Na današnji dan, 7. septembar - Report.rs\nBy redakcija 09/07/2021 Najnovije, Zanimljivosti\n1788 – Turci su zarobili, a potom ubili vođu srpskih dobrovoljaca u austrijsko-turskom ratu, Koču Anđelkovića, poznatog kao Koča kapetan. Po njemu je borba srpskih dobrovoljaca u ovom ratu nazvana Kočina krajina.\n2015 – Površina šuma u svetu se i dalje smanjuje, ali se tempo smanjenja u poslednjih 25 godina usporio za više od 50 odsto, navela je Organizacije UN za hranu i poljoprivredu – FAO.\n2019 – Iz ruševina pritvornog centra na jugozapadu Jemena koji je je iz vazduha pogođen u napadu koalicije predvođene Saudijskom Arabijom, izvučeno je 130 tela nastradalih.\n1533 1558-1603 2015 2019. 7. septembar Atina Bokserski ustanak Hosni Mubarak Mobutu Sese Seko organizacija SAD SFR Jugoslavija Ujka Sem UN


Kovać "izdavao naredbe" - Klix.ba\nSvjedok vidio optuženog\n28.8.2008. u 14:19\nSuad Salkić, svjedok Tužilaštva BiH na suđenju Anti Kovaću, ispričao je Sudskom vijeću da je tokom zatočeništva u objektu Radnički univerzitet u Vitezu vidio optuženog, koji je vojnim policajcima "izdavao naredbe", javlja BIRN.\nSalkić, koji je tokom rata bio član Ratnog predsjedništva Općine Vitez, u sudnici je ispričao da su 19. aprila 1993. pripadnici Hrvatskog vijeća obrane (HVO) počeli odvoditi muškarce u objekt Radničkog univerziteta u Vitezu.\n"Po mene su došla dva naoružana pripadnika HVO-a s oznakama Vojne policije. Kombi je grupe ljudi prevozio u Radnički univerzitet, gdje je bilo više stotina Bošnjaka. Raspoređen sam u jednu prostoriju s još 28 ljudi", ispričao je svjedok.\nTužilaštvo smatra da je Ante Kovać kao komandant Brigadne vojne policije Viteške brigade pri HVO-u tokom 1993., između ostalog, naređivao, odobravao te i sam učestvovao u nezakonitom zatvaranju civila Bošnjaka u prostorije Radničkog univerziteta, kino sale i SDK-a u Vitezu.\nZatvorenici su, navodi se u optužnici, boravili u neljudskim uslovima te su svakodnevno odvođeni na prinudne radove na prve linije razgraničenja.\nSalkić je ispričao da su zatvorenici iz Radničkog univerziteta "odvođeni na takozvano kopanje rovova i često se nisu vraćali".\nTakođer je rekao da su imali samo jedan obrok dnevno i da su noću zbog straha morali "spavati u smjenama".\nPo Salkićevim riječima, 1. maja 1993. Sefer Halilović je "uspio napraviti dogovor da se puste svi zatvorenici" te da im se omogući da napuste Vitez.\n"Nas 13 uglednih građana Viteza je izdvojeno i prebačeni smo prvo u Šahovski klub, a potom u zatvor u Busovači, gdje smo ostali do 14. maja 1993. Onda je rečeno da idemo u razmjenu i odvedeni smo ponovo u Radnički univerzitet. Tada sam vidio Antu Kovaća. Bio je s drugim vojnim policajcima koji su nas čuvali do razmjene, 16. maja. Pričalo se da je imao neku zapovijednu funkciju, a to smo i primijetili tokom boravka, jer se tako ponašao", ispričao je Salkić.\nHalilović je bivši general Armije RBiH koji je pred Haškim tribunalom pravomoćno oslobođen krivice za zločine počinjene nad civilima Hrvatima u toku 1993.\nNa ovom ročištu bilo je planirano saslušanje još dvaju svjedoka, koji se nisu pojavili na Sudu. Oba su, kako je saopćeno, obavijestila Odjel za podršku svjedoka da ne žele svjedočiti jer su "zabrinuti zbog neprijatnosti koje bi im se mogle desiti nakon svjedočenja".\nTužilaštvo je, kako su istakli, odranije upoznato o ovom stavu svjedoka te je najavilo da će ih ponovo pozvati na neke od narednih ročišta.\nNastavak suđenja planiran je za 15. septembar.\n28.08.2008. u 14:22\n28.08.2008. u 14:17


Rukovodioci Ljajićeve SDP ugostili predstavnike Erdoganove AK partije - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Rukovodioci Ljajićeve SDP ugostili predstavnike Erdoganove AK partije\nNOVI PAZAR – Predstavnici AK partije i grada Ankare bili gosti gradskog rukovodstva Novog Pazara i Sandžačke demokratske partije. Tokom današnjeg prijema još jednom je iskazana želja za daljim povezivanjem i saradnjom.\n”Želimo mir ipomirenje, zato ćemo i ubuduće još intenzivnijie nastaviti da sarađujemo sa Srbijom, a posebno Novim Pazarom” kazao je nakon sastanka predsednik Regionalnog odbora AK partije za Ankaru Mehmet Jilmazer.\nSaradnja i još intenzivnije povezivanje, te buduća realizacija projekata na svim poljima teme su o kojima je gradsko rukovodstvo Novog Pazara razgovaralo sa predstavnicima AK partije i grada Ankare koji su danas posetili Novi Pazar.\nSa gostima su razgovarali gradonačelnik Nihat Biševac, pomoćnik gradonačelnika Nihad Hasanović, predsednica Skupštine Novog Pazara Anela Halilović Šemsović, te članovi Gradskog veća.\nGosti, predstavnici vodeće AK partije i grada Ankare preneli su selame i pozdrave Turskog predsednika Redžepa Taipa Erdogana.\n”To je rezultat dobre saradnje Republike Turske i Republike Srbije i dobrih odnosa i između dva predsednika. Ovom prilikom bih zahvalio predsedniku Turske na podršci koji je narodu Sandžaka i Novog Pazara pružio u oblasti obrazovanja, zdravstva, sporta, infastrukture koji su imali za cilj poboljšanje kvaliteta života građana Novog Pazara i Sandžaka” kazao je gradonačelnik Biševac.\nPrethodni tekstOtvorena naučna učionica u školi Stefan Nemanja\nSledeći tekstOtvorena naučna učionica u školi Stefan Nemanja (FOTO)


BANJALUKA: U kamionu pronađeno beživotno tijelo – Banjaluka Danas\nBANJALUKA: U kamionu pronađeno beživotno tijelo\nPoliciji u Banjaluci danas poslije podne prijavljeno je da je u kamionu pronađeno beživotno tijelo, saznaje Srpskainfo.\nNezvanično saznajemo da se radi o vozaču kamiona jedne banjalučke špedicije.\nDanijela Mučibabić, portparol Policijske uprave Banjaluka, izjavila je da je slučaj policiji prijavljen oko 15.50 časova.\n– Policiji je prijavljeno da se na parking prostoru carine u teretnom vozilu nalazi beživotno tijelo – izjavila je portparol PU Banjaluka.\nU toku je uviđaj, a o svemu je obaviješten i dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.


Poslao: 04 Jan 2009 13:28\nNaime radim u Vojsci Srbije kao profesionalni vojnik 16 godina,a imam 35 godina starosti.Ove godine sam predlozen za skolovanje za podoficira i pri tome sam upucen na lekarski pregled.Na lekarskom pregledu sam ocenjen kao nesposoban za vojnu sluzbu.Ocena nesposobnosti je nastala kao posledica urodjene anomalije ociju tzv. "Protanomalije",sa kojom sam do sada bez problema prolazio lekarske preglede i sa istom sam i primljen u Vojnu sluzbu.Oftamolog mi je obrazlozio svoju ocenu time da po novom naredjenju sa ovom tackom ogranicenja ne mogu vise uopste raditi u Vojsci,ali da ako zelim da ostanem u sluzbi uputim zalbu Vojno lekarskoj komisiji,koja ce mi zalbu uvaziti jer sam do sada mogao raditi sa ovom tackom ogranicenja.Dosao sam do toga da ne samo da necu napredovati u sluzbi,nego vise uopste necu moci produziti ugovor, niti raditi u vojsci.\nMoje pitanje glasi:Ako mi lekarska komisija odbije zalbu,kakva dalje prava imam s obzirom da sam u sluzbi 16 god i imam preko 20 god penzijskog staza.Mogu li ostvariti neku penziju jer u Zakonu o vojsci nije predvidjeno penzionisanje profesionalnih vojnika odnosno vojnika po ugovoru.\nMolio bih da mi odgovori neko ko je u pravnim vodama odnosno neko strucno lice.Unapred hvala.\nPoslao: 04 Jan 2009 18:34\nImas pravo na penziju. Naravno, to ne znaci da sa 35 godina i treba da ides u penziju, vec mozes nastaviti i u civilstvu da nastavis da radis i uvecavas penzioni staz.\nMozes pokrenuti radni spor za rjesavanje svog statusa u vojsci. E sada, ako je donesen novi i stroziji propis za zapposljavanje, postavlja se pitanje da li bi mogao ostati da radis u vojsci, bez obzira na minuli rad. Kako si vojnik po ugovoru, cijeni se stanje na dan zakljucenja novog ugovora.\nPoslao: 04 Jan 2009 19:29\nHvala na ovom ohrabrujucem odgovoru.U svakom slucaju kada lekarska komisija donese konacnu odluku ,angazovacu pravno lice tj. advokata,a do kraja sadasnjeg ugovora imam jos 11 meseci,ako mi ga zbog tacke ogranicenja ne prekinu.\nPoslao: 04 Jan 2009 20:50\nFlashMaster ::Hvala na ovom ohrabrujucem odgovoru.U svakom slucaju kada lekarska komisija donese konacnu odluku ,angazovacu pravno lice tj. advokata,a do kraja sadasnjeg ugovora imam jos 11 meseci,ako mi ga zbog tacke ogranicenja ne prekinu.\nAdvokat nije pravno lice. Pravno lice je preduzece, npr neko drustvo sa ogranicenom odgovornoscu, akcionarsko drustvo.\nAdvokat je lice koje se bavi pruzanjem pravnih usluga.\nAko ti prekinu ugovor, trazi naknadu stete, odnosno isplatu zarade do dana kada ti istice ugovor, iz razloga sto ste svi znali da si imao zdravstvenih problema i pored toga zakljucio si ugovor sa Vojskom, tj. oni su pristali da zakljuce ugovor sa tobom.\nU slucaju da ti Komisija ne uvazi zalbu, angazuj advokata i neka pokrene postupak. U svakom slucaju neka ti i zalbu Komisiji i eventualni sudski spor vodi u dipl. pravnik sa polozenim Pravosudnim ispitom, ili advokat.\nPoslao: 06 Jan 2009 20:16\nJavi kako si prosao na komisiji.\nPoslao: 01 Feb 2009 01:48\nGrbe je velikodušan i pustio bi vas u penziju, ali ja ne bih (dva pravnika= tri mišljenja),evo zašto:\nprema čl.18 Zakona o pio prava iz pio su za slučaj starosti-pravo na starosnu penziju, za slučaj invalidnosti-pravo na invalidsku penziju, za slučaj smrti (pravo na porodičnu penziju i pravo na naknadu pogrebnih troškova) i za slučaj telesnog oštećenja prourokovanog povedom na radu ili profesionalnom bolešću-pravo na novčanu naknadu za telesno oštećenje.\nZa starosnu penziju ne ispunjavate uslove, jer morate imati 65 godina života i najmanje 15 godina staža osiguranja, u invalidsku ne možete jer po čl.21 Zakona o pio invalidnost postoji kad kod osiguranika nastane potpuni gubitak radne sposobnosti zbog promena u zdravstvenom stanju prouzrokovanih povredom na radu, profesionalnom bolešću,povredom van rada ili bolešću, koje se ne mogu otkloniti lečenjem ili medicinskom rehabilitacijom, a kod vas je ocena nesposobnosti nastala kao posledica urodjene anomalije ociju.Prema članu 25 zakona, osiguranik kod koga nastane potpuni gubitak radne sposobnosti, stiče pravo na invalidsku penziju ako je invalidnost nastala povredom na radu ili profesionalnom bolešću i ako je invalidnost prouzrokovana povredom van rada ili bolešću-pod uslovom da je gubitak radne sposobnosti nastao pre navršenja godina života propisanih za sticanje prava na starosnu penziju i ako ima navršenih 5 godina staža osiguranja, ali vi očigledno niste invalid,a ta mana nije invalidnost, već ograničenje za rad u vojci, a ne i za rad uopšte.\nZašto trošim svoje vreme u ovo doba na pisanje, sigurno ne zato da bih nekog impresionirala i pravila se pametna, već zato da vam skrenem pažnju na ove činjenice, kako vam advokati ne bi zalud uzimali novac. Država nema para, zato su i pooštreni uslovi odlaska u penziju, bilo kakvu!\nPoslao: 01 Feb 2009 10:24\nnevena nevene ::Grbe je velikodušan i pustio bi vas u penziju, ali ja ne bih (dva pravnika= tri mišljenja),evo zašto:\nPa ne bih ni ja. Evo vidi sto sam postovao ranije.\ngrbe ::Imas pravo na penziju. Naravno, to ne znaci da sa 35 godina i treba da ides u penziju, vec mozes nastaviti i u civilstvu da nastavis da radis i uvecavas penzioni staz.\nPoslao: 08 Feb 2009 10:59\nHvala Vam na ovako iscrpnim odgovorima,ali zar je moguce da sam 15 godina mogao raditi a sada jednostavno "na ulicu" i nikom nista?Zar je to u redu?Sumnjao sam i ja da bih mogao dobiti penziju,ali siguro je jedno ,da sada nisam zdrav kao sto sam to bio pre 15 godina.Koliko je tu zivaca potroseno a o narusenom sveukupnom zdravlju i da ne govorim.Da li da se jednostavno pomirim sa time ili ima neka alternativa?\nPisao sam zalbu na odluku komisije i sada cekam odgovor od kojeg zavisi sta cu dalje preduzeti.\nPoslao: 09 Feb 2009 14:44\nBilo kakav posao da radimo, umorili bi se poslije 15 godina, tj. nismo isti na početku i na kraju te "trke".\nDa tako kažem, srećna okolnost je što ste vi već ostvarili 15 godina penzionog staža. To znači da će vam pri konačnom odlasku u penziju, te godine biti obračunate u penzijsku osnovicu.\nAko je Vojska riješila da vas ostavi bez posla, i to pozivajući se na vaše zdravstveno ograničenje, teško da bi se tu moglo nešto više moglo uraditi. Sada ovo pričam napamet. Trebalo bi sada da imam neku uredbu ili pravilnik o zapošljavanju u vojsci, koji detaljnije reguliše uslove.\nKao što si i sam rekao, nekada im to nije bila prepreka. Eto, danas jeste, jer je izgleda i taj pravilnik umnogome pooštren.\nSavjet moj je(iako nije pravni) da uporedo sa čekanjem odgovora tražite i alternativni posao.\nNa kraju, ako žalba pred komisijom ne uspije, trebalo bi da imate pravo na sudsku zaštitu, odnosno pokretanje spora iz radnih odnosa kod nadležnog suda. Kako je u pitanju vojska, ne znam da li je nadležan vojni sud ili civilni.


