Kalendari - Štamparija Beograd Dual Mode - Offset i Digitalna štampa\nProsta definicija kalendara : svaki kalendar predstavlja skup pravila pomoću kojih se određuje odnos između vremenskih intervala / dana , nedelja , meseci i godina / odnosno praktična tablica rasporeda dana u godini . Kalendari ... hm...? DA potrebni su vam ... i ako ste svesni toga da vam je kalnedar uvek dostupan na mobilnom telefonu , kompjuteru , laptopu , tabletu ... slažem se svakako ali takodje tvrdim da ukoliko se nalazite u prostoriji gde je okačen na zid zidni kaledar ili na stolu stoji stoni kalednar svakako ćete pogledati isti i naći vremenski period koji vas zanima na istom pre nego da se bavite kliktanjem ... e onda na scenu stupa snaga i moć reklamne poruke koju kalendar nosi sa procentom od 100% da ćete je zapaziti .\nRetko gde ćete otići na sastanak a da tamo ne postoji barem jedna vrsta štampanih reklamnih kalendara . To vam je dobar pokazatelj da su štampani reklamni kalnedari ipak preziveli sav tehnoloski i IT rast kao i neverovatnu ekspanziju digitalne tehnologije u proteklih 15 godina . Vrste štampanih kalendara su : zidni kalendari , stoni kalendari , džepni kalendari , viseći kalendari , namenski - specifični štampani / custom / kalendari i sklopivo rasklopivi kalendari .\nKalendari se proizvode kako tipski za široke narodne mase tako i po porudžbini ko želi da se razlikuje od drugih i iskoristi kompletan reklamni potencijal štampanih kalendara. Zidni kalendari , stoni kalendari i džepni kalendari po porudžbini mogu imati vrstu poveza , dimenzije i proporcije koje vama odgovaraju i koje prate vaš prepoznatljivi dizajn . Sardžaj kalendara osim naravno samog kalendarijuma treba da na najjednostavniji i najupečatljiviji način predstavi vašu firmu , vaše proizvode i usluge kao i kontakt podatke . Kalendari su svakako dobar i upečatljiv poslovni poklon koji ima reklamno - upotrebnu vrednost tokom čitave godine.\nŠtampanje kalendara i doradne tehnologije\nŠtampanje kalendara podrazumeva upotrebu ofset štampe / c m y k / , digitalne štampe / c m y k / , inkjet digitalne štampe / c m y k / širokog formata - malih tiraža / i naravno sito štampe / plakatna štampa / . U zavisnosti od tiraža i formata koristićemo se nekim od navedenih tehnologija štampe .\nOfset štampa je tehnologija srednjih i velikih tiraža sa mogućnosti jednostrane ili obostrane štampe u koloru do formata 70 cm x 50 cm .\nDigitalna štampa pokriva segment malih tiraža i ograničena je do formata 47 cm x 32 cm . Ovom tehnologijom je moguće štampati obostrano u koloru na svim vrstama papira i određenim ekskluzivnim / specijalnim / papirima .\nDigitalna štampa takođe podrazumeva varijabilnu štampu / recimo 50 različitih kalendara / . Inkjet digitalna štampa širokog formata osim varijabilne štampe podrazumeva male tiraže specifičnih dimenzija npr. 150 cm x 70 cm , 300 cm x 130 cm , 50 cm x 50 cm ... odlična prilika za namenske kalendare - planere za preko celog zida . Sito štampom se služimo u slučajevima kada treba da se uštampaju već viđeni komercijalizivani kalendari za široke narodne mase i kada su u pitanju kalendari po porudžbini malog formata sa ekstremno jakom gramaturom materijala .\nPored svega navedenog što se štampe tiče ne smem da vam ne pomenem i UV parcijalno lakiranje , plastifikaciju i zlatotisak / foliotisak / . U procesu proizvodnje kalendara nakon štampe na scenu stupaju doradne tehnologije . Doradne tehnologije štampanih kalendara podrazumevaju : sečenje , lajmovanje , štancovanje , bigovanje , savijanje , cantragovanje / slaganje tabaka po redosledu / , bušenje , povezivanje / metalnom spiralom / , pakovanje , lepljenje , kaširanje , ricovanje .\nMaterijali koji se koriste za štampu / proizvodnju / kalendara\nU zavisnosti od stepena zahtevanog kvaliteta , gramature najčešće korišćenih kunzdruk papira za štampane kalendare se kreću od 150 grama do 350 grama , ofsethe hartije se kreću od 100 grama do 200 grama u ove gramature naravno spadaju i ekskluzivni / specijalni / papiri . Specijalni zahtevi podrazumevaju jake PVC materijale , drvo , penu , foreks , kanvas / slikarsko platno / , metalne podloge , juvidur , astralon folije , pamučna platna ...\nAko ste se rešili da doprinesete dobro imidžu svoje firme kroz reklamu na kalendarima onda to treba da bude na nivou kakav zaslužujete . Nikako vam ne savetujem da kupujete gotove kalendare i uštampavate svoje podatke za široke narodne mase kojih ima u izobilju kada dođe sezona ... evo da vam objasnim u par rečenica zašto..?\nKoncentracija i tematika gotovih kalendara je kod svih velikih proizvođača skoro ista , onda se to plasira na tržište i ako recimo uzmemo za primer pekare videćete da svaka pekara ima ili deli isti kalendar samo sa različitom reklamom ... slažem se da su visoko tiražni jednolični kalendari jeftiniji ali niko ne razmišlja o tome da li će tipski kalendar koji ste platili i poklonili završiti na zidu , stolu ili u kanti ... tvrdim a i vi malo razmislite unazad pa ćete shvatiti da kalendar koji trenutno koristite je verovatno rađen za nekoga po porudžbini / ili je najkvalitetniji i najpraktičniji /a sve ostale tipske za široke narodne mase ste ili bacili ili dali deci da crtaju po njima. / izuzetak i izvinjenje svima koji nisu dobili kvalitetan kalendar / .\nDa ne dužim dalje , nadam se da ste shvatili suštinu ... bolje je odraditi stotinu ili pedeset kvalitetnih po porudžbini štampanih kalendara nego uzeti trista onih koji su već viđeni i od kojih će dvesta pedest završiti u kanti . Prilikom dizajna treba voditi računa o tome da kalendar ima ogromnu upotrebnu vrednost , nikako ga ne treba prekomerno kititi i puniti ne bitnim informacijama . Svaki kalendar treba da sadrži čitak font jasne i lako vidljive podatke kojima služi . U zavisnosti od modela i dimenzija opet trebte biti umereni sa fotografijama i grafikama . Odabir materijala , dizajn i kvalitet određuje sudbinu vašeg kalendara / kanta ..? ili će ga neko koristiti cele godine / .\nOsnovni vremenski razmak svih naroda ikada je bio jedan dan . Prosto rečeno interval promene svetlosti / svetlosti dana i tame noći / . Obzirom na geografski položaj početak i kraj dana nije svuda bio isti . Jednu vremensku nedelju od sedam dana poznaju Babilonci koji su svoje dane nazivali po svojim bogovima / nebeskim telima / , Egipatska vremenska nedelja je imala deset dana , Rimska vremenska nedelja je imala osam dana . Dalje ... da li ste znali da je svaka četvrta godina prestupna ? Da ? To baš nije u potpunosti tačno . Zapravo prestupna godina je : Svaka četvrta, osim svake stote (a izuzetak je svaka 400 godina , koja je ipak prestupna ) . Naprimer : 1900 , 2100 , 2200 godine nisu prestupne, jer su deljive sa 100 . dok 2000 . godina je prestupna , jer je onda deljiva i sa 400 . Kalendarijumi koji su u masovnoj upotrebi danas uključuju Gregorijanski , Hebrejski , Julijanski ...\nJulijanski kalendar je proistekao iz reforme rimskog kalendara , uveo ga je Julije Cezar 46. pne. , na snagu je stupio 45. pne. / 709. ab urbe condita / . Izabran je nakon konsultacija sa astronomom Sozigenom Aleksandrijskim, verovatno je zamišljen tako da aproksimira trajanje tropske godine , poznate bar od Hiparhovog vremena . Redovna godina kalendara ima 365 dana , podeljene u 12 meseci , svake četvrte godine se dodaje prestupni dan . Tako julijanska godina ima prosečno 365,25 dana .\nJulijanski kalendar je u nekim zemljama / naročito pravoslavnim / ostao u upotrebi do 20. veka kao nacionalni kalendar , ali je generalno zamenjen novijom verzijom , tj. gregorijanskim kalendarom. Još uvek ga koriste neke nacionalne pravoslavne crkve / među kojima i srpska / , Sveta Gora u Grčkoj i Berberi u Severnoj Africi . One pravoslavne crkve koje više ne koriste julijanski kalendar , nisu prihvatile gregorijanski kalendar , već revidirani julijanski kalendar , po predlogu naučnika Milutina Milankovića .


da li biste oprostili – Tanjin Blog\nda li biste oprostili\n28. marta 2019. / 0 komentara\nDa li biste oprostili vašem partneru: uvredu, prevaru, laž?\nA on vama?\nZašto nekome opraštamo nešto što smo mislili da nikad ne bismo nikome, a drugome ne opraštamo ni to što ima smedje oči?\nI zašto negde tolerišemo sve, a negde se saplićemo o svaki detalj?\nPreko čega ne biste mogli da predjete?\n… pritom, ne mislim na konstantno loše ponašanje koje može da izmori drugu stranu i učini da neko digne ruke, umoran od ljubavi koja nije istom merom vraćena… ne, ne mislim na to… mislim na trenutni akt kojim nas povrede a koji ima veliku težinu u našem sistemu vrednosti.\n… od čega zavisi hoćemo li oprostiti: od težine „greha“, od saveta prijatelja i onih koji to nisu, od ponašanja prestupnika (da li se i koliko dugo izvinjavao posle toga, da li se pokajao ili nije)?\nZašto nekog držimo na kratkom lancu i on mora da bude dobar i zasluži naše prisustvo, a s drugim smo iako ga ne vole naši prijatelji, naša majka, naša prethodna uverenja?\nZašto se nekad okrenemo i povredjeni nestanemo bez reči, a nekada čekamo, slušamo opravdanje i molimo Boga da nam druga strana da dovoljno dobar argument kojim bismo zadržali dostojanstvo u oproštaju neoprostivog… navijamo da uspe, da nadje reči, da nam pomogne da sve izgleda kao naša odluka posle dobrog objašnjenja, a znali smo unapred šta ćemo odlučiti… jer odluke su starije od razloga za i protiv.\nZašto smo s nekim i posle svega, a s nekim nismo i pored svega? Od čega to zavisi?\nI kao što to obično biva – najsloženija pitanja imaju najjednostavnije odgovore – zavisi od toga volimo li… i samo od toga… i mučićemo se i lomićemo se, i izgledaće kao da nema nade i otići ćemo, možda, ali ćemo se vratiti ako volimo… jer to je ljubav – iskorak iz ega, fokus na drugom čoveku, ono gde je sve bez njega ravna linija, pusto polje, deliblatska peščara… i neka vas ne plaše da nešto neće oprostiti, možda stvarno veruju da tako misle, a možda vas time odvraćaju da ne uradite zabranjeno jer se boje da bi vam oprostili… jer ljubav je iracionalna… nekad bi sve dali da nekog volimo, a ne možemo, a nekada volimo koga ne treba… ali, ako vam nešto ne oproste – postoji mogućnost da vas nisu voleli dovoljno…\nI nikad ne reci nikad jer djavo to voli i kaže, iskusno, svom šegrtu „ dete, zapiši mi ovog dole što je sad ovo rekao“ i ne budi uveren ni u šta kod sebe jer te život može demantovati, a najjače ćeš negirati ono u čemu se najviše plašiš sebe i svoje slabosti, pravićeš buku da nadglasaš svoj unutrašnji šapat.\nNišta ne znamo dok nam se ne desi.


