Izveštaj sa VII Međunarodnog Judo Trofeja Beočina 2016 - JK CEMENT\nHome / Vesti / Izveštaj sa VII Međunarodnog Judo Trofeja Beočina 2016\nObjavljeno: 17 oktobra, 2016\nSedmi Međunarodni judo „Trofej Beočina“ održan je 15.10.2016. godine u Sportskom centru Beočin, u tehničkoj organicaciji JK „Cement“ i pod pokroviteljstvom Opštine Beočin.\nNa turniru je učestvovalo rekordnih 481 takmičar iz 46 klubova iz 5 zemalja /Grčka, Bugarska, Hrvatska, BIH i Srbija/.\nTakmičenje je otvorio predsednik Opštine Beočin, Mitar Milinković, inače naš najuspešniji takmičar u istoriji kluba, u prisustvu brojnih gostiju među kojima su bili: dr Janis Kafenterakis, predsednik Grčke judo federacije, naše judo legende dr Slavko Obadov, Momir Lučić, Pavle Bajčetić, Miloš Mijalković, Marica Arsenović-Vajnberger, dr Jovan Pejčić, Svetlana Vajnberger, porodica Majdov, nacionalni trener za kadete Munir Šabotić, dirkektorka Osnovne škole Sakan Tatjana, direktorka Sportskog centra Beočin Jelena Drobnjak, Direktor hotela „CEPTOR“-Andrevlje Bračika Dragan i drugi. Njima je pripala i čast da podele medalje pobednicima u pojedinim uzrasnim kategorijama. Okom kamere sve je zabeležila i ekipa RT Vojvodine na čelu sa Otašević Sinišom.\nRukovodilac suđenja je bio Vlatko Belovuković iz Sombora, delegat Barna Vlastimir iz Novog Sada, službeni lekar dr Pušara iz Beočina, službeni fotograf Ismet Ademovski iz Beočina.\n1.mesto za poletarke osvojio je JK „Rakovica“-Beograd\n1.mesto za poletarce osvojio je JK „Cement“-Beočin\n1.mesto za ml. pionirke osvojio je JK „Ruma“-Ruma\n1.mesto za ml. pionire osvojio je JK „Dinamo“-Pančevo\n1.mesto za st. pionirke osvojio je JK „Voždovac“-Beograd\n1.mesto za st. pionire osvojio je JK „Cement“-Beočin\n1.mesto u UKUPNOM PLASMANU osvojio je JK „CEMENT“-BEOČIN\nSvi klubovi koji su bili najbolji i nekoj uzrasnoj konkurenciji nagrađeni su peharima, a „Cement“ velikim peharom za titulu najboljeg od najboljih.\nZa najboljeg sudiju proglašen je NIKOLA JEREMIĆ iz Rume kojem je pripala prigodna plaketa.\nZa najboljeg trenera proglašen je TRAJANOVSKI VLADISLAV-PEPE, kao trener najboljeg kluba\nZa najbolji inostrani klub proglašen je judo klub „RANDORI“ iz Istočnog Sarajeva/BIH.\nPrigodne plakete za doprinos u organizaciji 7. judo „Trofeja Beočina“ uručene su:\n-Opštini Beočin-predsedniku Milinković Mitru\n-Sportskom savezu opštine Beočin-predsedniku, Milinković Milenku\n-Porodici Majdov za veliki doprinos razvoju i promociji srpskog sporta\n-Sportskom centru Beočin-direktorki Drobnjak Jeleni\n-Hotelu CEPTOR-Andrevlje direktoru Bračika Draganu\n-Osnovnoj Školi „Jovan Grčić Milenko“-Beočin\n-Radio televiziji Vojvodine-novinaru Otašević Siniši\n-„Večernje Novosti“-Beograd-novinaru Bajić Slobodanu\n-„Dnevnik“-Novi Sad-sportskoj redakciji\n-Judo klubu „Volos“ iz Volosa/Grčka-treneru Janisu Kafenterakisu\n-Judo klubu „Topalov“ iz Bate/Bugarska-treneru Kostadinu Topalov\nIako nismo imali dovoljno plaketa veliku zahvalnost dugujemo roditeljima i članovima našeg kluba za veliki doprinos u tehničkoj organizaciji turnira i njima pripada ružičasti „Grand prix“ koji pripada i pokrovitelju ove lepe sportske manifestacije Opštini Beočin na čelu sa predsednikom Milinković Mitrom. Veliko HVALA dugujemo agenciji „Tipping Point“ iz Sr. Kamenice kao i firmama „Brendomania“ iz Šakotinca i „Energopromet“ iz Rakovca.\nCrni „Grand prix“ bi dodelili trenerima koji su od organizatora uporno tražili, da mimo protokola dodele medalja na pobedničkom postolju, „uzmu“ medalje za svoje takmičare jer su jako „žurili“ da odu kući.. Iako je već verovatno svima poznato da na našem turniru posebno poštujemo osvajače medalja, koji su svojim radom i trudom zavredili da stanu na pobedničko postolje, i da službeni fotograf to ovekoveči fotografijom, koja se posle može skinuti sa našeg web sajta www.jkcement.rs.\nNaravno organizator je ostao dosledan svojim pravilima koja važe od prvog „Trofeja“ 2010. godine pa koristimo priliku da se izvinemo tim trenerima ako smo malo bili i neprijatni, ali je sve u interesu dobre organizacije i judo sporta uopšte. Zahvalili bi se i svim takmičarima koji su na postolje dolazili uredno obučeni u kimona jer je i to jedno od naših „pravila“, a na ovom turniru smo imali samo jednog takmičara koji to nije poštovao. Pošto je iz inostranog kluba biće mu oprošteno što smo ga čekali da se presvuče kako bi ipak bio na postolju sa svojim rivalima..\nSutra dan je održan zajednički trening na kojem su učestvovali takmičari inostranih ekipa i domaći takmičari, a koji je vodio dvostruki juniorski šampion Evrope, Nemanja Majdov sa trenerima iz Bugarske i „Cementa“. Obzirom na njegovu veliku popularnost najmlađi takmičari su iskoristili priliku da se fotografišu sa šampionom i poželeli mu da bude i Olimpijski pobednik već u Tokiju 2020-te..\nZahvaljujemo se svim klubovima i takmičarima na učešću i nadamo se da se vidimo na 8. „Trofeju“ 2017. godine u još većem broju..\nBeočin, 16.10.2016. godine\nPrijatelji kluba i gosti:\nDodela medalja – poletarke:\nDodela medalja – poletarci:\nDodela medalja – mlađe pionirke:\nDodela medalja – mlađi pioniri:\nDodela medalja – starije pionirke:\nDodela medalja – stariji pioniri:


Naslovna » Obrazovanje » Državno obrazovanje » Srednje škole » Trgovinsko-ugostiteljska škola Leskovac\n016 222 961\nJALE SC 3K07S KONOBAR 15 3 GOD\nJALE SC 3K08S KUVAR 30 3 GOD\nJALE SC 4K03S KULINARSKI TEHNIČAR 30 4 GOD\nJALE SC 3K13S POSLASTIČAR 15 3 GOD\nJALE SC 4K02S TRGOVINSKI TEHNIČAR 30 4 GOD\nJALE SC 4K16S TURISTIČKO-HOTELIJERSKI TEHNIČAR 30 4 GOD\nJALE SC 4K04S UGOSTITELjSKI TEHNIČAR 30 4 GOD\nŠkola je osnovana 1906. godine kao Državna trgovačko-zanatska škola i spada među najstarije škole ove vrste u Srbiji. Godine 1919. dolazi do deobe škole na Zanatsku i Trgovačku školu, kada dobija naziv Trgovačka škola leskovačke trgovačke omladine L.T.O.. Do 1924. godine škola je bila trorazredna, a od 1925. godine četvororazredna.. U to vreme škola je imala šest razreda i oko 300 učenika. Iako je bila privatnog karaktera, škola je radila po državnom nastavnom planu propisnom od Trgovinske škole u Beogradu. Škola je delila sudbinu naroda na Balkanu. Prolazile su pored nje vojske, ekonomske krize, reforme…Za vreme okupacije susretala se sa velikim teškoćama da bi održala kontinuitet u radu, ali je tek nakon oslobođenja, 8. marta 1945. godine, nastavila redovno sa radom. Godine 1946. škola postaje državna i dobija naziv Niža državna trgovačka škola. Školske 1949/50. godine škola učenika u trgovini dobila je nagradu kao najbolja škola u NR Srbiji. Nagrada se sastojala od pisaće mašine i fiskulturnih rekvizita. Specijalna komisija Trgovinske komore NR Srbije, pri obilasku naše škole 1959 godine, između ostalog je konstatovala: «kako se iduće godine proslavlja pedeseto godišnjica neprekidnog rada ove škole trebalo bi, po našem mišljenju, organizovati, poštujući tradiciju, jednu veliku internatsku školu za celu Srbiju i Kosmet… Ovim bi se odalo priznanje preduzimljivom duhu i stvaralaštvu ljudi ovoga kraja… Jer, s obzirom na tradiciju Leskovca, kao i njegove pedesetogodišnje škole, uža Srbija, posle Beograda, nema boljeg centra». Naziv Trgovačka škola za učenike u privredi “Vojislav Nikolajević“ dobija 1959. godine.\nVeliko interesovanje učenika i uspešan rad škole doprineli su da se 1963. godine formira Trgovinski školski centar “Vojislav Nikolajević“. Godine 1963. pri trgovinskom centru je osnovano i ugostiteljsko odeljenje za konobare, a školske 1967/68. godine počelo je sa radom i odeljenje za kuvare i ćevabdžije.\nOd 1971. godine škola je radila u sastavu Ekonomskog školskog centra “Đuka Dinić“.\nŠkola izlazi iz Ekonomskog školskog centra 22.04.1988. godine i dalje nastavlja sa radom kao Trgovinsko-ugostiteljska škola “Vojislav Nikolajević“.Do maja 1989. godine škola je radila u zgradi Gimnazije, zajedno sa Ekonomskom školom, kada prelazi u novu školsku zgradu u naselju Dubočica. Zgrada u kojoj je smeštena škola sastoji se iz prizemlja i dva sprata.U sastavu škole su i dva restorana, jedan je otvorenog tipa i nalazi se u gradu, a drugi je u prizemlju škole.\n2021 2021/2022 bodovi leskovac obrazovni profili skola slobodna mesta smer srednje skole trgovinsko ugostiteljska upis 2019-06-03\nPrethodni: Srednja stručna škola Milutin Bojić Trgovište\nSledeći: Tehnička škola sa domom učenika Milentije Popović Crna Trava