“Magla jednoroga” spakovana u bočici sa potpisom Paris Hilton! – Imaginarijum – regionalni lifestyle magazin\n“Magla jednoroga” spakovana u bočici sa potpisom Paris Hilton!\nod Imaginarijum Novembar 30, 2017 12:22 pm0\nPlišane trenerke, odeća sa cirkonima, pantalone niskog struka…da li se i vama čini da je na pomolu veliki povratak trendova sa početka novog milenijuma oličen u modnom stilu Paris Hilton, bogate celebrity naslednice čiji se životni stil može opisati kao luda žurka posuta ružičastim šljokicama i čarobnim prahom jednoroga.\nŽeleći da sa svojim brojnim obožavaocima podeli delić svog uzbudljivog života i tajnu beauty rutine koja doprinosi njenom uvek svežem i blistavom izgledu, party devojka i uspešna preduzetnica lansirala je novi kozmetički proizvod pod nazivom “Unicorn Mist”.\nMirišljavi sprej za lice čiji naziv u prevodu znači “Magla jednoroga” sačinjen je od prirodne mešavine tri ružina ekstrakta i alojinog soka, koji zajedno doprinose efektu sjajne i regenerisane kože tokom celog dana, a prema rečima Hiltonove, reč je o proizvodu koji ona poslednjih nekoliko godina svakodnevno upotrebljava u svojoj bazičnoj nezi.\n“Magla jednoroga” odnedavno je dostupna na zvaničnom sajtu brenda po ceni od 29 američkih dolara, a ako je suditi po blistavom tenu ove “barbike šoubiza” kao i euforiji koju je proizvod izazvao u globalnoj beauty blog sferi, čini nam se da je Magla jednoroga ipak nešto više od pukog “prodavanja magle”.\nBalzam za usne koji bismo najradije smazali!


Sadnice oraha - Rasadnik Oraha - prodaja sadnica 2019/20.\nSadnice oraha u kalemljenoj varijanti, sejanci kao i crni orah možete pronaći kod nas u rasdniku. Trudimo se da iz godine u godinu ulazimo u proizvodnju sa što većim brojem sadnica, zadržimo kvalitet i čistoću sorti. Takođe svake godine smanjujemo troškove proizvodnje kako bi bili konkurentniji sa cenama na tržištu. Sadni materijal prati sertifikovana dokumentacija tako da svaki kupac može dobiti podsticaj (refundaciju) od države. Sadnice možete naručiti brzom poštom uz povoljnu cenu poštarine jer imamo dugu saradnju sa BEX i ostalim kurirskim službama. Sadnice su obavezno lepo upakovane u specijalnim vrećama sa vlažnom piljevinom i umotane u streč foliji. Takođe sadnice možete preuzeti direktno kod nas u rasadniku a veće količine sadnog matreijala dovozimo lično. Uvek imamo najniže cene, popust za vecu količinu sadnica i specijalni popust za ugovorenu proizvodnju. Zadovoljni kupci su garancija za naš dalji razvoj. Ako vam je potrebna bilo kakva stručna pomoć pozovite nas bez obzira od koga ste kupili ili ce te kupiti sadni materijal.\nSadnice crnog oraha za industrijsko drvo


Prva IDC Big Data konferencija u Srbiji 21. februara u Beogradu – Personal magazin\nTaksonomija, definicije, nove poslovne prilike, globalni trendovi i prognoze vezane za poslovnu analitiku kao i veza s poslovanjem u “oblaku” biće glavne teme na prvoj IDC-evoj konferenciji pod nazivom Big…\nTaksonomija, definicije, nove poslovne prilike, globalni trendovi i prognoze vezane za poslovnu analitiku kao i veza s poslovanjem u “oblaku” biće glavne teme na prvoj IDC-evoj konferenciji pod nazivom Big Data and Business Analytics Forum 2013. IDC Big Data and Business Analytics Forum 2013 biće održan 21. februara 2013. godine u Beogradu.\nKako je saopštio “IDC Adriatics“, iako Big Data zvuči kao još jedan od modernih izraza, ona ima značajan uticaj u poslovanju. Usko je povezana sa usvajanjem poslovanja u “oblaku” jer se može koristiti njegova fleksibilnost i virtualnost sa neograničenim računarskim resursima. Za kompanije koje sve svoje podatke žele da drže pod vlastitim “krovom” , dobavljači im nude široku paletu visokokvalitetnih servera, skladišta podataka, analiza i baza koje pomažu u prenošenju velikog niza podataka i informacija.\n– Digitalni univerzum neprestano raste. IDC predviđa da će ukupan iznos podataka u svetu porasti za 48% i dostići 2,7 milijarde ZB (2,7 triliona GB). Godine 2020. očekuje se da će dostići 35 ZB, što znači deset puta više od trenutnog stanja. Ovaj dramatičan rast obima podataka može da bude ozbiljan problem za preduzeća, ali istovremeno treba da podstakne investiranje u skladištenje i upravljanje resursima i sigurnost, ali takođe može da predstavlja priliku za one koji će znati kako da iskoriste dragocene poslovne informacije, sakrivene u ogromnim repozitorijumima podataka i usmeri svoje poslovanje ka novim izvorima podataka – rekao je Atila Madai, menadžer kompanije IDC Adriatics u Srbiji.\nPrva IDC Big Data konferencija u Srbiji 21. februara u Beogradu was last modified: February 14th, 2013 by Redakcija\nbeogradIDCIDC AdriaticsIDC Big DataIDC Big Data konferencijakonferencija\nBrazil zabranio kompaniji Apple korišćenje robne marke iPhone


Objavljeno: 16/08/2019 09:14\nIstiče: 62 days, 6 sati\nPomeranac Boo medvedasto musko stene sa slika, star 2.5 meseca, kratke i siroke njuske, debele sape, bogate dlake, sampionskog porekla, ociscen od parazita, vakcinisan i revakcinisan, sa papirima, uz mogucu dostavu u zemlji i inostranstvu. Samo za one koji znaju sta zele i umeju to da prepoznaju.\nListing ID: 6205d5657dfebd74


ETIHAD AIRWAYS: PROMO AZIJA | Play Travel\nETIHAD AIRWAYS: PROMO AZIJA\nPromotivne cene avio kompanije Etihad Airways za atraktivne destinacije u Aziji do 15. novembra\nIskoristite jedinstvenu ponudu avio kompanije Etihad Airways i predstojeće zimske dane provedite na vrlo atraktivnim destinacijama u Aziji.\n‘Biser Orijenta’ Vam može biti savršena baza za istraživanje Filipina, za posetu popularnim vulkanima, među kojima najčuveniji Mt Pinatubo, obilazak nekog od obližnjih ostrva, npr Corregidor koje obiluje istorijskim znamenitosima iz Drugog Svetskog rata ili odlazak do najatraktivnijeg mesta za ronjenje i gnjuranje, Anilao. Obilazak popularnih muzeja, čuvenih nebodra koji se izdižu iznad grada, uživanje u fenomenalnoj filipinskoj gastronomiji i koktelima u popularnim kafićima do kasno u noć su samo neke od ideja koje nudi ovaj fenomenalan grad, koji tek počinje da dostiže svoju popularnost.\nManila: istražite uz Etihad Airways po ceni već od 862 EUR.\nSjajne, srebrne kule, sa 88 spratova, Petronas Kule, dovoljno atraktivne da su poziv za posetu same po sebi. Ali dodajmo tome još mega velike šoping centre, fantastične muzeje, prelepe parkove, živopisne ulične markete, ulična šarenila, neverovatnu gastronomsku ponudu kako na uličnim štandovima tako i u trendi restoranima i neverovatan noćni život i dobili smo jednu vrlo poželjnu destinaciju, Kuala Lumpur.\nPo ceni već od 686 EUR za povratnu avio kartu sa avio kompanijom Etihad Airways je pravi momenat da posetite Kualu Lumpur.\nAvio kompanija Etihad Arways tokom svoje promocije, koja traje za kupovinu avio karte od 31. oktobra do 15. novembra, ponudila je i uvek popularni Bangkok, po ceni već od 658 EUR, Ho Ši Min po ceni već od 788 EUR, Hong Kong po ceni već od 748 EUR i Singapur po ceni već od 802 EUR.\nSve navedene cene se odnose na povratnu avio kartu iz Beograda, sa svim uključenim taksama i standardnom uslugom Etihad Airways-a, a odnose se na period putovanja od 01. novembra do 15. decembra.\nBroj mesta po promotivnim tarifama je očraničen pa svoju avio kartu obezbedite još danas rezervacijom na našem sajtu playtravel.rs ili ukoliko Vam je potrebna pomoć pozovite naš call centar.\nBeograd Bangkok Beograd Ho Ši Min Beograd Hong Kong Beograd Kuala Lumpur Beograd Manila Beograd Singapur Etihad Airways


La cuisine creative: Domaći kikiriki maslac i keksići\nОбјавио mignonne у 16:39\nBite my cake 27. септембар 2014. 23:14\novo je super stvar, čemu kupovati kad je tako jednostavno za napraviti!\nmignonne 28. септембар 2014. 10:06\nTo je zgodno resenje u nedostatku kupovnog maslaca, a zaista mi se nije dalo obilaziti radnje.:))\nUnknown 28. септембар 2014. 12:52\nKikiriki maslac odlicno izgleda u tvojoj izvedbi, a ukus verujem da je daleko bolji od onih koji se nalaze na rafovima supermarketa. Slike prelepe! Bisous!\nmignonne 28. септембар 2014. 19:26\nMozda nije tako fino kremast kao kupovni, ali odlicno je posluzio za keksice.:))) ljuubac i tebi...\nPetra Kranjica 29. септембар 2014. 10:38\nmignonne 29. септембар 2014. 20:48\nNale Coolinarija 29. септембар 2014. 11:50\nUfff, joj:) Mnogo lepo ovo deluje:)\nZorica Pavlovic 29. септембар 2014. 14:33\nOdlična ulaznica za igricu.Uživajte u njima.\nmignonne 29. септембар 2014. 20:47\nHvala Zorice, puno lepih pozdrava ti leti.:))\nUnknown 29. септембар 2014. 16:05\nNisam imala pojma da je tako jednostavno naprvaiti kikiriki maslac:) Keksici mirisu divnooo:))\nIsprobaj svakako, evo i ja koja nisam bas neki ljubitelj istog moram priznati da je u domacoj verziji ukusan.:)) p.s. prestacu odmah da masem iznad keksica.:PPP\nWhat's for dessert? 29. септембар 2014. 21:57\nBaš je danas bio u planu domaći maslac od kikirikija, ali sam bila daleko od kuhinje. Prema receptu koji sam našla ide maslac i slani kikiriki, tako da ću svakako probati i ovaj tvoj zaslađeni\nmignonne 01. октобар 2014. 22:03\nVerujem da je slana varijant idealna za neke slane receptice, ma ne moze se tu puno pogresiti.:))\nprekratakdan 30. септембар 2014. 20:13\nRadim ga po istom receptu, najteže mi ga je čistiti, pa tu uskače ko stigne... Vjerujem da su keksići ukusni, a ovako upakirani mogu poslužiti nekome za poklončić...\nmignonne 01. октобар 2014. 22:02\nDomaci keksici su najlepsi poklon, pa jos kad su spakovani u kesicu od celofana sa lepom masnicom.:))


