knjige nagradjuju u velikim ili, na primer, skandinavskim knjizevnostima. Ne zavrsava se svet na Surcinu. Moram da se zapitam kako Milena, kao professor FDU, uci studente dramaturskom zanatu, ako i ona smatra da je poema=roman\n(Do k, 25. januar 2022 09:00)\nAndriæ nije dobio NIN-ovu nagradu za Prokletu avliju zato što su je pojedini kritièari uporno odredjivali kao pripovetku, a ne roman. I to je verovatno uèinjeno tendenciozno, da bi je na taj naèin eliminisali iz konkurencije za ovu nagradu te godine i dali Æosiæu za Korene.\n(Iva, 25. januar 2022 07:28)\nPuškin je znao interpunkciju, da završi i poène reèenicu, a staviti njega u istu reèenicu sa M. Markoviæ... Davno je Džojs isporuèio svojih 100 strana bez interpunkcije, nije to danas ni originalno ni zanimljivo. Samo da nije kao Moèvara...\n(Mare, 24. januar 2022 21:36)\nJeste, Mare care: zove se roman. Kao i "Evgenije Onjegin" izvesnog A. S. Puškina. (Da se ne bavimo ezoteriènom avangardom, veæ da ostanemo na nivou srednjoškolske lektire. 1. razred, zimski raspust...)\n(Olckul Ganfer, 24. januar 2022 20:46)\nPa zar nisu Crnjanskog ispravljali zbog interpunkcijskih znakova, Burlesku Rastka Petroviæa slovoslagaèi u to vreme odbijali su da slažu misliæi da to sve nema smisla. Èitajte Decu Milene Markoviæ, pa onda sudite da li je zasluženo ili ne. Ali nemojte da procenjujete prema tome ko je šta o tome rekao, a da knjigu nije ni pogledao.\n(Iva, 24. januar 2022 20:18)\nMilena Markovic je i pre ove nagrade vec postala klasik nase knjizevnosti.\nSvakako, cestitke iz Bloka 45 za Ninovu nagradu.\n(Pedja, 24. januar 2022 19:27)\nZanima me dal su gospoda iz komisije proèitali sve dvesta knjige pre donošenja odluke i ako jesu kolko im je trebalo.\n(Žimiti, 24. januar 2022 19:17)\nmogao sam da igram na kladi da je imalo\n(intelektualno impotentna komercijala, 24. januar 2022 18:00)\nVerujem Teofilu. Njegove kritike u Vremenu su bez greške.\n(Nikola S, 24. januar 2022 17:59)\nPisano u stihovima, a zove se roman? Nekada davno dok je ta nagrada nešto znaèila Andriæ je nije dobio za Prokletu avliju jer nije bila dovoljno roman (prekratka). Ovi su rešili da se baš zavitlavaju sa ovom nagradom. Nadam se da knjiga nije na nivou serije Moèvara koju je ona pisala.\n(Mare, 24. januar 2022 17:32)\nNeoprogrešiva. Brava ~\n(Koalicija Korto Malteze, 24. januar 2022 16:26)\nBravo! Potpuno zasluženo! Da i ovaj žiri jednom ubode!\n(Iva, 24. januar 2022 16:01)\nTeofil je bio solidan muzicki kriticar pre dvaes i koju godinu. A opis dela deluje intrigantno. I kod Rigonata u Lomu ne izlazi bas kojesta.\n(x, 24. januar 2022 16:01)\nsvako ko je proèitao bar 100 romana u životu, posle 10 strana zna da li roman vredi ili ne, ako vredi onda èlan žirija i drugim èlanovima kaže da obrate pažnju na isti. I nije 4 èlana veæ 5. A vreme je pokazalo da iako naša književnost nema kvalitet kao ranije da su ipak nagraðeni romani zaslužili nagradu. I koji su to romani ove godine bili bolji od ovih nominovanih ?\n"Sada sve te živote na okupu drži prièa isprièana u stihovima, bez znakova interpunkcije i bez velikog pocetnog slova."\nÈemu ovakva inovativnost koja se kosi s jasnim pravilima srpskog jezika i pismenosti uopšte? Šta je sledeæe? Da pišemo bez padeža, pogrešnim zamenicama i bez jasnog znaèenja? Kuda ide ova naša èudna scena romana? Ne kažem književnosti, jer to književnost i nije.\n(Masariko, 24. januar 2022 15:52)\nA Basara? Ništa ove godine?\n(Svahili, 24. januar 2022 15:42)\n@pop Pa reci i nama koji je taj dobri roman, da ga procitamo\n(Miloje, 24. januar 2022 15:29)\nromana. žiri ima 4 èlana. kako se procenjuje koji roman je najbolji? da li je svako iz žirija proèitao po 50 romana za 30 dana pa su onda seli i doneli odluku ko je pobednik. nek neko objasni molim vas. ovo pišem zato što znam za roman koji je pravo remek delo a koji nije ušao ni u onaj najširi izbor. velika je sramota na šta je spala ova nagrada iako ne sumnjam da je pobednièka knjiga kvalitetna .\n(pop, 24. januar 2022 13:38)\nMoze li informacija o kom romanu je rec? Cisto preporuka\n(novo naselje, 24. januar 2022 15:15)\nZasto se ninova nagrada dodeljuje piscima kad je covek bio pevac?! ?\n(zmajevo krecana, 24. januar 2022 15:09)\nimal neko da je æito ?\n(ali Rasim, 24. januar 2022 15:04)\nèestitam. jedno pitanje: u konkurenciji je bilo više od 200 romana. žiri ima 4 èlana. kako se procenjuje koji roman je najbolji? da li je svako iz žirija proèitao po 50 romana za 30 dana pa su onda seli i doneli odluku ko je pobednik. nek neko objasni molim vas. ovo pišem zato što znam za roman koji je pravo remek delo a koji nije ušao ni u onaj najširi izbor. velika je sramota na šta je spala ova nagrada iako ne sumnjam da je pobednièka knjiga kvalitetna .\nŽiri broji 5 ljudi, a knjige za sledeæu nagradu poèele su veæ da pristižu pa tako mogu da poènu da èitaju. Ne razumem, ti misliš da 200 knjiga stignu u dva meseca i toeto?\n(Miloš Iliæ, 24. januar 2022 14:37)\nMilenina poezija je toliko snažna da prosto zbriše èitaoca, oduva ga, jer nema snage da je primi, da se suoèi sa njom. Susret sa njenim pesmama je apsolutno nezaboravno iskustvo.\nLepo i hrabro od žirija NINove nagrade da odabere njen roman poemu. Dobar znak.\n(Pera, 24. januar 2022 14:25)\nE ako je Teofil u žiriju onda je sigurno objektivno\n(stiven k., 24. januar 2022 14:24)\nA ti, broj 1 si kompetentan zasigurno?\nZasluženo, Milenina knjiga je predivna.\n(Pjerica, 24. januar 2022 13:57)\nTeofilu ne bih dao da ocenjuje ni riblju corbu, a ne knjige\n(Vaše ime, 24. januar 2022 13:41)\nBravo Milena, citace se! Citalo bi se i bez nagrade naravno, ali i da su hteli, nisu mogli bolje da izaberu.\n(Cofi, 24. januar 2022 13:18)\nžiri nije ni za ocenjivanje kotliæa a kamoli romana\n(1, 24. januar 2022 13:09)