Nikšić: Promcija kulturno-istorijskog nasleđa grada - Vijesti.me\nREALIZOVANE DVIJE POP-UP GALERIJE\nNikšić: Promcija kulturno-istorijskog nasleđa grada\nProjekat „CLINK“ predstavlja promociju kulturno–istorijskog nasleđa lokalnih zajednica, sa ciljem produbljivanja veze među ljudima iz deset zajednica iz tri zemlje Evropske unije (Hrvatska, Francuska, Grčka) i četiri zemlje kandidata (BiH, Srbija, Crna Gora, Albanija) i kulturnog nasleđa koje ih okružuje Edit\n1118 pregleda 0 komentar(a)\nSa promocije nasljeđa grada (Foto: Agencija za lokalnu demokratiju)\nSvetlana Mandić 28. septembar 2019, 09:44\nAgencija za lokalnu demokratiju realizovala je dvije Pop – up galerije u Nikšiću promovišući kulturno-istorijsko nasleđe grada, ali i edukujući građane. U sklopu prve Pop up galerije volonteri Info pointa i Agencije postavili su info table na pet lokacija, a građani su imali priliku da saznaju nešto više o hotelima „Onogošt“ i „Evropa“, Domu narodnog zdravlja, ženskom društvu „Kosovka djevjka“ i osnovnoj školi koja se nalazila na mjestu gdje je danas stara pošta.\n„Stariji su se prisjećali tih lokacija iz priča koje su čuli, neki su pronašli imena svojih rođaka iz perioda između dva svjetska rata, dok je mlađima sve to bilo novo, pa su zahvaljujući realizovanoj Pop up galeriji mogli da se edukuju o namjeni tih ambijenata“, kazala je Milena Radonjić, asistentkinja na projektu „CLINK- Kulturno nasleđe kao spoj različitosti u Evropi“, u okviru koga su realizovane galerije.\nDruga Pop up galerija bila je namijenjena srednjoškolcima koji su vični sa kičicom i bojama. Likovna kolonija, koju je vodila profesorica vizuelnih umjetnosti Marija Lazarević realizovana je na tri lokacije: Carev most, Lapidarijum i most na Moštanici. Srednjoškolci, njih dvadesetak, kroz različite likovne tehnike, predstavili su najstariji i najljepši most u Crnoj Gori, Carev i na Moštanici, kao i motive na stećcima, dok im je kustos U JU „Muzeji i galerije“, Milosav Milatović, održao predavanje o stećcima.\nDetalj iz Nikšića(Foto: Agencija za lokalnu demokratiju)\n„Pop –up galerije su ispunile svoju svrhu, odnosno uključile su zajednicu i njenu mladost da drugačije vrednuju materijalne i nematerijalne osobenosti grada pod Bedemom, dok je saradnja sa Opštinom, JU 'Muzeji i galerije' i Narodnom bibliotekom 'Njegoš' pokazala da grad uspješno prepoznaje svoje potencijale“, kazala je Radonjić.\nProjekat „CLINK“ predstavlja promociju kulturno–istorijskog nasleđa lokalnih zajednica, sa ciljem produbljivanja veze među ljudima iz deset zajednica iz tri zemlje Evropske unije (Hrvatska, Francuska, Grčka) i četiri zemlje kandidata (BiH, Srbija, Crna Gora, Albanija) i kulturnog nasleđa koje ih okružuje.\nAplikant je Agencija lokalne demokratije Mostar, dok su ostali partneri na projektu Agencije za lokalnu demokratiju iz Knjaževca, Prijedora, Siska, Zavidovića, Valone, Omma Studio - Heraklion, Grčka, i ALDA, Strazbur\nCLINK- Kulturno nasleđe kao spoj različitosti u Evropi\n"Stigla oprema kojom će biti zadovoljene potrebe zdravstva u naredne tri do četiri sedmice"


Ford je najavio da će pokrenuti proizvodnju električnih pikap vozila F-serije. Fordovi pikap modeli F-serije, poput najprodavanijeg vozila u SAD, modela F-150, čista su suprotnost električnim automobilima. Ogromnih su dimenzija, imaju veliku nosivost i troše mnogo goriva – ali ih Amerikanci jednostavno obožavaju. Iz Forda su još ranije najavljivali kako bi u budućnosti mogli ponuditi F-150 sa plug-in hibridnim pogonom,…\nPostoji određena količina prilagođavanja koju možete podariti jednom automobilu, prije nego što on postane nešto sasvim drugačije… Ipak, kada se radi o Land Rover Defender SUV modelima, ljudi iz Kahn Design studija su napravili umjetnost od hodanja po toj liniji. Njihova ponuda je bogata vrhunskim modelima iz ove linije, koji sadrže brojne nove dodatke koji ne remete duh donorskog vozila.…\nSvjetska premijera: Nova Toyota Supra\nToyota je na salonu automobila u Detroitu zvanično predstavila dugo najavljivanog nasljednika čuvenog sportskog modela. Prošlo je tačno pet godina otkako je japanski proizvođač konceptom FT-1 najavio novu generaciju Supre. Kao što smo već mogli da vidimo na snimku koji je dospio na Internet proteklih dana, produkcijski model stilski se oslanja na dizajn FT-1, dok je unutrašnjost automobila djelimično oblikovana…\nVolkswagen automobili najprodavaniji na svijetu\nBERLIN - "Volkswagen" automobili izbili su na vrh najprodavanijih u svijetu. U prošloj godini "Volkswagen" grupa prodala je rekordna 10,83 miliona ličnih automobila, odnosno 0,9 odsto više nego godinu prije. Najveći konkurenti "Tozota" i "Renault-Nissan-Mitsubishi" još nisu objavili potpune podatke o ukupnoj prodaji u 2018. godini. Francusko-japanski savez je u 2017. prodao 10,6 miliona automobila, a u prvoj polovini prošle…\nŠta znamo o Volkswagenovom glavnom električnom adutu?\nNakon katastrofe koja je uslijedila nakon otkrivanja "Dizelgejt" afere njemački Volkswagen je potpuno promijenio smjer kretanja i bacio sve karte na elektrifikaciju automobila. Njemački gigant je pokrenuo posebnu porodicu za EV vozila pod oznakom I.D, a jedan od ključnih aduta u proboju na to sve veće tržište biće mali hečbek Neo EV (ime tek treba da bude potvrđeno). Stilski poprima…\nŠta treba da znam ako krećem na put po snijegu?\nPo ovakvom vremenu vozačima se uglavnom ne savjetuje da kreću svojim automobilom na put bez preke potrebe. Ali šta ako moraju? Ukoliko polazite automobilom na put po snijegu, obavezno se informišite se o stanju na putnom pravcu kojim ćete se kretati, ali uvijek računajte i na mogućnost da se situacija u međuvremenu izmijeni i pogorša. Na putu kojim se…


Mikrokrediti Zavidovići – brzo rješenje za iznenadne troškove – Kredi.ba\nMikrokrediti Zavidovići – brzo rješenje za iznenadne troškove\nUkoliko vas interesuju mikrokrediti u gradu Zavidovići ovdje ćete pronaći sve potrebne informacije. Da biste aplicirali za mikrokredit, do sada je bilo potrebno da priložite obimnu dokumentaciju i prođete kroz duge i komplikovane procedure u banci. Upravo zbog toga, u Bosni i Hercegovini danas se sve više ljudi okreće mikrokreditima kao brzom, jednostavnom i sigurnom rješenju. Ukoliko vas interesuje kako funkcioniše proces apliciranja i otplate mikrokredita preko online finansijskih servisa dalje u tekstu ćemo vam objasniti detaljnije informacije.\nNakon što je vaša aplikacija odobrena, potrebno novac možete podignuti u najbližoj pošti ukoliko se nalazite u gradu Zavidovići na adresi sa poštarskim brojem 72220.\nKako biste aplicirali za mikrokredit Zavidovići potrebno je da ispunite sljedeće uslove:\nS obzirom da u navedenu grupu spada većina stanovništva u Bosni i Hercegovini može se reći da su mikrokrediti dostupni gotovo svom punoljetnom radno sposobnom stanovništvu. Istraživanje sprovedeno na 35988 stanovnika koji žive na teritoriji grada Zavidovići više od 70% ispitanika je izjavilo da se više okreće mikrokreditima nego tradicionalnim bankarskim kreditima. Više od 35% je koristilo finansijske usluge ovog servisa više od jednog puta. Statistička istraživanja agencije za bankarstvo pokazuju da je ovakav vid kreditiranja sve popularniji zbog svoje brzine, jednostavnosti i sigurnosti.


FK Željezničar ugostio polaznike Škole fudbala Feniks i članove Udruženja Srce za djecu – FK Željezničar\nFK Željezničar ugostio polaznike Škole fudbala Feniks i članove Udruženja Srce za djecu\nNa utakmici sa Širokim Brijegom FK Željezničar je ugostio polaznike Škole fudbala Feniks iz Bosanske Krupe, te djecu i članove Udruženja Srce za djecu koja boluju od raka.\nU sklopu društevno-odgovornog poslovanja i sa željom da ugostimo one na koji su drugi zaboravili, FK Željezničar je na jučerašnju utakmicu pozvao djecu i članove Udruženja Srce za djecu koja boluju od raka. Najpoznatiji projekt ovog Udruženje jeste Roditeljska kuća koja je smještena u krugu Pedijatrijske klinike, a pruža kontinuirani smještaj za djecu oboljelu od raka i njihove porodice, a koji dolaze izvan Sarajeva.\nGosti FK Željezničar su bili i polaznici Škole fudbala Feniks iz Bosanske Krupe. Polaznici škole, kao i djeca i članovi pomenutog Udruženja, bili su smješteni na sjevernoj tribini odakle su bodrili svoje omiljene fudbalere.