Boško Jakovljević i Miloš Timotijević: Džentlmeni nikad ne izlaze iz mode - Hello! magazin\nBoško Jakovljević i Miloš Timotijević: Džentlmeni nikad ne izlaze iz mode\nNa nedavno održanoj reviji modne kuće “Martini Vesto”, čije kreacije po tradiciji potpisuje Boško Jakovljević, kao specijalni gost pistom je prošetao glumac Miloš Timotijević. To nas je podstaklo da dvojicu harizmatičnih muškaraca, ostvarenih i uspešnih u svojim profesijama, spojimo pred objektivnom našeg fotografa. Usput smo se potrudili da saznamo kako su se ukrstile njihove modne staze, ali i koliko im se podudaraju pogledi na život.\nMiloše, da li je ovo vaša prva saradnja sa Boškom?\nMiloš: Nije, pre dve godine koleginica Tamara Krcunović i ja zajedno smo se pojavili na reviji “Martini Vesto”, na jednom konceptualno-glumačkom zadatku. Boško nam je dosta pomogao kada smo snimali film “Vlažnost” i imam potrebu da mu vratim dobru energiju.\nBoško: „Vlažnost“ mi se veoma dopada, posle duže vremena konačno smo imali priliku da vidimo moderan film sa savremenom tematikom, koji glasno govori o prećutkivanoj istini da smo više skloni da živimo u lošem okruženju nego da smelo i slobodno uzmemo ono što zaista želimo. Što se tiče Miloša, on i kao glumac i kao čovek spada u grupu ljudi sa kojima je lepo i inspirativno sarađivati. Glumci umeju da budu teški, ali on je vrlo jednostavna osoba, čovek iz grada, a pri tom savršen arhetip za muška odela.\nMiloš Timotijević za “Hello!”: Majčina bolest odredila je moj odnos prema ženama\nPrelazite li lako crtu između poslovnog i privatnog ili se ipak vodite devizom “čist račun, duga ljubav”?\nMiloš: Ukoliko sve gledate kroz račun, na kraju ostanete samo sa računom u banci, bez prijatelja. Ja volim da imam i jedno i drugo. Kada sa nekim dugo i intenzivno sarađujete, u prilici ste da vidite njegove vrline i mane i upoznate njegovu ljudsku stranu. Među kolegama imam zaista mnogo divnih prijatelja.\nBoško: Teško prelazim tu granicu. Kao čovek iz Beograda vodim se logikom: ceo život sam ovde te su moji prijatelji svi oni sa kojima sam rastao; od obdaništa nadalje. Za nova prijateljstva uvek ima mesta, ali i vremena.\nMiloše, imate li veću tremu pred izlazak na pozorišnu scenu ili na modnu pistu?\nMiloš: Ako kao glumac pogrešim na reviji, niko mi to neće uzeti za zlo. Na sceni, ipak, insistiram da sve bude perfektno. Generalno, dobro se snalazim među manekenima. Imao sam tri godine kada me je otac izveo da šetam pistom. Praktično, imam duže iskustvo u svetu mode, nego u glumi.\nŠta ste o poziranju pred kamerama naučili od oca, cenjenog fotografa Dragana Timotijevića Belmonda?\nMiloš: Poziranje pred fotoaparatom i gluma različite su discipline i zaista je važno savladati određene tehnike. Bitno je da znaš da li se lepše slika tvoja leva ili desna strana, da slediš tok misli kako bi pogled bio usmeren gde treba, a ako ti nije ugodno dok poziraš, to je najbolji znak da će fotografija biti odlična.\nČak i oni koji vas ne poznaju lično, već sud donose na osnovu intervjua, složni su u oceni da ste pravi džentlmeni. Imate li osećaj da pomalo štrčite iz okvira svakodnevice?\nBoško: Mislim da je i kod Miloša i kod mene, bez lažne skromnosti, dominantno kućno vaspitanje. Nema potrebe da globalno analiziram vreme u kome živimo. Okružio sam se ljudima koji su mi slični. U sredini u kojoj se krećem ne štrčim, savršeno se uklapam. To je moj recept kako sačuvati zdravu glavu i živeti po svom.\nMiloš: U pravu je Boško kada kaže da sve kreće od vaspitanja. Tokom odrastanja usađeni su mi određeni parametri dobrog i lepog ponašanja koji, možda, lagano izumiru. Međutim, to što se menjaju okolnosti u kojima živimo ne znači da bi trebalo i sami da se menjamo. Možda će neko reći da me je vreme pregazilo, ali trudim se da budem džentlmen, ljubazan u komunikaciji, da izlazim ljudima u susret kad god mogu.\n’To što se menjaju okolnosti u kojima živimo ne znači da bi trebalo i sami da se menjamo. Možda će neko reći da me je vreme pregazilo, ali trudim se da budem džentlmen’, kaže Miloš\nČak i kada ne usledi adekvatna povratna reakcija?\nMiloš: To je ključna stvar. Lako je dobrim odgovoriti na dobro. Treba ostati na visini, pa na negativnu energiju odgovoriti pozitivnom.\nAko se ima u vidu da je Miloš na prvu glavnu ulogu čekao 20 godina, da je Boško prešao dug put od manekenskih, preko voditeljskih, do dizajnerskih pozicija, izgleda da imate još jednu zajedničku odliku – strpljenje.\nBoško: Svi smo mi ljudi na čekanju. Bez obzira na uspeh prethodnog projekta čekamo da nas neko vidi i ponovo angažuje, što je prilično stresno. Pristalica sam toga da bi stvari trebalo uzeti u svoje ruke, a uvek imam i plan B. Gospodar sam svog digniteta i mišljenja, nema tog novca zbog koga bih odustao od etičkih kategorija. To je jedino čega se držim u karijeri i životu.\nMiloš: Ne mogu da kažem da je strpljenje osobina koja postoji u mom genetskom kodu, ali samim tim što na setu provedete minimum 12 sati, od toga efektivno radite tri, morate da se naučite veštini čekanja. U glumačkom poslu nikada ne znate šta nosi novi dan. Možda vas se niko ne seti, a možda dobijete ulogu snova. Na vama je da radite na sebi, trudite se da budete što bolji i pre ili kasnije neka vrata će se otvoriti.\nKad već pričamo o poslu, aktuelna je predstava “Režim ljubavi”, koja izaziva veliko interesovanje kako zbog provokativne najavne fotografije, tako i zbog činjenice da se ne preporučuje osobama mlađim od 16 godina.\nMiloš: Činjenica je da zabranjeno voće od davnih dana predstavlja iskušenje kome je teško odoleti, ali nije reč o marketinškom potezu. Predstava ima oznaku “16 plus” ne štosa radi, niti zbog eventualnih eksplicitnih scena, već zato što smo se saglasili da mlađe generacije ne bi razumele bar 30 posto teksta. Moram da priznam da ni sam nisam razumeo neke termine, pa sam posegao za rečnikom. (smeh) Danas je mnogo toga podređeno lepoj ambalaži, manje se bavimo suštinom, a ova predstava pogađa pravo u centar.\n’Žena bi načinom odevanja trebalo da zaintrigira, da poželite da vidite šta je ispod. Ono što je izloženo kao na švedskom stolu nije po mom ukusu’, tvrdi Miloš\nDa li biste se vratili u tinejdžerske godine?\nMiloš: Nikad više ne bih imao 16 godina. Agonija.\nBoško: Vratio bih se u svaku svoju godinu jer sam uvek lepo živeo. Konzumirao sam sve što mi se sviđalo, ali s merom. U starosti sigurno neću moći da kažem da sam nečeg ostao željan. Zapravo, čovek uvek ostane željan ljubavi. Višak ljubavi nikada ne može biti na odmet.\nGde je granica između provokativnog i vulgarnog?\nMiloš: Seksualnost se naslućuje. Čim jasno vidite ono što bi trebalo da zamislite, znači da je pređena crta dobrog ukusa. Žena bi načinom odevanja trebalo da zaintrigira, da poželite da vidite šta je ispod. Ono što je izloženo kao na švedskom stolu nije po mom ukusu.\nBoško: Kod mene se ta granica ne ogleda u tome da li je neko manje ili više nag, već da li je prost, banalan i nekulturan. Najveća pornografija današnjeg društva su glupost i nasilnost.\n’U starosti sigurno neću moći da kažem da sam nečeg ostao željan. Zapravo, čovek uvek ostane željan ljubavi. Višak ljubavi nikada nije na odmet’, priznaje Boško\nKako ove sezone izgleda muškarac od stila?\nBoško: Brend “Martini Vesto” poručuje da je to muškarac u dobro dizajniranom, kvalitetnom odelu, koje sebi može da priušti po pristupačnoj ceni. Ukoliko je spreman na mali modni iskorak, može da se pogira bojama. Bitno je da svako nosi ono u čemu se oseća prijatno. „Instagram“ generacija spremna je da prihvati sve što neko sa strane diktira, što nije dobro, ali tako je kako je.\nMiloš: Drago mi je što su se boje vratile, ali za mene je plava bez konkurencije. Smatram da bi trebalo pratiti stil, a ne modu. Moj stil su džins i majice, ali kada prilika zahteva, rado oblačim odelo.\nObojica ste izuzetno zgodni, a svojim stavom demantujete sve koji veruju da život staje posle četrdesete.\nMiloš: I ja sam imao strah od godina, ali me je život uverio da grešim. Iz iskustva mogu da kažem da muškarac u četrdesetim prodiše punim plućima. Mentalno i intelektulano sam u izvrsnoj formi, fizički se odlično osećam, nema razloga da se bunim.\nBoško: Godine su mi donele jednu vrstu mudrosti, staloženosti i zadovoljstva, ali nisam izgubio znatiželju, razdraganost, volju. Tek sam na pola puta.\nDa li će snimanje ovog editorijala biti jedna od poslednjih radnih obaveza pre odlaska na odmor?\nBoško: Imam mnogo posla u svetu mode, ali privlači me ideja da se ponovo aktiviram na televiziji. Postoje neki pregovori, mada nisam čovek kompromisa. Televizije su, sa željom da zadovolje piplmetre, izgubile svoju poentu. U prvom planu su zabava za široke narodne mase i politika, a meni ni jedno ni drugo ne odgovara.\nMiloš: O odmoru i ne razmišljam budući da mi predstoji snimanje serije “Besa”, koja će se emitovati na televiziji „Prva“. Reč je o krimi-trileru, koji već porede sa italijanskom “Gomorom”.\nGlumite li dobrog ili lošeg momka?\nMiloš: Dobar sam momak koga niko ne voli. (smeh)\nTagovi: bosko jakovljevicmiloš timotijević\nHolivudski povratak Katarine Radivojević: Svi pričaju o ovom modnom izdanju (foto)\nSpoj nespojivog: Anastasija Ražnatović prošetala jesenji “look” koji ćete obožavati (video)\nDeli 842 Tweet 526\nDeli 762 Tweet 476\nDeli 754 Tweet 471\nDžoni Dep: Ruske devojke u očima nose "hiljade godina kulture"


Srbija neka slavi Mitrovića! Orlovi na krilima sjajnog napadača nose tri boda iz Bakua (VIDEO)\nSrbija je u trećem kolu kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo pobijedila Azerbejdžan u gostima rezultatom 2:1.\nKrenuli su “Orlovi” agresivno od prve minute i to se isplatilo u 16. minuti. Izgubili su domaći loptu na sredini terena, Dušan Tadić se lijepo okrenuo i odigrao do Aleksandra Mitrovića, a napadač Fulama preciznim udarcem sa ivice kaznenog prostora doveo Srbiju u prednost.\nBila je bolja Srbija u prvom dijelu, ali je Azerbejdžan u 30. minuti mogao do izjednačenja. Veliku grešku je napravio Strahinja Pavlović, Ali Gorbani izašao sam ispred gola Srbije, međutim Predrag Rajković je odlično intervenisao.\nDosta opuštenije je Srbija otvorila drugo poluvrijeme i za to je stigla kazna u 59. minuti. Filip Kostić je bio neoprezan i startovao nad Eminom Mahmudovim, što je okarakterisano kao start za penal. Upravo je Mahmudov preuzeo odgovornost i pogodio rutinski za 1:1.\nVeliku šansu za Srbiju u 74. minuti nije iskoristio Mitrović kada je izašao sam ispred Šahbana Magomedalieva, a golman Azerbejdžana odlično reagovao i sačuvao svoj gol.\nU 81. minuti Srbija je stigla u novu prednost. Sergej Milinković-Savić je prebacio loptu do Mitrovića, a on sjajnim udarcem sa 20-ak metara efektno pogodio mrežu nemoćnog golmana domaćih za vrijedna tri boda “Orlova“.\nSrbiji je ovo bio sedmi bod u kvalifikacijama i u sljedećoj utakmici dočekuje Luksemburg, dok će Azerbejdžan tri dana ranije igrati protiv istog protivnika.\nPrethodni članakRahimić najavio da će svi fudbaleri koji budu na terenu dati svoj maksimum\nNaredni članakMomenat lucidnosti Pitasa zaslužan za pun plijen Kipra protiv Slovenije (VIDEO)\nRoma dovela mladog švedskog fudbalera bosanskohercegovačkih korijena\nNeumoljivi radnik: Serija A objavila podatke o pretrčanim kilometrima, Džeko odličan


Savršeni načini na koje možeš da upotpuniš svoje slobodno vreme — Page 2 of 3 — Wannabe Man\nSavršeni načini na koje možeš da upotpuniš svoje slobodno vreme\nEvo jednog finog predloga. Idi do svog frizera i ošišaj se, promeni malo frizuru. Osim što ćeš prošetati, malo ćeš razgovarati sa svojim omiljenim frizerom, a onda ćeš nekako svežiji i sa lepšim osećajem izaći iz salona. Kvalitetno utrošeno vreme, jer je potrebno da uvek izgledaš lepo i uredno, te dobro sređeno.\nUkoliko imaš slobodnog vremena, dobro je da meditiraš ili uradiš nešto drugo šta će ti pomoći da budeš skoncentrisaniji i psihički stabilniji. Meditacija, joga, bilo koji oblik aktivnosti ili neki način na koji ćeš sebe rasteretiti, odlični su načini da sebi ispuniš slobodno vreme kvalitetno i lepo, a ujedno da budeš i praktičan.\nOsim toga, ne moraš uvek da planiraš svoje slobodno vreme. Prepusti se trenutku, možda nekad nećeš raditi ništa, možda ti nekad iskrsne nešto sasvim novo i drugačije, ali bitno je da ne planiraš uvek taj svoj slobodni trenutak jer ćeš ga na kraju doživeti kao obavezu. Planiranje i organizacija su dobri, ali nekada je još potrebnije od toga da se jednostavno “izgubiš” i potpuno opustiš van svega što si mislio da ćeš raditi.\nKljučne reči blogblogovihobimagazin za muškarcemuški magazinSavršeni načini na koje možeš da upotpuniš svoje slobodno vremeslobodno vremeWannabe Manzanimljivi hobi