DEMANTI SRĐANA JOVANOVIĆA: Nemam kuću s bazenom, to je kuća mojih roditelja... - Politički.rs\nDEMANTI SRĐANA JOVANOVIĆA: Nemam kuću s bazenom, to je kuća mojih roditelja…\nDemanti na tekst “Srđan Jovanović, bahati komandir policije u Gadžinom Hanu: Kuća sa bazenom, tri stana i skupoceni automobili”, koji je uputio pravni zastupnik Srđana Jovanovića advokat Marko Mitić, prenosimo u celosti, u integralnoj verziji\nObraćam Varn se kao punomoćnik Srđana Jovanovića iz Niša, koga ste dana 23.12.2021. godine, na portalu Politički.rs, označili kao bahatog komandira policije u Gadžinom Hanu, takođe, ste naveli da vodi raskalašan život, da je isti kadar SNS-a, da šikanira njemu nepodobne policajce, da u svom posedu ima kuću sa bazenom, tri stana i dva skupocena automobila, da je isti poznat po dodeljivanju plakete Dijani Hrkalović, kao i da je u Nezavisnom sindikatu policije izvršio razne pronevere. Ovakvi navodi su apsolutno neistiniti.\nNaime, moj vlastodavac ne poseduje kuću sa bazenom, kuća i bazen sa sporne fotografije koju ste prikazali, su u vlasništvu njegovih roditelja koja je napravljena 1991. godine, kao i bazen, zatim, isti ne poseduje 3 stana već se u njegovom vlasništvu nalazi jedan stan povrsine 45 mkv, koji je kupio na kredit sa otplatom na rate na 20 godina, koji je podigao u OTP banci. Takođe, navodim da Srđan ne poseduje luksuzne automobile kako ste objavili, već isti poseduje jedno vozilo marke reno clio, godina proizvodnje: 2015. god., službeno vozilo koristi isključivo u službene svrhe. Sva imovina koju Srđan Jovanović poseduje je imovina koja je stečena za 30 godina rada njega i članova njegove porodice.\nŠto se tiče navoda da je poznat po dodeljivanju plakete Dijani Hrkalović, navodim, da je moj vlastodavac kao član delegacije NSP-a bio prisutan protokolarnom dodeljivanju plakete Dijani Hrkalović, tada državnom sekretaru MUP-a, plaketu je istoj dodelio NSP, 2018-te godine, a ne Srđan Jovanović, pa je postavljanje pitanje ko ga sada štiti potpuno apsurdno.\nNa mesto komandira policijske ispostave Gadžin Han, Srđan Jovanović je izabran 01.01.2019. godine, isključivo zbog svog dugogodišnjeg rada u MUP-u, i postignutih rezultata. Protiv istog nikada nije podneta ni jedna prijava za mobing ili šikaniranje pripadnika policije kako vi to navodite, niti je isti član bilo koje političke partije.\nNa portalu na kome je vest objavljena čitaoci su ostavili veliki broj uvredljivih komentara na račun Srđana Jovanovića podstaknuti konkretnim tekstom koji obiluje apsolutnim neistinama pa je na taj način objava spornog članka prouzrokovala stigmatizaciju mog vlastodavca i na taj način povređen je njegov ugled i čast. Kako je moj vlastodavac izuzetno poštovan u svom poslu te svaki neosnovani navod u medijima o njemu sa negativnim konotatom ima negativne posledice.\nImajući u vidu čl. 83. st 1 Zakona o javnom informisanju i medijima koji definiše da lice na koje se odnosi informacija, kojja može da povredi njegovo pravo iii interes, može od odgovornog urednika zahtevi da, bez naknade, objavi odgovor u kome on tvrdi da je informacija neistinita, nepotpuna iii netačna, tražim da u skladu sa istim postupite i učinite javnosti dostupnim informacije da je usled vaše greške došlo do spominjanja Jovanović Srđana na portalu Politiički.rs u izuzetno negativnom konotatu, i usled neproverenih informacija dali neistinite informacije, obzirom da su svi navodi apsolutno neistiniti i paušalno navedeni.\nU Nišu, 24.12.2021. god.\nAdvokat Marko Mitić iz Niša\nTagged: DEMANTI, GADŽIN HAN, MUP SRBIJE, POLICIJA, SRĐAN JOVANOVIĆ


IIM FTN Blog - Stranica 9 od 9 - Blog departmana za industrijsko inženjerstvo i menadžment Fakulteta tehničkih nauka\n„Zdravo drage kolege. Moje ime je Nataša Kuručki i trenutno radim na poziciji menadžera prodaje u kompaniji Zesium mobile u Novom Sadu. Master studije sam završila na smeru Projektni menadžment na Fakultet tehničkih...\nDrage kolege, moje ime je Ivan Gavrancic i veliko mi je zadovoljstvo da vam se predstavim. Osnovne i master studije sam završio na Fakultet tehničkih nauka – Novi Sad, na usmerenju Investicioni menadžment. Tokom...\nĆao svima, moje ime je Stevan i završio sam osnovne i master studije na Fakultet tehničkih nauka – Novi Sad, na usmerenju Menadžment ljudskih resursa. Tokom studija, razna case study takmičenja pomogla su mi da dobijem...


Farmia.rs - Vlašićka pramenka - Ovce na prodaju\nKupujete ili prodajete ovce vlašićka pramenka?\nUz Farmiju, ovce, ovnovi i jagnjad vlašićke pramenke dostupni su na dohvat ruke.\nVlašićka pramenka ovce na prodaju\nOvce sa jagancima na prodaju\n100 grla Vlašićka pramenka\nDupljaja, Srbija, Južnobanatski okrug\n30 grla Vlašićka pramenka\nSrednji salaš, Srbija\nVlašićka pramenka je autohtona rasa ovaca, koja predstavlja poseban soj Bosanske pramenke. Ime joj potiče od planine Vlašić nadomak Travnika na kojoj se razvila. Travnička pramenka je veoma izdržljiv soj ovaca koji se lako prilagođava teškim vremenskim uslovima. Ovu rasu ovaca karakteriše izuzetno visoka mlečnost i kvalitet mleka, od koga se pravi poznati travnički sir.\nKupujete ovce rase vlašićka pramenka?\nFarmia je specijalizovana za potražnju ovaca, ovnova i jagnjadi rase vlašićka pramenka vrhunskog kvaliteta. Imate li ovce rase vlašićka pramenka na prodaju? Zahvaljujući širokoj mreži kupaca i prodavaca, koju podjednako čine male porodične farme, kao i velika poljoprivredna gazdinstva, u mogućnosti smo da pronađemo kupca za vaše ovce rase vlašićka pramenka.\nVlašićka pramenka – travnička lepotica\nVlašićka ili Travnička pramenka je najveća i kako mnogi tvrde najbolja ovca na području Bosne i Hercegovine.\nOvčarstvo, Farme, 03. okt 2016.


Izvor: Beta, 13.Jun.2021, 21:13\nSrpski teniser sveta Novak Djoković rekao je danas da je ovogodišnje Otvoreno prvenstvo Francuske definitivno u TOP 3 njegovih dostignuća u karijeri i istakao da će mnogo naučiti iz poslednja dva meča u Parizu. "Puno je pritiska bilo kad juri čovek istoriju i grend slemove, ali dobro - pritisak je privilegija i to je nešto na šta sam navikao. To je nešto što me čini jačim, snažnijim, spretnijim i sposobnijim tako da ću iz ova dva dana mnogo naučiti, mnogo pouka izvući. Ovo je definitivno u TOP 3 dostignuća u čitavoj mojoj karijeri", rekao je Djoković za Radio televiziju Srbije posle finala.Djoković je danas osvojio drugu titulu na Rolan Garosu, pošto je u finalu pobedio Grka Stefanosa Cicipasa posle velike borbe u pet setova sa 6:7(6), 2:6, 6:3, 6:2, 6:4."Kad čovek pobedjuje naravno da oseća samo najlepše emocije, ponos, sreću. radost. U ovom trenutku i veliki umor, još sam pod adrenalinom, pa verovatno ne osećam bolove koje ću osećati sutra ujutru, ali sve su to slatke muke", rekao je Djoković.Upitan da li može da obeća da će osvojiti sva četiri grend slema u sezoni i zlato na Olimpijskim igrama u Tokiju, Djoković je prvo rekao: "Mogu da obećam da ću ...\nPogledaj vesti o: Novak Đoković, Tenis, Pariz\nSrpski teniser Novak Djoković rekao je danas da je ovogodišnje Otvoreno prvenstvo Francuske definitivno u TOP 3 njegovih dostignuća u karijeri i istakao da će mnogo naučiti iz poslednja dva meča u Parizu.


Vav Apartments (TUR Konija) - Booking.com\nKonija 55 smeštajnih objekata\nVav Apartments, Konija (TUR) - ponude\nPodaci o apartmanu i cena Sadržaji Kućni red Recenzije gostiju (164)\nMeram Yaka Cad. Askan Mah. No:31/A Meram - Konya, 42090 Konija, Turska – Prikaži mapu\nDobar 164 recenzije 7,3\nVav Apartments toplo dočekuje Booking.com goste od 3. jan 2014.\nU kom periodu želite da boravite u objektu Vav Apartments?\nDžamija Aladin 3,7 km\nAerodrom Konja 15,5 km\nSadržaji smeštajnog objekta: Vav Apartments\nKorisne informacije Objekat Vav Apartments je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nObjekat Vav Apartments prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nLokacija objekta Derya Hotel je ocenjena sa 8,2\nGosti su objektu Hilton Garden Inn Konya dali ocenu 8,4\nPogledajte 20 najboljih hotela na destinaciji Konija, na osnovu 10 296 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\n7,3 Dobar 164 recenzije\nPrikaži recenzije iz grupe: Recenzije svih gostiju Porodice (48) Parovi (77) Grupe prijatelja (21) Individualni putnici (18) Poslovni putnici (55) Prikaži recenzije iz grupe: Sve ocene gostiju Izvanredan: 9+ (42) Dobar: 7 – 9 (60) Ok: 5 – 7 (33) Loš: 3 – 5 (20) Veoma loš: 1 – 3 (9)\n5 osoba trenutno traži smeštaj u gradu Konija\nPronašli smo još objekata kao što je Vav Apartments koji su se svideli drugim putnicima\nDemosan City Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nJoš uvek tragate? Istražite druge hotele slične objektu Vav Apartments\nUštedite do 50% u gradu Konija


Vesti online / Vesti / Svet / "Spremamo napade zbog kojih ćete zaboraviti 11. septembar"\nIslamska država objavila je novi snimak pogubljenja petorice zarobljenika na kojoj maskirani ubica na francuskom jeziku preti "nevernicima" i upozorava neprijatelje da mogu očekivati nešto zbog čega će zaboraviti "11. septembar i napade u Parizu".\nIslamisti prete napadima gorim od onih u SAD i Parizu\nNa snimku koji traje skoro osam minuta, a koji je objavila Služba za medije Islamske države pod nazivom "Pokrajina Niniva", petorica muškaraca, među kojima i onaj koji govori francuski - ispaljuju po metak u glavu petorici zarobljenika u narandžastim odelima koje nazivaju "špijunima".\nPetorica zarobljenika pre pogubljenja na snimku na arapskom jeziku iznose razloge zbog kojih su osuđeni na smrtnu kaznu.\nDžihadista koji preti na francuskom i kojem ispod smeđe maske sa otvorima samo za oči, vire plavi uvojci, jedini je koji progovara. Obučen je u maskirno odelo a svi ostali su u crnoj odeći.\n"Plavokosi krvnik" tvrdi da su neprijatelji Islamske države "u rasulu" i upozorava ih da mogu da očekuju nešto zbog čega će zaboraviti "11. septembar i napade u Parizu". U terorističkim napadima u Parizu, za koje je odgovornost preuzela Islamska država, u novembru 2015. je ubijeno 130 ljudi.\nFrankofoni džihadista u istom govoru spominje Španiju i Portugaliju, te izrekom spominje Toledo i Kordobu.\nPre nego što petorica terorista pogube žrtve na nepoznatom mestu među ruševinama, džihadista koji govori francuski osvrnuo se i na vazdušne napade na položaje Islamske države u Siriji i u Iraku koji nailaze na, kako tvrdi, "štit koji je podigao kalifat".\nIslamska država je u junu 2014. uspostavila "kalifat" na delu teritorija koji su zauzeli u Siriji i u Iraku, gde su nametnuli svoje zakone i pogubili velik broj ljudi.\nNedelja 31.01.2016. 20:06\nAmeri govore kroz njihova usta! ID je privatna vojska!


Tubić spasao Loznicu (video+foto) -\nTubić spasao Loznicu (video+foto)\nMladen Tubić izrastao je u junaka na prvom futsal meču u Loznici koju su zeleno – plavi igrali nerešeno 3:3 sa odličnom ekipom Karađorđa iz Rače. Mogli su gosti ubedljivo dobiti prvo poluvreme da na golu nije bilo odličnog Tubića, ovako otišlo se na odmor minimalnim rezultatom 0:1 golom Dedića u 4.minutu. Mlada ekipa Loznice u ovoj premijernoj utakmici pred svojom publikom nije uspela da suzbije tremu u prvom delu meča.\nSjajna atmosfera pred oko 400 gledalaca u dvorani podigla je lozničane pa su u drugom delu zaigrali mnogo bolje. Uspeli su da izjednače golom Tomića u 21.min ali veoma kratko jer su gosti ponovo došli u prednost samo 20 sekundi kasnije golom Đorića.\nRezultat u 24.min. poravnava Igor Savić posle lepe akcije. Loznica je u tim momentima imala igru i uspela da dođe u vođstvo golom Branka Borića u 29.min.. Činilo se da će Loznica stići do ubedljivijeg rezultata ali nisu iskorišćene šanse pa čak i 2. minuta kad je imala igrača više. Čim su bili kompletni gostujući igrači uspeli su doći do izjednačenja a strelac je bio Krakić u 34. min.\nNesmotren gest kapitena Loznice Golijana bacio je senku na celokupan događaj u dvorani Lagator, posle isključenja Golijana 17.sekundi pre kraja, gosti su imali kazneni udarac za pobedu ali je ponovo zablistao Mladen Tubić i odbranio penal.\n– Igrаči su imаli vеliкu trеmu u prvој utакmici prеd svојоm publiкоm i оnа ih је sputаlа, nаrоčitо u prvоm pоluvrеmеnu. Моžеmо mnоgо bоljе dа igrаmо, аli trеbа dа budеmо zаdоvоljni оvim rеzultаtоm prоtiv dоbrе i isкusnе екipе Каrаđоrđа. Тrеbа imаti u vidu i tо dа smо nајmlаđа екipа ligе. Таčnо је dа su tа dvа minutа sа igrаčеm višе јеdаn оd оnih dеlоvа utакmicе u којimа sе nismо nајbоljе snаšli, nоgе su nаm bilе “vеzаnе“ i nismо primеnili оnо štо uvеžbаvаmо nа trеninzimа – каzao je Branko Bоrić po završetku meča.\n-Sve čestitke za organizaciju utakmice i ovo je stvarno bilo veliko zadovoljstvo igrati u Lagatoru pred ovolikim brojem gledalaca. Samo sam u Prvoj ligi imao tu čast igrati na ovakvim utakmica i ovakvim uslovima. Mi smo propustili velike šanse u prvom delu meča što se u fudbalu kažnjava i umesto sva tri boda nosimo samo jedan. – kazao je kapiten KMF Karađorđe Miroljub Životić\nPredstavnik FS Regiona Zapadne Srbije na ovoj utakmici uručio je KMF Loznica Grad dve futsal lopte. Utakmici su prisustvovali dečaci iz škole fudbala „Respekt“ koji su u poluvremenu imali šta da prikažu publici u dvorani.\nU sledećem kolu Loznica gostuje u Užicu.\nDvorana: Lagator, Gledalaca: 400, Sudije: Vladimir Stojanović (Valjevo), Vladan Đermanović (Šabac), Delegat: Dejan Prodanović (Kragujevac)\nKMF Loznica Grad: Tubić,Pavlović,Gavrić,Golijan,Tomić S.Lukić,, O. Savić, I.Savić, Borić,D.Lukić, Kovačević,Cerovac, Despotović. Trener Predrag Osećanski\nKMF Karađorđe: Životić,Milisavljević,Glišić,Radović,Dedić,Đorić,Krakić,Janić Trener Ivan Miljković.\nTags: futsal, grad, karadjordje, kmf, Lagator, Loznica, raca, regionalna liga\nPrevious Futsal magija počinje večeras u Lagatoru\nNext Drama u Loznici! Posvađao se sa suprugom, pa pokušao da se ubije!


M. P. 29. maja 2020. 16:28\nFoto: Yosomono - CC BY 2.0\nNakon što su evropske zemlje počele da ukidaju ograničenja uvedena zbog kovida 19, stanovnici širom kontinenta počeli su da razmišljaju o tome gde će moći da provedu odmor ovog leta, a gotovo svaka zemlja ima svoja pravila i vreme za otvaranje za turiste.\nSpoljašnje granice evropskog bloka zatvorene su do 15. juna i to se primenjuje samo za državljane zemalja koje nisu članice EU. Austrija je zatvorila granice sa Nemačkom, Italijom, Švajcarskom, Lihtenštajnom, Slovačkom i Češkom.\nBeč planira da u potpunosti otvori granicu sa Nemačkom 15. juna, dok se austrijski kancelar Sebastijan Kurc nada da će slični sporazumi biti postignuti i sa drugim susednim zemljama predstojećih nedelja, preneo je Juronjuz.\nGranice Belgije su zatvorene i ta zemlja je zabranila sva putovanja koja nisu od esencijalnog značaja. Bugarska će otvoriti svoje granice sa Srbijom i Grčkom od 1. juna.\nHrvatska je otvorila granicu sa Slovenijom sredinom maja i to isto namerava da učini sa Austrijom, Češkom, Mađarskom i Slovačkom danas.\n„EU treba da se uveri u kvalitet ruske vakcine“\nKipar namerava da obnovi komercijalne letove u dve faze narednog meseca – 9. i 20. juna. Prvu grupu zemalja čine Grčka, Malta, Bugarska, Norveška, Austrija, Finska, Slovenija, Mađarska, Izrael, Danska, Nemačka, Slovačka i Litvanija. Drugu grupu čine Švajcarska, Poljska, Rumunija, Hrvatska, Estonija i Češka.\nČeška je od 26. maja otvorila granice sa Nemačkom i Austrijom, a od 27. maja sa Slovačkom i Mađarskom, ali sa ograničenjima.\nGranice Danske zatvorene su za strane turiste, a od 25. maja državljani nordijskih zemalja (Danske, Finske, Islanda, Norveške i Švedske) ili Nemačke mogu da uđu u Dansku ako su u vezi sa nekim u toj zemlji, tamo imaju bake i deke ili idu na poslovno putovanje. Finska granica biće zatvorena do 14. juna.\nFrancuski premijer Eduar Filip je najvaio plan da će ta zemlja otvoriti granicu sa zemljama EU i Britanijom od 15. juna. Što se tiče Nemačke putnici treba da imaju validan razlog da uđu u tu zemlju. Provere na granici sa Austrijom, Švajcarskom, Francuskom i Danskom i za putnike koji dolaze avionom iz Italije i Španije ostaju na snazi do 15. juna.\nGrčke granice biće otvorene od 15. juna, ali samo za državljane Nemačke, Izraela, Kipra, balkanske i baltičke države. Mađarska je otvorila granicu sa Rumunijom, Slovačkom, Češkom, Slovenijom i Srbijom, iako sa ograničenjima.\nGranice su otvorene i sa Hrvatskom uz rezervaciju odmora, dok je granica sa Austrijom zatvorena. Island treba da otvori granice od 15. juna.\nIrske zdravstvene vlasti trenutno zahtevaju od svakoga ko dođe u Irsku, osim iz Severne Irske, da po dolasku ode u samoizolaciju 14 dana uključujući i irske stanovnike. Italija planira da ponovo otvori svoje granice 3. juna za građane EU, Velike Britanije, šengenskog prostora, Andore i Monaka.\nLitvanija, Estonija i Letonija su međusobno otvorile granice 15. maja. Granica Luksemburga otvorena je sa Nemačkom od 15. maja.\nGranica Holandije je otvorena za sve koji putuju u okviru šengenskog prostora.\nNorveška granica je još zatvorena, a ta zemlja planira da uvede izuzetke za nordijske zemlje od 15. juna, dok će do 20. jula biti razmoterena situacija sa drugim evropskim državama.\nPoljska je zatvorila granicu sa nekoliko država, uključujući Češku, Slovačku i Nemačku. Radnici i snabdevači mogu da pređu granicu Portugalije sa Španijom, ali je ona zatvorena za turiste do 15. juna.\nRumunija je otvorila granicu sa Mađarskom.\nSlovenija je otvorila granicu sa državljanima EU 15. maja.\nSlovačka granica je od 27. maja otvorena sa Mađarskom i Češkom uz određena ograničenja.\nGranica Španije biće otvorena za turiste od 1. jula.\nŠvedska je uvela granična ograničenja, ali se ona odnose samo na neesencijalna putovanja iz zemalja van EU / EEA, osim Velike Britanije i Švajcarske.\nŠvajcarska će otvoriti granicu sa Nemačkom, Austrijom i Francuskom 15. juna.\nGranica Velike Britanije je otvorena, a od 8. juna posetioci iz inostrastva će morati da budu u 14-dnevnom karantinu.\nNovo pravilo za letovanje u Grčkoj


Urološki čaj (Čaj broj 86 ) – Institut "Dr Josif Pančić"\nMoć bilja Početna » Biljna apoteka – Moć Bilja » Čajne mešavine » Urološki čaj (Čaj broj 86 )\nUrološki čaj (Čaj broj 86 )\nOcenjeno 4.60 od 5 na osnovu 5 ocena kupaca\nUrološki čaj (Čaj broj 86 ) količina\nŠifra proizvoda: 611862 Kategorije: Čajne mešavine, Samo u našim apotekama\nUROLOŠKI ČAJ – Moć bilja\nOsobine: Lekovito bilje koje ulazi u sastav ove čajne mešavine sadrži organske kiseline (oksalnu, mravlju, silicijumovu), slobodne amine (acetilholin, betain, holin, histamin, serotonin), gorki seskviterpenski lakton cinaropikrin, hidrohinonske derivate (arbutin i metil-arbutin), iridoide, flavonoide, karotenoide, fitosterole, saponine, tanine, sluzi, inulin i vitamine A, B1, B2 i C.\nAktivni sastojci lekovitog bilja koje ulazi u sastav Urološkog čaja svojim blagim diuretičnim efektom povoljno deluju na pospešenje lučenja mokraće ne dovodeći do pormećaja balansa elektrolita. Takođe, pokazuju i antiseptično i protivupalno dejstvo, pa povoljno deluju u slučaju upale tkiva urinarnog sistema ili iritacije sluzokože mokraćnih kanala.\nUpotreba UROLOŠKOG ČAJA preporučuje se: za oporavak bubrežnog parenhima i kao podrška fiziološkim funkcijama bubrega u slučaju povišenih vrednosti uree i kreatinina u krvi.\nOgraničenja u upotrebi : Tokom trudnoće i dojenja ne preporučuje se upotreba Urološkog čaja.\n5 recenzija za Urološki čaj (Čaj broj 86 )\nIvana – 12. aprila 2022.\nDa li je u redu koristiti uroloski caj kada je u pitanju ostecenje sluzokoze besike obzirom da su urea i kreatinin u granicama normale?\nUrološki čaj se može koristiti i kod oštećenja sluzkože bešike, kao i Čajna mešavina kod upale mokraćne bešike.\nDragana – 26. aprila 2021.\nPoštovani, da li ovaj čaj ima neke nuspojave? Da li mogu svi da ga piju za smanjenje kreatinina?\nUkoliko se koristi prema uputstvu, čaj ne bi trebalo da dovede do neželjenih dejstava, i može se koristiti kod povišenog kreatinina.\nLjubica – 21. februara 2020.\nPostovani, koliko dugo moze da se pije ovaj caj kod regulisanja uree i kreatinina, tacnije da li postoji pauza nakon nekog vremena? Hvala\nPreporuka je da se čaj pije tokom tri meseca u kontinuitetu pa da se potom pauzira tokom mesec dana. Posle pauze možete ponoviti ciklus upotrebe čaja.\nInfection – 12. februara 2020.\npostovani, moze li se ovim cajem resiti nekoliko vrsta bakterija, enterokok, streptokok, njihove podvrste.\nKolika je potrebna upotreba istog?\nInstitut Dr Josif Pancic – 14. februara 2020.\nUrološki čaj je namenjen za upotrebu kod povećanih vrednosti uree i kreatinina. Kod bakterijskih infekcija urinarnog sistema preporučujemo upotrebu Čajne mešavine kod bakterija u mokraći za odrasle ili Čajne mešavine kod bakterija u mokraći za decu i trudnice.\nUroloski caj – 11. februara 2019.\nDobro vece. Kako se moze poruciti uroloski caj ? Koja je cijena caja u km ? Imali ga kupitu u Prnjavoru RS.\nNaše proizvode u Republici Srpskoj distribuiraju ovlašćene veledrogerije tako da nemamo uvid u to po kojoj se ceni prodaje. Nažalost, isporuke poštom uz plaćanje pouzećem van teritorije Republike Srbije još uvek nisu moguće.\nprevious post: Čaj za jačanje otpornosti „Čaj X“ (Čaj broj 82)\nnext post: Čaj „S“ (Čaj broj 88)


Zbog lošeg stanja u šumarstvu ministar poljoprivrede traži odgovornost – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Ekonomija / Zbog lošeg stanja u šumarstvu ministar poljoprivrede traži odgovornost\nPljevaljske Novine januar 23, 2017\tEkonomija Ostavite komentar 1,910 Pregledi\nAdministrativni kapaciteti u sektoru šumarstva na svim nivoima nijesu u prethodnom periodu adekvatno odgovorili obavezama, o čemu svjedoči i vidno loše stanje u dijelu korišćenja šumskog bogatstva Crne Gore i nedovoljni efekati po ekonomiju države. O stanju u sektoru šumarstva svjedoči ne samo negativna percepcija javnosti, već i vidno loše stanje u pojedinim gazdinskim jedinicama, primjeri prekomjerne i bespravne sječe, šumski nered, hiljade kubika trupaca koji trunu u šumama, enorman izvoz drvnih sortimenata, kao i činjenica da su rashodi Uprave za šume veći od prihoda države po osnovu korišćenja šuma, ocijenio je ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja, i potpredsjednik Vlade, Milutin Simović, na sastanku (23.janura) sa predstavnicima šumarskog sektora – predstavnicima Uprave za šume, uključujući sve područne jedinice, i saradnicima u Direktoratu za šumarstvo i drvnu industriju, objavljeno je na zvaničnom sajtu Vlade.\nSimović je iskazao „odlučnost da se to stanje popravi, uspostavljanjem efikasnijeg pristupa radu, striktnog poštovanja zakona, kao i afirmacijom odgovornosti na svim nivoima“ a dio odgovornosti, kako je dodao, leži i u nadležnom direktoratu u Ministarstvu koje je, po zakonu, dužno da obavi kontrolnu i nadzornu ulogu rada Uprave za šume i preduzme pravovremene mjere, kao i šumarskoj inspekciji koja je u obavezi da reaguje na nepropisne radnje.\n-Ovom prilikom želim jasno da vam saopštim da ću insistirati da se reafirmiše rad Uprave za šume u punom kapacitetu, uz dosljedno poštovanje Uredbe i Zakona o šumama koji definiše nadležnosti ove institucije. Ministarstvo će pojačati kontrolnu i nadzornu funkciju. Insistiraću i na punoj odgovornosti svih u lancu odlučivanja. Smatram da na svakoj poziciji ima prostora za bolji i odgovorniji rad, poručio je Simović dodajući da u cilju boljeg funkcionisanja administracije treba posvetiti pažnju kadrovskim rješenjima u ukupnoj strukturi sektora šumarstva, pronalaženju lidera na određenim pozicijama, oslobađanju od sindroma nezamjenjivosti, boljoj organizaciji rada i koordinisanja aktivnosti.\nMinistar Simović je ukazao na probleme koji se hitno moraju rješavati i naložio da se napravi stručna analiza po više pitanja, vezanih za kašnjenje u donošenju planske dokumentacije, potrebu usaglašavanja metodologija, značajnih razlika u etatima u novodonešenim osnovama u odnosu na prethodne. Ukazao je i na problem kašnjenja u donošenju godišnjih programa gazdovanja koji se po zakonu moraju donijeti u decembru prethodne za narednu godinu, što nije ispoštovano u prethodnom periodu. Nedovoljno praćenje realizacije koncesionih i drugih ugovora doveli su do nerealizacije tih ugovora i nedostatka evidencije o prometu drvnih sortimenata, u krajnjem i enormnog izvoza sirovine. Posebno je zabrinjavajućim ocijenio neodgovornost nadležnih zbog izvoza tehničkog drveta u oblom stanju iz koncesionih ugovora. Takođe je ukazao na enormni rast izvoza ogrevnog drveta tokom prošle godine. U tom pravcu najavljen je set sistemskih mjera i odgovora kojim bi se ovo pitanje dugoročno stavilo pod kontrolu. Ministar je naglasio i potrebu odgovornijeg odnosa prema aktivnostima na zaštiti šuma i pošumljavanju, eliminisanju bespravne sječe.\nUprava za šume je zadužena i da u dijelu tekućih obaveza, u izvještaju o radu te institucije navede sve identifikovane probleme, razloge neizvršavanja sa predlozima rješavanja, u predlogu gazdovanja šumama za 2017. godinu definiše kvantitativne i vrijednosne stavke i realnu dinamiku izvršenja, sa posebnim akcentom na poštovanje propisa i procedura, tako da ne zahtijeva potpisivanje aneksa za svaki ugovor, što je bila praksa. Ministar je zahtijevao striktno praćenje realizacije svih koncesionih ugovora, da koncesionari ugovore dobiju na početku sezone, kao i redifinisanje ispunjenosti uslova za učešće u nadmetanju na javnom pozivu za korišćenje šuma, kao i revidiranje kriterijuma za vrednovanje ponuda, kako bi se prepoznali pravi prerađivači drveta.\nMinistar Simović je rekao da na stanje u sektoru šumarstva utiču i eksterni faktori vezani za ekonomske i tržišne uslove, te da će se u sređivanju stanja krenuti od svog dvorišta, tako što će se otvoreno ukazati na interne slabosti onih koji su nadležni za upravljanje i gazdovanje šumama i kontrolu tih aktivnosti. Cilj je da administracija postane mnogo efikasnija u sprovođenju politike Vlade usmjerene na održivo korišćenje šumskog bogatstva i razvoj drvoprerađivačke industrije, kao i na planu otklanjanja devijacija u oblasti korišćenja šuma i prometu drvnih sortimenata.\nizvoz oblog drveta koncesije na šume ministar poljoprivrede Uprava za šume CG\t2017-01-23\nKljučne rečiizvoz oblog drveta koncesije na šume ministar poljoprivrede Uprava za šume CG\nPrethodna Kadrovske promjene u borbi protiv organizovanog kriminala\nSledeća SNP: Parlamentarna većina pokazala svoje pravo političko lice i odnos prema Pljevljima


Izborna krađa i zloupotrebe: Hiljade lažno prijavljenih za glasanje iz inostranstva – BiGportal.ba\nIzborna krađa i zloupotrebe: Hiljade lažno prijavljenih za glasanje iz inostranstva\nCentralnoj izbornoj komisiji BiH do sada je prijavljeno više od 150 slučajeva nezakonitih prijava za glasanje iz inostranstva, međutim po riječima stručnjaka, u BiH je hiljade takvih slučajeva i neophodno je da Državna agencija za istrage i zaštitu i Tužilaštvo BiH hitno sprovedu istragu i javnosti saopšte ko su ljudi i u ime kojih političkih partija su krali idenitete građana BiH.\nU CIK-u kažu da će kompletnu informaciju o postupku registracije birača izvan BiH sa pratećom dokumentacijom dostaviti Tužilaštvu BiH te da im osim birača informacije o zloupotrebama i registraciji u inostranstvu stižu iz policijskih stanica i opštinskih i gradskih izbornih komisija gdje takođe građani prijavljuju da ih je neko mimo zakona prijavio da glasaju iz Hrvatske, Austrije, Srbije…\n“Većina tih informacija se odnosi na opštine Velika Kladuša, Modriča i Orašje”, rekli su u CIK-u, gdje podsjećaju da su spriječili upis 9.136 birača za glasanje iz inostranstva zbog nepotpune dokumentacije, ali i u slučajevima gdje je više od sedam osoba prijavljeno na jednu adresu.\nKako su pojedini građani završavali na spiskovima za glasanje iz inostranstva, ispričala nam je jedna Banjalučanka, čije ime je poznato redakciji. Ona kaže da je prije nekoliko godina na molbu jedne prijateljice popunjavala anketu u kojoj je navela i svoje lične podatke te da je u ponedjeljak na stranicama CIK-a provjerila da li je upisana u birački spisak i gdje treba da glasa, međutim kao adresa navedeno je da je to u Beogradu.\n“Nas šest-sedam prijatelja tada je popunilo tu anketu i skoro svi smo registrovani u Beogradu da glasamo. Pored nas i naše porodice, članovi naših porodica su popunjavali tu anketu kako bi izašli u susret koleginici i ti ljudi su završili na spisku za glasanje iz inostranstva”, ispričala je ova Banjalučanka.\nJedan od načina na koji se prikupljaju lični podaci građana, a kasnije zloupotrebljavaju je i kroz nagradne igre, a javnost je imala priliku u prethodnom vremenu da vidi da je bilo nekoliko slučajeva navodnih nagradnih igara u kojima se traži skeniranje ličnih dokumenata, jedinstveni matični broj itd.\n“Radi se o klasičnoj krađi identiteta i to je krivično djelo. Uvijek je toga bilo i na prošlim izborima i na onim prije njih, ali nikada ovako masovno. Ako je otkriveno do sada 150, to znači da je hiljade takvih slučajeva. CIK pod hitno treba da objavi spisak birača koji glasaju iz inostranstva pa da građani mogu da vide”, rekao je Vehid Šehić, bivši predsjednik Centralne izborne komisije BiH.\nIz nezvaničnih izvora saznajemo da je vrlo jednostavno ući u trag onima koji su krali identitet i mimo njihove volje prijavljivali građane za glasanje iz inostranstva te da je potrebna samo dobra volja da se to uradi. Prije svega neophodna je međudržavna saradnja policijskih i pravosudnih institucija kako bi oni koji su to radili bili privedeni pravdi i odgovorali za ono što su učinili.


Gde arhitekte najviše zarađuju? - Gradjevinarstvo.rs\n16.11.2017. | Archipreneur\nIako postoji mnogo informacija vezanih za visine plata arhitekata u određenim zemljama, isto tako postoji i mnogo odstupanja u zavisnosti od izvora kada se radi o poređenju između država. Posmatrajući plate na globalnom nivou teško ih je odrediti zbog mnogih varijabli koje ulaze u jednačinu. Potrebno je uzeti u obzir poziciju, iskustvo, veličinu firme, lokaciju, a da ne spominjemo odnose zarade i troškova života i raznih poreza, osiguranje i administrativni sistem koji se razlikuje od države do države.\nVeliki broj organizacija i časopisa objavljuje ankete o platama arhitekata. Infografija koju je objavio Metalocus pokazuje da ovih sedam zemalja (u rastućem redosledu) nude najviše prosečne mesečne plate: Irska (4,65$), Katar (4,665$), Kanada (4,745$), Australija (4,750$), Sjedinjene Države (5,918$) Velika Britanija (6.146$) i Švajcarska (7.374$).\nClearEdge3D je sproveo anketu „2017 AEC Industry Salary Survey“ u kojoj je učestvovalo više od 6.500 rukovodilaca iz ove branše i odgovorilo na pitanja vezana za visinu plate, povećanje zarada i druge informacije vezane za lični dohodak. Njihovi nalazi pokazuju da profesionalci iz AEC industrije (Architecture, Engineering & Construction) koji rade u Severnoj Americi zarađuju više od svojih evropskih kolega.\nPrema istraživanju, 32% stručnjaka iz oblasti AEC u SAD-u i Kanadi zarađuje više od 100.000 dolara, u poređenju sa samo 9% u zapadnoj Evropi, dok ih u istočnoj Evropi nema. Većina profesionalaca AEC-a koji rade u Evropi zarađivali su manje od 75.000 dolara godišnje.\nPored ovih geografskih razlika, istraživanje je takođe pokazalo da u AEC industriji postoji i značajan jaz u platama kada je pol u pitanju. Muškarci koji zarađuju 100.000 dolara ili više imaju 7% više od žena, uprkos podacima koji pokazuju da su koleginice obrazovanije - 58% žena ima diplomu četvorogodišnjeg fakulteta, u poređenju sa 54% muškaraca. Ovaj jaz je još izraženiji u dnu lestvice kada se posmatra visina plate u odnosu na stepen stručne spreme, pa tako 36% žena zarađuje manje od 50.000 dolara, što je skoro dva puta više od muškaraca koji pripadaju istoj platnoj grupi, sudeći prema izveštaju.\nSudeći prema „RIBA Salary Guide 2017“, direktori i partneri u firmama u Velikoj Britaniji imaju prosečnu platu od 43.605 funti, a arhitekte sa više od pet godina iskustva zarađuju 38.000 funti. U vodiču se navodi da, iako su ovo vrlo ošte informacije koje pokrivaju celu Veliku Britaniju, to ipak ukazuje na pozitivan trend u oblasti plata za sve, jer su ili poraste ili ostale na istom nivou posmatrajući podatke iz istraživanja sprovedenog 2015. godine.\nPlate u Londonu su više od onih u ostalim delovima Velike Britanije. Razlike mogu biti čak i prilično velike. Na primer, partneri, direktori i rukovodioci imaju u proseku za 8% veću platu. Međutim, i u Škotskoj su plate veće od prosečne. Anketa potvrđuje da u Londonu daju najviše plate, ali je zapaženo i da je u Škotskoj plata veća u tome što je njihov raspon manji. Zapravo, niža kvartalna zarada u Škotskoj je najviša u Velikoj Britaniji, dok je London na četvrtom mestu od 14 regiona.\nNajveće povećanje plata je gde radi od 3-10 zaposlenih i kod samostalnih arhitekata. Bez obzira na veličinu, plate su se povećale u periodu između 2015. i 2016. godine.\nAIA je u anketi koja je trajala dve godine „Compensation Survey“ iz 2015. godine objavila podatke koji pokazuju da su prosečne naknade za pozicije arhitektonskog kadra u porastu. U izveštaju, koji uključuje podatke o platama za 39 pozicija u arhitektonskim firmama u 27 država, 27 metro područja i 15 gradova, je utvrđeno da je prosečna naknada za zaposlene u oblasti arhitekture porasla za 3,5% od početka 2013. godine (ili 1,75 procenata na godišnjem nivou).\nSve glavne kategorije u okviru arhitektonskih pozicija su povećale plate, koje su bile relativno ujednačene na nivou iskustva. Stažisti su u poslednje četiri godine videli najmanju nadoknadu za obavljeni posao, zbog viška nedavnih diplomaca koji ulaze na tržište ali i zbog takmičenja za ograničen broj poslova. Prema grafikonu, licencirane arhitekte zarađuju između 64.200 i 91.300 dolara po regionima (SAD), u zavisnosti od iskustva.\nMože se koristiti i novi AIA alat „Compensation Survey Salary Calculator“ koji uključuje podatke za zaposlene u oblasti arhitekture u firmama članicama AIA u Sjedinjenim Američkim Državama koje imaju troje ili više zaposlenih iz arhitektonske struke.\nLandscape Architects Network (LAN) objavio je izveštaj o platama u oblasti pejzažne arhitekture. Među najboljih devet zemalja za zaradu su Kanada (prosečna plata od 80.000C$ do 100.000C$), SAD (77.000$), Australija (između 41.943A$ i 84.447A$), UAE (od 216.000 do 264.000AED), Singapur (78.000$), Švajcarska (61.148CHF godišnje), Velika Britanija (30.000 do 40.000 funti), Nemačka (32.348€ godišnje) i Kina (od 108.000¥ do 324.000¥).\nIstraživanje sprovedeno o ženama u arhitekturi 2017. godine koje se objavljuje na godišnjem nivou od strane Architectural Review, otkriva da 30% žena i skoro isti procenat muškaraca ne bi preporučili karijeru u oblasti arhitekture. Ovakav stav varira u odnosu na godine, pa će tako oni koji imaju 20 godina i oni koji imaju više od 50 godina najverovatnije „ohrabriti mladu osobu da nastavi karijeru u arhitekturi".\nOvogodišnja anketa sprovedena online, u okviru koje je bilo postavljeno 77 pitanja, pruža uvid u vezi sa iskustvima na radu i vanradnim odgovornostima arhitekata širom sveta. U njoj je učestvovalo 1.277 žena i 340 muškaraca. Oko 70% ispitanika je sa sedištem u Velikoj Britaniji, 12% u Severnoj Americi, 8% u Evropi, 3% u Australiji i Novom Zelandu i 3% sa Bliskog Istoka i Azije. Tri četvrtine ispitanika su u svojim dvadesetim i tridesetim, a većina njih rade kao arhitekte ili asistenti arhitekata. Sve u svemu, 63% učesnika u istraživanju su u potpunosti kvalifikovane arhitekte.\nU prošlogodišnjem istraživanju, 40% žena širom sveta mislilo je da bi bile plaćene više da su muškarci, a skoro trećina je bila nesigurna. Iako istraživanje ne uključuje dovoljno ispitanika muškaraca da bi se pružili idealni podaci, ono daje određeni doprinos na tržištima kao što su SAD i Kanada, ali i Velika Britanija, što ukazuje na to da se razlika u platama značajno razlikuje u odnosu na iskustvo odnosno godine. Kod seniorskih pozicija podaci pokazuju značajna odstupanja među platama. Muškarci iz Velike Britanije koji rade na direktorskim, partnerskim ili rukovodećim pozicijama zarađuju premiju od 31% od 19.500 funti.


14.09.2019 / 11:59 Politika - U toku 7. Kongres\nU sarajevskoj dvorani Zetra u toku je 7. Kongres SDA, najbrojniji i najveći u 27 godina dugoj istoriji stranke. Na dnevnom resu je izbor predsjednika, potpredsjednika, članova Glavnog odbora, te Nadzornog i Etičkog odbora.\nKongresu prisustvuje više od 1.200 delegata, te brojni gosti, predstavnici drugih političkih partija, međunarodnih organizacija i stranih ambasada akreditovanih u BiH.\nKongres je otvorio aktuelni predsjednik SDA Bakir Izetbegović, koji je ujedno i jedini kandidat na tu funkciju. Nakon što su izabrana radna tijela i usvojen dnevni red Kongresa, uslijedilo je obraćanje gostiju.\nU pisanoj poruci Joseph Daul, predsjednik Evropske narodne partije, čija je članica i SDA, poželio je uspješan rad 7. Kongresu, uz konstataciju da svi koji dobiju povjerenje na stranačkim izborima snose veliku odgovornost.\n"BIH bez vašeg doprinosa neće krenuti naprijed u evroatlantske i evropske integracije", poručio je Daul članovima SDA, te pozdravio opredijeljenost ove stranke za pomenute procese.\nDaul je između ostalog napisao da Izetbegović, kao predsjednik SDA, ima veliku odgovornost da osigura da stranka bude podrška za provođenje potrebnih reformi za konsolidaciju vladavine prava, uspostavu nezavisnog pravosudnog sistema i borbu protiv korupcije na svim nivoima, da stranka daje doprinos stabilnosti, integritetu i jedinstvu zemlje; kao i da poštuje obaveze preuzete kroz zajedničku deklaraciju EPP-a iz 2014. godine, te zagovara temeljne vrijednosti EPP-a i principe navedene u njoj.\nPoruku predsjednika Turske Recepa Tayyipa Erdogana pročitao je potpredsjednik njegove stranke AKP. Erdogan je pozdravio sve članove i goste Kongresa, te im poželio uspješan rad.\nOn je između ostalog kazao kako je stabilnost BiH od ključnog značaja za Tursku.\n"Turska je uvijek bila uz BiH i nikada je nije ostavila samo ni na bilateralnim ni na multilateralnim platformama", stoji u poruci predsjednika Turske.\nErdogan je između ostalog poručio da je SDA jedna od glavnih arhitekata uspjeha BiH u postratnom periodu.\n"Turska će kao i do sada biti uz BiH i kada su dobri i kada su loši dani", rekao je između ostalog Erdogan.\nZamjenica predsjednika HDZ-a BiH Borjana Krišto podsjetila je na saradnju ove stranke sa SDA, kao i na činjenicu da dugo godina zajedno participiraju na svim nivoima vlasti u BiH.\n"Nije to samo odnos između dvije stranke, nego i odnos između dva naroda", rekla je Krišto.\nOna je istakla da je politika hrvatskoh naroda, predvođenog HDZ-om BiH, izgradnja BiH kao države jednakopravnih konstitutivnih naroda i svih njenih građana, te EU i NATO integracije.\n"Da bismo to postigli, potrebno nam je više povjerenja i poštovanja. Današnje vrijeme je puno izazova i iskušenja, koji mogu biti pretpostavka nestabilnosti u BiH. Duboko vjerujem da će na današnjem Kongresu SDA izabrati rukovodstvo koje će sa predstavnicima druga dva naroda krenuti u konkretne reforme koje su nužne BiH", poručila je, između ostalog, Krišto.


Pa, konačno sam ovde - Geofumed\nPa, konačno sam ovde\nMaj, 2008 MicroStation-Bentley, moje egeomates\nNakon duge 8 sati putovanja, dosadne trenutke sa imigracionih službenika najviše izgleda da žele da dodirne muda da proverite da li nositi opasan sadržaj, ja sretno stigao u hotelu Marriot u Inner Harbour ... da 12 noć, Istočno vreme.\nPa, evo je BE konferencija 2008 za početak, mara registracija, geofumados tamo uzimajući svoje starbuck i ja rješavanje problema preživljavanja, iako ići kao gost "press", imam pravo na udoban prostor s jastučićima fotelje ... ali usamljen\n... opstanak? da, korisnik i lozinka Konvencijskog centra imaju bežični pristup; tamo sam našao Christine Beyrn da je New Yorker stil, rekao mi je: "mi, molim vas, ne daju da svako tijelo ... To ili ću te ubiti" ... iako sam siguran da govori svima, hehe ... epa ! Tetka nije ružna.\nTakođe sam izbegavao 15 dolare + prevoz, pa do događaja prikazivanje mapa Planirala sam, dali su mi kartu pa ćemo popodne biti tamo ... istaknuti $ 15, videćemo da li slavi godišnjicu sledećeg meseca.\nUlaz ima mene zanima uvodnih danas, jedan posvećen napretku vodećih proizvoda "Atina", ako se sjećate je proročanstvo koje je pokrenula u 2005 ono što dolazi nakon XM ... i imam znatiželjan jer od 2004 je govorio o "Mozart", nadam se da ću impresionirati.\nEvo vam kažem, iako ne znam šta da očekujem od ovog događaja, jer poslednji put sam rekao "da vidimo šta imamo za ovaj događaj"Dobio sam publikaciju u Menéame Imam 10,000 posete za dva dana.\nPrethodni post«Prethodna Omiljene igračke porodice\nNext post Koliko je GIS vredan u vašoj kompaniji?Sljedeći »


Nintendo je spreman da otkaže Mario film ako se publici ne dopada ideja\nNema ponavljanja neuspeha\nUpdated ponedeljak 12 02 2018 14:40:38\nPosted ponedeljak 12 02 2018 14:19:41\nNintendo je otkrio nove detalje o Mario filmu, između ostalog i da se ne boji da otkaže ceo projekat.\nShigeru Miyamoto, ''tata'' Super Maria i producent Mario filma, ispričao je kako već nekoliko godina ima ideju za film, ali i da projekat mora da ispuni visoke standarde kompanije inače će biti u potpunosti otkazan. ''Pravljenje igre nije isto kao i pravljenje filma'', Miyamoto je naglasio svojim fanovima.\nProšlog meseca Nintendo je najavio Mario film koji će biti sniman u saradnji sa Illumination, kreatorima super popularnog serijala Despicable Me. Štaviše, o saradnji se pregovaralo poslednje dve godine, a Miyamoto je naveo da se već nekoliko puta našao sa direktorom Illumination radi smišljanja okvira scenarija i da se aktivno traže pisci.\nMario film bi trebalo da u bioskope stigne 2020. godine, malo pred početak Olimpijskih igara u Tokiu. Naravno, ukoliko ne bude došlo do gašenja projekta kada se završi scenario. Ipak se ne sme ponoviti uspeh kao sa Super Mario Bros. iz 1993.\nŠto? Šta je falilo ovome?\nPrvih 19 Minutes gameplay XCOM 2 Collection za Nintendo Switch


Majke Srebrenice najavljuju tužbu protiv RS\nNakon što im je 15. jula onemogućeno da polože cvijeće u Kravici kod Bratunca, mjestu stradanja srebreničkih Bošnjaka, članice udruženja „Pokret majki enklava Srebrenica i Žepa“, „Srebreničke majka“, „Žene Srebrenice“ i „Žene Podrinja“, na sastanku održanom u Potočarima odlučile su tužiti policiju Republike Srpske. „ 15. jula pogažena su naša ljudska prava, vraćeni smo u 1995. godinu, kada su ubijani naši najmiliji, i svoj stav prenijećemo i visokom predstavniku Lajčaku i njegovom zamjeniku Gregorijanu, rekla je Munira Subašić, predsjednica Udruženja „Pokret majki enklava Srebrenica i Žepa“. Ona je dodala da, ako se ne uvaži njihova sugestija, tužbu će proslijediti sudu u Strasbourgu.


UKC Republika Srpska – Posjeta predsjednika Vlade Republike Srpske Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske\nPosjeta predsjednika Vlade Republike Srpske Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske\nUniverzitetski klinički centar Republike Srpske posjetio je predsjednik Vlade Republike Srpske gospodin Radovan Višković. Tom prilikom održan je sastanak sa poslovodstvom UKC RS na čelu sa prof. dr Vladom Đajićem na kojem je utvrđeno da su UKC RS i zdravstveni sistem Republike Srpske uspješno odgovorili na sve izazove u borbi protiv virusa korona.\nOvom prilikom premijer Radovan Višković se zahvalio svim medicinskim radnicima koji su u posljednja dva mjeseca dali sve od sebe da bi zaštitili zdravlje građana, te dodao da su mnogo jače ekonomije imale mnogo veće probleme i njihovi zdravstveni sistemi su padali. Republika Srpska je pokazala da kao jedna mala ekomonija, ako se dobro organizuje, može da se nosi sa ovim problemom.\nPrema njegovim riječima, novi virus korona je u Republici Srpskoj sve vrijeme držan pod kontrolom, te ni u jednom trenutku nije bilo eksponencijalnog rasta broja zaraženih. Dodao je da je u protekla dva mjeseca Vlada RS zdravstvenom sektoru po raznim osnovama doznačila više od 100 miliona KM za nabavku potrebne opreme, lijekova i svega ostalog što je bilo neophodno. Višković je naglasio da je od izuzetnog značaja što u Kovid bolnici nije bilo oboljelih zdravstvenih radnika.\nProf. dr Vlado Đajić, generalni direktor UKC RS, rekao je da je naša ustanova prema mišljenjima eksperata iz Svjetske zdravstvene organizacije uspješno odgovorila na sve izazove u prethodna dva mjeseca. Naglasio je da nijednom pacijentu, ni u jednom trenutku nije falio respirator, bolesnički krevet, ili prisustvo zdravstvenih radnika i lijekova, što se dešavalo u skoro svim državama. Takođe, zahvalio se Vladi Republike Srpske bez čije podrške u ovoj borbi ne bismo uspjeli.


Fiziologija nervnog sistema | studenti.rs\nPočetna Skripte Medicina Fiziologija nervnog sistema\nObjavio Nada1212 26. oktobar 2020. Prijavi dokument\nNervni sistem je centar svih telesnih funkcija, on kontroliše metabolizam, rast, razvoj i mentalne aktivnosti našeg organizma. Nervni sistem omogućava komunikaciju između mozga i ostalih delova organizma putem nervnih veza, u sastav ulazi i hiljade nervnih ćelija. Nervni sistem iz spoljašnje sredine prima informacije i obrađuje ih, središte je svesti, inteligencije, kreativnosti i složenog načina kominikacije.\nNervni sistem se može podeliti u dve grupe, a to su periferni nervni sistem i centralni nervni sistem. Periferni nervni sistem je mreža nerava koji povezuje mozak i kičmenu moždinu sa ostalim delovima tela. Njegova uloga je da prosledi informacije iz spoljašnjeg sveta ka untutrašnjim delovima nervnog sistema. Drugi deo nervnog sistema je centralni nervni sistem i u njega spadaju kičmena moždina i mozak.\nSvaki put, kad bilo šta uradimo, naš nervni sistem se diskretno uključuje na svaku radnju. Ovaj sistem je najkompleksnija i najvažnija mreža komunikacije i kontrole u organizmu. Nervni sistem je od suštinske važnosti za vid, sluh, percepciju bola, kontrolu pokreta, regulaciju telesnih funkcija, poput varenja i disanja, kao i za razvijanje mišljenja, jezičko izražavanje i donošenje odluka. Nervni sistem obezđeduje usaglašavanje organizma sa spoljašnjom sredinom kroz stalne i brze reakcije na promene u toj sredini i koordinaciju delovanja organizma kao celine.\nNervni sistem je u osnovi izgrađen od neurona (nervnih ćelija) koji predstavljaju njegove “radne delove” i glavne funkcije nervnog sistema upravo obavljaju neuroni. Njihova funkcija je slična funkciji žica u složenoj električnoj mreži. Oni mogu pratiti promene u spoljašnjoj sredini (draži, stimulusi) i kao odgovor na njih generisati i prenositi informaciju u vidu brzog talasa depolarizacije ćelijske membrane (nervni impuls) do efektornih ćelija. Dakle, neuroni primaju signale u jednom delu nervnog sistema i prenose ih u drugi deo, gde mogu da se prenesu i dalje na druge neurone ili da proizvedu neku radnju, kao što je kontrakcija mišićnih vlakana.\nNeuroni su osetljive ćelije, mogu lako da se oštete ili unište zbog povrede, infekcije, pritiska, hemikalija ili nedostatka kiseonika. Ćelije neurona ne mogu da se obnavljaju kada su jednom uništeni, takvi poremećaji imaju ozbiljne posledice. Nastanak i evolucija neurona su vezani za upotrebu potencijala svih ćelija da kontrolišu koncentracije jona sa dve strane plazme membrane. Verovatno je jedinstvena karakteristika neurona njihov končast oblik, koji omogućava prenošenje signala na relativno velike udaljenosti. Neuroni postoje u raznim oblicima i veličinama, ali svi imaju istu osnovnu strukturu. Kao i sve ćelije, imaju nukleus ili jedro koje se nalazi u sfernoj oblasti neurona, nazvanoj ćelijsko telo. Iz ćelijskog tela izlazi više finih, korenastih vlakana. Ova vlakna se nazivaju dendriti. Iz ćelije, takođe, izlazi jedno dugo vlakno koje se naziva akson.\nfiziologija, nervni sistem


Većina nas je u određenom trenutku života morala da se suoči sa zahtevima koje nije imala hrabrosti da odbije, a bili su protiv naših principa.Svi smo doživeli situacije u kojima je bilo teško reći „ne“, kada nam je neko od autoriteta naredio nešto za šta smo znali da bi trebalo da odbijemo, ili kada smo se osećali dužnim da ispunimo teško ostvarivu uslugu porodici ili prijateljima.\nOvim problemom bavio se pre više godina u svom čuvenom eksperimentu i psiholog Stenli Milgram sa Univerziteta Jejl (SAD).Cilj testa bio je da se izmeri spremnost učesnika da poslušaju naređenja autoriteta, čak i kada bi došli u sukob sa sopstvenom savešću. Milgram je jednoj grupi studenata naredio da primeni elektrošokove na drugu grupu studenata, u drugoj sali, svaki put kada bi ovi pogrešno odgovorili na određena pitanja. Jačina struje se postepeno povećavala uprkos bolnim kricima ispitanika (krici su bili simulirani, što prva grupa nije znala). Većina onih koji su izvršavali naređenja nije mogla da odbije Milgrama ni kada bi im naredio da povećaju jačinu struje do nivoa koji bi mogao da ubije čoveka.\nIako se većina ljudi sigurno neće naći na ovako drastičnom testu, teškoća da se kaže „ne“ u svakodnevnim situacijama mnogima i dalje stvara stres. Ovo dokazuje i kontinuirani uspeh knjige „Osećam se krivim kada kažem ne“ (When I Say No, I Feel Guilty) Manuela Dž. Smita, kliničkog psihologa sa Univerziteta Kalifornija (SAD).\nSve ovo je znak da postoji veliki broj osoba koje još uvek treba da nauče pouzdane tehnike za jačanje sopstvenog identiteta kako bi im bilo lakše da kažu „ne“ bez osećanja krivice. Još je Frojd u svojoj knjizi „Tumačenje snova“ naveo da ono što je podsvesno ne poznaje koncept negiranja. Podsvest je impulsivna, traži odmah zadovoljenje i slobodu. Shodno tome, sposobnost da odbijemo nešto, prema Frojdu, mora da pripada drugom delu uma, zbog čega je i tako teško svesno reći „ne“.\nMeđutim, odbijanje nečega je pravo koje svi mi imamo, a u isto vreme, to je sposobnost koju je neophodno da naučimo u praksi. Reći „ne“ je reafirmacija ličnosti i sopstvenog identiteta: „Sve velike ličnosti su, umesto „da“, rekle „ne“ kada bi dobile predlog koji nije odgovarao njihovim etičkim principima, idealima ili njihovom ličnom razvoju“, smatra se da je to rekao filozof Spinoza. Prema rečima psihologa Tomasa Navara, ako ne znamo da odbijemo nešto što ne želimo da uradimo, osećaćemo se neprijatno u mnogim situacijama, a kao posledicu toga, radićemo stvari protiv naše volje i osećaćemo se slabima što smo popustili željama drugih, i što smo doveli sebe u rizik da budemo izmanipulisani ili ucenjeni.\nDa bi se „zaštitili“ od ove slabosti, od suštinskog je značaja da analiziramo osećanja koja nas pokreću da uvek ispunjavamo drugima zahteve ili usluge: strah da će drugi prestati da nas vole ili da će se naljutiti na nas, osećaj krivice, pomisao da smo sebični ili loši, da ćemo nekoga razočarati ili da ćemo odbijanjem dovesti do konflikta. Ako smo u stanju da prevaziđemo ove strahove i izrazimo negodovanje, osećaćemo se vrednijim, što će ojačati našu ličnost.\nPostavljanjem ograničenja na zahteve drugih, olakšavamo sebi život. Prvi korak je da shvatimo da postoji velika razlika između želje da pomognemo kada to i ne moramo, i kada to i možemo, jer jasno je da ne možemo uvek udovoljiti svima.\nKako da nešto odbijete na lep način\nKada treba da kažemo „ne“, najbolje je da ne dajemo previše objašnjenja, jer čineći tako, može da izgleda kao da pravimo izgovore. Pored toga, najubedljiva taktika je da imamo alternativu za naše odbijanje, koja se bazira na frazi „Ne mogu, ali...“, kako nam predlaže Adam Grant, profesor Vorton poslovne škole (SAD):\n1. „Ne mogu da ti obavim to sada, ali je vrlo moguće da ću moći sutra“.\n2. „Ne mogu da ti pomognem oko toga, ali mogu da ti pomognem oko nečega drugog, ako želiš“.\n3. „Žao mi je, ali već imam obaveze“.\nMože li se osigurati ljubav? U Kini može\nZaboravite na cveće i bombonjere kao znak pažnje. Sve veći broj parova u Kini se odlučuje da osigura svoju ljubav i tako dokaže vernost i posvećenost....\nKako je to '99. izgledalo iz dečije perspektive?\nPlay Servantes: Predstava posvećena smehu\n„A smeh ključa u grudima svakoga što pleše, svira. Svakoga što gleda, sluša, kome pesma ne da mira“....\n„Od sebe dam ono najbolje, a to i dobijem zauzvrat!“\nDanuška Kumara: Strast te gura napred\nStudiraj za budućnost!\nBeogradska otvorena škola organizuje prezentaciju programa Studije budućnosti u ponedeljak, 10. juna...


koridor - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged koridor\n28/05/2019 28/05/2019 795Ostavi komentar na FORMALNI POČETAK RADOVA, ZBOG IZMENE PROJKETA, ZAKAZAN ZA 1.JUL\nRadovi na izgradnji poslednje deonice moderne saobr aćajnice, sa četiri saobraćajne trake, kojom Kragujevac treba da bude povezan sa Korodorom 10, jesu počeli,potvrdjeno je listu DANAS i Glasu Šumadije u Preduzeću za puteve (PZP) Kragujevac, kojem je poverena gradnja te deonice. List DANAS i Glas Šumadije danas su izvestili da su kod petlje na […]\n12/12/2018 13/12/2018 14571 komentar na PROJEKTOVANJE ŠUMADIJSKOG KORIDORA JOŠ NIJE POČELO\n05/11/2018 05/11/2018 15422 komentara na NESPOSOBNOŠĆU GRADSKE VLASTI I NEBRIGOM NADLEZNIH MINISTARA, KRAGUJEVAC DEFINITIVNO NA KRAJU ĆOR-SOKAKA\n„Moravski koridor“ ili 110 km puta koji će preko Pojata i Preljine povezivati evropske koridore koji prolaze kroz Srbiju, potpisom Memoranduma o razumevanju i saradnji izmedju Ministarstva gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i americke kompanije Bahtel, definitivno će četvrti grad u Srbiji ostaviti bez komunikacije sa auto putevima. Da nas moderne saobraćajnice zaobilaze kao kiša oko […]


Poklanjamo 4×2 ulaznice za EXIT Festival | Fashion.Beauty.Love\nPoklanjamo 4×2 ulaznice za EXIT Festival\nU saradnji sa EXIT timom poklanjamo 4×2 ulaznice za ovaj veliki festival. Vaš zadatak je da share ovaj post na vašim društvenim mrežama i javite nam se putem e-maila poklon@fbl.ba s naznakom EXIT i vašim podacima (ime i prezime, adresa, grad, broj telefona).\nImena dobitnika/ca ćemo objaviti Facebook pageu 1. jula u 12 sati.


Beton / 14. jul 2020. – ULUS\nBeton / 14. jul 2020.\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS), Udruženje likovnih umetnika Srbije (ULUS), Savez udruženja likovnih umetnika Vojvodine (SULUV), Bazaart, Stanica – servis za savremeni ples i srpski ogranak Međunarodnog udruženja likovnih kritičara (AICA Srbija), osnovali su Fond solidarnosti kulturnih radnika i radnica Srbije, u okviru kojeg će, uz podršku nekoliko stranih fondacija, dodeliti jednokratnu pomoć određenom broju kolega koji su ostali bez bilo kakvog prihoda u vreme pandemije korona virusa, a nisu obuhvaćeni državnom merom pomoći za samostalne umetnike.


The Inbetweeners Movie (2011) Prolog\nWill McKenzie (Bird) uštogljeni je srednjoškolac rođen sa zlatnom žlicom u ustima, ali nakon razvoda roditelja ostaje s majkom i tako gubi sve povlastice na koje je naviknut: novac, bezbrižnost koju novac nosi i staž u privatnoj školi koji će biti prekinut premještajem u najbolju moguću školu koja nije privatna. Imajući u vidu da nije najnormalniji srednjoškolac, da nije vičan socijalizaciji, njegovo prilagođavanje u novoj sredini će biti teška, a ako se uzme u obzir da će mu novostečeni najbolji prijatelji biti šeprtljavi Simon (Thomas), patološki lažljivac Jay (Buckley) i priglupi ali simpatični Neil (Harrison) – kolege koje su, kao i on, samo igrom slučaja jedan nivo iznad školskih ››čudaka‹‹ – tada je ideja o nekoj vrsti normalnog školovanja iluzorna.\nReziser: Ben Palmer\nScenario: Iain Morris, Damon Beesley\nUloge: James Buckley, Blake Harrison, Joe Thomas\nAward: 1 nagrada i 4 nominacija\nStudio: Bwark Productions, Film4, Young Films


Evo šta treba da uradite da bi vas Gugl zaboravio | Kodex.ME\nEvo šta treba da uradite da bi vas Gugl zaboravio\n28. 04. 2018 - 16:00 Autor: Kodex\nReputation VIP, francuska kompanija je napravila web stranicu Forget.me, koja olakšava izvršavanje zahtjeva za uklanjanje pretrage Googleu i Bingu.\n- Pošaljite zahtjev za uklanjanje\nStranica dopušta samo privatnim licima da pošalju zahtjeve za uklanjanje, a ne organizacijama. Imajte na umu da ćete prilikom prijave morati da otvorite račun na stranci i da im ostavite svoje puno ime, e-mail adresu i državu iz koje dolazite.\nDobro je što možete da uradite više zahtjeva za uklanjanje i pratite status svakog. No, imajte na umu da ovaj zahtjev pokriva samo evropske domene pretraga, piše tportal.\n01. 11. 2018 - 15:17 | Svijet


Trinkijeri: Igrače za Partizan i "grobare" veže ljubav, a ljubav kao što znate često čini čuda - Sportska centrala\nNaslovna Košarka Trinkijeri: Igrače za Partizan i „grobare“ veže ljubav, a ljubav kao što...\n16 juna 2019. 13:53\nPartizan dočekuje Crvenu zvezdu u četvrtoj utakmici plej-ofa Superlige Srbije u košarci.\nUtakmica u dvorani „Aleksandar Nikolić“ na programu je u ponedeljak, 17. juna od 18 časova. Crno-beli imaju imperativ pobede, jer bi u slučaju trijumfa Crvene zvezde serija bila završena, a titula ostala u taboru crveno-belih.\nStrateg Partizana Andrea Trinkijeri je istakao da će Zvezda biti rasterećenija na ovom susretu, što je njena prednost. Italijanski stručnjak veruje da će spona između igrača i publike doneti prevagu na stranu Partizana.\n– Sa par grešaka doveli smo sebe u situaciju da igramo utakmicu za ostanak u seriji. Ono što u takvoj poziciji donekle može da nas hrabri je to što smo i u prvoj, a posebno u trećoj utakmici, izgradili situaciju da budemo na korak do pobede. Nažalost, nedostajalo nam je ono o čemu sam već pričao: jedna lopta, jedna timska odbrana. Zvezda će sutra biti rasterećenija od nas, što favorita uvek stavlja u lagodniju poziciju. Znamo da će biti jos teže, znamo da ćemo greške morati da smanjimo na minimum, znamo da ćemo morati da odigramo skoro savršenu utakmicu. Za to je prvenstveno neophodno da apsolutno svih 40 minuta budemo maksimalno koncentrisani na cilj, da nam fokus ni na sekund ne skrene sa zadataka. Od velike pomoći biće nam i podrška navijača, ovog puta svi kao jedan moramo da budemo ujedinjeni kako bismo izborili majstoricu. Igrači koje treniram imaju kvalitet, snagu, želju da pokažu da su bolji od rivala. I što je najvažnije, za Partizan i grobare ih veže ljubav, a ljubav kao što znate često čini čuda. Nadam se da će spoj te ljubavi i vrednog rada tokom svih ovih prethodnih meseci rezultirati pobedom, koja će nam omogućiti da pokušamo da napravimo čudo, rekao je Trinkijeri, apreneo klupski sajt.\nTrinkijeri: Problem je 21 izgubljena lopta, zbog toga me je malo sramota


Očito je Fejs postao najcenzuranija društvena mreža, na kojoj "neko" ili na zahtev "država" odlučuje šta se blokira, cenzuriše. Toliko o demokratiji, slobodi govora, mišljenja i izbora najdemokratskije države na svetu USA. Vreme je promeniti društvenu mrežu...\novaj se brine za sirenje zavera, ili se pak brine za elitu svetsku, u koju i sam spada? doci se dan kada obican narod nece biti u stanju da se izjasni o stavu bilo cega, sto se kosi sa zvanicnim izvestajima, odnosno stavu. cenzura se oseca svuda, za sve koji misle svojom glavom.\nA nije zabrinut sto se preko fejsbuka siri globalizam po svetu.\nNemam nikakvih iluzija o zlu koje fejsbuk, tviter i slične mreže predstavljaju. No, nakon čitanja ovog članka mogu zaključiti samo to da cenzura kod svih "neprijatelja" Vašingtona nije dobra te da je cenzura u Vašingtonu i kod "prijatelja" dobra i čak poželjna. Aferim društvo.\nCeo svet živi u rijalitiju a režira jedan Zakerberg. Strašno.\nukinuti Fejsbuk i ništa slično ne dozvoliti.\nKakav spin, čovek je blokirao Trampa, predsenika Amerike, cenzura nikada veća, a ovde ga predstavljaju kao borca za slobodu govora. On je jedan od najvažnijih igrača Novog svetskog poretka.\nSnažan zemljotres jačine šest stepeni pogodio je danas jugoistočnu obalu Japana, ali nije izdato upozorenje na cunami.


Trinaesti dan suđenja: Šef voznog parka, GRU na Zlatiboru, HTZ oprema i Teša Tešanović - Vijesti.me\n12:07 Specijalni državni tužilac Milivoje Katnić je podsjetio da je protiv njega podnešeno više krivičnih prijava i da SDT postupa samo po zakonu. Katnić je naveo da Mandićevu ulogu nije određivalo tužilaštvo, već da su je odredile činjenice i je Eduard Šišmakov taj koji je naredio da se ubiju "izdajnik Velimirović i Milo Đukanović.\n11:54 Mandić je kazao da je kasnije saznao da je oružje bilo ostavljeno u kući visokog policijskog funkcionera. "Nemam nikakve dileme da iza smještaja oružja stoji ista ekipa koja stoji iza državnog udara", ističe Mandić.\n10:44 "U programu naše partije piše da se vlast smjenjuje demokratskim putem na fer i slobodnim izborima", naveo je Mandić.\n10:40 Demokratski front ima 20 hiljada, a Nova srpska demokratija 12 hiljada registrovanih članova, a oko 80 hiljada glasača, odgovorio je Mandić. "Nije nam bila potrebna pomoć sa strane, imajući u vidu broj stanovnika Crne Gore i broj naših članova i glasača", poručio je Mandić.\nOn je kazao da ima jedan broj i jedan mobilni telefon, i kući rezervni koji ne koristi, ali da često koristi telefone njegovih saradnika i da nema nikakve dileme da ga prisluškuje Agencija za nacionalnu bezbjednost. "Kad god imam priliku ja koristim telefon onih koji se manje prisluškuju od mene", pojasnio je Mandić.\n10:38 U 99 odsto slučajeva se protiv vlasti protestuje ispred Skupštine, a nekada je to bio i Trg Republike, kazao je Mandić. On je naveo da je propustio mali broj protesta protiv vlasti još od 1988. godine. "Veoma sam iskusan protestant".\n10:34 "Ne postoji zakon koji brani da se ide u Rusiju, Jerusalim ili Beograd. Nije donesen zakon koji zabranjuje prelazak državne granice za poslanike", odgovorio je Mandić.\n10:30 Mandić je naveo da se predsjedništvo DF nalazi u Hercegovačkoj ulici, a da su se nekad nalazile u Ulici Vojislava Grujića 4 i da ta adresa stoji na Vikipediji. "To je adresa koju je Miloš Jovanović dobio od Sinđelića", dodao je Mandić.\n9:54 Mi smo SDT dostavili informaciju da DPS sprema provokacije na dan izbora jer ne žele da priznaju izborni poraz, istakao je Mandić. On je podsjetio da je na posljednjem mitingu poručio aktivistima da čekaju precizne instrukcije od strane rukovodstva DF. "To da čekaju precizna upustva je najbolji dokaz da nije bilo nikakvog zakazanog skupa. Mi smo svaki skup zakazivali u skladu sa zakonom, čak i nakon rasturanja naših šatora i kada je narod izašao na ulice u velikom broju... Da smo planirali neki protest mi bismo ga redovno prijavili", objasnio je Mandić.\nMandić je pitao i kakav je to državni udar u kojem nema oružja. "Čak su i one praćke dovezene nakon 16. oktobra i održanih izbora", smatra Mandić.\n9:38 Mandić naveo da su on i Mihailo Čađenović uvedeni u igru i povezani sa grupom koja je došla i uhapšena u Crnoj Gori, sa jednim jedinim dokazom o vozilu koje je dovezlo kod njega "izvjesnog lažnog Rusa i izvjesnog Ananija Nikića".\n9:15 "Ljudi iz DPS, iz bezbjednosnih struktura i tužilaštva su napravili akciju lažnog državnog udara", kazao je Mandić. Mandić je naveo da je konkretan cilj da se zaustavi akcija Demokratskog fronta. "Pobjeda opozicije je bila više nego izvjesna", dodao je Mandić.\n"Kako se branila ta vlast po svaku cijenu, čuli smo dobro od raznih vojvoda, vrlo smiješnih imena, koji su saradnici udbe, preko iskrenih patriot koji su namamljivani na razne proslave, kako bi se nanijela šteta najjačem opozicionom subjektu - Demokratskom frontu (DF)",\n9:10 "Naravno da nisam kriv", poručio je Mandić na pitanje da se izjasni o krivici.\nIzdvojeni komentari Komentara: 443\nSvetlana 11 mjeseci i 3 nedjelje\nBorci za ljudska prava,gradjanska opozicijo,intelektualci-da covjek pljune na sve vas zajedno! Piiiii!\nAzrauDarko 11 mjeseci i 3 nedjelje\nRadim u ANB,pored kompjutera sam,iz dosade odradjujem za gospodara koji vas je popljačkao a vi ga podržavate.Ja iako radim u državnoj službi protiv njega sam.Jer je lopov\nlaki15 11 mjeseci i 2 nedjelje\nImas li ti okolokucno paso travalo\nSvi komentari (443)\nRadijatorpodbisce 11 mjeseci i 2 nedjelje\noj jatnicu slino stara tebi iz usta viru kara\nPgCG 11 mjeseci i 2 nedjelje\nNaljuti se Mandic na Katnica sto ga ne stavi na vrh piramide. Ja sam sef, Rusi samo daju novac. Moja je Srpska kuca, ja sam milioner, ja imam ogromnu zemlju u posjedu, ja vozim jahtu, ja sam bio sef vise partija, ja imam crnokosuljase sa HTZ opremom, ja sam cetnik, sin mi je u Bgd na privatnom fakultetu, ja u Bgd imam vilu...\nTroje teže povrijeđeno u udesu u Bogetićima


Žene i ravnopravnost među polovima · januar, 2013 · Global Voices na srpskom\nŽene i ravnopravnost među polovima · januar, 2013\nČlanci o Žene i ravnopravnost među polovima iz januar, 2013\nIstočna Azija 18/01/2013\nPromiskuitet: Slika Brazilskih Žena u Inostranstvu?\nJužna Amerika 15/01/2013\nU televizijskoj emisiji u Portugalu, predsednik portugalske pravne komore tvrdi da su prostitutke jedna od stvari koje Brazil najviše izvozi, među ostalim stvarima. Usledili su žestoki odgovori online, a ta polemička izjava podiže pitanja o slikama i stereotipima žena Brazila u inostranstvu.


Gradonačelnik Doboja je istakao da je Gradska uprava preuzela obavezu da iduće sedmice organizuje sastanak sa načelnicima onih opština čiji građani se liječe u dobojskoj bolnici da bi razgovarali o nabavci dva sanitetskog vozila, a Doboj će nabaviti jedno.\nDirektor Bolnice Mladen Gajić rekao je da je ovakav razgovor obavio i sa drugim načelnicima i da je zadovoljan njihovim interesom za obnovu voznog parka. Gajić je naveo da ova zdravstvena ustanova raspolaže sa četiri sanitetska vozila, od kojih su tri nabavljena 2008. godine sredstavima Vlade Republike Srpske i jedno u humanitarnoj akciji koju je sproveo Rotari klub iz Doboja. On kaže da su vozila već zastarjela i prešla preko 500.000 kilometara.\nViše iz kategorije: « 20. SJEDNICA SKUPŠTINE GRADA 300000 KM POVRATNICIMA ZA POLJOPRIVREDU »


OTVOREN 85. MEĐUNARODNI SAJAM POLJOPRIVREDE U NOVOM SADU | Agroservis\n> OTVOREN 85. MEĐUNARODNI SAJAM POLJOPRIVREDE U NOVOM SADU\nNovi Sad, 15. maj 2018.\nMeđunarodni sajam poljoprivrede, 85. po redu, otvoren je u Novom Sadu gde će do 21. maja nastupiti 1.500 izlagača iz 30 zemalja i biti predstavljeni proizvodi i usluge u oblasti poljoprivrede iz 60 zemalja.\nNedimović se osvrnuo na dosadašnje rezulate u poljoprivredi i naveo da se za IPARD projekat Ministarstva poljoprivrede prijavilo više od 500 aplikacija, te podsetio i nedavnu kupovinu IMT-a od strane indijskog giganta „Tafe“.\nIPARD, IMT i novosadski Sajam poljoprivrede su simboli srpske poljoprivrede. Želim da sajam još više raste kako bi srpska poljoprivreda rasla, istakao je ministar.\nFrancuska vidi Srbiju kao glavnog partnera na zapadnom Balkanu, ali i kao centar stabilnosti u regionu i zato želimo da jos više sarađujemo u svim oblastima, poručio je ambasador.\nOn je dodao da će Srbija tu priliku imati i s delegacijama iz drugih zemalja poput Ujedinjenih arapskih emirata sa kojima je Srbija danas potpisala Meomorandum o saradnji u oblasti poljoprivrede, stočarstva i bezbednosti hrane.\nDve bitne stvari za razvoj poljoprivrede jesu ulaganje i udruživanje malih i srednjih gazdinstava, kao i primena novih tehnologija kako bismo bili konkurentniji na evorpskim tržištima, ocenio je Radojević.\nNakon otvaranja sajma ministar, ambadasori i predstavnici gradske i pokrajinske vlasti obišli su štandove izlagača, među kojima je i štand „Dunav osiguranja“, i informisali se o proizvodima i uslugama koje nude.\nNa sajmu će biti održana izložba poljoprivredne mehanizacije i nacionalna izložba stoke u organizaciji Ministarstva poljoprivrede koje će podržati i izložbu „Kvalitet više“, na kojoj će se predstaviti proizvodi sa dodatom vrednošću, organski proizvodi i proizvodi sa oznakama geografskog porekla.\nVučević: Uvek dobri domaćini\n„Međunarodni poljoprivredni sajam epicentar je događaja u oblasti agrara u regionu, jedan je od oslonaca razvoja zemlje i mesto na kojem se mogu videti najnovija dostignuća u toj privrednoj grani, u kojoj se najbolji rezultati postižu povezivanjem tradicije i najnovijih tehnologija“, rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\n„Istovremeno, Novi Sad posećuju gosti iz celoj sveta koji mogu da se uvere u to da su Novosađani dobri domaćini.“


Carinici kod Pirota zaplenili dečije automobile i motocikle vredne preko 25.000 dolara | Pirot Info\nNaslovna VESTI Južne vesti Carinici kod Pirota zaplenili dečije automobile i motocikle vredne preko 25.000 dolara\nCarinici kod Pirota zaplenili dečije automobile i motocikle vredne preko 25.000 dolara\nIlegalni uvoz 385 dečijih automobila i motocikla na baterije, čija je vrednost procenjena na preko 25.000 dolara, sprečili su carinici na ispostavi Pirot. Roba je zaplenjena, kao i kamion zajedno sa kontejnerom u kome se ona nalazila, a protiv uvoznika u Pirotu je pokrenut prekršajni postupak.\nPrekršaj je otkriven, navode iz Uprave carina, prilikom kontrole robe dopremljene kontejnerom iz Hon Konga za uvoznika u Pirotu.\nMada su carinska obelžja na kontejneru, dopremljenim kamionom domaćih registarskih oznaka, bila neoštećena, već prilikom pregleda dokumentacije uočene su određene nepravilnosti. Kada je roba, prethodno dopraćena do Terminala Gradina i istovarena, utvrđeno je da dokumentacija koja je prati uopšte ne odgovara faktičkom stanju u kontejneru – saopštavaju iz Uprave carina.\nKako vrednost zadržanih dečijih automobila “Ride on car” i motocikla “Ride on motorcycle” prelazi trećinu vrednosti kamiona, do okončanja prekršajnog postupka će biti zadržan i kamion zajedno sa kontejnerom.\nNa taj način se, dodaju, vrednost prekršaja uvećava za više od 10.000 evra.\nPrethodni tekstNa Gradini zaplenjena neprijavljena garderoba i sprečeno iznošenje deviza


Kotorvaroški džudisti u žetvi medalja, dvostruko zlato za Saru Marić | Moj Kotor Varoš\nHomeSportKotorvaroški džudisti u žetvi medalja, dvostruko zlato za Saru Marić\nKotorvaroški džudisti u žetvi medalja, dvostruko zlato za Saru Marić\n06/10/2019 Moj Kotor Varoš Sport 0\nDžudisti kotorvaroške Mladosti osvojili su 22 medalje na međunarodnom Kupu “Stevan Marković” u Banjaluci, a najviše uspjeha imala je Sara Marić koja se okitila sa dva zlata.\nMarićeva se popela na najviši stepenik pobjedničkog postolja u kadetskoj i seniorskoj konkurenciji, a proglašena je za najuspješniju takmičarku u kategoriji kadeta.\nNajsjajnijim odličjem okotili su se i Selena Varošić u senirskoj i Nikola Jeftimir u juniorskoj konkurenciji, te mlađa pionirka Jovana Popović i poletarci Anja Smiljić i Helena Stolić.\nSrebrne medalje osvojili su seniorka Maja Popović, kadet Drago Slavnić, stariji pioniri Vladan Slavnić i Darija Danilović, mlađi pioniri Miloš Smiljić, Lara Višnjić i Nikolina Stolić, te poletarka Jelena Popović.\nNa pobjedničko postolje sa bronzanim medaljama popeli su se kadet Duško Janković, stariji pioniri Kristijan Višnjić, Jovan Serdar, Jovan Vuković i Dajana Dragojević i mlađi pioniri Stefan Serdar i Milica Zvijerac.\nSjajan nastup džudista Mladosti bio je dovoljan da u veoma jakoj konkurenciji zauzmu treće mjesto u ukupnom poretku. Mladost je nastupila sa 31 takmičarom, a na turniru je učestvovalo 414 džudista iz 37 klubova iz BiH, Srbije, Hrvatske, Slovenije, Rusije, Bugarske i Holandije.\nKotorvarošanin i njegov sin sletjeli sa puta u Čelincu\nBranka donijela titulu šampiona BiH u Maslovare\n16/06/2019 Moj Kotor Varoš 0\nUbjedljiv poraz košarkaša Mladosti, Varošić brojao do 28\n26/02/2017 Moj Kotor Varoš 0\nMladost slavi ponosnih devet decenija\n22/12/2016 Moj Kotor Varoš 0\nTri kandidata u trci za direktora Šumskog gazdinstva…\n“Sportek” objavio oglas za prijem radnika\nCvijanović: Koalicija jedinstvena u Kotor Varošu i…\nPola kotorvaroških odbornika obnovilo mandat,…\nBanjalučanin bio prvi protivnik Đokoviću i danas su…\nMladi uklonili stranačke plakate\nAsfaltirane tri ulice u Novom Naselju\nTrivunović: Hvala Kotor Varošu za veličanstvenu pobjedu\n“Fagus” dao sjaj spomeniku kulture u Beogradu\nPola kotorvaroških odbornika obnovilo mandat, najviše novih imena iz SNSD-a\nSDS najjača partija u Kotor Varošu, DNS ispod crte\nČupić slavi Stanivukovića, Kotor Varoš dobio još jednog poslanika\nŽupljanin: Čestitam Sakanu, nastavljam da radim za Kotor Varoš\nSakan: Hvala Kotorvarošanima, ubjedljiva pobjeda obaveza za još bolji rad\nDjeca Fudbal Futsal Humanost istaknuto Izbori KMF Kotor Varoš Kneževo Konkurs Korona Maslovare Mladost Nesreća opština Policija Posao Radnici Rukomet Sakan Saobraćaj Tešić Turnir Učenici Virus Škola\nMirsad Curkic: Postovani g. Sakan, iskrene čestitke na uvjerljivoj pobjedi za Načelnika opstine Kotor-Varoš. Nadam se da če te sa svojim koalicionim…


Na Banjalučkoj berzi ostvaren promet od 82.207 KM, na SASE 160.199 KM – The PRESTIGE\nBerza 27.01.2017. banjalučka berza, berza, sarajevska berza, SASE\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 82.207,68 KM, kroz 41 transakcija, dok je na Sarajevskoj berzi ostvaren ukupan promet od 160.199,19 KM u sklopu 15 transakcija\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,36 posto i iznosi 548,63 poena, a vrijednost FIRS indeksa se povećala za 1,62 posto i iznosi 1.622,52 poena.\nNa službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 7.857,18 KM, po prosječnoj cijeni od 1,04 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 0,97 posto.\nUkupan promet obveznicama iznosio je 65.092,17 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 11 u vrijednosti od 49.441 KM. Nije bilo promjene prosječne cijene.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZMIF u preoblikovanju Zepter Fond a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 5.970,20 KM, po prosječnoj cijeni od 8,63 KM, što predstavlja rast cijene za 2,25 posto.\nKod hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama preduzeća Uslugatrans a.d. Laktaši, a trgovalo se u iznosu od 1.035 KM, po prosječnoj cijeni od 0,207 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 2,99 posto.\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi (SASE) ukupno je prometovano 71.819 vrijednosnih papira.\nVrijednost BIFX-a je porasla za 4,93 indeksna poena na 1.025,62 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,48 posto.\nVrijednost indeksa SASX-10 porasla je za 2,21 indeksni poen na 656,32 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,34 posto.\nVrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 pala za 2,58 indeksnih poena na 959,03 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,27 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je porasla za 9,06 indeksnih poena na 9.579,95 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,09 posto.\nNa kotaciji privrednih društava ostvaren je ukupan promet od 3.338,04 KM, a u dvije transakcije prometovano je 180 dionica, od čega najviše dionica emitenta Sarajevska pivara d.d. Sarajevo u iznosu 2.276,64 KM.\nNa kotaciji IF-ova ostvaren je promet od 74,40 KM, a u jednoj transakciji protrgovano je 60 dionica.\nNa kotaciji obveznica ostvaren je promet od 1.072,44 KM, a u jednoj transakciji protrgovano je 1.080 obveznica FBiH ratnih potraživanja.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je ukupan promet od 154.755,98 KM, a u okviru devet transakcija prometovano je 70.348 dionica. Najveći dnevni promet registrovan je dionicama emitenta Trgovina Borac d.d. Travnik u iznosu 133.898,80 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST2 ostvaren je ukupan promet od 958,33 KM, a kroz dvije transakcije prometovana je 151 dionicom. Najveći dnevni promet registrovan je dionicama emitenta Magros Veletrgovina d.d. Sarajevo u iznosu 700,30 KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti, od 9,98 posto, zabilježile su obveznice FBiH ratnih potraživanja serije A i dostigle cijenu 99,30 KM, dok su najveći dnevni pad registrovale dionice emitenta RMU Banovići d.d. Banovići od 5,56 posto s cijenom 8,50 KM.


Petković: Biće još povlačenja priznanja Kosova - Kosovo Online\n14. Maj 2022. • 09:42\n"Uspeli smo da obezbedimo 18 povlačenja priznanja od onih država koje su ranije priznale takozvano Kosovo, taj broj se sada povećao na 18 plus četiri, i svakako će se još povećavati", rekao je Petković.\n"Nemojte da upadate u prištinsku zamku, oni su ti koji žele da dijalog propadne. Tako su radili i svih ovih meseci, tako su radili i juče. Činjenica da Bisljimi ne želi direktno da razgovara sa našom stranom pokazuje da oni ni oko čega ne žele sa nama da se dogovaraju", naveo je Petković.\n"Sve vreme puna su im usta nestalih osoba, ali kad konkretno treba nešto da se dogovorimo oni se povlače", napomenuo je. Dodao je da su jučerašnji razgovori bili opterećeni time što je Kosovo podnelo zahtev za članstvo u Savet Evrope.\n"Mentori takozvanog Kosova guraju priču članstva u Savet Evrope. Ali borićemo se iako smo mala država i nikada nećemo ostaviti naš narod na cedilu na Kosovu i Metohiji", rekao je Petković, dodajući da odgovor Beograda biti jasan.\nSrbija Kosovo Briselski dijalog povlačenje priznanja Petar Petković Besnik Bisljimi Zajednica srpskih opština