SAD premještaju aktivnosti Ambasade iz Kijeva u Lavov\nBlinken takes part in a joint press availability at the Quad meeting of foreign ministers\nSjedinjene Države premještaju aktivnosti svoje Ambasade iz Kijeva u Lavov, grad na zapadu Ukrajine, zbog brige za sigurnost osoblja, saopštio je američki državni sekretar Antony Blinken u izjavi 14. februara.\n“Moj tim i ja stalno provjeravamo sigurnosnu situaciju kako bismo utvrdili kada razboritost diktira promjenu držanja”, rekao je Blinken. “Imajući to u vidu, u procesu smo privremenog premještanja operacija naše Ambasade u Ukrajini iz naše Ambasade u Kijevu u Lavov zbog dramatičnog ubrzanja gomilanja ruskih snaga”.\nVećini osoblja već je naređeno da napuste Ukrajinu, a američkim građanima je savjetovano da napuste zemlju.\nOvaj potez dolazi u trenutku kada američki zvaničnici upozoravaju da bi Moskva mogla pokrenuti napad na Ukrajinu, uključujući i Kijev, svakog trenutka.\nRusija je okupila oko 100.000 vojnika u blizini ukrajinske granice, a prema nepotvrđenim informcijama još 30.000 angažovano na vojnim vježbama u Bjelorusiji koje su počele prije nekoliko dana. Rusija poriče da planira invaziju na Ukrajinu.\n“Ambasada će ostati u saradnji sa ukrajinskom vladom, koordinirajući diplomatski angažman u Ukrajini”, rekao je Blinken. “Također nastavljamo naše intenzivne diplomatske napore za deeskalaciju krize.”\nMala konzularna prisutnost već je uspostavljena u Lavovu, gradu koji se nalazi oko 70 kilometara dalje od granice sa Poljskom.\nRanije 14. februara Moskva je signalizirala svoju spremnost da nastave razgovore sa Zapadom kako bi se ublažila kriza oko Ukrajine. Njemački kancelar Olaf Scholz sastao se sa ukrajinskim predsjednikom Volodimirom Zelenskim, a njegov sastanak sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom planiran je za 15. februar.\nScholtz: Zapad spreman za "ozbiljan dijalog" sa Rusijom\nUkrajina traži sastanak s Rusijom u roku od 48 sati


PRETRAŽIVANJE INTERNETA | Form & Essence\nMada se u Srbiji dominantno za pretraživanje Interneta koristi Google, a u veoma neznatnom broju Yahoo i Majkrosoftov Live.com, a neki koriste i Pogodak.co.yu, svetska slika korišćenja Internet pretraživača je donekle drugačija.\nKao što je u bivšoj YU, u fudbalu postojala ‘Velika četvorka’, isti termin se može upotrebiti za Internet pretraživače.\n‘Velika četvorka’ Internet pretraživanja je:\nGoogle, sa apsolutnom dominacijom na tržišti, blizu 50%\nYahoo, sa oko 25%\nLive/ MSN sa oko10%\nAsk.com sa 5%.\nOstatak otpada na manje pretraživače, ili lokalne pretraživače kao što je Pogodak u Srbiji i Hrvatskoj, ili Daum u J. Koreji.\nU domenu ‘ Velike četvorke’ vodi se konstanta bitka. Ova grupa pretraživača je nastala nakon revolucionarnog sistema koji su uveli Google-ovi osnivači Lari Pejdž i Sergej Brin.\nNakon frapantnog uspega Google, svet pretraživanja nije bio isti, neki do tada značajni igrači su nestali sa scene, neki su se morali uključiti u velike korporacije pošto samostalno nisu mogli opstati na tržištu poput Ask.com, koji je pre bio poznat kao AskJeeves, a nako što ga je kupila IAC korporacija je promenio ime, a neki kao AltaVista.com, su tu, ali tavore.\nNeki su počeli da koriste tehnologiju drugih, kao što AOL koristi Google tehnologiju, Yahoo je takođe u određenom periodu koristi istu, pa je počeo sa razvijanjem svoje i primenom iste (mada ima nekih naznaka da se razmišlja o povratku na Google u zamenu za određenu sumu novca).\nTaj princip, ustupanja pretraživanja za određenu sumu i/ili deo od reklama, je primenio MySpace, koji je sa Google potipsao višegodišnji ugovor.\nU razmatranjima šta donosi budućnost, postoje predviđanja da će ostati 3 pretraživača, samo se ne zna ko će nestati jer će se integrisati.\nJedan scenario je da će opstati.\nGoogle, a Yahoo koristii njihov tehnologiju\nVeoma je interesanto da po oba scenarija, opstaje Ask.com, što zbog podrške koju mu IAC korporacja pruža, što zbog nagoveštaja da će njihovo konstantno usavšavanje tehnologije, i segmenti korisnika koji ga koriste ( u SAD ga koriste u značajnom broju srednjovečne žene), doprineti ne samo njihovom opstanku, nego neki analitičari predviđaju i da će zauzeti drugo mesto…\n← REPUTATION MANAGEMENT\tMarketing i PR izvori →


Sestre Kardašijan u okršaju na Instagramu: da li će pobediti Kim ili Kendal? | Lepota i stil | Lepota\nSestre Kardašijan u okršaju na Instagramu: da li će pobediti Kim ili Kendal? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSestre Kardašijan u okršaju na Instagramu: da li će pobediti Kim ili Kendal?\nAutor Jasmina Glišić 29.06.2015 16:10 16:30\nObe u belim čipkanim haljinama, sestre iz klana Kardašijan vode bitku popularnim fotografijama na Internetu... Kim Kardašijan u poljupcu s mladoženjom Kanjeom Vestom, a Kendal Džener okružena srcima od kose... Evo koja je fotografija ...\nPobeda je na Instagramu kratkog veka, ali je očigledno slatka kao šećer!\nTako je barem proslavila svoju malu pobedu manekenka Kendal Džener (19) koja je 26. juna 2015. godine objavila najveći broj lajkova na Instagramu pretekavši slavnu sestru Kim Kardašijan.\nMlada manekenka čija popularnost vrtoglavo raste obradovala se zaista "kao malo dete" fantastičnom rekordu koji je njena slika oborila - 2,48 miliona lajkova osvojila je pozirajući na podu, u beloj čipkanoj haljini, sa kosom raspoređenom tako da pramenovi oblikuju izdužena srca!\nI njena sestra Kim Kardašijan osvojila je Instagram u beloj haljini, ali pozirajući na venčanju u - do sada - "najlakovanijoj" slici svih vremena sa 2,47 miliona obožavalaca koji su joj odali priznanje.\n"Eto ti sad Kimi!", nije odolela mlađa sestra da ne dobaci na Tviteru, ali na društvenim mrežama se nikad ne zna... možda će uskoro par Kardašijan-Vest uzvratiti udarac...\nHot Kim Kardašijan Instagram


Naporan rad Srbije na identifikovnju trgovinskih barijera - PKS-RPK Novi Sad\n„Poglavlje se i ne može formalno otvoriti dok se sve države članice u Savetu EU ne slože sa ocenom Evropske komisije da je država kandidat ispunila uslove iz Poglavlja 1. Time se značajno usporava proces pregovora, a države članice dobijaju znatno veću moć u odnosu na Evropsku komisiju u procesu integracija u EU“, kazao je Lazarević, a saopštio je Centar za evropske politike. On je dodao da to „otvara mogućnost da države članice tehničke aspekte pregovora (zlo)upotrebljavaju, radi rešavanja bilateralnih i drugih političkih pitanja“ i da je ovakav način pregovora uveden tek kod proširenja Hrvatske, Crne Gore i Srbije.\nAgencija za privredne registre objavila prve rezultate poslovanja srpske privrede u 2016. godini. Preduzeća u „plusu“ 229,3 milijarde dinara,…


Potvrđena optužnica za ubistvo Ćuruvije - Sputnjik Srbija\n05:47 19 Septembar 2020\nPotvrđena optužnica za ubistvo Ćuruvije\n© Foto : zvačni sajt Apelacionog suda\n14:25 23.03.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPosebno odeljenje za organizovani kriminal Apelacionog suda u Beogradu, odlučujući po uloženim žalbama, potvrdilo je optužnicu za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije.\nOdbijanjem žalbi okrivljenih i njihovih branilaca, optužnica je postala pravosnažna, što omogućava početak suđenja četvorici pripadnika resora Državne bezbednosti koji se terete za ubistvo, rečeno je agenciji Beta u tom sudu.\nZa ubistvo Ćuruvije optuženi su načelnik resora Državne bezbednosti Radomir Marković, načelnik beogradskg centra DB-a Milan Radonjić, glavni obaveštajni inspektor u Drugoj upravi resora Ratko Romić i pripadnik rezervnog sastava tog resora Miroslav Kurak.\nKako se navodi u saopštenju Apelacionog suda, prvostepeni sud je dao dovoljno jasne i argumentovane razloge za podizanje optužnice.\n„Po nalaženju Apelacionog suda prvostepeni sud je u obrazloženju odluke kojim je potvrđena navedena optužnica dao dovoljno jasne i argumentovane razloge da ima dovoljno dokaza, da se osnovana sumnja da su okrivljeni učinili krivična dela podigne na nivo opravdane sumnje, a što je neophodan uslov za podizanje optužnice, pri čemu će ocena svakog pojedinačnog dokaza po kvalitetu biti stvar veća pred kojim se drži glavni pretres“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je rešenjem Apelacionog suda u Beogradu potvrđeno prvostepeno rešenje od 6. marta 2015. godine, kojim je Milanu Radonjiću i Ratku Romiću produžen pritvor za još 30 dana.\nRomić i Radonjić uhapšeni su 13. januara i od tada su u pritvoru, Marković je na izdržavanju kazne, a Kurak je u bekstvu. Oni se terete za krivično delo teško ubistvo.\nPo optužnici, Ćuruviju je ubio Miroslav Kurak, a saučesnik mu je bio Ratko Romić, koji je drškom od pištolja udario njegovu suprugu Branku Prpu u glavu koja je bila u tom trenutku sa njim. Kako se novodi, Ćuruvija je ubijen zbog „javnog istupanja u zemlji i inostranstvu i kritika nosilaca političke vlasti, mogućnosti da utiče na javno mnjenje i delovanje opozicionih društvenih snaga, radi očuvanja postojeće vlasti“.\nĆuruvija je ubijen u dvorištu ispred ulaza u zgradu 11. parila 1999. godine, gde su se nalazile prostorije marketing službe Dnevnog telegrafa.\noptužnica, ubistvo, Apelacioni sud, Radomir Marković, Miroslav Kurak, Branka Prpa, Milan Radonjić, Ratko Romić, Slavko Ćuruvija