DRUŠTVENA IGRA: Nacrtaj Sneška – Mamino vreme\nDa li ste primetili da vaše dete pokazuje otpor u nekim aktivnostima kojima je cilj razvijanje ili usavršavanje određene veštine?\nRazlog dečjeg otpora može biti različit: od lošeg odnosa sa roditeljem/roditeljima, preko nezainteresovanosti za datu aktivnost, do kašnjenja u razvoju.\nU datim situacijama je veoma važno razumeti dečji otpor, iako možda nije uočljiv „na prvi pogled“, jer mu se tako može pružiti adekvatna podrška za dalji rast i razvoj.\n☃ Društvena ⛄ igra „Nacrtaj Sneška“ ☃ ima cilj da pomogne detetu da uvežbava:\n– finu motoriku,\n– koordinaciju oko-ruka,\n– toleranciju na frustracije,\n– prepoznavanje boja i oblika,\na to zapravo direktno utiče na razvoj samopouzdanja kod deteta.\nI dalje stojim iza ove rečenice: DECI SE NAJBOLJE MOŽE POMOĆI KROZ IGRU! Ako vam je potrebna moja podrška, pišite mi da zakažemo konsultaciju.\nZa pripremu ove igre potrebni su vam:\nbeo A4 papir.\nIzrada društvene igre:\nNa papiru A4 formata nacrtati tabelu 6×3 (6 redova i 3 kolone).\nSvaki red započinje brojem od 1 do 6, zatim u drugoj koloni su nacrtani delovi Sneška, a u trećoj koloni su rečima ispisani delovi Sneška koji su nacrtani u drugoj koloni.\nPogledati sliku ispod.\nDa li ste primetili da vaše dete pokazuje otpor u nekim aktivnostima kojima je cilj razvijanje ili usavršavanje određene veštine? . . Razlog dečjeg otpora može biti različit: od lošeg odnosa sa roditeljem/roditeljima, preko nezainteresovanosti za datu aktivnost, do kašnjenja u razvoju. U datim situacijama je veoma važno razumeti dečji otpor, iako možda nije uočljiv "na prvi pogled", jer mu se tako može pružiti adekvatna podrška za dalji rast i razvoj. . ☃ Društvena ⛄Igra "Crtamo Sneška" ☃ ima cilj da pomogne detetu da uvežbava finu motoriku, koordinaciju oko-ruka, strpljenje, fer-plej, saradnju, toleranciju na frustracije, prepoznavanje boja i oblika…, a to zapravo direktno utiče na razvoj samopouzdanja kod deteta. . I dalje stojim iza ove rečenice: DECI SE NAJBOLJE MOŽE POMOĆI KROZ IGRU! Ako vam je potrebna moja podrška, pišite mi da zakazemo konsultaciju. . . . Kako ste vi pomogli svom detetu da uvežbava određenu veštinu? . P.S. Jedva čekam da vidim vaše crteže Sneška ili Deda Mraza ili čega god na šta vas je inspirisala naša igra! Tagujete me da mogu da ispratim ❤❤❤ . . #manuelakamikovski #mamaideca #maminovremeorg #maminovreme #roditeljstvo #deca #decjaigra #ucimokrozigru #igromdosamopouzdanja #roditeljstvo #playtherapy #terapijaigrom #psihoterapeut #porodicniodnosi #porodica #psiholog #psihoterapija #psiholoskosavetovanje\nA post shared by Manuela Kamikovski (@manuela.kamikovski) on Nov 29, 2019 at 2:15am PST\n– Igra počinje od najmlađeg učesnika. Sledeći na redu je učesnik koji se nalazi u smeru desne ruke.\n– Baca se kockica i da bi se započelo crtanje Sneška neophodno je dobiti ?6⃣ , jer prvo je potrebno da Sneška ima telo, zar ne?\n– Ostali delovi Sneška se docrtavaju onako kako vam broj na kocki „kaže“: ako bacanjem kockice dobijete broj 5, nacrtaćete oči, usta i nos. I tako redom sve dok se ne sakupe ostali delovi Sneška.\n– Ako bacanjem kockice dobijete ponovo isti broj koji ste već imali i nacrtali, preskačete taj krug. Na primer već ste nacrtali telo, a opet dobijete šesticu u tom krugu vi ništa ne crtate jer već imate telo Sneška.\n– Pobednik je onaj ko prvi završi Sneška.\nTeža varijanta igre\nMi smo osmislile i „težu“ i dugotrajniju varijantu ove igre. Prva dva koraka su ista, samo je razlika u tome da se sada za svako bacanje stiče pravo da se crta samo jedan deo. U nastavku su naša pravila ove „duže“ igre.\n?6⃣ prvi put = glava Sneška,\n?6⃣ drugi put = manji stomak\n?6⃣ prvi put = veći stomak (i telo je gotovo)\n?5⃣ prvi put = oči\n?5⃣ drugi put = usta\n?5⃣ prvi put = nos\n?4⃣ prvi put = jedna ruka\n?4⃣ prvi put = druga ruka\n?3⃣ prvi put = dugmad na manjem stomaku\n?3⃣ drugi put = dugmad na većem stomaku\n?2⃣ prvi put = deo šala oko vrata\n?2⃣ drugi put = deo šala koji visi\n?1⃣ prvi put = lonac\n?1⃣ drugi put = uška lonca.\nA možete da crtate i Deda Mraza:\nPošaljite nam vaše crteže!\nОвај унос је постављен Učimo kroz igru и обележен као dečji otpor, fina motorika, igra, igrom do samopoštovanja, igrom do samopouzdanja, napravi igračku, samopouzdanje, sneško belić, strpljenje, terapija igrom, učenje boja, učenje brojeva, učenje crtanja, učimo boje. Означити линк.\n← 3 predloga kako razvijati detetu samopouzdanje\nUčimo kroz igru: Zašto da se ruke peru? →


Kolos sa Rodosa - Umetnost srazmerna podvigu - ČASOPIS KUŠ!\nKolos sa Rodosa – Umetnost srazmerna podvigu\nKolos sa Rodosa, detalj, ilustracija: Dario Lainščak\nU gornjem gradu Beogradske tvrđave nalazi se „Pobednik”. Simbol pobede nad Otomanskim i Austro-Ugarskim carstvom. Simbol oslobođenja. Simbol gubitka 28% ukupne populacije zarad tog oslobođenja. Stoji na izuzetno zahvalnom mestu: velikom platou, na vrhu tvrđave, gledajući ka oslobođenim krajevima, širokoj Panonskoj niziji i udaljenoj Fruškoj Gori. Pa ipak, poštovani čitaoče, može li se ovaj spomenik zamisliti kako stoji bilo gde drugde, obeležavajući bilo šta drugo? Vaš pisac će se usuditi da kaže: da!\nOstrvo Rod ili Rodos, 280. godina p.n.e. U istoimenom gradu, tačnije njegovoj glavnoj luci, Mandraki, okupilo se mnoštvo sveta, možda i čitava populacija ovog nevelikog ostrva, kako bi prisustvovala završetku radova na najvišoj statui antičkog sveta.\nZa povod se moramo vratiti još malo u prošlost, tačnije u godinu 305. p.n.e. Preko hiljadu brodova, što vojnih, što trgovačkih, uputilo se da opljačka i opustoši Rodos. Vođa i organizator onoga što će postati jedna od najpoznatijih opsada u istoriji antičkog sveta jeste Demetrije I Makedonski, kasnije nazvan „Opsadnik”. Rodos je bio trgovačka republika, koji je uz pomoć svoje velike flote i zahvaljujući geografskom položaju, kontrolisao ulaz u Egejsko more. U cilju zaštite svoje trgovine, Rodos je uglavnom imao neutralan stav prema svim drugim državama u svojoj okolini. Ipak, održavali su prisne odnose sa Ptolomejem I, bivšim generalom Aleksandra Velikog, koji je po njegovoj smrti preuzeo vlast nad Egiptom. Ptolomej i Demetrije, koji je kao što smo rekli, vladao nad evropskim delom nekada velikog carstva, bili su u ratu, i ovaj se bojao da bi Rodežani, usled prisnih veza, mogli Ptolomeja snabdeti brodovima. Vođen ovakvim strahom, idejom da Rodos može koristiti kao bazu, i činjenicom da je ostrvo usled trgovine bilo vrlo bogato, Demetrije započinje nešto što je cela tadašnja Grčka posmatrala kao suštinski najobičniji piratski napad, zamaskiran geopolitičkim ciljevima.\nNeću poštovanog čitaoca zamarati detaljima same opsade. Reći ću samo da je trajala oko godinu dana, da su demetrijeve trupe opustošile ostrvo, ali ne i sam, dobro utvrđeni grad Rodos i njegovu luku. Rat se, između ostalog, vodio raznim ratnim lukavstvima: miniranjem, kontraminiranjem, i opsadnim spravama – napadači su sagradili i opsadnu kulu u pokušaju da probiju zidine, ali sve je bilo uzalud. Rodos je istrajao. Posle godinu dana, usled nemoći da osvoji grad, pritisnut protestima javnosti koja je osudila celokupan projekat, Demetrije diže opsadu i odlazi.\nKako bi proslavili ne samo pobedu, već i spas od potpunog uništenja, Rodežani su odlučili da rasprodaju celokupnu opsadnu opremu koju je Demetrije ostavio za sobom, i da od novca dobijenog od prodaje podignu spomenik posvećen pobedi i jedinstvu svoga naroda. Za arhitektu izabran je lokalni vajar Har od Lindosa, učenik velikog Lisipa, a kako je ostrvo bilo posvećeno bogu Sunca – Heliosu, tema spomenika se nekako sama nametnula.\nKolos sa Rodosa, ilustracija: Dario Lainščak\nPreživeli izvori, koji se u izvesnoj meri međusobno razlikuju, kažu nam da je izgradnja otpočela 292. godine p.n.e. Statua je imala gvozdeni skelet, na koji su pričvršćivane mesingane ploče, koje su imitirale kožu. Unutrašnjost statue je zatim ispunjavana kamenim blokovima. Jedni izvori tvrde da se statua nalazila na 15 metara visokom mermernom pijedestalu blizu ulaza u luku Mandraki, dok drugi beleže da se nalazila na lukobranu. Većina se slaže da je bila visoka oko 33 metra, a da je najveća količina bronze i gvožđa, koja je upotrebljena u njenoj izgradnji, dobijena izlivanjem oružja koje su Demetrijeve trupe ostavile za sobom. Gornji delovi statue su građeni uz pomoć velikih drvenih kranova i rampi, a tokom izgradnje, radnici bi naslagali velike količine zemlje uz statuu, kako bi fizički doprli do njenog vrha, koju su sklonili nakon završetka izgradnje.\nNakon 12 godina, statua je završena, a navodno, u antologiji grčke poezije, ostali su sačuvani izvorni stihovi posvećeni statui:\n„Tebi, O Sunce, narod dorskog Rodosa, posvećuje bronzanu statuu što doseže do\nOlimpa, kada umiriše valove rata i ukrasiše svoj grad neprijateljskim plenom.\nNe samo na morima, već i na kopnu zapali on voljeni plamen slobode i nezavisnosti.\nJer potomcima Heraklovim pripada prevlast na moru i zemlji.”\nOva posveta, pomešana sa fantazijom Vilijama Šekspira, i romantičarskim nadahnućem pesnikinje Eme Lazarus, dale su kontinuitet pogrešnoj predstavi o statui koja stoji na samom ulazu u luku, ispod koje prolaze brodovi. Ovakav položaj statue bi bio nemoguć iz više razloga: ulaz u samu luku bi bio zatvoren tokom čitavog toka izgradnje, statua bi po svom rušenju blokirala ulaz, a kako stari Rodežani nisu imali sredstva da je izvuku, oni ne bi mogli biti viđeni narednih 800 godina po rušenju. Takođe, takav položaj statue u kombinaciji sa njenom težinom bi je činio nemogućom da uopšte stoji.\nUzgred, poštovani čitaoče, jesam li pomenuo rušenje? Jeste li zaista bili zatečeni time? Ako vas nekada budu pitali ko je najveći neprijatelj umetnosti, slobodno odgovorite: zemljotresi! Tri od šest uništenih svetskih čuda su direktno stradala od zemljotresa. Jedan takav je 226. pre Hrista pogodio Rodos, i kako nam saopštava Strabon, skrckao kolena velikoj statui koja se u komadima survala u blizini luke. Stajala je svega 54 godine. I premda je Ptolomej III predložio Rodežanima da obnove statuu, ostvrljani su se bojali da su izgradnjom statue uvredili boga Sunca, a misteriozno proročište u Delfima nije nimalo pomoglo u razvejavanju ovih strahova. I tako, preko 800 godina ostaci statue su ležali na zemlji. I takvi, predstavljali su čudo kojem su ljudi iz celog sveta dolazili da se dive. Plinije Stariji beleži da je grupa od 5-6 ljudi jedva mogla da raširenim rukama opaše palac.\nGodine 653. Arapi osvajaju Rodos, izlivaju ostatke statue i prodaju ih jevrejskom trgovcu iz Edese. Izvori beleže da je bronza prenešena uz pomoć 900 kamila.\nRodežani su svoj najveći kolektivni napor i borbu ovekovečili nečim sa čime je većina sveta, evo hiljadama godina posle isčeznuća tog naroda, upoznata.\nDok stojimo pored ”Pobednika”, sa svešću o delima koja su ovekovečena u njemu, možemo li mi reći isto? Nema Vaš pisac, poštovani čitaoče, išta protiv „Pobednika”. On ne bi mogao da zamisli Beograd bez njega. Beograd i ne treba da se zamišlja bez njega. Ali vraćajući se na dela ljudi koji su boravili pre nas, možemo li reći, sa čisto umetničke strane, da smo im se adekvatno odužili?\nU centru grada, u ulici Kneza Miloša, nalazi se široki plato sa nesrazmerno manjim spomenikom koji obeležava jedan od najvažnijih događaja u našoj istoriji, podizanje Drugog srpskog ustanka. Sa malo veće daljine ne može se ni prepoznati. Kod Palate pravde je spomenik Dušanu Silnom. Autoritativan, strog, sa mačem o pojasu, agresivnog stava. Pa opet, ne možemo se oteti utisku da bi u nekoj drugoj zemlji spomenik takvom vladaru, potpuno zasluženo, imao veće dimenzije. Hram sv. Save nema problem dimenzija, možemo slobodno reći da bi i Ruse postideli njime. I dok sa divljenjem posmatramo srpskog Kolosa, otkrivamo da melodija zvona podseća na polifone tonove prvobitnih mobilnih telefona.\nUmetnost je polje u kome se podsvesno, bez htenja onog koji stvara, prenose najintimnije želje, nade i strahovi. Ona ogoljava biće koje stvara i prikazuje ga u svojoj suštini. Ako narod posmatramo kao kolektivni živi entitet, šta umetnost posvećena našim podvizima govori o nama, a šta o izumrlom, malom narodu sa Rodosa?\nPoštovani čitaoče, u sledećem, poslednjem nastavku feljtona o svetskim čudima, čitaćete o Aleksandrijskom svetioniku.\n← Ljubavna amajlija mornara\nTopao osmeh za hladne dane (Hotel „Slobodan promet”, JDP – Scena Ljuba Tadić) →


Srbija: Garantovani krediti države pogurali kreditnu aktivnost banaka\n07.09.2020. / 10:00\nBEOGRAD, Rast kreditne aktivnosti u drugom tromjesečju u odnosu na isti period prošle godine iznosio je 13,9 odsto i bio je među najvišim u regionu, ocjenjuje se u najnovijem izvještaju Narodne banke Srbije.\nKako se ocjenjuje, na ovakvo kretanje kreditne aktivnosti uticalo je i proaktivno djelovanje Narodne banke Srbije, koja je nastavila da ublažava monetarnu politiku i omogućila zastoj u otplati kredita kako bi pružila podršku preduzećima i građanima u uslovima krize izazvane pandemijom virusa korona.\nNa rast kreditne aktivnosti uticalo je i odobravanje kredita iz garantne šeme.\nRastu kreditne aktivnosti i dalje više doprinose krediti privredi, čiji je međugodišnji rast u junu iznosio 15,9 odsto, dok je stanje kredita stanovništvu u junu bilo više za 12,6 odsto nego prije godinu dana.\nI pored rasta kredita, njihovo učešće u bruto domaćem proizvodu i dalje je ispod dugoročnog trenda, što ukazuje na činjenicu da kreditna aktivnost ne predstavlja rizik ni po cenovnu ni po finansijsku stabilnost, ocjenjuje NBS.\nTokom drugog tromesečja kamatne stope su se kretale blizu ranije zabeleženih najnižih vrednosti, pri čemu se prosečna cena dinarskih kredita stanovništvu spustila na novi minimum u junu.\nKrediti privredi u drugom tromjesečju povećani su za 45,3 milijarde dinara, po isključenju efekta promjene deviznog kursa.\nNajvećim djelom, taj rast se odnosi na kredite za likvidnost i obrtna sredstva, čemu je, uz rastuće potrebe privrede za likvidnim sredstvima u uslovima pandemije virusa korona, od maja doprinosila i realizacija kredita iz garantne šeme.\nTokom maja i juna, poslovne banke su uz garanciju države odobrile 638,4 miliona evra i realizovale 558,5 miliona evra kredita mikropreduzećima, malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima.\nS obzirom na to da su ova preduzeća ciljni segment garantne šeme, kao i da su koristila moratorijum u većoj mjeri nego velika preduzeća, preko tri petine rasta kredita u drugom tromesečju odnosilo se na mikropreduzeća, mala i srednja preduzeća.\nStanje kredita povećano je na računima preduzeća svih djelatnosti, a najviše kod preduzeća iz oblasti građevinarstva, poslovanja nekretninama, saobraćaja i energetike.\nKrediti stanovništvu su, po isključenju efekta promjene deviznog kursa, u drugom tromjesečju povećani za 50,7 milijardi dinara. Rast kredita stanovništvu, koji je uobičajeno vođen gotovinskim i stambenim kreditiranjem, djelom je rezultat i primene moratorijuma na otplatu kredita, a od maja mu doprinosi i veće kreditiranje preduzetnika u okviru garantne šeme.\nUčešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima nastavilo je da se smanjuje tokom drugog tromesečja i u junu je iznosilo 3,7 odsto, što je novi najniži nivo otkad se ovaj pokazatelj kvaliteta aktive prati.\nU odnosu na mart to učešće niže je za 0,3 procentna poena, a za 18,6 procentnih poena nego u julu 2015, tj. neposredno pre početka primjene Strategije za rešavanje problematičnih kredita, piše u izveštaju o kreditnoj aktivnosti. Agencije\nTagovi: kreditne aktivnostinarodna banka srbijerast\n22.10.2021 | 9:29


POGLEDAJTE I OSTALE NAGRAĐENE FOTOGRAFIJE! 'Tigrica koja grli drvo' najbolja je fotografija iz divljine 2020. godine! - GlobalCir\nTa slika donijela mu je nagradu najboljeg Fotografa divljine u ovoj godini (Wildlife Photographer of the Year – WPY).\n„Osvjetljenje, boje, tekstura – sve je kao ulje na platnu”, kaže predsjednica nagradnog žirija Roz Kidman Koks.\n„Kao da je tigrica dio šume, rep joj se stapa sa korijenom stabla. Dvoje postaju jedno”, rekla je za BBC Njuz.\nNaravno, Sergej je znao gde je najveća vjerovatnoća da životinja bude slikana – i tu dolaze do izražaja umjeća iskusnih fotografa divljine.\nTigrovi na istoku Rusije su zbog prekomjernog lova došli do ivice istrebljenja i vjerovatno je preostalo samo nekoliko stotina jedinki. A kako je i njihov plijen – uglavnom jeleni i divlji veprovi – gotovo nestao, to znači da Amuri moraju daleko da idu kako bi našli hranu.\n„Sudijama se posebno svidjela jer samo mladi i vrlo revnosni prirodnjaci mogu da uhvate takvu sliku. Kompozicija je prelijepa. Mora da je Lina ležala na zemlji kad se našla oči u oči sa mladom lisicom”, objasnila je Kidman Koks.\nPrijave za nagrade sljedeće godine počinju da se primaju u ponedjeljak.\nSergej Goršakov priprema opremu u Nacionalnom parku Leopard.


Upotreba poslovne imovine u privatne i druge vanposlovne svrhe (PDV)\nUpotreba poslovne imovine u privatne i druge vanposlovne svrhe (sa aspekta PDV-a)\nJune 20, 2018 January 11, 2021 Irena Radić No comments\nPDV se plaća na promet dobara koje poreski obveznik, u okviru obavljanja djelatnosti, izvrši na teritoriji BiH uz naknadu. Dakle, jedan od kumulativno propisanih uslova da bi postojao promet dobara jeste naknada. Međutim, kako u odsustvu naknade (prema ovom opštem pravilu) ne bi bilo prometa dobara, odnosno ne bi bilo mjesta oporezivanju PDV-om, to bi otvorilo prostor za nastanak neoporezovane krajnje potrošnje. Primjera radi, preduzetnik (PDV obveznik) koji se bavi taxi-prevozom nabavi automobil za potrebe obavljanja djelatnosti (ima pravo na odbitak ulaznog PDV-a), a potom taj automobil ne koristi u poslovne, nego u svoje privatne svrhe ili ga pokloni kćerki. Ili, npr. računovodstveni biro (PDV obveznik) nabavi računarsku opremu, pri nabavci plati PDV koji odbije kao ulazni porez, a potom tu računarsku opremu vlasnici biroa koriste za svoje lične potrebe ili daju opremu na korištenje svojim zaposlenim za njihove lične potrebe, bez naknade. Dakle, ova lica koriste nabavljena dobra kao krajnji potrošači, a nisu podnijeli teret PDV-a (jer je izvršen odbitak ulaznog PDV-a) što je u suprotnosti sa smislom PDV-a kao poreza na potrošnju.\nDa bi se izbjegla neoporezovana krajnja potrošnja, Zakon o porezu na dodatu vrijednost (dalje u tekstu: ZPDV) propisuje kada će se besteretna davanja tretirati kao teretna za potrebe oporezivanja. Naime, član 5. ZPDV propisuje kada će se upotreba poslovne imovine poreskog obveznika u vanposlovne svrhe smatrati prometom dobara izvršenim uz naknadu i kao takva biti predmet oporezivanja.\nŠta se smatra upotrebom dobara u vanposlovne svrhe?\nKada dobra koja čine dio poslovne imovine poreskog obveznika,\nporeski obveznik koristi u privatne svrhe (za potrebe osnivača, vlasnika) ili u privatne svrhe svojih zaposlenika;\nporeski obveznik koristi u svrhe koje nisu povezane sa njegovim poslovnim djelatnostima ili\nkada tim dobrima raspolaže besplatno ili uz smanjenu naknadu\ntakva upotreba ili raspolaganje smatra se prometom dobara izvršenim uz nakanadu, pod uslovom da se PDV plaćen na ta dobra (ili njihove sastavne dijelove) može u potpunosti ili djelimično odbiti. Pri tome, nije bitno da li je pravo na odbitak zaista i ostvareno (bitno je samo da postoji pravo na odbitak). U primjerima sa početka teksta, poreski obveznik je imao pravo na odbitak ulaznog poreza, pa bi bio dužan da na uzimanje poslovne imovine za privatne potrebe obračuna i plati PDV, čime se anulira efekat odbitka ulaznog poreza. Međutim, ako primjera radi, jednočlano d.o.o. nabavi rezervne dijelove za održavanje službenog automobila, pa te dijelove uzme osnivač za svoj privatni automobil, ne bi bio dužan da obračuna PDV na takvo uzimanje jer prema članu 32. stav 6. ZPDV, na nabavku rezervnih dijelova za putničke automobile za prevoz poslovodstva, rukovodstva ili zaposlenih, obveznik nema pravo na odbitak ulaznog PDV-a. Dakle, u ovom slučaju, pošto nije postojalo pravo na odbitak, poreski obveznik je već podnio teret PDV-a, pa ako bi prilikom uzimanja za privatne potrebe ponovo bio dužan obračunati PDV, radilo bi se o dvostrukom oporezivanju.\nDavanje poslovnih uzoraka i poklona male vrijednosti\nIpak, izuzetno od navedenog, ne smatra se prometom dobara uz naknadu:\nBesplatno davanje poslovnih uzoraka kupcima ili budućim kupcima u uobičajenim količinama za tu namjenu, pod uslovom da ih ti kupci ili potencijalni kupci ne stave u prodaju, odnosno da su u obliku koji onemogućava njihovu prodaju. Nije od značaja da li je na tim dobrima utisnut logotip poreskog obveznika, ali je bitno da su poslovni uzorci obilježeni kao takvi, a ako ne mogu biti obilježeni potrebno je da su u obliku i pakovanju različitom od oblika i pakovanja takvih dobara namijenjenih prometu.\nDavanje poklona male vrijednosti (čija pojedinačna tržišna vrijednost ne prelazi 20,00 KM) u svrhu unapređenja poslovne djelatnosti poreskog obveznika, ako se oni daju povremeno različitim licima (poslovnim partnerima, predstavnicima poslovnih partnera i sl.), a da za to ne postoji pravna obaveza. Poslovnim partnerima smatraju se lica sa kojima postoji poslovni odnos ili se očekuje da će se takav odnos uspostaviti. Povremenim davanjem poklona smatra se davanje najviše jednog poklona istom licu u poreskom periodu.\nDakle, u ovim situacijama, iako raspolaže dobrima koja su dio poslovne imovine poreskog obveznika bez naknade, takva upotreba dobara neće biti predmet oporezivanja. Van ovih izuzetaka, promet dobara bez naknade (npr. davanje poklona veće vrijednosti poslovnim partnerima) bi bio oporeziv.\nUpotrebom dobara u vanposlovne svrhe smatra se i manjak dobara preko propisanog iznosa, osim manjka (kala, rastura, kvara i loma) koji se može pravdati višom silom (poplava, požar, zemljotres, ratna razaranja i sl.). Visina dopuštenog rashoda po osnovu kala, rastura, loma i kvara utvrđena je Normativom za utvrđivanje rashoda na koji se ne plaća PDV. Na rashod nastao zbog proteka roka trajanja ne plaća se PDV, pod uslovom da je rok trajanja utisnut na ambalaži proizvoda ili je na drugi način određen od strane proizvođača, a pri uništenju dobara je prisutan predstavnik sanitarne inspekcije.\nZakon o porezu na dodatu vrijednost (“Službeni glasnik BiH” br. 9/05, 35/05, 100/08, 33/17), čl. 5.\nPravilnik o primjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost (“Službeni glasnik BiH”) br. 93/05, 21/06, 60/06, 6/07,100/07, 35/08, 65/10, 85/17), čl.11, 12. i 13.\nMiloš Milošević, “Porez na dodatu vrijednost u Republici Srbiji”, u “Pravni i računovodstveni aspekti poreskog savetovanja”, urednik Gordana Ilić Popov, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu, 2016.\nDejan Popović, Poresko pravo, 15 izmenjeno i dopunjeno izdanje, Pravni fakultet-Univerzitet u Beogradu, Beograd 2017.\nTagsodbitak ulaznog PDV-aoporezivanje raspolaganja bez naknadePDVpoklon manje vrijednostiposlovni uzorciupotreba dobara u van poslovne svrhe


Desant na Nikšić: Meša li se Srbija u izbore u Crnoj Gori\nPolitika Autor:Nataša Latković02. feb. 202109:41 > 09:47\nSa druge strane, crnogorska „Borba“ objavila je zapisnik sa saslušanja Stajića, u kom piše da je on policiji rekao da je trenutno nezaposlen (!!!) i da je jedini razlog njegovog dolaska u Crnu Goru poseta majke njegovog druga Radosava Šljivančanina. Nije poznato zašto je krio da je na čelu Sekretarijata za legalizaciju u Beogradu.\nOni navodno nisu imali validne radne dozvole, ali jesu ugovore o delu sa NSD. Po tom ugovoru radili su na „unapređenju organizacije stranke u smislu uređenja podataka i elektronske obrade baze članstva kroz primenu novih tehnoloških rešenja“.\nZvezdan Milovanović Foto: printscreen TV Prva\n„Nema veze to sa Srpskom naprednom strankom, već samo sa njihovim poznavanjem posla koji rade. Oni su lično angažovani da pomognu Srbima dole i to je sve u redu. Bilo je dole i ljudi iz Albanije, Slovenije i Hrvatske. Ima dole dosta ljudi koji se razumeju u izbore“, naveo je Milovanović.\nCrnogorski mediji pisali su da su oni tamo boravili kako bi pružili logističku i finansijsku pomoć koaliciji „Za budućnost Nikšića“, koju bi trebalo da sačinjavaju lokalni odbori Nove srpske demokratije, Demokratske narodne partije i Pokreta za promjene.\n„Plitko vađenje Vučića“\n„Očigledno je reč o organizovanom odlasku. Sigurno nisu otišli na izlet, već da pomognu u kampanji. Osim novca koji je kod njih pronađen, sigurno je odvojeno još novca za pomoć prosrpskim snagama u Crnoj Gori“, kaže on.\nPovodom privođenja srpskih državljana u Crnoj Gori, predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je „eto sad saznao da su laptopovi neka posebna droga“, a Popov, komentarišući tu izjavu kaže da je to „plitko vađenje“.\n„Kada se organizuje neka akcija SNS, pokupe se ljudi iz javnih preduzeća. Niko ih ne pita gde su, iako mi izdvajamo novac za njihove plate. To tako naivno vađenje predsednika, može da proguta samo naivan čovek”, zaključuje on.\nAndrija MandićCrna GoraNemanja StajićNikšićPrivođenjeproterivanjeSrbija


28. Prodaja Stan Duplex Lux, Novi Beograd, Hotel Jugoslavija, Aleksinackih Rudara, duplex, novogradnja, renoviran, blok, agencija promet nekretnina, ponuda, stanovi, centralno grejanje - WinnerNekretnine\n28. Prodaja Stan Duplex Lux, Novi Beograd, Hotel Jugoslavija, Aleksinackih Rudara, duplex, novogradnja, renoviran, blok, agencija promet nekretnina, ponuda, stanovi, centralno grejanje


[PREMIUM] Gost je poražen samo jednom na poslednjih 19 utakmica na strani, a uz to domaćin danas ne računa na neke prvotimce! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal Gost je poražen samo jednom na poslednjih 19 utakmica na strani,...\nKao što i sam naslov kaže, gost je poražen samo jednom na poslednjih 19 utakmica na strani, a uz to domaćin danas ne računa na neke prvotimce. Od tih prvotimaca, u pitanju su drugi strelac i prvi golman ekipe, a mislimo da će gosti ovo moći da iskoriste i donesu nam profit. Utakmica počinje od 16:30 po našem vremenu.\nA. Lustenau i Lafnitz sastaće se danas od 16:30 po našem vremenu u okviru 8. kola druge lige Austrije, a domaći tim će biti u problemu na ovoj utakmici zbog izostanaka. Pored toga, ne baš blistava igra domaće ekipe na svom stadionu, koja je na poslednjih 7 utakmica na svom stadionu svega 2 puta slavila. Sa druge strane, gost je na utakmicama na strani poražen svega jednom na poslednjih 19 utakmica. Hoće li danas to uspeti da ponovi?\nZa domaćina neće igrati William (2/0, odbrana, upitan), Canadi (6/2, sredina, drugi najbolji strelac ekipe), Tuncer (5/0, odbrana), Krainz (7/0, sredina) i Kunz (6/0, prvi golman ekipe). Nemamo relevantne podatke o izostancima gosta.\nPitanje je kako će se domaćin poneti na ovoj utakmici zbog gore napisanih činjenica, a mi tipujemo kontra hendikep na goste.\nPredlog: Hendikep 2 (+2) H22 @1.40 (Gost pobeđuje, igra nerešeno, ili gubi maksimalno jednim golom razlike)\n#WIN 1:3 Hendikep 2 (+2) H22 @1.40\nPrethodni tekstNovi problemi za staru damu!\nSledeći tekstGde danas „idu“ uplate – 22. septembar 2018.