Feljton - Strategija i taktika: trinaesto poglavlje, marksistički metod\nMarksistički metod[8 min. za čitanje]\nDžon Ris 12/05/2016, 14:38 2k Views\nSledi poslednje, trinaesto poglavlje. Od idućeg četvrtka, pratite naš sledeći feljton „Marks: Vodič za buntovnike“.\nU našem društvu prisutna je predrasuda o intelektualnoj misli, koju reprodukuje i akademija, o tome da se najveći uspesi teorijske misli nalaze najdalje od političke prakse. Bilo da se radi o filozofskim pitanjima o prirodi ljudskog postojanja i izvorima etičkog izbora, ili prirodnjačkim teorijama o nastanku univerzuma, ili strukturi atoma, sva ona deluju jako udaljeno od svakodnevnih dilema oko toga šta dalje da radimo.\nMeđutim, za marksizam, istina je dijametralna. Pitanje „šta da se radi?“ usko je povezano sa pitanjima vezanim za marksistički metod analize – drugim rečima, sa pitanjima marksističke filozofije.\nZbog čega je to tako? Ne možemo li se snaći uz pomoć ideja o strategiji i taktici o kojima smo već pisali u ovom pamfletu – jedinstveni front, sektaštvo, ultralevičarenje, i tako dalje? Očigledno je da su ovi koncepti ključni, ali kako da znamo kada je pravo vreme da koristimo određenu taktiku? Kao što smo mogli da vidimo, boljševici su umalo propustili priliku za revoluciju u oktobru 1917. godine. Isto tako, videli smo da se poziv nemačke Komunističke partije na revoluciju u martu 1921. godine katastrofalno završio.\nPrva vrsta iskustva je sama borba. Mreža koja spaja veliki broj članova i članica, koji su duboko usađeni u borbe radničke klase, u prošlosti je sigurno često morala da donosi ovakve odluke i da pravi procene, pa makar i na manjem nivou i oko manje ozbiljnih situacija. Ljudi koji je čine naučili su kako da procene raspoloženje u klasi, karakteristike radničkih vođa, prirodu policije i medija, i tako dalje.\nTi „terenci“ trebalo bi da obaveštavaju partiju o najhitnijim pitanjima koja muče radnike i radnice i akcijama koje se već sprovode vezano za ta pitanja; te informacije mogu činiti osnovu procene toga kako treba reagovati. Međutim, ovaj vid iskustva nije dovoljan sam po sebi.\nZato je neophodna druga vrsta iskustva: teorijsko iskustvo. Ova vrsta iskustva daje nam metod koji nam omogućuje da protumačimo borbu. Početna tačka bilo kakve analize jeste razumevanje protivrečne prirode društva u kojem živimo. Na početku pamfleta videli smo kako potreba za avangardnom organizacijom nastaje iz postojanja kontradiktorne svesti među radništvom. Takođe, videli smo da ta kontradiktorna svest nastaje iz sukoba ugnjetenosti i pobune, koji su prirodno stanje najamnog rada pod kapitalizmom. Taj sukob zasnovan je na temeljnoj protivrečnosti kapitalističkog društva – toga da mu je neophodan kolektivni rad radnika i radnica kako bi proizvodio bogatstvo, ali da to bogatstvo prisvajaju kapitalisti jednom kada se ono proizvede.\nJa ne znam skoro ništa o pobunjenicima i revolucionarima u južnoj Kini [ali]… budući da ustanci postoje, ne bi bilo nemoguće zamisliti neslaganje između Kineza 1, koji tvrdi da je ustanak proizvod najakutnije klasne borbe u celoj državi, i Kineza 2, koji kaže da je ustanak umetnost. To je sve što mi je potrebno kako bih napisao buharinovsku tezu: „S jedne strane […] s druge strane.“ Jedan nije uspeo da se pozabavi „faktorom“ umetnosti, dok drugom izmiče „faktor“ akutnosti, itd. Iz razloga što ne postoji nikakvo konkretno proučavanje ovog konkretnog neslaganja, pitanja, pristupa, itd., rezultat je mrtvi, prazni eklekticizam.\nU trenutku kada su revolucionari i revolucionarke odlučili da 2001. godine pokrenu koaliciju Stop the War, pratili smo analizu poput ove. Već nam je bila jasna priroda novog imperijalizma na osnovu teorijskog rada s kraja Hladnog rata, kao i tokom Zalivskog rata i rata na Balkanu. Razumeli smo protivrečnost između širenja američke vojne moći i njihovog relativnog ekonomskog nazadovanja. Na osnovu prethodnog iskustva u antiglobalističkom pokretu, procenili smo da postoji raspoloženje za otpor i da levica možda neće biti podeljena, kao što je to bio slučaj za vreme Hladnog rata.\nMogli smo pogrešiti u proceni, analizi protivrečnosti ili određivanju klasne svesti, ali izveštaji aktivista i aktivistkinja sa radnih mesta u danima nakon napada na Svetski trgovinski centar ukazivali su na to da smo bili u pravu. Uspeh prvog Stop the War protesta u Londonu, samo deset dana nakon 11. septembra, bio je dokaz u prilog našoj proceni. Da to nije bio slučaj, praksa bi zahtevala ponovno promatranje teorije.\nObjektivista će pričati o neizbežnosti datog istorijskog procesa; materijalist će pružiti tačnu sliku date socio-ekonomske formacije i sukobljenih odnosa koje ona stvara. Kada ukazuje na nužnost datog niza činjenica, objektivista uvek može postati apologeta činjenica; materijalista otkriva klasne protivrečnosti i tako određuje svoju poziciju. […] Materijalista se neće zadovoljiti navođenjem nepremostivih „istorijskih tendencija“, već će ukazati na postojanje određenih klasa, koje određuju sadržaj datog sistema i sprečavaju mogućnost bilo kakvog rešenja, sem onog koje donosi delanje samih proizvođača. […] Materijalizam uključuje pristrasnost, da se tako izrazimo, i spaja direktno i otvoreno usvajanje pozicije određene društvene grupe sa procenom događaja.\n[…] moraju [Lenjina] proučavati, da bi naučili da operišu dijalektičkim metodom; da bi naučili kako se konkretnom analizom konkretne situacije u onome što je opšte može naći ono što je posebno, a u posebnom ono što je opšte; u novitetu neke situacije, naći ono što je povezuje s prethodnim razvojem; u zakonitosti procesa istorije, nov element koji stalno nastaje; u celini deo i u delu celinu; u istorijskoj nužnosti – momenat aktivnog delanja, a u aktivnom delanju povezanost sa istorijskom nužnošću.\nKarl Marks i Fridrih Engels, Manifest Komunističke partije\nV. I. Lenjin, Šta da se radi? i Dečja bolest levičarenja u komunizmu\nLav Trocki, Lekcije Oktobra i Borba protiv fašizma u Nemačkoj\nĐerđ Lukač, Lenjin: Studija o povezanosti njegovih ideja\nToni Klif, Lenjin, četiri toma, ali pre svega prvi tom – Izgradnja partije\nPrethodni članak Fašizam još uvek preti – aktiviraj se!\nNaredni članak Maske su pale, šta ćemo dalje?


MyCity » Nauka -> Matematika » Racionalni brojevi /Tema Dodatna nastava za VI razred/\nPoslao: 28 Mar 2010 09:48\n-Periodični razlomci kroz primere-\n(Za dodatnu nastavu za VI razred osnovne škole)\nSaćetak(rezime): Kao što znamo, brojevi oblika p/q, gde je gde je peZ (ceo broj) peN (prirodan broj), zovu se Racionalni brojevi.\nRacionalni broj se može predstaviti u obliku decimalnog zapisa-decimalnom razlomku(konačnog ili beskonačno periodičnog oblika ).\nTo se dobija veoma jednostavno deljenjem broja p brojem q, a deljenjem se dobijaju jedan i samo jedan od tri slučaja:\na) konačan i beskonačan decimalni razlomak (razvitak),\nb) čisto periodičan decimalni razlomak(razvitak),\nv) mešovito periodičan decimalan razlomak (razvitak).\nRacionalni broj p/q koji ima decimalni zapis s konačno mnogo cfara zove se konačan decimalni razlomak.\nČisto periodičan decimalni razlomak pretvara se u običan razlomak, tako što se broj koji se sastoji od cifara perioda uzme za brojilac a imenilac ima onoliko devetki koliki je period tog broja.\nMešovito periodičan decimalni razlomak pretvara se u običan razlomak tako što se za brojilac uzme razlika b broja koji se sastoji od cifara pretperioda i perioda i broja koji se sastoji od cifara pretpreioda a imenilac ima onoliko devetki koliko cifara ima period i onoliko nula koliko cifara ima period .\nZnači, svaki racionalni broj oblika p/q može se izraziti u tkzv. Decimalnom (dekadnom, desetičnom) zapisu.\nTako je, na primer:\n1/2=0,5000...; 1/3 =0.333...; Da bismo pojednostavili izlaganje govorićemo, po pravilu o pozitivnim racionalnim brojevima manjim od jedinice i njihovom zapisivanju.\nDecimalni zapis racionalnog broja ima sledeću važnu osobinu: počev od neke decimale nadalje jedna cifra ili grupa cifara se ponavlja.\nNa primer, broj 0,1010010001..., u kojem se broj nula između dveju uzastopnih jedinica povećava za jednu nulu, ili broj 1,414212...=2.\nAko decimalni zapis racionalnog broja ima beskonačao mnogo cifara, onda se takav racionalan broj zove beskonačni decimalni razlomak ili periodični razlomak.\nCifre koje se ponavljaju, čiji pini period tih cifara dužinu perioda. Tako broj\n1/3=0.3333....=0,(3)-ima period 3 a dužinu 1 (neki stavljaju „crtu“ iznad cifre ili grupu cuifara koja se ponavlja) i zove se čisto periodičan decimalni razlomak.\nBroj 2,408080...=2,4(80), ima period 08, a dužinu perioda 2 i zove se mešovito periodičan decimalni razlomak.\nCifra 4 u ovom broju se ne ponavlja i čini pretperiod.\nKod učenika se postavljaju sledeća dva zadatka:\n1.)\tdati racionalni broj p/q napisati u decimalnom zapisu?\n2.)\tNaći racionalni broj oblika koji ima dati decimalni zapis.\nUčenici prvi zadatak rešavaju veoma jednostavno deljenjem broja p brojem q, a deljenjem dobijaju jedan i samo jedan od tri slučaja:\na)\tkonačan decimalni razlomak,\nb)\tčisto periodičan decimalni razlomak,\nc)\tmešovito periodičan decimalan razlomak.\nOvde treba istaći da svaki racionalan broj p/q ima konačan ili beskonačan decimalni zapis.\nDrugi zadatak za učenike je nešto složeniji i mi ćemo ga ovome pokazati preko primera, s isticanjem važnijih teorema bez dokaza (ostavljajući njihovo dokazivanje na časovima dodatne nastave).\nNađi racionalan a=p/q koji ima decimalni zapis a=0,21059.\nAko broj a predstavimo u tkzv. Polinomijalnom obliku\na=2.10 +1.1/10 +0.1/10 + 5.1/10 +9.1/10 ,\ndobićemo svođenjem na zajednički imenliac:\na= 2.10 +1/10 + 0.10 +5.10 + 9/10=21059/100000 +21059/(2.5) .\nRacionalni broj p/q, peZ, a q različit od nule, ima konačan decimalni zapis i samo tada kada je q proizvod dvojki i petica.\nNađi racionalni broj oblika p/q koji ima beskonačni decimalni zapis a= 0,1515...=0.(15).\na=0,1515....=15/10 + 15/10 + 15/ 10.....\nmnoženjem brojem 10 dobijamo\n10.a= 15+15/10 +15/10 +15/10 +,... =15+a.\na=p/(10 -1), tojest. a=15/99 =5/33.\nUopšte, u slučaju čisto periodičnog decimalnog razlomaka a=0,(d1, d2.....dk)\na = d1, d2.....dk/ (10 -1) = d1, d2.....dk /(99.......9)-u imeniocu k devetki ).\nIz ovoga imamo pravilo: čisto periodičan decimalni razlomak pretvara se u običan razlomak, tako što se broj koji se sastoji od cifara perioda uzme za brojilac a imenilac ima onoliko devetki koliki je period tog broja.\nNađi racionalan broj oblika p/q koji ima beskonačni decimalni zapis a=0,(234).\nPrimenom datog pravila jednostavno nalazimo a0234/999=26/111.\nP r i m r r 4.\nNađi racionalan broj oblika p/q koji ima neskonačni decimalni zapis a00,3(72).\nPrimenjujući pravilo na broj 0,72 dobijamo:\nA=3/10 +1/10 . 72/99 =3.99 +72/990 =3.(100-1)+ 72/990=372-3/990 = 369/990=41/110.\nUopšte u slučaju mešovito periodičnog decimalnog razlomka\na=0,c1 c2 ....cm (d1 d2 ...dk )\nimamo: m m k\na=0,c1 c2 ....cm /10 + 1/ 10 . d1 d2 ...dk/10 -1.\nNa kraju imamo: a=0,c1 c2 ....cm d1 d2 ...dk - c1 c2 ....cm /10 ( 10 -1).\nNa taj način imamo sledeće pravilo: mešovito periodičan decimalni razlomak pretvara se u običan razlomak tako što se za brojilac uzme razlika b broja koji se sastoji od cifara pretperioda i perioda ( u predhodnom primeru 372) i broja koji se sastoji od cifara pretpreioda a imenilac ima onoliko devetki koliko cifara ima period (dve devetke u našem primeru) i onoliko nula koliko cifara ima period (jedna nula).\nP ri m e r 5.\nNađi racionalan broj oblika p/q koji ima beskonačni decimalni zapis a=0,43 (128-).\nPrimenom datog pravila dobijamo:\nZaključak:-Na časovima dodatne nastave svaki nastavnik može samostalno sastaviti prikladne primere o periodičnim razlomcima, koristćei se datim teoremama i pravilima navedenih u ovom napisanom članku.\nVlasotince. Proleće 1995. godine Autor: Miroslav B. Mladenović-Mirac\n27. mart 2010. godine Vlasotince\nOvaj topic je pregledan 12912 puta\nKorisnici trenutno na forumu: Aleksa-, amonsrb, Apok, aramis s, arsa, Atomski čoban, Battlehammer, bojank, branko7, celik, cikadeda, Dannyboy, Denaya, dragon986, Drug pukovnik, goxin, GreenMan, Haryy, havoc995, Hoegaarden, ikan, ILGromovnik, Japidson, JOntra, Krusarac, kybonacci, Lieutenant, madza, manda87, MarKhan, Marko Marković, Markoni29, MB120mm, mercedesamg, Mercury, Mihajlo, miljannis, nenad81, nuke92, ofbeyond, ozz, pacika, pavle_pzs, pedja63, pein, Radiša, ruso, sakota79, Snorks, Srky Boy, StepskiVuk, VJ, vlvl, vobo, wizzardone, wolf431, yrraf


Državljanstva BiH odreklo se više od 72 tisuća ljudi | Poskok.info\nDržavljanstva BiH odreklo se više od 72 tisuća ljudi\nU razdoblju od 2010. do 2016. godine državljanstva Bosne i Hercegovine su se odrekle 25.464 osobe.\nTrend odricanja državljanstva Bosne i Hercegovine posebno je izražen u 2016. godine, a ako je suditi prema neslužbenim podatcima, on bi mogao biti veći u 2017. godini. Najviše građana BiH, njih čak 4.386, džavljanstva BiH se odreklo u protekloj godini, piše televizija “N1″.\nGrađani BiH najčešće se odriču državljanstva kako bi dobili državljanstva Njemačke i Austrije.\n”U postupku odricanja od bh. državljanstva stranke nisu dužne reći druge razloge osim činjenice da već posjeduju ili im je zajamčeno stjecanje državljanstva druge države. U neformalnim razgovorima najčešće navode kao stvarni razlog pravo na posjedovanje nekretnina, olakšano putovanje, olakšano studiranje u inozemstvu, sigurniji radnopravni status i slično.\nNajčešće se odricanje vršilo radi stjecanja državljanstva Njemačke, Austrije, Slovenije, Norveške, Danske, Češke, Srbije, Hrvatske, Crne Gore. Danska je u međuvremenu donijela novi zakon po kojem ne traži odricanje. Pristojba za odricanje od državljanstva BiH je 800 KM, za države bivše SFRJ 200 KM, a ako se vrši putem diplomatsko konzularne mreže BiH u inozemstvu plaća se još i konzularna pristojba. Sporazum o dvojnom državljanstvu BiH ima sa Švedskom, Srbijom i Hrvatskom”, potvrđeno je za “N1” u Ministarstvu civilnih poslova Bosne i Hercegovine./HMS/


BIPA dijelila darove\tObjavljeno u\nLanac austrijskih drogerija podijelio 10.000 torbi za plažu prolaznicima na zagrebačkom Cvjetnom trgu. U torbama za plažu našli su se i promo uzorci kozmetičkih proizvoda te kuponi za povoljniju kupnju\nVruće frizure sezone\tObjavljeno u\nOmbré pramenovi i dalje su hit boja. Voljeni od slavnih osoba, it-djevojaka i modnih ikona, možemo ih vidjeti u svim časopisima, blogovima i na modnim pistama.\nSo…? mirisi za mame\tObjavljeno u\nPovodom Majčinog dana poznati britanski brend So...? iz svoje ponude izdvaja dva mirisa - So...? Kiss me i So...? Sinful, prikladna za darivanje najvažnije osobe na svijetu\nVenus Freeze oduševio Vanju Mamić\tObjavljeno u\nLijepa poduzetnica spremna za ljeto – najnovijom neinvazivnom tehnologijom Venus Freeze, posljednjim hollywoodskim hitom, zategnula trbuh i pomladila lice\nP&G i dm nagrađuju maturantice\tObjavljeno u\nBudite posebne na maturalnoj večeri jer to je doista jednostavno uz P&G i dm koji ovaj mjesec najsretnije kupce dodatno nagrađuju\nKozmo lice 2013. Sabina Čavlović\tObjavljeno u\nDrogerija KOZMO ostvarila je snove dvadesetogodišnjoj Sabini Čavlović. Odabrana je za njihovo novo zaštitno lice između 4000 atraktivnih djevojaka koje su se prijavile na nagradni natječaj. Sabina je snimila naslovnicu za KOZMO magazin\nHit frizure proljeće-ljeto 2013.\tObjavljeno u\nNIVEA & Sally Brooks: Ove sezone prevladava svjež, ležeran i minimalistički look, a dobra vijest je da frizure ne moraju izgledati kao da ste upravo izašli iz salona - zato su i NIVEA trendovi za proljeće i ljeto tako prirodni i jednostavni\nNivea Men počinje s tobom!\tObjavljeno u\nNIVEA Men, broj 1 u muškoj njezi lica obilježava 90 godina. U tom povodu NIVEA linija za muškarce repozicionira se na tržištu, ima novi logotip i novi slogan: "Počinje s tobom!"\nOlivia Wilde: novo lice u Avonu\tObjavljeno u\nAmerička glumica Olivia Wilde, zvijezda popularne serije Dr. House, zaštitno je lice novog parfema Today Tomorrow Always Amour\nNivea i izložba (e)motion\tObjavljeno u\nU godini u kojoj obilježava 50 godina od kada je predstavila prvo mlijeko za njegu tijela na svijetu, NIVEA prenosi univerzalne poruke koje povezuju ljepotu tijela, pokret i emocije, postavši tako i dijelom izložbe fotografija (e)motion Slavice Subotić MacCormick, koja se otvara 18. travnja u galeriji Stančić\nNovi izgled web stranice Afrodita\t50. rođendan Nivea mlijeka za tijelo\tDodatna prilika za odlazak u svemir\tOmbrés Nature pramenovi\t«početak«12345678910»Kraj»\tStranica 1 od 10\tNajnoviji tekstovi