TROŠENJE DRŽAVNOG NOVCA: Uređaje za pretvaranje govora u tekst Ministarstvo pravosuđa plaćalo po 42.000 kuna, ranija ponuda iznosila 11.000 kuna — Fenix Magazin\nHome>VIJESTI>HRVATSKA>TROŠENJE DRŽAVNOG NOVCA: Uređaje za pretvaranje govora u tekst Ministarstvo pravosuđa plaćalo po 42.000 kuna, ranija ponuda iznosila 11.000 kuna\nMinistar Bošnjaković / Foto: Hina\nTROŠENJE DRŽAVNOG NOVCA: Uređaje za pretvaranje govora u tekst Ministarstvo pravosuđa plaćalo po 42.000 kuna, ranija ponuda iznosila 11.000 kuna\nJedan komplet za pretvaranje govora u tekst sa specijaliziranim uređajima za diktiranje Ministarstvo pravosuđa platilo je 2018. nešto više od 42.000 kuna iako im je 2016. ista tvrtka ponudila informativnu cijenu od 11.000 kuna, piše u ponedjeljak Jutarnji list.\nPoveznicedražen bošnjaković ministar Bošnjaković Ministarstvo pravosuđa Uređaj za pretvaranje govora u tekst\nPrije Nijemci su ljuti zbog velikih gužvi na lokalnim prometnicama u Bavarskoj\nNaredni STUTTGART: Meteorolozi otkrivaju kakvo vrijeme očekuje građane početkom tjedna – sunce ili kiša?\nIZ MINISTARSTVA ODGOVORILI ŽEPINI: Ne opstruira se osnivanje ogranaka Domovinskog pokreta\nMINISTAR PRAVOSUĐA TVRDI: Susret s optuženikom u aferi Fimi Media Ratkom Mačekom bio je sasvim slučajan\nBošnjaković na Europski dan odvjetnika: Pravosuđe treba biti dostupnije, brže i efikasnije\nKOME VJEROVATI?: Bošnjaković ne zna činjenice o Turudićevoj prebrzoj vožnji; Turudić tvrdi da nije bježao policiji


Sport Archives - Page 341 of 345 - YU ECO RTV\nNaslovna / Sport (stranica 341)\njanuar 30, 2017\tEmisija, Sport 0\nRukometaši opet bolji od gostiju iz Mađarske\nHala sportova u Subotici. Gledalaca oko 100. Sudije: Musić Nikola i Đurašinović Stevan. Sedmerci: Spartak Vojput 3/3, Toroksentmikloš 2/1. Spartak Vojput: Kosović Dušan (k), Stefanović Nikola, Đekić Đorđe 3, Radović Luka 3, Perović Marko 5, Stevanović Veselin 6, Potpara Milan …\nPoraz košarkašica Spartaka\nKošarkašice Spartaka poražene su u 16. kolu Prve lige Srbije. One su kao domaćin izgubile od ŽKA iz Novog Sada rezultatom 63:65, po četvrtinama 10:20, 15:11, 16:15 i 22:19. Pored košarkašica iz Novog Sada, Subotičnake su na terenu imale protivnike …\nSvetosavski turnir učenica i učenika osnovnih i srednjih škola\nNova takmičarska sezona u dizanju tegova je započela 28.01.2017. godine u Inđiji, održavanjem tradicionalnog Svetosavckog turnira za učenice i učenike osnovnih i srednjih škola. KDT Spartak je predstavljala sekcija za dizanje tegova iz Hajdukova iz osnovne škole – Petefi Šandor …\nBognar Bence treći u Šapcu\nNa juniorskom stonoteniskom turniru “ A“ klase u Šapcu, koji se boduje za zvanicnu rang listu Srbije, junior Spartaka Bognar Bence osvojio je bronzanu medalju i treće mesto. Poredak juniora u Šapcu: 1. mesto Gačev Aleksa Stenes Zrenjanin 2. mesto …\nStonoteniseri Spartak STOSS-a poraženi su u 11. kolu Prve lige Srbije. Bolja od njih bila je trenutno prvoplasirana ekipa Unire-e iz Uzdina. Spartak STOSS – Unirea 1:4. LJubitelji stonog tenisa u Subotici, na ovom meču, imali su prilike da uživaju …\nStranica 341 of 345« Početak...310320330«339340341342343\t»\t...Kraj »


Tržnica u Moskvi\nRuska vlada zabranila je u četvrtak uvoz velikog broja prehrambenih proizvoda iz EU i SAD, kao odogovor na sankcije koje su Rusiji uvele zapadne zemlje zbog ukrajinske krize, izjavio je danas premijer Dmitrij Medvedev.\nEvropska komisija je saopštila da je potez Moskve politički motivisan i da će preduzeti odgovarajuće mere. Istovremeno, SAD ističu da će najveću štetu pretrpeti ruski potrošači.\nZabrana u trajanju od godinu dana odnosi se na sveže, ohlađeno i zamrznuto meso - juneće i svinjsko, piletinu, sušeno ili dimljeno meso, kobasice, mesne\nprerađevine, ribu i morske proizvode iz SAD-a, Evropske unije, Australije, Kanade i Norveške.\nZabranjen je i uvoz sireva, tvrdoga i mlečnih proizvoda izrađenih na osnovu biljnih masti. Od ove mere su izuzeti poljoprivredni proizvodi iz Japana.\nU dokumentu se navodi da se zabrana ne odnosi na dečiju hranu kao i na proizvode sa liste ako ih ruski državljani kupe tokom boravka u inostranstvu.\nMedvedev je na sednici Vlade izjavio da su mere o zabrani uvoza iz navedenih država isključivo odgovor na sankcije prema Rusiji.\n“Naša zemlja već duže vreme se uzdržavala da odgovori na takozvane sankcije pojedinih zemalja Rusiji. Do poslednjeg trenutka smo se nadali da će naše inostrane kolege uvideti da sankcije nikuda ne vode i da nikome nisu potrebne. Međutim, oni to nisu shvatili. Stoga smo dovedeni u situaciju da uvedemo recipročne mere”, poručio je Medvedev:\nMedvedev je rekao da u sankcijama nema ničeg dobrog i nije bilo lako doneti ovu odluku, ali da je Rusija morala da to učini.\n“Iskreno se nadam da će kod naših partnera preovladati ekonomski pragmatizam i da će razmisliti, a ne plašiti i ograničavati Rusiju. I da će uzajamno korisna trgovinsko-ekonomska saradnja biti obnovljena u ranijem obimu. Mi to želimo", rekao je Medvedev.\nDokumentom ruske vlade se utvrđuje odgovornost različitih ministarstava da obezbede izbalansiranost tržzišta i ne dozvole rast cena. Takođe se obavezuju da prate tržište i razrade mere kako bi se povećala ponuda domaćih proizvoda na tržištu.\nMedvedev je kazao da će ova mera podstaći razvoj domaće poljoprivrede. Predsednik Rusije Vladimir Putin je istakao pre dva dana da Vlada treba da uvede recipročne mere prema SAD i EU tako da ne budu pogođeni ruski potrošači.\nRusija je već zabranila uvoz pojedinih poljoprivrednih proizvoda iz Ukrajine, Moldavije i nekoliko članica EU, uključujući Poljsku.\nRusija uveze godišnje voća i povrća iz EU u iznosi od 2.8 milijardi dolara i daleko je najveći kupac. Istovremeno, iz SAD je uvezla poljoprivredne proizvode u iznosu od 1.4 milijarde dolara i drugi je po velični potrošač američke piletine.\nRusija je uvezla prošle godine hrane i sirovog poljoprivrednog materijala u vrednosti od 43 milijardi dolara. Od toga najviše iz Belorusije 2.74, zatim Brazila 2.41, Ukrajine 1.99, Nemačke 1.83, Turske 1.68, Kine 1.61, Poljske 1.55, SAD 1.54, Holandije 1.42, Francuske 1.42, Italije 1.34 i Španije 1.26 milijarde dolara.\nOko 37 milijardi dolara ruskog uvoza poljoprivrednih proizvoda otpada na zemlje izvan Zajednice nezavisnih država, odnosno nekadašnjeg Sovjetskog Saveza.\nMedvedev je takođe najavio da bi Rusija mogla da uvede i ograničenja uvoza aviona, brodova i automobila.\nOn je rekao i da Moskva razmatra zabranu letenja zapadnim aviokompanijama preko Rusije ka Aziji i sa tog kontinenta, što je potez koji bi mogao da značajno utiče na troškove transporta.\nRuski premijer je dodao da konačna odluka o ovom pitanju nije donesena, ali da je Moskva odlučila da zabrani tranzitne letove ukrajinskih avioprevoznika preko ruske teritorije.\nNiskotarifni ruski avioprevoznik Dobroljot nedavno je prestao da leti nakon nedavno uvedenih sankcija Evropske Unije.\nEU: Politički motivisana odluka\nEvropska komisija je saopštila da je potez ruske vlade “nedvosmisleno politički motivisan. Nakon sveobuhvatne procene mera Ruske Federacije, zadržavamo pravo da preduzmemo odgovarajuće mere”.\nSAD su prethodno saopštile prethodno da će ovakve mere Rusije samo produbiti njenu izolaciju u međunarodnoj zajednici. Portparolka Bele kuće Lora Lukas Magnuson (Laura Lucas) kaže da će američke i evropske sankcije Moskvi kao i njen odgovor dodatno pogoditi rusku ekonomiju. Ona je podsetila na saopštenje Centralne banke Rusije da će zabrana uvoza hrane povećati inflaciju u zemlji.\nŠvedski ministar inostranih poslova Karl Bilt je napisao na Tviteru: “Predsednik Putin je odlučio da ruski potrošači dobijaju skuplju i nekvalitetniju hranu. Sjajna ideja…??”\nMoskva je posegla za recipročnim merama nakon poslednjeg kruga sankcija EU i SAD, koje su po prvi put usmerene na čitave sektore ruske ekonomije, kao što su naftna i odbrambena industrija kao i ograničeni pristup njenih banaka zapadnim finansijskim tržištima.


Krompir: koristi ili šteta?\nKorist ili šteta od krompira zavisi od oblika i količine konzumiranog\nKrompir je koren neverovatno raznovrsnog povrća koje se konzumira u raznim jelima širom sveta, naučno tzv. Solanum tuberosum. Iako mnogi ljudi smatraju povrće zdravim, krompir može biti kontroverzan u tom pogledu (naročito pržena verzija), jer ima visok sadržaj skroba.\nPrednosti soka od sirovog krompira\nPoreklom iz Anda Južne Amerike, krompir se uzgaja u 160 zemalja širom sveta, sa 1.500 do 2.000 različitih sorti koje se razlikuju po boji, veličini i sadržaju hranljivih materija (pogledajte studije o tome ovde: 1, 2).\nPostoji mnogo vrsta krompira koji sadrže niz različitih hranljivih materija. Jedan pečeni krompir srednje veličine (173 grama) (od russet, takođe poznat kao krompir Ajdaho), sa korom, sadrži:\nUgljeni hidrati: 37 grama\nNatrijum: 24 miligrama\nVitamin C: 37% RDI\nVitamin B6: 31% IDR\nKalijum: 27% IDR\nMangan: 20% IDR\nAli nutritivni profil krompira može varirati u zavisnosti od vrste. Crveni krompir, na primer, sadrži manje kalorija, ugljenih hidrata i vlakana od krompira russet, kao i malo više vitamina K i niacina (pogledajte studiju o tome ovde: 3).\nNačin pripreme krompira takođe menja količinu hranljivih materija. Samo njegovo guljenje može ukloniti značajan deo hranljivih materija i vlakana (pogledajte studije o tome ovde: 4, 5).\nPrženje povećava sadržaj masti i kalorija u poređenju sa drugim metodama kuvanja kao što su pečenje ili kuhanje na pari. Pored toga, proizvodi od prerađenog krompira sadrže manje hranljivih materija i više kalorija, masti i natrijuma od krompira pripremljenog kod kuće.\nŠta su sveže, prerađene i ultra-obrađene namirnice\nKrompir sadrži antioksidans\nAntioksidansi su supstance koje sprečavaju stvaranje štetnih slobodnih radikala, koji doprinose hroničnim bolestima kao što su bolesti srca, dijabetes i rak (videti studije o tome ovde: 6, 7, 8).\nKrompir je dobar izvor antioksidanata, uključujući specifične vrste kao što su flavonoidi, karotenoidi i fenolne kiseline (pogledajte studiju o tome ovde: 9).\nJedna studija je uporedila antioksidativne aktivnosti belog i obojenog krompira i otkrila da je obojeni krompir najefikasniji u neutralizaciji slobodnih radikala.\nDruga studija u epruveti pokazala je da antioksidansi iz krompira mogu usporiti rast određenih karcinoma, uključujući rak debelog creva i rak jetre.\nImajte na umu da je većina dostupnih istraživanja ograničena na studije u epruvetama. Potrebno je više istraživanja da bi se utvrdilo kako antioksidansi u krompiru mogu uticati na razvoj hroničnih bolesti kod ljudi.\nAntioksidansi: šta su i u kojoj hrani ih pronaći\nObezbeđuje otporan skrob\nOtporni skrob je vrsta skroba koja se ne vari u tankom crevu. Umesto toga, on prelazi u debelo crevo i hrani korisne bakterije u crevima (pogledajte studiju o tome: 10), delujući kao probiotička hrana.\nŠta su probiotičke namirnice?\nKrompir je dobar izvor otpornog skroba, posebno kada je kuvan ili u frižideru i u frižideru sadrži najveće količine (pogledajte studiju o tome ovde: 11).\nOtporni skrob je povezan sa brojnim zdravstvenim prednostima, posebno u pogledu kontrole šećera u krvi i osetljivosti na insulin.\nU jednoj studiji, deset učesnika je konzumiralo 30 grama otpornog skroba dnevno tokom perioda od četiri nedelje. Otkrili su da rezistentni skrob povećava osetljivost na insulin za 33%.\nDruga studija je imala deset učesnika uz dodatak od 50 grama sirovog krompirovog skroba. Doživeli su smanjenje nivoa šećera u krvi i povećanu sitost.\nPored toga, rezistentni skrob može biti povezan sa drugim prednostima, kao što je smanjenje unosa hrane, povećanje apsorpcije hranljivih materija i poboljšanje zdravlja probave (pogledajte studije o tome ovde: 12, 13, 14).\nPoboljšava osećaj sitosti\nJedna studija stvorila je indeks sitosti za uobičajenu hranu, dajući 11 do 13 učesnika više namirnica i dobijajući ocenu sitosti za svaku. Na kraju studije, pečeni krompir se pokazao kao sedam puta zadovoljavajući od kroasane.\nDruga studija je uporedila kako je unos pirinča, krompira i testenina uticao na unos hrane i sitost kod 11 učesnika. Rezultat je pokazao da krompir ima najveći indeks sitosti i doveo je do smanjenja unosa kalorija.\nKožice krompira takođe sadrže dobru količinu vlakana, koja se sporije vare, doprinoseći osećaju sitosti i smanjenju gladi (pogledajte studiju o tome ovde: 15).\nNeke vrste krompira povećavaju težinu\nNeke studije su otkrile da postoji pozitivna povezanost između konzumiranja određenih vrsta krompira, prerađenog krompira i debljanja.\nStudija iz 2009. pratila je 42.696 učesnika tokom petogodišnjeg perioda. I došao do zaključka da je jedenje krompira povezano sa povećanjem obima struka kod žena.\nDruga studija je posmatrala obrasce ishrane više od 120.000 učesnika. Zaključeno je da su normalan krompir i prerađen krompir dva najveća doprinosila povećanju telesne težine, pri čemu je svaka porcija dnevno dovodila do prosečnog povećanja težine od 0,58 kg i 0,77 kg, respektivno.\nMeđutim, druge studije nisu otkrile povezanost između konzumiranja krompira i povećanog obima struka ili gojaznosti (pogledajte studije ovde: 16, 17).\nOdređeni proizvodi od prerađenog krompira, kao što je čips u vrećama, sadrže više kalorija i masti od krompira koji je kuvan, kuvan na pari ili pečen. Višak kalorija, bez obzira na izvor hrane, može dovesti do povećanja telesne težine.\nKada se konzumira umereno i kao deo uravnotežene ishrane, malo je verovatno da će neprerađeni krompir dovesti do povećanja telesne težine.\nGlikoalkaloidi su potencijalno toksična porodica hemijskih jedinjenja koja, kada se konzumiraju u velikim količinama, mogu imati štetne zdravstvene efekte.\nStudija na životinjama pokazala je da glikoalkaloidi koji se nalaze u krompiru mogu uticati na zdravlje probave i čak mogu pogoršati inflamatornu bolest creva.\nOstali simptomi toksičnosti glikoalkaloida uključuju pospanost, povećanu osetljivost, svrab i probavne simptome (pogledajte studije o tome ovde: 18).\nMeđutim, kada se konzumiraju u normalnim količinama, malo je verovatno da će glikoalkaloidi izazvati negativne efekte.\nPrilagođeno sa Healthline\nKurs u Sesc São João uči kako da koristite biljke u božićnoj dekoraciji\nPečat na ambalaži pokazuje stvarni rok trajanja hrane\nU Keniji, ugalj napravljen od ljudskog izmeta služi kao održivije gorivo za kuvanje\nŠta raditi sa starim blenderom?\nIzvod iz banke: termo papir je prepreka za reciklažu\nEterično ulje slatke narandže: prednosti i način upotrebe\nTamarindo: prednosti i čemu služi\nGde odložiti fluorescentne sijalice\nKako koristiti kokosovo ulje na kosi\nŠta metabolički uzrast govori o vašem zdravlju?


Australija nije tamo gde su svi mislili: "Slobodno bacite karte" | vesti-info.rs\nHomeSVETAustralija nije tamo gde su svi mislili: „Slobodno bacite karte“\nAustralija nije tamo gde su svi mislili: „Slobodno bacite karte“\n2. oktobra 2016. SVET\nRelokaciju Australije uzrokuje pomeranje tektonskih ploča, a ta država-kontinent nalazi se na jednoj od najbržih. Ploča se godišnje poemra 6.85 cm prema severu, i neznatno se okreće u smeru kazaljke na satu.\nStanovnici Australije to pomeranje svakako ne osećaju, ali to nije slučaj sa Sistemom za globalno pozicioniranje (GPS). Tako Australija sada mora da prilagodi svoju geografsku dužinu i širinu kako bi se poklapala s GPS-om.\nAustralija je tokom poslednjih 50 godina čak četiri puta morala da ažurira koordinate u svojoj državi kako bi bile tačne. Poslednje ažuriranje, ono koje se dogodilo 1994, korigovalo je poziciju za nešto manje od 200 metara.\n„Tačne GPS koordinate ključne su za sve sisteme inteligentnog saobraćaja’, kaže Dan Džaksa iz „Geoscience Australia“, državne agencije koja se brine o koordinatama.\nSledeće ažuriranje planira se za kraj ove godine, a iznosiće 1.5 metar, što neće biti dovoljno da omete satelitsku navigaciju u svakodnevnoj upotrebi, budući da je ona u startu precizna do 4.5 metra.\nAli, sledeća generacija GPS uređaja koristiće i satelite i uređaje na Zemlji, pa će biti precizna do 2.5 centimetara.\nAko ne ažurira svoje koordinate redovno, Australija bi mogla da se nađe u velikim problemima.\n„Pogledajte recimo automobile bez vozača. Ako oni pogreše za koji metar, mogli biste da se nađete u suprotnoj traci na putu’, kaže Džaksa.


G&G Local JET 6-6-15-H filter jedinica kapaciteta 3600 m3/h\nDom Katalog Jedinice za filtraciju G&G Local JET G&G Local JET 6-6-15-H\nG&G Local JET 6-6-15-H filter jedinica kapaciteta 3600 m3/h. Filter je dizajniran za lokalno pražnjenje ruta za transport materijala, kao što su crvenila, vijčani transporteri i transportne trake. Prašina sakupljana pomoću filtarskog uređaja pada s filtra izravno u područje usisnog transportera.\nbroj narudžbe Local JET 6-6-15-H\nfiltrirana površina 19,1 m2\nusisna snaga 3600 m3/h\ntežina filtra 306 kg


Sećanje: Profesoru, sa zahvalnošću - KOS magazin\nNa današnji dan, 12. marta 2000, sa životne scene otišao je profesor Aleksandar Nikolić, jedan od „četiri sveca“ našeg basketa. Za one, sigurno malobrojne koji eventualnoi ne znaju, ostala trojica su Borislav-Bora Stanković, Nebojša Popović i Radomir-Raša Šaper.\nNa Kalemegdanu Nebojša Popović, Bora Stanković i Aleksandar Nikolić (donji red)\nZa profesora Nikolića s pravom se kaže da je bio „otac jugoslovenske košarke“. Ne sećam se više da li je Boža Maljković, jedan od njegovih naprednih učenika, bio kum nadimka „Fon Braun košarke“ ili ta originalnost pripada nekom inspirisanom novinaru, ali suština je da je poređenje, naravno figurativno, sasvim tačno. Aca Nikolić nije konstruisao rakete, nije radio nuklkearne programe, ali je bio „inženjer“ (buduće) atomske košarke. Uradio je ono što je u bilo kom poslu najteže: postavio je temelje. Prvo je on sam, sa saradnicima, „zidao“ našu košarkašku kuću, posle su njegovi naslednici na zdravim osnovama nadgrađivali i dozidavali tu našu košarkašku palatu na koju smo tako ponosni.\nAca Nikolić se rodio u Sarajevu 28. oktobra 1924, ali – slučajno. Majka mu se zatekla tamo, familija je bila iz Brčkog gde je Acin otac imao uspešan biznis. Košarku je otkrio za vreme Drugog svetskog rata u Beogradu. S obzirom na visinu, 1,65 m, mogao je da igra samo pleja ali ta pozicija pomogla mu je da bolje razume relativno novu igru. Dogurao je do reprezentacije, ali njegove zasluge za jugo-košarku nisu igračke nego trenerske. Igrao je za Partizan, Crvenu zvezdu, Železničar i BSK (kasnije OKK Beograd), ali je i tokom igračkih dana pokazivao želju da bude trener. Školovao se, završio DIF i otuda ono „profesor“.\nVeć 1953. posle Evropskog prvenstva u Moskvi postao je selektor. Ostaće na tom mestu do 1966, tokom njegovog mandata stigle su prve medalje, afirmisali su se mnogi igrači, Jugoslavija je bila redovni i zapaženi učesnik olimpijskih igara, svetskih i evropskih šampionata.\nReprezentacija u Nici 1950.\nImao sam sreću i zadovoljstvo da poznajem profesora Nikolića, da razgovaram sa njim, da slušam i pamtim njegova razmišljanja o košarci. Iz sećanja vadim neka od nepisanih profesorovih pravila:\n*Kada prestanem da ispravljam greške negog igrača to znači da više ne verujem u njega.\nSavetujem mladim trenerima da prepišu ove teze, razmisle o njima i primene ih kad mogu. Acina filozofija zasnivala se na odbrani. Insistirao je na njoj, ponekad trenirao sa dve lopte da bi kod igrača razvio ili pojačao refleks i koncentraciju. Bio je strog, zahtevan, ali i spreman da sasluša igrača. Jednom mi je rekao:\nNa moje čuđenje, pojasnio je:\n– Lepo. Ja pokažem neku vežbu, kažem kako treba da se uradi, a pametan igrač nađe neko treće rešenje i kad me šeretski pita „da li može i ovako“ naravno da se složim.\nNa treningu sa Batom Radovićem, Nemanjom Đurićem i Radivojem Koraćem\nProfesor Nikolić je, na prvi pogled, bio pesmist. Uvek je brinuo, ako ne zbog forme svog tima, onda zbog snage rivala. Igrače je motivisao tako što ih je stalno kritikovao, ali je imao toliki autoritet da su mu, jednostavno, svi verovali i znali da sve što traži ne radi zbog sebe nego zbog njih i tima.\nAca Nikolić je, kao i većina naših trenera s početka 50-ih godina prošlog veka, bio u najvećoj meri samouk. Jeste ponešto naučio od bugarskih, mađarskih i francuskih trenera koji su tih godina dolazili da drže kusreve po Jugoslaviji, ali najviše je učio sam, na sopstvenim i tuđim greškama. Ključni momenat u njegovoj karijeri bio je odlazak 1963. na šestomesečno usavršavanje u SAD. Gledao je univerzitetsku i NBA košarku i vratio se potpuno zbunjen. Pričao mi je da je sve što je mislio da zna o košarci palo u vodu pred onim što je video u SAD. Obećao je sebi da za Olimpijske igre u Tokiju neće menjati ništa u dotadašnjem sistemu rada jer je bio uveren da naši igrači za kratko vreme neće moći da prihvate novine koje je profesor doneo iz Amerike. Ipak, nije mu đavo dao mira, pokušao je da primeni neke detalje i nije ispalo dobro, Jugoslavija je završila na 7. mestu iako smo pošli po medalju…\nSvoju međunarodnu karijeru profesor Nikolić počeo je 1965. u italijanskoj Petrarki iz Padove. Sa skromnim timom bio je treći, iza Simentala Milano i Injisa Vareze. Tamo je trenirao Daga Moa, čoveka koga je izabrao da odgovori na moje pitanje „Ko je najboji igrač koga je trenirao“. Posle dve szone vratio se u OKK Beograd ali je 1969. ponovo otišao u Italiju, gde je sa Varezeom napravio sjajne rezultate. Bio je tri puta pobednik Kupa šampiona (1970, 1972, 1973), tri puta prvak Italije i osvajač kupa Italije (1970, 1971, 1973), dva puta je osvajao Interkongtinetalni kup (1970, 1973).\nVicešampioni Evrope 1961.\nPo povratrku iz Italije trenirao je Crvenu zvezdu (osvojio Kup pobednika kupova 1974. protiv Zbrojovke Brno 86-75), Borac Čačak (trenirao mladog Željka Obradovića), onda opet Italija: Bolonja, Venecija, Pezaro, Udine. Karijeru je zvanično završio 1985, ali je u međuvremenu našu košarku zadužio još jednom, trijumfalnim povratkom na klupu reprezentacije. Jugoslavija je sa njim na klupi bila prvak Evrope 1977. u Liježu, i prvak sveta 1978. u Manili.\nIz penzije ga je vratio Bogdan Tanjević. Doveo ga je za savetnika u Stefanel. Ideju je kopirao Bora Džaković u Partizanu 1983. Iz tog doba datira priča Željka Obradovića:\n– Igramo neki turnir u Italiji, ja dao 2 poena i ljut na sebe… Posle meča priđe mi profesor Nikolić i kaže: “Čestitam, danas si bio naš najbolji igrač, dobro si igrao u odbrani i razigravao saigrače”. Tada sam naučio lekciju da nije najbolji onaj igrač koji je dao najviše poena.\nBoža Maljković je pozvao profesora kad je preuzeo Jugoplastiku, a već patentirani recpt za uspeh primenio je i Željko Obradović kada je 1991. sa 31 godinom seo na klupu Partizana. Profesor je znao da kaže da je on „pomoćnik Željka Obradovića“, ali njegovi učenici ne zaboravljaju koliko im je pomogao i koliko je njegovog rada i ideja utkano u trofeje koje su osvajali.\nPhoto: Arhiva Koš magazin, ABA liga, Euroleague


Domači mediji su takođe preneli i listu estradnjaka koji za događaje uzimaju nešto manje pare, Soraja Vučelić je, navodno, uzimala 500 evra, a Stanija Dobrojević navodno 300 evra.\nBONUS VIDEO: Kija Kockar o emotivnom partneru?\n"JA SEČEM SE ŽILETOM" Kija Kockar pokazala KRVAVU POSEKOTINU na stomaku (VIDEO)


Print Page - Greška prilikom nadogradnje\nSMF Support => Language Specific Support => Bosanski/Hrvatski/Srpski (Bosnian/Croatian/Serbian) => Topic started by: udbk on January 02, 2011, 07:41:01 AM\nTitle: Greška prilikom nadogradnje\nPost by: udbk on January 02, 2011, 07:41:01 AM\nTitle: Re: Greška prilikom nadogradnje\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 10:47:57 AM\nPost by: udbk on January 02, 2011, 03:11:10 PM\nPost by: udbk on January 02, 2011, 03:13:26 PM\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 03:23:42 PM\nTa verzija je starija od nas zajedno :D\nPost by: udbk on January 02, 2011, 03:45:10 PM\nPost by: udbk on January 02, 2011, 03:46:23 PM\nPost by: udbk on January 02, 2011, 03:47:38 PM\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 03:56:23 PM\nPost by: udbk on January 02, 2011, 04:19:45 PM\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 04:21:26 PM\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 04:25:58 PM\nJer meni izgleda kao da nisi, baza se nije apdejtovala koliko vidim :)\nPost by: udbk on January 02, 2011, 04:30:38 PM\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=serversettings;sesc\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?topic=4934.0\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=admin\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=login\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?topic=5035.0\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?topic=4356.0\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?topic=5194.0\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=who\nApply Filter: Only show the error messages of this URL http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=reports\nPost by: udbk on January 02, 2011, 04:32:38 PM\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 04:37:07 PM\nKonektuj se na ftp server preko nekog klijenta i uploaduj sve fajlove iz paketa koje si skinuo u root foruma, tj u tvom slučaju u folder forum_3. Pritom, moraš "pregaziti" sve fajlove, tj overwrite-ovati ih :)\nhttp://dijaspora-bk.de/forum_3/upgrade.php i prati korake koje dobiješ :)\nPost by: udbk on January 02, 2011, 04:43:22 PM\nHvala, idem u akciju. 8)\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 04:53:43 PM\nNema problema, slobodno pitaj, tu smo da pomognemo. :)\nPost by: udbk on January 02, 2011, 05:02:58 PM\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 05:23:26 PM\nPost by: udbk on January 02, 2011, 05:55:57 PM\nPrimjeni Filter: Prikaži poruke o greškama samo s ovog URLa http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=modlog\nPrimjeni Filter: Prikaži poruke o greškama samo s ovog URLa http://dijaspora-bk.de/forum_3/index.php?action=viewErrorLog;desc\nPost by: Dzonny on January 02, 2011, 05:58:54 PM\nPošalji mi podatke za admina na pp, da pogledam.\nPost by: udbk on January 02, 2011, 06:08:18 PM\nPost by: Madzgo on January 03, 2011, 10:25:42 AM\nSmajliji mozda nisu na pravom mjestu.. Desni klik->Image info, pogledaj odakle vuce slicicu, i provjeri ima li ih tamo..\nPost by: Dzonny on January 03, 2011, 10:27:34 AM\nSređeno je, bila pogrešna putanja do smejlija :D\nPost by: ramook on January 03, 2011, 02:34:11 PM\nTakodjer imam gresku prilikom downloada paketa iako uzmem paket koji pase mojoj verziji pojavljuje se ovo\nmoja verzija je 1.1.12\nhocu da ubacim standardni shoutbox ali neda mi\nPost by: grix on January 28, 2011, 05:30:21 AM\nnisam htio da otvaram novu temu za isti problem...hti bih nadograditi trenutnu verziju 1.1.11 na noviju 1.1.12.Javlja i neke greške???\nZapamtite da uvijek trebate raditi redovne pričuvne kopije baze podataka prije instaliranja modova, pogotovo u beta verzijama.\nDošlo je do najmanje jedne greške prilikom test instalacije ovog paketa. Preporučamo vam da ne nastavljate s instalacijom osim ako ste sigurni da znate što radite, i ako ste nedavno napravili backup. Uzrok ove greške možda je konflikt između paketa kojeg pokušavate instalirati i paketa kojeg ste već instalirali, greška u paketu, paket koji treba drugi paket kojeg još niste instalirali, ili paket namijenjen drugoj SMF verziji.\nThis patch file will update your forum to SMF 1.1.12.\nInstalacija za "SMF 1.0.20 / 1.1.12 Update":\nInstalacija ovog paketa uzrokovati će slijedeće:\nTip Akcija Opis\n1. Primjeni ./index.php Uspješno\n2. Primjeni ./Sources/DumpDatabase.php Uspješno\n3. Primjeni ./Sources/ManageSearch.php Uspješno\n4. Primjeni ./Sources/ManageSmileys.php Neuspješno\n5. Primjeni ./Sources/News.php Uspješno\n6. Primjeni ./Sources/PackageGet.php Neuspješno\n7. Primjeni ./Sources/Subs-Package.php Uspješno\n8. Primjeni ./Themes/babylon/Display.template.php Uspješno\n9. Primjeni ./Themes/classic/Display.template.php Neuspješno\n10. Primjeni ./Themes/default/Admin.template.php Uspješno\n11. Primjeni ./Themes/default/Display.template.php Uspješno\nMože li mi netko pomoći, šta da radim?\nKoristim custom temu DilberMC\nPost by: Dzonny on January 28, 2011, 05:44:03 AM\nPrvo ručno promeni te fajlove koji nisu prošli test pomoću ovoga:\nKada to uradiš, obavi upgrade iako su te greške tu, a onda uploaduj fajlove koje si izmenio.\nPre svega toga uradi backup SVIH fajlova koji se edituju prilikom nadogradnje.\nPost by: grix on January 28, 2011, 05:56:54 AM\nProvider je napravi backup.\nZnači nađem te fajlove, vjerojatno u custom temi i izmjenim po onom tutorijalu?\nPost by: Dzonny on January 28, 2011, 06:19:18 AM\nDa, dakle tebi trebaju:\n./Themes/classic/Display.template.php - Ovaj ti je ustvari nebitan, jer ne koristiš classic temu, tako da ga preskoči, ali zato promeni Display.template iz dilbermc teme.\nPost by: grix on January 28, 2011, 06:26:09 AM\nPočeo sam da mijenjam i nešto nije u redu.Npr. u ./Sources/ManageSmileys.php treba m izmijeniti ovo:* Software Version: SMF 1.1.11 *\na u mojem filu toga nema već ovo: * Software Version: SMF 1.1.1 *\nrazlika je u jednoj znamenci...isto tako imam problem i sa ostalim stvarima koje trebam izmjeniti.\nPost by: grix on January 28, 2011, 06:59:04 AM\n./Sources/PackageGet.php - ovdje mi traži da promijenim v.1.1.11 u 1.1.12 , a file je verzija 1.1.9 ???\nNišta ne razumijem :-\_\nPost by: Dzonny on January 28, 2011, 09:42:24 AM\nIzvrši slobodne te promene kad je u pitanju verzija\nZnači stavi 1.1.12 gde god ti imaš 1.1.x\nTvoja verzija fajla je starija, ali ti podaci u svakom slučaju nisu od presudne važnosti za update.\nPost by: grix on January 29, 2011, 09:28:29 AM\nNe funkcionira >:(\nDa li bi mi netko učinio uslugu da to napravi? Pošaljem mu 3 fila O:)\nPost by: Dzonny on January 29, 2011, 10:52:24 AM\nPrikači fajlove koji prave problem.\nPost by: grix on January 29, 2011, 11:09:16 AM\nPost by: Dzonny on January 29, 2011, 11:58:22 AM\nPost by: grix on January 30, 2011, 05:16:05 AM\nKrivi sam file zakačio...ovaj display.template je od custom teme, a u dilberMc nema fila pod tim imenom :-\_\nPost by: Madzgo on January 30, 2011, 05:27:04 AM\nOnda si pravi fajl zakacio :)\nPost by: grix on January 30, 2011, 05:55:27 AM\nU forumu javlja grešku u tom display.template...\nPost by: Dzonny on January 30, 2011, 10:15:31 AM\nU tom slučaju ne trebaš uploadovati ovaj koji sam ja stavio, dakle samo ostavi display kakav jeste, posle intalacije u admin panelu (sve je prošlo uspešno)\nPost by: grix on January 30, 2011, 11:22:48 AM\nJa sam mislio na ovo:\nPost by: Dzonny on January 30, 2011, 06:23:58 PM\nTo je classic tema, i ako je ne koristiš i ne mora da bude uspešno, neće uticati na rad foruma.\nPost by: grix on January 31, 2011, 01:33:47 AM\nDzonny car 8)\nUpdateo sam forum i sve radi iako nisam vratio ručno modificirane file-ove.\nIma brdo zastarjelih verzija...trebali to da me brine?\nSMF datoteka Vaša Verzija Trenutna Verzija\nSMF paket SMF 1.1.12 SMF 1.1.12\nIzvori 1.1.7 1.1.12\nBoardIndex.php 1.1 1.1.11\nLoad.php 1.1.9 1.1.11\nManageAttachments.php 1.1.10 1.1.11\nManageCalendar.php 1.1 1.1.11\nManageMembers.php 1.1.6 1.1.11\nManagePermissions.php 1.1.5 1.1.11\nManageSmileys.php 1.1.1 1.1.12\nModlog.php 1.1 1.1.11\nPackageGet.php 1.1.9 1.1.12\nPackages.php 1.1.10 1.1.11\nPoll.php 1.1 1.1.11\nPost.php 1.1.10 1.1.11\nProfile.php 1.1.10 1.1.11\nSplitTopics.php 1.1.6 1.1.11\nSubs-Auth.php 1.1.10 1.1.11\nSubs-Boards.php 1.1.5 1.1.11\nSubs-Graphics.php 1.1.9 1.1.11\nSubs.php 1.1.9 1.1.11\nThemes.php 1.1.7 1.1.11\nPrimarni Predlošci 1.1 1.1.12\nPackages.template.php 1.1.8 1.1.11\nSplitTopics.template.php 1.1 1.1.11\nPost by: Dzonny on January 31, 2011, 07:19:17 AM\nAko sve radi kako treba, bez brige, neki fajlovii nisu uopšte menjani u nekoliko zakrpa, pa zato se vode kao "zastareli", ali su zapravo isti takvi i novi fajlovi iz sveže instalacije.\nPost by: grix on January 31, 2011, 09:10:00 AM\nDa li da zamjenim stare ovim novima koje si ti prepravio ili da ostavim kako jesu sada...pošto forum normalno funkcionira?\nPost by: Dzonny on January 31, 2011, 09:15:20 AM\nDa li imaš nešto u error logu?\nPrvo sačuvaj originalne fajlove negde u računaru, a onda zameni ona dva fajla, ali nemoj Display.template.php\nPost by: grix on January 31, 2011, 10:15:19 AM\nU evidenciji grešaka ima puno, ali kad odaberem opciju: nađi i popravi greške, kaže da nema grešaka\nPost by: Dzonny on January 31, 2011, 11:04:08 AM\nUradi kao što sam rekao, ali prvo uradi backup. A te greške iz error loga bi trebao popravljati jednu po jednu.\nPost by: grix on February 01, 2011, 08:48:31 AM\nNapravio sam sve kako si napisao...za sad sve radi 8)


Za otkazan let i do 600 evra\nM. D. 25. februara 2016. 09:00\nSvi oni koji putuju avionom, a iz nekog razloga im je otkazan let, onemogućeno ukrcavanje, oštećen ili izgubljen prtljag – imaju pravo na novčanu nadoknadu, ali je vrlo važno da reaguju na vreme. Samo u slučaju otkazivanja leta, osim ako je putnik o tome obavešten dve nedelje pre poletanja, isplaćuje se od 125 do 600 evra. Novac se ne isplaćuje i u slučaju da je let otkazan zbog vanrednih okolnosti koje se nisu mogle izbeći, poput loših vremenskih uslova, političke nestabilnosti, štrajka ili neočekivanih problema koji mogu uticati na sigurnost leta, kažu u Asocijaciji potrošača Srbije.\n– U slučaju bilo kakvih problema, važno je da putnici uvek prvo zovu avio-prevoznika i da poštuju predviđene rokove ukoliko, na primer, traže nadoknadu za izgubljen ili oštećen prtljag. Ukoliko je putovanje bilo deo paketa za odmor, trebalo bi se obratiti turističkoj agenciji, a u slučaju da potrošači iz nekog razloga nisu zadovoljni odgovorom, pomoć mogu da traže i preko potrošačke organizacije – kažu u APOS-u.\nOvi opšti uslovi su inače usklađeni sa propisima Evropske unije i reč je o jedinstvenim pravilima o nadoknadi štete i pomoći putnicima. Ovi propisi su prilagođeni propisima u Srbiji i uneti o Zakon o obligacionim odnosima i osnovama svojinskopravnih odnosa u vazdušnom saobraćaju.\n– Prema ovim pravilima, ukoliko je let otkazan, avio-kompanija putnicima mora da ponudi mogućnost izbora između vraćanja novca u iznosu kupljene karte ili preusmeravanje leta. Ako putnik izabere preusmeravanje, kompanija je dužna da obezbedi najraniji alternativni let do odredišta. Ako se u vreme otkazivanja leta putnici nalaze na aerodromu, imaju pravo na besplatne obroke i piće u razumnom odnosu s vremenom čekanja, dva telefonska poziva ili slanje mejla, besplatan hotelski smeštaj, ako je potrebno, i transport od aerodroma do hotela.\nAko se, pak, desi da je zbog prevelikog broja putnika na letu za koji već imaju rezervaciju uskraćeno putovanje, putnici imaju pravo na osiguranje i povraćaj novca, kažu naši sagovornici iz Asocijacije potrošača Srbije.\nZatvara se beogradski aerodrom, moguće potpuno zatvaranje granica\nKošarkaši Crvene zvezde ipak putuju za Podgoricu\nKao u najskupljem hotelu: Pogledajte kako izgleda let od 60.000 evra…\nNaknada u ovim slučajevima iznosi najmanje 250 evra za sve letove do 1.500 kilometara, za letove između 1.500 i 3.500 kilometara iznosi 400, a za sve druge letove 600 evra.


Fudbal Autor:Vladimir Todorović17. jan. 202117:50\nKrotone je odigrao najbolju utakmicu u dosadašnjem delu šampionata Serije A. Ubedljivo su na svom terenu savladali Benevento 4:1, a poslednji gol za domaće postigao je Miloš Vulić u 65. minutu, što je njegov prvenac od dolaska u Italiju iz Crvene zvezde.\nU drugom meču popodnevnog programa, Sasuolo i Parma su podelili bodove. Gosti su do prednosti stigli preko Slovaka Kučke u 37. minutu. Sasuolo je u ozbiljnoj krizi posle odličnog starta u sezoni. Ipak bod je spasio Filip Đuričić, koji je pogodio iz penala u četvrtom minutu nadoknade. Srpski reprezentativac je u igru ušao u 60. minutu.\nKrotone je i pored trijumfa poslednji na tabeli sa 12 bodova. Ispred su Torino sa 13, kao i Đenova i Kaljari sa 14. Sasuolo je osmi sa 30 bodova. Vodi Milan sa 40, ispred Intera sa 37 i Napolija i Rome sa 34 boda.\nfilip đuričićfk krotoneMiloš VulićSerija A\nPavkov i Kanga probili Krstajićev „bunker“\nPR #26: Da li ovo sme da se kaže na televiziji?