Aleksa Kolaković produžio vernost Sen Rafaelu – Balkan-Handball.com\nHome / Transferi / Aleksa Kolaković produžio vernost Sen Rafaelu\nAleksa Kolaković produžio vernost Sen Rafaelu\nFrancuski prvoligaš ekipa Sen Rafaela potvrdila je na svom sajtu da je obnovila saradnju sa srpskim reprezentativcem Aleksom Kolakovićem do leta 2022. Srednji bek je ove godine na 11 utakmica u ligi postigao 10 golova, dok je u kupu na dve utakmice 3 puta tresao mrežu rivala.\nKolaković, bivši juniorski reprezentativac u generaciji 1996, nagrađen je za svoje dobre partije ove sezone pozivom Nenada Peruničića u nacionalni tim u kome je odigrao dva meča sa Austrijom i Slovenijom u prošloj EHF nedelji.\nAleksa je za klupski sajt rekao, da je srećan i ponosan što nastavlja avanturu u Sen Rafaelu, i što je dobio priliku da se dokaže na najvišem nivou. Tom prilikom zahvalio se klubu na ukazanom poverenju i izrazio želju da osvoji prvi trofej sa francuskim klubom, koji bi ujedno bio i prvi u njegovoj karijeri.\n← Prethodni članak ORTEGA ZADOVOLJAN: Ex-YU dvojac ostaje u Hanoveru\nNaredni članak → Miljan Pušica veran Mindenu do 2021. godine\nAleksa Kolaković pred Hrvatsku (20.30): Moramo da pokažemo karakter\n„Orlovi“ krenuli, Aleksa Kolaković o Gracu: Ovo je dobra grupa za nas


DNEVNI HOROSKOP: VJERUJ ONOME ŠTO VIDIŠ, I OSTAVI PO STRANI ONO ŠTO ČUJEŠ! | Hayat.ba | Stranica 2\nZabrinuti ste za svoje finansije i to vam stvara veliki pritisak. Imate potrebu da pravite neke promjene na polju posla.\nPred vama je susret sa osobom koja bi mogla da pokaže da ima iskrena i jaka osjećanja. Izbjegavajte alkohol.\nNije vam baš pretjerano povoljan period naglašen. Sve ukazuje na neke probleme i komplikacije na ovom planu.\nMoguće je da imate neke lične nesigurnosti i da zato teško sklapate nova poznanstva. Moguće je da su vam bubrezi osjetljivi.\nNemojte da očekujete pretjerano važna dešavanja i promjene na polju posla danas. Niste sigurni šta možete da očekujete od osobe do koje vam je stalo jer je njeno ponašanje promenljivo.


Most Bratoljub u funkciji - Novosti Plus\n28 Novembra, 2021 Novosti Plus\t0 Comments\nMost Bratoljub, koji spaja Srpsku i Srbiju između Bratunca i LJubovije, od danas je u funkciji.\nSvečano je pušten i granični prelaz između Srbije i BiH, koji je sagrađen na kompleksu ukupne površine 30 hiljada metara kvadratnih i ima integrisan sistem prelaska granica.\nIzgradnja Bratoljuba, čija je dužina 227 metara, trajala je od oktobra 2015. do maja 2017. godine i koštala je 13 miliona evra.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je da most Bratoljub, zajednički granični prelaz i carinski terminal BiH i Srbije treba da omoguće prosperitet ljudi koji žive na tom prostoru, s obje strane rijeke Drine, a gradnju sličnog objekta najavio je i na rijeci Savi na Rači.\nMinistar transporta i komunikacije u Savjetu ministara Vojin Mitrović istakao je da je otvaranje mosta Bratoljub i graničnog prelaza najbolji primjer da je moguće realizovati sve projekte koji su interesu naroda Srbije i BiH.\n← Golišave fotke naplaćuju preko naloga u kladionici !\nDodik za Gardijan: Nisam izabran da budem kukavica →\n10 Decembra, 2021 Novosti Plus\t0\nBanjaluka pokrće akciju “NISTE SAMI”


Dan online - Politika: Cilj evropski kvalitet života - 2017-05-13\nPolitika ANDRIJA NIKOLIĆ RAZGOVARAO SA GRUZIJSKIM AMBASADOROM Cilj evropski kvalitet života\nPolitička stabilnost je karta za ulazak u klub najrazvijenijih zemalja evropskog i evroatlantskog svijeta, tvrdi čelnik skupštinskog Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrija Nikolić. On je tokom sastanka sa ambasadorom Gruzije u Podgorici, Zaza Kandelakijem naveo da je evropski kvalitet života krajnji cilj crnogorske državne politike.\nPrema saopštenju, sagovornici su istakli da su Crna Gora i Gruzija prijateljske države koje dijele iste evropske i evroatlantske ciljeve.\n– Kalendaki je naglasio da će značajno iskustvo koje Crna Gora stiče u procesima ulaska u Evropsku uniju i NATO poslužiti i Gruziji koja ima jasne političke aspiracije i neupitno opredjeljenje prema zapadnim vrijednostima – piše u saopštenju.\nNavedeno je da su se Nikolić i Kandelaki se saglasili da postoji dodatni prostor da se politički i uopšte državni odnosi unapređuju, i to na polju ekonomije, kulture i turizma, a dodatni impuls saradnji očekuje se od međuparlamentarnih grupa prijateljstva, čije je formiranje u finalnoj fazi.\n– Kalendaki je pozvao Nikolića da posjeti Odbor za vanjske poslove parlamenta Gruzije, kako bi se dobri politički odnosi efektuirali konkretnim rezultatima na obostranu korist Crne Gore i Gruzije – navodi se u saopštenju.


„Dan mladih“ na peskari uz igre bez granica\nObjavljeno 10.08.2012. u 11h\nMEĐUNARODNI DAN MLADIH obeležava se u nedelju, 12. avgusta 2012.g. u celom svetu. Cilj ovog obeležavanja je podizanje svesti građana o problemima i poboljašanju položaja mladih. Ove godine Dan mladih se obeležava pod sloganom „Uspostavljanje boljeg sveta, partnerstvo sa mladima“.\nU Srbiji se Dan mladih obeležava od 2007. godine, kada je i osnovano Ministarstvo omladine i sporta.\nDAN MLADIH 12.08. – PESKARA, ZRENJANIN\nU sklopu omladinskog projekta neformalne grupe mladih zrenjaninaca, a uz podršku Ministarstva omladine i sporta i Kancelarije za mlade Zrenjanin, na gradskom kupalištu „Peskara“ i u okolini istog, u NEDELJU 12.avgusta, biće takođe obeležen ovaj dan!\nKancelarija za mlade u Zrenjaninu poziva sve mlade i sve one koji se tako osećaju, da u nedelju od 10h budu na „Peskari“ i postanu deo ove lepe priče!\nTog dana, organizovaće se:\n– turnir u odbojci ( od 11h )\n– turnir u fudbalu ( od 15h )\n– „Igre bez granica“ ( od 17h )\n– Party all the time u kafiću „BEER HOUSE“\n– I JOŠ MNOOOOGOOOO TOGA…!!! :)))\nA, znate li koliko vrede mladi u Srbiji?\nProsečan mladi Evropljanin sa 24 godine do sada je već završio školovanje, volontira pet sati nedeljno i ima plan kako će izgledati njegov život u narednih pet godina, pokazuju poslednje analize rađene u okviru EU.\nProsečan mladi žitelj Srbije ima 24 godine, završio je fakultet ili srednju školu i traži posao. Nema jasnu viziju kako će izgledati njegov život ni za dve, a kamo li za pet godina.\nSrbija je i dalje na začelju liste zemalja sa brojem visokoobrazovanih građana i građanki dok mladi čine čak 50% od ukupnog broja nezaposlenih u Srbiji. Svaki treći student planira da, nakon što diplomira, zauvek napusti Srbiju. Procentualno najveći rast siromaštva u prethodnom periodu zabeležen je upravo kod mladih od uzrasta od 19 do 24 godine.\nNeka od pitanja koja se postavljaju su: Da li i koliko mladi vrede državi Srbiji i koliko odgovarajuće institucije, mediji i javnost uvažavaju probleme i potencijale mladih? Koliko su mladi vrednovani u društvu da li uopšte postoji svest o neophodnosti društvenog konsenzusa i sveobuhvatnog pristupa rešavanju njihovih problema?\nMLADI LJUDI IMAJU ŠANSU DA PROMENE SVET I TO TREBA DA ISKORISTE, navodi se u saopštenju ove kancelarije.\nTagovi:dan mladih, darko trajlov, gradsko kupaliste, kancelarija za mlade, peskara, Vodimo Vas, zrenjanin


Gejts traži veću podršku za Avganistan\nAvganistanski ministar odbrane Abdul Rasim Vardak je na sastanku NATO-a u Briselu pozvao evropske vlade da pojačaju podršku višenacionalnoj misiji u Avganistanu. On je naglasio da bi breme trebalo da bude podeljeno ravnomerno, dodavši da Avganistan radi na jačanju sopstvenih bezbednosnih snaga da bi mogao da se brani od talibanske pobune.\nU Brisel je doputovao i američki sekretar za odbranu Robert Gejts, koji se prethodno u Holandiji sa ministrima NATO-a takođe razgovarao o Avganistanu. On je novinarima izjavio da prvi put veruje da su stvari postavljene na mesto da bi izgledi na uspeh na početku promene zamaha postali razumni. Gejts je dodao da će američki Kongres i narod po svemu sudeći nastaviti da podržavaju misiju, ako - kako se izrazio - budemo u stanju da im pokažemo da postižemo napredak.\nGejts je govorio i o Severnoj Koreji i objasnio da najnoviji obaveštajni podaci ne ukazuju da ta zemlja mobiliše trupe i opremu, ali da nepredvidiva priroda njenog rukovodstva ne dozvoljava da se odbace pretnje.


MyCity » Obrazovanje -> Fakulteti i studiranje » pomagajte ljudi molim vas\nPoslao: 16 Mar 2008 21:40\ne ovako... nisam neki ucenik , ono... pa uskoro zavrsavam srednju i planiram da upisem neki fakultet:)E, AKO ima neko da mi kaze koji je dobar fakultet u beogradu da je lak , da se lako upada , da nije skup. I jel ima u bg-u muzicka akademija jer sviram neke instrumente pa da pokusam to da ganjam. Kakvi su uslovi za upis i sl, dobro bi bilo da mi neko odgovori...\na evo i jedan vic da se nadje:\nsjede 2 pileta u kafani i piju piju piju....napise se tebra\nhvala unaprijed, sudeci po ostalim topic-ima i odgovorima svi ste legende pozz\nPoslao: 16 Mar 2008 23:27\nPrvo sednes, pa onda postavis sebi pitanje: Sta bih ja zeleo da budem kada "porastem"? Kada ti nesto padne na pamet po tom pitanju, onda se raspitas sta se studira da bi postao "to". I na kraju opet sednes i razmislis da li ti mozes to da izguras, ako mozes onda to i "ganjas".\nU Beogradu ima gomila fakulteta i visih skola, sto drzavnih sto privatnih. E sad' oni na koje se lako upada su obicno teski i sa slabom perspektivom za zaposlenje, a jeftinih i skupih ima i jednih i drugih. Kako se formiraju cene studiranja i na kojim osnovima je misterija u misteriji, uglavnom cena nema veze sa kavlitetom studiranja. E sad, ako ti je bitna samo diploma, kao papir, imas te novonikle vise skole za razne menadzmente u sportu smer, recimo bob ili karling, pa nemors cak ni da se pojavljujes na faxu. A ukoliko planiras nesto ozbiljno, uvek ti se to svodi na "grejanje stolice i samaranje knjiga".\nNa kraju ako bas nemas nikakvih ideja cime bi zaleo da se bavis, moj ti je savet, upisi nesto sa cime ces barem lako da nadjes posao. A ako je istina to sto kazes da " nisi neki ucenik", mozda je bolje da probas sa nekom visom skolom nego da bacis 10 godina zivota studirajuci nesto sto te i ne interesuje toliko.\nPoslao: 17 Mar 2008 13:45\n..moj prijedlog je visa poslovna oli ti ga menadzment....furaj neki fazon pr menadzer,ak ne volis mnogo da ucis,sta ti ga znam uzmi neki kreativan faks.....zurnalistika npr...ono...dopisnik..novinar istrazivac..ona ti je lagana a zanimljiva...et tako..ali prethodni komentar ti kaze: sjedi i razrijesi sa sobom dileme..i ono..ne misli na perspektivu,nego na ono sto volis...see ya!sretno...


Zimnica – Marijelin Svet\nJoš uvek ima paprike na pijacama pa mislim da nije kasno da napišem recept po kojem ja godinama spremam ajvar. Neko će reći da je jednostavnije kupiti, ali ja volim kad se dvorištem i kućom širi miris pečene paprike… Da se razumemo, ne spremam ja neke velike količine, ali volim da se u kući za…\nRođena sam u septembru. Možda je to razlog zašto volim jesen. Dani su i dalje topli, sunčani, pijace pune povrća i voća… Za svakog po nešto. Za mene sve. Mirsni plodovi mame da se kupe, ili, ako imate sreće, da se uberu. Jesen je vreme kad ove divote treba nekako i sačuvati za hladne i…\nPosle kiše uvek zasija sunce, a sa sunčanim danima pojaviće se i cvetovi zove… Koristim priliku da podelim post ne vreme, jer ću uskoro biti zauzeta spremanjem ovog divnog soka…\nananas banane beli luk belo kukuruzno brašno blitva brzi kolač crni luk dinja divljač doručak grašak hleb i testa hrono integralno jabuke jagode jaja keleraba kiseli kupus klasika kokos kore krompir kukuruzno bašno kuvana jela kvasac lešnici limun lubenica maline maslac maslinovo ulje med meso mleveno meso orasi pac palačinke paprika paradajz pasta pasulj pavlaka piletina pirinač pite plavi patlidžan puding Ras al Hanout rebarca ručak samoniklo bilje senf sir slaninica slatka pavlaka slatko sok od paradajza spanać srnetina svinjetina tikvice vanil krem večera vino višnje začinsko bilje zeleniš čokolada šampinjoni šargarepa šećer šlag šljive živeti zdravo


Kome pomažu đaci i predškolci, ko pomaže njima, a kako oni mogu pomoći nama? | Giving Balkans\nPrema nalazima našeg Godišnjeg izveštaja o davanju u Srbiji je u 2017. godini skoro 13% svih donacija bilo je namenjeno obrazovanju – ono što je možda i važnije jeste da je u proteklim godinama taj procenat bio u konstantnom porastu.\nDobro obrazovanje čini mnogo toga – kvalitetno opremljene škole, kreativni i motivisani nastavnici i profesori, ali vannastavne aktivnosti vezane za umentosti, nauku i drugo.\nNaravno, ništa od toga ne bi postojalo bez dece i mladih koji svakoga dana uče, rastu i razvijaju se. Naravno, pored praktičnih znanja koja će jednog dana pretvoriti karijeru, u ovom uzrastu oni takođe uče i o tome kako da postanu dobri ljudi - a neretko usput tome uče i sve nas.\nZato vam ove nedelje donosimo priče o njima – o tome ko i kako pomaže njima, inovativnim idejama za unapređenje obrazovanja i sjajnim inicijativama u kojima su učestvovali deca i mladi iz regiona.\n1. Uposlite ih i pomozite im da odu na ekskurziju\nMaturska ekskurzija je važan događaj u životu srednjoškolaca, ali nažalost nisu svi mladi u mogućnosti da priušte sebi ovo lepo putovanje. Zato je razredna jednog odeljenja Desete beogradske gimnazije došla na odličnu ideju. Dragana Možek odlučila je da podstakne svoje đake da zarade novac kako bi celo odeljenje moglo zajedno da otputuje u septembru. Ovde možete pogledati njenu Facebook objavu i videti kakve usluge (između ostalog kurirske, fizički rad, babysitting) nude ovi vredni maturanti, i naravno informacije o tome kako da ih kontaktirate. Ukoliko nemate posao za njih, obavezno podelite objavu i podržite ih!\n2. Besplatni dramski studio za socijalno ugroženu decu\nŠirom regiona podrška umetnosti i kulturi je i dalje nedovoljno prepoznat cilj. Ipak, postoje i odlični projekti koji nastoje to da promene. Tako je nedavno udruženje Projekat sreća (Проект Среќа) otvorilo dramski studio Neverland gde će deca koja vole da glume moći da pohađaju besplatne časove i učestvuju na različitim dramskim radionicama. Studio je namenjen deci iz Opštine Centar (Skoplje) koja spadaju u kategoriju socijalno ugroženih, a to podrazumeva decu iz jednoroditeljskih porodica, decu bez roditeljskog staranja, decu sa iskustvom porodičnog nasilja i iz ekonomski ugroženih porodica.\n3.NIS opremio kabinet za mehatroniku u Pančevu\nKabinet se nalazi u mašinskoj školi Pančevo, a oprema vredna skoro 8.500 EUR (1.000.000 RSD) pomoći će đacima da u savremenim uslovima koji simuliraju pravu procesnu industriju steknu osnovna znanja za zanimanja kao što su tehničar mehatronike i tehiničar za kompjutersko upravljanje. Mehatronika je inače savremena disciplina koja spaja mašinstvo, elektrotehniku i informaciono-komunikacione tehnologije (računarstvo, informatika itd).\n4. Učenici tehničke škole iz Prijepolja kupili spavaćice za porodilište\nOni nisu direktori firmi, pa čak i vlasnici uspešnih start-upova. Na raspolaganju imaju samo džeparac koji dobijaju od roditelja, ali znaju da je i to dovoljno da nekome pomognu. Tako su, odvajajući novac, učenici Tehničke škole iz Prijepolja uspeli da sakupe oko 85 EUR (10.000 RSD) i time obzebede 11 novih spavaćica za potrebe prijepoljskog porodilišta. Mladi ljudi iz ove škole već su pokazali svoju humanost, s obzirom na to da su na isti način prošle godine pomogli rad Narodne kuhinje u ovom gradu.\n5. Koncert Muzičke škola Varaždin za Fondaciju sv. Mihael\nFašnički koncert održan u utorak 5. marta okupio je veliki broj učenika muzičke škole, ali i nekoliko zaista kreativnih profesora. Među njima se istakao Tomislav Cvrtila, koji je u uverljivom kostimu legendarnog frontmena grupe Queen, Freddyja Mercuryja, zajedno sa đacima izveo pesmu Bohemian Rhapsody. Osim sjajne zabave, koncert je poslužio i jednom odličnom cilju. Novačne donacije posetilaca koncerta namenjene su podršci radu Fondaciie sv. Mihael za prevenciju kriminaliteta. Aktivnosti organizacije vezane su za podizanje svesti građana i posebno dece, o temama kao što su bezbednost u saobraćaju, prevencija različitih oblika nasilja i borbe protiv zavisnosti.\n6. Podrška mladim matematičarima iz Hrvatske\nMladi talenti iz STEM oblasti popularna su tema ovih dana – to je između ostalog pokazala i kampanja POLIBOTI na našoj platformi Donacije.rs koja je nedavno premašila svoj cilj. U Hrvatskoj, podršku su dobili talentovani omladinci iz Udruge mladih koprivničkih matematičara (UMKOM). Novac doniran tokom humanitarnog Cageball turnira (fudblaska utakmica u kavezu) pmoćiće deci da otputuju na Kipar i tamo učestvuju na međunarodnom takmičenju euroMath. Cilj je bio postavljen na 570 EUR (5.000 HRK), a on je i premašen za nekoliko stotina kuna. Na terenu se našlo 7 ženskih i 13 muških ekipa.\n7. Mali violinisti u Mostaru\nMuzički nadarena deca nastupala su na koncertu i u Bosni i Hercegovini, u Mostaru. Violinisti iz muzičke škole Ivan Plemeniti Zajc pokazali su kako svoj talenat, tako i spremnost da pomognu onima oko sebe, s obzirom na to da je koncert bio humanitarnog karaktera i namenjen udruženju Vedri osmijeh. Ova organizacija pruža različitu vrstu podrške deci sa smetnjama u razvoju i njihovim porodicama. Kao i kolege iz Varaždina, ni mališani iz Mostara nisu pravili kompromise kada je scenski nastup u pitanju, pa su tako nastupali u najrazličitijim kostimima i publiku zabavljali u ulogama gusara, doktora, mornara i princeza.\n8. Predškolci iz Igala u akciji Čep za hendikep\nI najmlađi članovi našeg društva povremeno nas iznenade svojom spremnošću da čine dobra dela. Tako su se deca iz predškolske ustanove Naša radost uključila u akciju Čep za hendikep koja trenutno postoji u više država. Uz pomoć roditelja i vaspitača, oni su prikupljali plastične čepove, koji se recikliraju kako bi se prikupio novac za kupovinu pomagala za osobe sa invaliditetom. Osim što su ih prikupljali, deca su pomogla da se čepovi razrstaju i spakuju i lično ih predali predstavnici Udruženja Čep za hendikep.


Vesti online / Svi komentari / Davutoglu: Preuzimam odgovornost za rušenje ruskog aviona\nDavutoglu: Preuzimam odgovornost za rušenje ruskog aviona\nBivši premijer Turske Ahmet Davutoglu je u intervjuu za privatnu stanicu NTV rekao da preuzima odgovornost za rušenje ruskog borbenog aviona Su-24 u novembru prošle godine, što je incident koji je doveo do zatezanja odnosa između Ankara i Moskove.\nObaranje ruskog aviona\nLazu i Erdogan i Davutoglu. Ako on stoji iza rusenja aviona zasto su piloti u zatvoru?????? Piloti su vojnici koji su samo izvrsili naredje, znaci da treba on da bude uhapsen. Ali kako kada je on Kum Erdoganovoj kcerci?\nStara narodna izreka NE vjeruj turcinu.\nPa zar to vec nije ucinio turski pilot , koji je kako onomad tvrdio da je sve cinio na "svoju ruku" !!! ???


Ne davimo Beograd: Nagrada Vesiću za diletantizam - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Ne davimo Beograd: Nagrada Vesiću za diletantizam\nKulturno-prosvetna zajednica Beograda dodelila je Goranu Vesiću nagradu za “trajni doprinos kulturi glavnog grada”, a u obrazloženju se navodi jedan od najviše osporavanih aspekata njegove vladavine – rekonstrukcija trgova i ulica, ono u čemu se Vesić pokazao kao katastrofalno neuki diletant, saopštila je Inicijativa Ne davimo Beograd.\n4Piše: FoNet 21. septembra 2020. 23.45\nKada smo pre godinu dana, ironično, Vesiću otvorili spomenik, nismo mogli ni da slutimo da će nam ukrasti ideju i sam sebi dodeliti stvarnu nagradu za ista ona nedela zbog kojih ga Beograđani kritikuju i zbog kojih je naš grad pred kolapsom, navodi se u saopštenju. Ukoliko je kriterijum za dodelu ove nagrade da se pokuša pranje Vesićeve biografije od štetnih projekata, onda se za takav „trajni doprinos kulturi glavnog grada“, može dodati još Vesićevih dela, ukazali su iz Ne davimo Beograd.\nNavodi se da bi tu mogla da se doda rasprodaja gradskih simbola, Beograđanke i uskoro Sava centra, preko planiranja seče šume na Košutnjaku, otimanja obala reka, novogodišnje rasvete, kolapsa saobraćaja i sve lošijeg javnog prevoza, izgradnje katastrofalne spalionice u Vinči, promena imena ulica i uništavanja kulturno istorijskih spomenika i rasipanja javnih sredstava na muzičku fontanu i bizarne spomenike.\nGoran Vesić, inicijativa Ne davimo Beograd, NagradaBeograd\nNe davimo Beograd: Nastavlja se rasprodaja javne imovine grada Beograda\nNe davimo Beograd: Izjavom o Starom savskom mostu Šapić se preporučuje režimu\n22. septembra 2020. u 07.28\nNe bi bilo lo[e da se izda knjiga „Srpske štetočine“ na znanje budućim pokolenjima i na bruku njihovih porodica. Vesić bi imao čast da tu dobije zaslužno mesto, pored svog mentora.\n22. septembra 2020. u 07.31\n„TRAJNI DOPRINOS KULTURI,“.,PROMOCIJI I UTEMELJENJU , PROSTACKOG RECNIKA,LAZLJIVOSTI,BAHATOSTI, PRIMITIVIZMU,KRIMINALU.\n22. septembra 2020. u 07.51\nKoruptivno-poltronska zajednica… nagradu za trajni doprinos nekulturi…\n23. septembra 2020. u 10.38\nNe bih se iznenadio da narko bos Šarić dobije nagradu grada Beograda za uspešno organizovanje nabavke i distribucije opojnih droga, čime je doprineo etabliranju grada na narkomanskoj mapi sveta..\nBulevar involucije (5)\nBudućnost kao pretnja


Tapaciranje nameštaja, Belo Blato :: Daibau.rs\nTAPACIRANJE NAMEŠTAJA, BELO BLATO\nTražim dobrog tapetara: Skupili smo i proverili tapetare, koji rade u mestu Belo Blato i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani tapetari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar tapetar Belo Blato više


Počeo Festival profesionalnih pozorišta Vojvodine | Novosadski informativni portal 021\nSelektor festivala Slobodan Savić naveo je da čak tri profesionalna pozorišta u Vojvodini za 70. festival nisu prijavila nijednu predstavu, a da su samo tri prijavila predstave za decu.\n"Nije problem samo nedostatak novca, mnogo veći je problem nepostojanje jasne koncepcije, tematskih estetskih kriterijuma i izbrušene promišljene repertoarske politike i u Srbiji i u Vojvodini, što uz bitne materijalne poteškoće dovodi do pada kvaliteta", rekao je Savić.\nU selekciji se našlo 12 predstava u izvođenju devet vojvođanskih pozorišta, a tokom festivala će, osim u Zrenjaninu, predstave, zbog epidemiološke situacije, biti igrane na matičnim scenama i u Novom Sadu, Vršcu, Subotici i Somboru.\nFestival traje do 26. aprila, a predstave će ocenjivati tročlani žiri u kome su Vida Ognjenović, Miodrag Tabački i Predrag Momčilović.


Festival filmskih autorki ruši predrasude - oradio.rs\nProtekle nedelje u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine održan je drugi Festival filmskih autorki. Za razliku od prethodnog, ovogodišnje izdanje organizovano je u okviru Autonomnog festivala žena – feminističkog festivala u Novom Sadu. Publika je za tri dana, koliko je trajao festival, imala priliku da pogleda 19 filmova autorki iz regiona.\nJedna od selektorki Marija Pejin kaže da je osnovni kriterijum za selekciju bio taj da je film producirala, režirala ili pisala žena, ali to nije sve.\n"Vođeni smo pre svega kvalitetom filmova koji su pristigli. Hteli smo i da prikažemo žanrovsku raznolikost, tako da smo se trudili da napravimo neki balans eksperimentalnih, narativnih i dokumentarnih filmova koji jesu najbolji od onoga što je pristiglo", kaže Marija.\nZavršen još jedan Autonomni festival žena\nFestival filmskih autorki nastao je prošle godine u organizaciji udruženja OFF Novi Sad sa idejom da promoviše skrajnute autorke čiji filmovi se ne prikazuju na ostalim festivalima. Jedna od organizatorki, dramaturškinja Divna Stojanov, kaže da je u odnosu na prethodnu godinu napredak u tome što se festival održava po drugi put.\n"Mislim da je to već napredak, na nivou zajednice, da je naša ideja prepoznata, da je podržana drugi put i da se vidi potreba za ovim festivalom. Umrežili smo se sa ostalim organizacijama, jer se ove godine festival održava pod okriljem Autonomnog festivala žena i podržala ga je Evropska prestonica kulture. To nam je, na neki način, proširilo mrežu ljudi koji se ovim bave. Dobili smo značajniju podršku, više ljudi je uključeno u samu organizaciju i na taj način smo dobili veći prostor u medijima i generalno prostor da se bavimo ovim", naglašava Divna.\nFestival je revijalnog karaktera. Kako Divna kaže, za takav format su se odlučili jer nisu želeli da stvaraju kompetitivnu atmosferu, već da otvore prostor za razgovor i umrežavanje autorki.\n"Želeli smo da umrežimo i regionalnu scenu. Da se međusobno upoznamo, da znamo koje su to autorke koje stvaraju filmove i da eventualno podstaknemo neku koprodukciju između naših zemalja, s obzirom na to da govorimo jezikom koji svi razumemo. Ideja festivala jeste i da se otvore neka značajna pitanja. Zašto se, recimo, autorke češće opredeljuju na forme kao što su eksperimentalni i dokumentarni film, a narativni je najčešće rezervisan za muškarce. Narativni film je onaj koji može da bude i komercijalan i profitabilan, dok se eksperimentalni i dokumentarni stvaraju samo za potrebe festivala", ističe Divna.\nU okviru festivala sva tri dana su organizovane i radionice, na kojima su polaznice imale priliku da nauče ili nadograde svoje znanje o filmu. Jedna od polaznica bila je Ana Mirkailo. Ona se prijavila jer želi da upiše dramaturgiju.\n"Znam da devojke iz OFF-a pišu magazin koji je sjajan i stalno ga čitam. Imaju baš dobre filmske analize. Znala sam da će mi značiti njihovo znanje o filmskim elementima, koje sam sada nadogradila, što kroz teoriju, što kroz primere", kaže Ana.\nAna je učešće na radionicama iskoristila i da po završetku pogleda filmove. Kako kaže, dopao joj se izbor filmova u kojima autorke koriste formate za koje se žene inače ne odlučuju u stvaralaštvu.\n"Oni su angažovani, pre svega. Dotakli su se ljudskih sudbina, ljudske duše. Nisu nešto previše apstraktni, a opet na neki simboličan način ukazuju na to da žene mogu da se bave različitim žanrovima i formama u filmu", ističe Ana.\nOvogodišnji Festival filmskih autorki podržan je kroz projekat Evropske prestonice kulture Novi Sad 2022 i gradske uprave za kulturu grada Novog Sada.\nPrilog o Festivalu filmskih autorki poslušajte u novom izdanju emisije Pop up: