Pripadnici pokreta „Otpor“ Momčilo Veljković i Nebojša Sokolović\nPre 17 godina, 2. maja 2000, Marko Milošević sa prijateljima i telohraniteljima u centru Požarevca, oko 18.30 časova, naočigled brojnih prolaznika počeo je da tuče Nebojšu Sokolovića, Momčila Veljkovića i Radojka Lukovića, samo zato što su imali drugačije političko uverenje.\nUdarao ih je pištoljem u glavu, dok su ih njegovi saradnici šutirali i pesničili. Fotografija Lukovićevog unaženog lica bila je simbol na protestima koji su 5. oktobra te godine srušili Mioševićev režim.\nMeđutim, sudski epilog ovog slučaja je da je postupak protiv Marka Miloševića i drugih batinaša zastareo, a da samo njihove žrtve Nebojša Sokolović i Momčilo Veljković plaćaju sudske troškove.\nZa prebijanje Lukovića suđenje je obustavljeno 2010, kada je stradao u saobraćajnoj nesreći.\n„Otporaš“ Radojko Luković poginuo je 2008. u sudaru\nPostupak protiv Miloševića juniora pravosnažno je zastareo marta 2012. Sudija Gordana Vidojković, koja je postupak vodila do zastarevanja, napredovala je jer je iz Osnovnog prešla u Viši sud.\nOdmah nakon prebijanja policija je uhapsila žrtve. Veljković i Sokolović, koji je bio u nesvesti, sprovedeni su u pritvor, a Luković je zbog povreda koje su mu ugrozile život odveden u bolnicu, ali su ga policajci lisicama vezali za krevet. Sud je svoj trojici odredio pritvor, a tužilac Dmitar Krstev podigao je ubrzo optužnicu protiv žrtava stavljajući im na teret da su pokušali da ubiju one koji su ih tada brutalno pretukli.\nTužilac Krstev nije prošao reizbor 2010, ali je na posao vraćen 2012. Dočekao je penziju i sada radi kao advokat.\n- Posle petooktobarskih promena to isto pravosuđe odbilo je da obustavi postupak protiv nas. Valjda da ne bi plaćalo odštetu. U početku, Markove saradnike i nas su teretili za tuču. Sudija Vidojković prvo ročište po našoj tužbi zakazala je tek 2003. Ona je odbijala da uvede u postupak Marka Miloševića sve dok nije dobio azil u Rusiji. Pre toga je zabranjivala da se njegovo ime spomene u sudnici - navodi Veljković.\nTek 2008. sudija Vidojković donosi sramnu prvostepenu oslobađajuću presudu protiv Miloševića juniora i njegovih saradnika uz obrazloženje da u postupku nije moglo da se utvrdi ko je tačno i kako od optuženih udarao oštećene.\nPostupak protiv Marka Miloševića zastareo je marta 2012. „Otporaš“ Veljković nedavno je otplatio poslednju ratu sudskih troškova, dok Sokolović nije te sreće\n- To je besmisleno. Znači da za ubistvo Brisa Tatona niko ne bi mogao da bude osuđen jer se ne zna ko je tačno zadao koji udarac - kaže oštećeni Sokolović, inače pravnik koji je i sam pisao brojne žalbe.\nVeljković navodi da je oslobađajuću presudu iz 2008. Viši sud poništio u februaru 2009. i naložio novo suđenje.\n- Sudija Vidojković 15 meseci nije zakazala nijedno ročište kada joj je vraćen predmet - podseća Veljković.\nNa inicijativu oštećenih, ali i tadašnjeg Ministarstva pravde, pokrenut je 2011. disciplinski postupak protiv sudije Vidojković. Međutim, zakon je propisivao da njen rad može da se preispituje samo unazad do 2010, a da je sve ostalo zastarelo, tako da je odbačena disciplinska prijava.\nKoliko košta nepravda\nOštećenima Momčilu Veljkoviću i Nebojši Sokoloviću prvo je sudija Gordana Vidojković, koja je vodila postupak, odredila da plate sudske troškove, dok takvu obavezu nemaju optuženi, pa ni Marko Milošević koji se nijednom nije pojavio na suđenju.\n- Meni je ona prvo odredila 822.250 dinara za postupak koji je zastario zbog nje. Kasnije je to smanjeno na oko 50.000 dinara. I odmah mi je sudski izvršitelj to odbijao od plate, tako da je izašlo na ukupno 70.000 dinara. Nedavno mi je odbijena poslednja rata. Žalio sam se odmah Vrhovnom sudu, ali još nisu odlučili - navodi Veljković.\nSokolović kaže da je njemu određeno da plati oko 700.000 dinara za troškove suđenja, ali mu ne odbijaju od plate jer je nezaposlen.\n- Meni su odbili da isplate odštetu zbog teških povreda, pritvora i suđenja koje nije bilo u razumnom roku - kaže Sokolović.\nMilan Nikada se ovde neće ništa promeniti mi smo narod koji svojom istoijom nje zaslužio ništa bolje. Uvek smo bežali od istine, sabotirali sami sebe misleći da činimo štetu neprijatelju. Sami sebi smo najveći neprijatelji jer smo zavidni, željni osvete i zla drugima. Nikada s nećmo ujedinti i reći šta nam je zajednički interes i želja. Kako bi kada je crkva slaba i ista ko narod nije nikakav lider i faktor jedinstva. Uvek smo pod nekim režimom koji nam je prvo jedini pravi, a posle naj gori mogući. Uskoro ćemo i ovaj režim juriti, pljuvati i rušiti kao najgori, a pobedili su sa ogromnim procentom.\nLepi moj Po kojoj logici bilo ko placa sudske troskove ako slucaj zastari. Trebalo bi da plati onaj zbog koga je zastareo slucaj,tu ne treba zakon nego zdrav razum a on valjda ne postoji ni u zakonu ni u coveku.Sramno je sve ovo oko naseg pravosudja. Da li je i jedan sudija ikada odgovarao za svoj nesavestan rad a da ga nisu prebacili iz suda u sud?\nJosarian U ovo verujem, samo zato sto mi je stanje u Srbiji poznato inace bi svako normalan rekao da je ovako nesto potpuno nemoguce. Bar ne u XXI veku i van Severne Koreje. Mislim da bi sud u Strazburu uneredio nadu drzavu ako ovo stigne do njega, a onda cemo opet svi placati za nesto sto se izmedju pravde i kriminala pre moze nazvati kriminal.\nAmerikanac Kakva tuga.Boris se za nekog i nesto i prodjes ovako.Sto je najgore uspes i ti isti za koje si se borio puste da slucaj zastari.A onda posle njih dodju oni isti.Citam takve vesti i pomislim se,koliko narod moze da trpi.\nGandra A šta ste očekivali u ovoj banana republici? Država očigledno nismo. S ovakvim predsednikom koji je još uvek premijer, ništa bolje ne očekuje nikoga od nas. A Marka ako neko vidi, neka ga za nas ovde malo....\nIronija Borio se protiv sistema,koji je srusen,slucaj zastario,jer jelte,demokratsko i nezavisno tuzilastvo,i sad nema kako da plati odstetu jer je nezaposlen.Za sta si se ono bese ti tacno borio?\nljakse I sa ovim tekstom se kasni, jedno 5+godina. Zar mislite da ce Vulinima, Dacicima i AVovima ova nepravda zasmetati?\nSudija Ovo je samo jos jedan od primera da nijedna vlast od oktobarskih promena nije bila VOLJNA da izleci rak ranu ovog drustva, a to je pravosudje\ngradjanin dokaz da je sadasnji rezim gori od Milosevicevog...takoreci njegova produzena ruka. idemo ka severnokorejskoj 'demokratiji'\nViktor Banditska drzava, gleda samo da naplati troskove pa makar I od stradalih. Gde mi zivimo, ko izadje poslednji nek ugasi svetlo!


Fileti od šarana\nFileti od šarana u familijarnom pakovanju\n05 oktobar 2016\nKod firme RIVER FISH idemo u korak sa vremenom te tako smo razvili i specijalni proizvod za veće proslave i skupove. U ovom familijarnom pakovanju od 820g se nalaze 8 porcija našeg omiljenog divljeg šarana.\nPočnimo sa uzgojem\nZa filete od divljeg šarana koristi se riba koja potiče iz regiona Nahuel Huapi u Argentini, gde se godišnje samo određena količina divljeg šarana izlovljava. Mi takvog šarana pomoću našeg stručnog znanja savršeno spremimo i uz pomoć naše dokazane RIVER FISH tehnologije i stalne brige oko kvaliteta konzerviramo kako bi ste Vi mogli da uživate u ukusima koji plene.\nIzbor divljeg šarana\nDa bismo V am pružili vrhunski doživljaj ukusa, naše stručno osoblje vrši strogu selekciju kojom isključivo najkvalitetniji divlji šarani dospevaju u naš asortiman. Kako bi se garantovao visok kvalitet pojedinačnih proizvoda svaka isporuka se brzo transportuje čime se riba što je pre moguće sprema za konzerviranje.\nDa bi osigurali naš visoki kvalitet, divlje šarane obrađujemo ručno i brižljivo i oslobađamo od kostiju. Na kraju sledi kontrolisani proces obrade pečenja i blagog dimljenja u našoj specijalnoj peći sa bukovim drvetom. Zatim se riba seče u filete te se ručno stavlja u za to specijalnu konzervu.\nKonzerviranje putem proverene RIVER FISH-tehnologije\nNaša proverena RIVER FISH tehnologija konzerviranja je stroga tajna koju ne možemo da otkrijemo, ali ipak; suncokretovo ulje najboljeg kvaliteta i prstohvat morske soli, kao i stalna briga i nadgledanje procesa su deo koji je neizostavan kako bi se divlji šaran mogao svrstati među naše vrhunske proizvode pored svih ostalih proizvoda našeg asortimana koji dosežu Premium kvalitet.\nFileti od divljeg šarana firme RIVER FISH u porodičnoj ambalaži su čak i za zahtevne gurmane kulinarski užitak. Posebno uz čašu crnog vina možete ući u svet uživanja i naučiti da zavolite ribu na sasvim novi način. Već kod otvaranja ambalaže otkrićete jedinstvenu aromu, a ukus će vas svrstati među hiljade drugih zadovoljnih kupaca.\n© 2016 Torus Gusto GmbH, All Rights Reserved. Firmenverzeichnis Österreich www.firma.at\nSmuđ u teglici\nŠaran u teglici\nPastrmka u teglici\nBlago dimljena pastrmka\nBlago dimljeni šaran\nDimljeni fileti skuše


REAGOVANJA: Političari i pravnici u RS osuđuju odluku Ustavnog suda BiH o 9. januaru | Banjaluka.net\nREAGOVANJA: Političari i pravnici u RS osuđuju odluku Ustavnog suda BiH o 9. januaru\n“Nažalost, ova odluka Ustavnog suda BiH dodatno će narušiti, ionako krhko povjerenje građana Republike Srpske u ovu instituciju kojoj, očigledno, dnevni red u najvećoj mjeri diktira političko Sarajevo”, konstatovala je predsjednik Republike.\n“Činjenica da se Ustavni sud BiH, u kojem sjede strane sudije, bavi pitanjem praznika, a BiH nije u stanju da napravi ni najmanji pomak naprijed, pa čak ni da formira vlast nakon provedenih izbora, govori o njenom opštem stanju”, istakla je Cvijanovićeva.\n“U skladu sa očekivanjima građana Republike Srpske, kao i istorijskim faktima, obaveza institucija Republike Srpske jeste da očuvaju 9. januar kao praznik njenog rođenja”, istakla je predsjednik Republike.\nBorenović: Slaviće se i dalje\nBranislav Borenović, predsjednik PDP, komentarisao je odluku Ustavnog suda Bosne i Hercegovine koji je osporio Zakon o Danu Republike Srpske.\n– Građani nastavljaju da slave dan nastanka Republike Srpske bez obzira na odluku Ustavnog suda, slaviće se i dalje – kazao je predsjednik PDP Branislav Borenović, prenosi N1.\n– Ovakve odluke sigurno ne doprinose sveopštem pomirenju, građenju normalne budućnosti, samo nas odvlače i oduzimaju vrijeme koje je neophodno kako bi ova zemlja išla naprijed – poručio je.\nSDS: Antiustavan je Ustavni sud BiH\nOdluka Ustavnog suda BiH, kojom se osporava Zakon o Danu Republike Srpske i pravo naroda da 9. januar obilježava kao Dan Republike pokazuje da je taj sud u svojoj suštini antiustavan, jer negira konstitutivnost srpskog naroda, ruši temelje Ustava BiH i razgrađuje državnu zajednicu BiH, saopšteno je iz SDS-a.\n“Ustavni sud BiH petvorio se u ustavotvorca i instituciju koja nasilno mijenja ustavni poredak, majorizujući volju, identitet i konstitutivnost srpskog naroda i Srpske”, ocjenili su u SDS-u.\nIz ove stranke pozivaju sve republičke institucije i političke partije da zaštite Ustav Republike Srpske, Dan Republike Srpske i osnovna demokratska prava Republike i njenih građana, te pitaju – kako bi se osjećali narodi razvijenih demokratija da im u Ustavnom sudu sjede stranci i, bez zakonskog osnova određuju, praznovanje važnih datuma.\nSDS podsjeća da je pomenutom kvazisudu, osim sekularnog praznika 9. januara, bila sporna i muzička melodija himne “Bože pravde”, ali ne i 25. novembar i 1. mart.\nUstavni sud BiH utvrdio je da odredba Zakona o Danu Republike Srpske, kojom se 9. januar utvrđuje kao Dan Republike nije u skladu sa Ustavom BiH, pri čemu je naglašeno da se ovim ne dovodi u pitanje postojanje samog praznika Dan Republike Srpske.\nPopović: Nenadležni za promjenu istorijskih činjenica\nPravni ekspert Vitomir Popović izjavio je Srni da nema osnova da Ustavni sud BiH mijenja istorijske činjenice kao što je Dan Republike Srpske, jer za to nije nadležan.\n“Datum Republike Srpske je nastao prije formiranja Ustavnog suda BiH. Sigurno je da odluku Ustavnog suda BiH ne treba sprovesti u Republici Srpskoj”, rekao je Popović.\nPetković: Nijedna odluka ne može da zabrani slavlje\n– Ubijeđen sam da će srpski narod nastaviti da slavi Dan Republike Srpske na način kako ga je slavio i do sada i da će 9. januar postojati sve dok postoji Republika Srpska. To nijedna odluka, ni jedan sud ne može da zabrani – poručuje Petković.\n– Ovdje nije zabranjena proslava, ovdje je samo proglašeno da je zakon o tom danu neustavan. Niko nije zabranio da se obilježava taj dan – objašnjava Petković.\nSelak: Ne vidim način da to sprovedu\nSelak smatra da Ustavni sud BiH nastavlja da donosi političke umjesto pravnih odluka, te da ne vidi način na koji Republika Srpska može da ispoštuje ovakvu i ovako donesenu odluku.\n– Praznik 9. januar je Dan Republike i slaviće se i dalje, bez obzira na bilo kakve političke odluke domaćih ili stranih sudija. Radi se o potezu Ustavnog suda koji ima najmanje veze sa pravom, ali zato ima veze sa apetitima pojedinih političkih subjekata u BiH – navodi Selak.\nDodaje da to što bi pojedinci najviše voljeli da nema ni 9. januara ni Republike Srpske, ne znači da Ustavni sud treba da se stavlja u njihovu službu i da ovakvim potezima nanosi štetu i suživotu i napretku na ovim prostorima.\n– Uprkos svemu, stvarno ne vidim način na koji bi mogla biti sprovedena ova odluka. Dan Republike nam niko ne može ni oduzet ini zabraniti, pa ni Ustavni sud. Jedino što mogu jeste da potpuno obesmisle sopstvenu ulogu u društvu, što su danas i uspjeli – kaže Selak.\nOznake: Branislav Borenović, Goran Selak, Milan Petković, Željka Cvijanović


Mala potrošnja odbija dolazak velikih centara Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuPosao PosaoPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Posao PrivredaTržišteAnalize Analize\nMala potrošnja odbija dolazak velikih centara\nMala potrošnja odbija dolazak velikih centara Zorica Dragović 24.09.2012 20:30 BANJALUKA - Sa manje od sto metara kvadratnih "šoping" prostora na 1.000 stanovnika BiH zajedno sa Srbijom i Grčkom spada u evropske zemlje sa najmanjom površinom prodajnog prostora, potvrdila su najnovija GfK istraživanja.\nNajviše šoping centara na sjeveru Evrope\nNa vrhu ljestvice zemalja sa najviše "šoping" prostora, daleko ispred svih, pozicionirala se Norveška sa 700 metara kvadratnih trgovačkog prostora na 1.000 stanovnika.\nAnalitičari: 2016. će biti godina zlata 08.02.2016 08:32


Nevidljiva infrastruktura: Onlajn pratioci – SHARE LAB\nNevidljiva infrastruktura: Onlajn pratioci\nјун 1, 2015 јун 1, 2015 8 minute readby admin\n„Naravno, niko nije mogao znati da li ga u ovom ili onom trenutku nadziru ili ne. Koliko se često, ili po kom sistemu, Policija misli uključivala na pojedinačne kanale moglo se samo nagađati. Čak je bilo moguće i to da ona neprekidno nadzire svakoga.” (1984, roman Džordža Orvela)\nSvi smo deo nevidljivog, besplatnog, nematerijalnog radnog sistema1, ne u smislu besplatnog rada koji se povezuje sa proizvodnjom kulture ili sadržaja u digitalnoj ekonomiji, već suptilnijeg i nesvesnog oblika rada koji se zasniva na osnovama egzistencije, našeg kretanja, šablona ponašanja i naše lokacije kako na internetu tako i u fizičkom prostoru\nKako smo povezani na internet, informacije o našem ponašanju se neprekidno prikupljaju, skladište se i analiziraju raznim algoritmima, napravljeni sa različitom svrhom, ali suštinski da bi zadovoljili potrebe onih kojima pripadaju. Tržište za obradu velikih skupova podataka raste iz godine u godinu za 40% širom sveta2, a podaci o našem ponašanju, našim interesovanjima i sklonostima su svakako najtraženiji i najvredniji podaci do kojih se može doći.\nU ovom istraživanju želeli smo da zaronimo malo dublje, ispod površine intreneta i veb sajtova koje posećujemo, i da istražimo mrežu onih koji skriveno stiču dobit, kompanija koje prikupljaju i analiziraju podatke o našem ponašanju na internetu.\nAli hajmo pre toga nekoliko koraka unatrag, u arhitekturu sistema prikupljanja svih tih podataka. HTTP kolačić (cookies) je mali deo podataka poslat sa posećenog sajta i smešten u korisnikov pretraživač. Svaki put kada korisnik otvori tu stranicu, pretraživač šalje kolačić natrag serveru i obaveštava veb sajt o korisnikovim prethodnim aktivnostima3. Ovaj već 20 godina star koncept, razvijen 1994, postao je vredan alat za komercijalizaciju i monetarizaciju mreže, omogućavajući razvoj biznis modela koji se zasnivaju na targetiranju korisnika i koji su sada osnovni izvor primanja za dobar deo najvećih internet kompanija.\n„Pre kolačića, Internet je suštinski bio privatan prostor. Nakon uvođenja kolačića, Internet je postao mesto podložno elektronskom nadzoru izuzetnih razmera. ” Lorens Lesig (Lawrence Lessig)\nČak i samo postojanje html kolačića nije bilo poznato široj javnosti sve do 1996, kada su dobili dosta medijske pažnje, naročito zbog negativnih posledica po privatnost. Kolačiće je razvioi Netskejp (Netscape) 1994. godine, da bi bili tajno uvedeni u Netskejpovu prvu verziju internet pretraživača, i to bez slanja obaveštenja ili traženja saglasnosti od korisnika, bez mehanizama notifikacija koji upozorava ljude kada se kolačiči postavljaju na njihov računar, kao i bez ikakve transparentnosti o informacijama koji se skladište u kolačiću4. U narednih 20 godina postojanja kolačića, brojne grupe aktivista, borci za privatnost onlajn kupaca, poverenici za privatnost, komisije i nacionalni i internacionalni regulatorni organi i institucije su raznim pristupima edukovali širu javnost i borili se za pravnu regulativu koja bi kontrolisala uticaj kolačića na privatnost korisnika.\nEksploatacija digitalnog otiska\nPostoje tri osnovne metode targetiranja u marketinškoj industriji, od kojih je jedna bihejvioralno targetiranje5. Ovo targetiranje se zasniva na eksploataciji naših digitalnih otisaka, podataka koje korsnici digitalnih usluga ostavljaju iza sebe i koji se u većini slučajeva prikupljaju bez znanja vlasnika6.\nNaši digitalni otisci mogu sadržati više različitih informacija: našu IP adresu, veb sajtove koje posećujemo, vreme i trajanje posete, tip opreme koju koristimo, naše pretrage, našu lokaciju, godine, pol, seksualne preferencije, knjige koje kupujemo i još dosta informacija, u zavisnosti od usluge koju koristimo. Sve te informacije, kada se povežu, omogućavaju profilisanje korisnika – proces izrade profila na osnovu kompjuterske analize podataka, i pronalaženje šablona i uzajamne povezanosti u velikim količinama prikupljenih podataka o korisniku.\nKako naše ponašanje na internetu i u digitalnim komunikacijama postaje sve prirodnije7, tako naše ponašanje prilikom veb pretraga može biti toliko bogato da na osnovu njega budemo jedinstveno okarakterisati kroz šablone nesvesnog ponašanja i naš identitet potvrđen kognitivnim otiskom8 .\nNapredne metode targetiranja, poput prognostičkog targetiranja, koje izvršavaju algoritmi kombinujući bihejvioralno targetiranje, istoriju naših reakcija, podatke o lokacijama, o vremenskim prilikama, socio-ekonomske ili bilo koje druge dostupne relevantne podatke, mogu predvideti našu reakciju na sadržaj u realnom vremenu i ponuditi nam sadržaj koji će sa najvećom verovatnoćom rezultirati željenom reakcijom.\nrema Pjuovom upitniku o internetu i američkom životu9 iz februara 2012. godine, 65% korisnika internet pretraživača kaže: „Ne podržavam ciljani marketing jer ne želim da neko prati i analizira moje ponašanje na internetu.” Ali čak i pre nego što šira javnost bude u prilici da se suprotstavi ovom problemu, bitno je da bude svesna u kojoj meri i kojim mehanizmima se odvija ovaj fenomen.\nDakle, ako ste se pitali: „Kako to da Gugl i Fejsbuk vrede stotine milijardi dolara iako pružaju besplatne usluge?” odgovor je da oni zapravo prodaju uslugu profilisanja i targetiranja korisnika, omogućavajući drugima da usmere svoje reklame ka odgovarajućoj grupi korisnika. Tako na primer, podaci koje je Gugl u stanju da prikuplja danas u mnogome su kompleksniji od onih koje su prikupljale državne tajne službe u prošlosti. Beskrajno rastuća glad za podacima se ne završava na našim ekranima, već se širi i na fizički prostor u vidu aplikacija i platformi koje koriste naši mobilni telefoni, zatim biometrijskih podataka koji se prikupljaju preko raznih gedžeta za sport, stalnim protokom podataka u realnom vremenu preko Guglovih naočara, kućnim uređajima sa ugrađenim internetom (internet of things), navigacioni podaci sa Gugl automobila, pametnih kuća, pametnih gradova i krajnjih osvajača planete – sistema satelita koji dopremaju besplatan internet celom svetu.\nNažalost, ovaj nevidljivi ekosistem zasnovan na eksploataciji podataka korisnika je isti onaj koji podržava besplatan sadržaj i usluge na internetu.10.\nPrema istraživanju koje smo sproveli na 50 najposećenijih veb sajtova od strane internet korisnika iz Srbije, u proseku postoji 7 različitih kolačića trećih lica koji su ugrađeni na svim sajtovima koje smo ispitali. Otkrili smo ukupno 174 različitih vrsta kolačića, na koje smo naišli 365 puta. Tih 174 kolačića je u vlasništvu 87 različitih kompanija, od kojih su značajno dominantne četiri velike američke kompanije: Gugl (90%), Fejsbuk (46%), Tviter (24%) i Amazon (10%), kao i infoposrednici Gemius SA (36%) i Httpul (Httpool) (7%).\nDakle, čak i ako izbegavate da koristite Guglove usluge, one svejedno prate 90% vašeg pretraživačkog ponašanja. Prema našem uzorku, ovo radi konkretno 17 različitih kolačića. Gugl analitika (Google analytics), kolačić koji se najčešće susreće, instaliran je na 65% sajtova. Drugi kolačić – Dablklik (DoubleClick), pripojen Guglu 2008. za 3.1 milijardi američkih dolara, pojavljuje se na 40% sajtova. Dablklik je odgovoran za proizvode i usluge namenjene marketinškim agencijama i medijskim kompanijama koji im omogućavaju da mere, targetiraju, i dobijaju obaveštenja o svojim reklamnim kampanjama. 11 provided by former NSA contractor Edward Snowden shows that the NSA uses Google cookies to pinpoint targets.\nDruga kompanija čije je prisustvo najčešće opaženo u našem istraživanju je Fejsbuk, koja pokriva skoro polovinu (46%) ispitivanih sajtova. Sistemi za praćenje (trackers) koji pripadaju Fejsbuku se najčešće pojavljuju u obliku „like” i ostale dugmadi, funkcije za logovanje i drugih vidžeta ugrađenih u sajtove kojima se pristupa. Kada god posetimo neki od sajtova koji ima ugrađene ove pratioce, naš pretraživač šalje našu IP adresu (sa informacijom o našoj geografskoj lokaciji), tip i verziju pretraživača, stranicu na kojoj se nalazimo kao i druge Fejsbuk kolačiće na našem računaru, uključujući i naš jedinstveni identifikacioni broj Facebook korisnika, povezan sa našim Fejsbuk nalogom u slučaju da smo registrovani tamo. Ovo Fejsbuku daje mogućnost da prati i snima naše ponašanje čak i van njegovog domena i da prikupljene podatke ukršta sa ogromnom količinom onih kojim već raspolaže zahvaljujući svojoj društvenoj mreži.\nKoje zemlje su lideri u biznisu onlajn praćenja korisnika?\nPrema našem istraživanju koje smo sproveli nad 50 najposećenijih veb sajtova u Srbiji, više od ¾ pronađenih kolačića za praćenje onlajn ponašanja korisnika pripada kompanijama iz SAD-a (75.4%). Google je većinski odgovoran za tako visok procenat, prisvajajući oko pola pite od kolačića za sebe dok ostatak prepušta Fejsbuku, Amazonu i Tviteru da podele među sobom. Ispod osnovnog sloja velikih američkih kompanija koje prikupljaju naše podatke, nalazi se mreža od stotine manjih kompanija, koje se uglavnom bave marketingom i analizom podataka. Možemo da primetimo i prisustvo nekoliko većih regionalnih igrača kao što su Gemius SA i Adocean Ltd iz Poljske, kao i HTTPool d.o.o. iz Srbije. Generalno, veoma mali procenat tih kolačića prikuplja podatke za lokalne kompanije. Zbog toga možemo da kažemo da je Srbija veliki izvoznik informacija o onlajn ponašanju njenih državljana. Međutim, SAD su svakako vodeći igrač u ekonomiji praćenja korisnika, sa najvećom dobiti od našeg onlajn ponašanja.\nAko su podaci nafta XXI veka, onlajn praćenje našeg ponašanja, kretanja i preferencija je glavna tehnologija za izvlačenje te nafte.\nCookies are dead, long live Cookies!\nFree Labor: Producing Culture for the Digital Economy Tiziana Terranova http://web.mit.edu/schock/www/docs/18.2terranova.pdf\nMcKinsey, “Big data: The next frontier for innovation, competition, and productivity”, 2011\nHTTP State Management Mechanism – Overview”. IETF. April 2011\nThe advertiser specifies some set of pages on which the ad should be shown\nLearning to Target: What Works for Behavioral Targeting – Sandeep Pandey, Mohamed Aly, Abraham Bagherjeiran, Andrew Hatch, Peter Ciccolo, Adwait Ratnaparkhi, Martin Zinkevich\nUser Authentication from Web Browsing Behavior, Myriam Abramson and David W. Aha – Naval Research Laboratory\nPEW Research Center, Search Engine Use 2012 BY KRISTEN PURCELL, JOANNA BRENNER AND LEE RAINIE\nLinda Woolley, executive vice president of government affairs at the Direct Marketing Association: “If you get rid of (personal data collection), you kill the Internet. It’s just that simple.” Advertisers claim that all the content you see online can only exist because tracking-based advertising funds it.


Za i protiv trgovinskih sporazuma - Dani Rodrik - Peščanik\nPošto su trgovinski pregovori na globalnom nivou već godinama praktično u blokadi, dugo zanemarivani regionalni sporazumi – nekada glavno sredstvo liberalizacije trgovine – vraćaju se na scenu jači nego ikada. Sjedinjene Države nalaze se u središtu inicijativa za dva mega-sporazuma koji bi mogli odrediti buduće tokove svetske trgovine.\nTranspacifičko partnerstvo (TPP) bliže je finalizaciji i uključuje jedanaest zemalja, pored SAD, na koje otpada oko 40 odsto globalnog proizvoda; ipak, što je važno, Kina nije jedna od njih. Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i investicije (TTIP) sa Evropskom unijom još je ambiciozniji projekat koji treba da poveže dva gigantska regiona koji zajedno ostvaruju polovinu svetske trgovine.\nTrgovinski sporazumi već dugo nisu isključiva nadležnost eksperata i tehnokrata. Ne iznenađuje to što su pomenute inicijative izazvale žestoke rasprave u javnosti. Stavovi zagovornika i protivnika toliko su nepomirljivi da je većina posmatrača zbunjena u pogledu očekivanih rezultata. Da bismo shvatili šta je predmet spora moramo imati u vidu da su sporazumi motivisani kombinacijom različitih ciljeva, iza kojih, globalno posmatrano, mogu stajati dobre i ne tako dobre namere.\nNa ekonomskom planu, zagovornici imaju samo reči hvale za trgovinske sporazume. Ukidanje trgovinskih barijera će unaprediti efikasnost i doprineti specijalizaciji privreda; takođe, očekuje se rast izvoza i otvaranje novih radnih mesta zahvaljujući olakšanom pristupu partnerskim tržištima. Prva od ove dve tvrdnje je konvencionalni argument komparativne prednosti kojim se obično zastupa liberalizacija trgovine; drugi argument je merkantilistički.\nProklamovani ciljevi sporazuma su kontradiktorni. Sa stanovišta komparativne prednosti, dobiti od trgovine proističu iz uvoza; da bi priuštila sebi uvoz zemlja se mora odreći izvoza. Korist ostvaruju sve zemlje, dokle god trgovina raste uravnoteženo. Trgovinski sporazumi ne stvaraju radna mesta; oni ih samo premeštaju iz jedne industrije u drugu.\nSocial Europe, 17.06.2015.


Olimpijcima besplatno školovanje na UDG :: Fakultet za međunarodnu ekonomiju, finansije i biznis\nRaspored polaganja ispita u popravnom ispitnom roku\nPovodom obilježavanja Dana Centralne banke Crne Gore, dodjeljuje se Godišnja nagrada za najbolje diplomske, magistarske i doktorske radove iz oblasti bankarstva, monetarne politike i teorije. Ove godine, nagradu za najbolji diplomski rad dobila je Marija Bulatović, za rad “Monetarna politika Centralne banke Crne Gore“, odbranjen na Fakultetu za međunarodnu ekonomiju, finansije i biznis Univerziteta Donja Gorica.\t22\nOlimpijcima besplatno školovanje na UDG\nUDG je juče potpisao Sporazum o poslovnoj saradnji sa Crnogorskim olimpijskim komitetom, kojim se svim crnogorskim učesnicima Olimpijskih igara, sadašnjim i budućim omogućava besplatno školovanje na UDG. Ugovor su potpisali predsjednik COK-a Dušan Simonović i rektor Univerziteta Donja Gorica, Veselin Vukotić.\t"Da obrazovanje i sport treba i mora da ide ruku pod ruku, kao dio istog stremljenja napretku i zalog budućnosti, prepoznali su i u našoj kući olimpizma i na UDG na kom se školuje veliki broj sportista, angažovanih kako u domaćim tako i u inostranim klubovima, istakao je gospodin Simonović. "Svi naši olimpijci, sadašnji i budući, imaće pravo da se obrazuju na UDG, što predstavlja značajnu pomoć našim sportistima. Univerzitet Donja Gorica ima razumijevanja za njihove sportske obaveze i omogućava im da se na pravi način posvete fakultetu i onome čime će se baviti nakon završetka profesionalne karijere. Sada, nešto više od mjesec dana pred početak Olimpijskih igara u Londonu ovakav Ugovor nosi duboku simboliku, ali je i potvrda da se uspjesi crnogorskih sportista cijene i da trebaju biti temelj za buduće uspjehe", zaključio je Predsjednik COK-a.\tO FAKULTETU


deminiranje - Sputnjik Srbija\n05:52 10 Maj 2021\nRuska vojska uništila podzemnu tvrđavu terorista u sirijskom Idlibu /video/\nInženjerija oružanih snaga Rusije uništila je pećinu koju su militanti napustili na granici sirijskih provincija Idlib i Hama, a koja je korišćena za snabdevanje lekovima i hranom, rekao je komandant inžinjerijske trupe Oružanih snaga Rusije u Siriji, pukovnik Roman Besmertni.\nSpecijalisti ruskog kontingenta mirovnih snaga su tokom rada na deminiranju u Nagorno-Karabahu očistili više od 711 hektara teritorije od eksplozivnih naprava, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nRuski mirovnjaci deminirali skoro 440 hektara teritorije u Nagorno-Karabahu\nStručnjaci Međunarodnog centra za uklanjanje mina Ministarstva odbrane Rusije nastavljaju da rade na deminiranju teritorije Nagorno-Karabaha, saopštilo je rusko ministarstvo. Do sada očišćeno 440 hektara i neutralizovano preko 20.000 eksplozivnih naprava.\nRuski mirovnjaci razminirali više od 400 hektara teritorije Karabaha /video/\nStručnjaci Međunarodnog centra za uklanjanje mina Ministarstva odbrane Rusije otkrili su i neutralisali više od 16 hiljada eksplozivnih naprava na više od 400 hektara teritorije u Nagorno-Karabahu, saopštilo je Ministarstvo.\nU Karabahu poginuo ruski oficir\nRuski oficir, pripadnik grupe za deminiranje, poginuo je u Nagorno-Karabahu, nedaleko od grada Šuša kada se aktivirala eksplozivna naprava, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nRuski mirovnjaci deminiraju Karabah: Deaktivirano više od hiljadu naprava /video/\nRuske mirovne snage nastavljaju da deminiraju teren u Nagorno-Karabahu – do sada su pronašli i deaktivirali 1.077 eksplozivnih naprava, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nU glavnom gradu Karabaha počelo deminiranje\nU centru glavnog grada nepriznate Republike Nagorno-Karabah, Stepanakertu, počeli su da rade demineri, koji uklanjaju neeksplodirane granate, saopštio je informativni centar Vlade Nagorno-Karabaha.\nNovi kineski sistem za deminiranje u akciji /video/\nNa internetu se pojavio video na kome je prikazan novi kineski prenosni sistem za deminiranje u akciji na minskom polju. Snimak je objavila televizija „Zvezda“.\nU Damasku uklonjeno 60 eksplozivnih naprava\nSirijski demineri koje su obučavali ruski eksperti neutralisali su više od 60 mina, granata i eksplozivnih naprava domaće proizvodnje u naseljima Ruhejba i Duma tokom prethodnog dana, izjavio je načelnik ruskog Centra za pomirenje zaraćenih strana u Siriji, general-major Jurij Jevtušenko.\nDiplomata iz SAD Hajrum Garvin došao je sa prevodiocem i proveo u Centru više od dva sata — gledao je, šetao. Atmosfera je bila prijateljska i nije bilo neprijatnih pitanja. Gost je video i Centar za satelitski monitoring.\nSirijski inženjeri počeli razminiranje crpne stanice u blizini Palmire\nSirijske inženjerske trupe počele su sa razminiranjem crpne stanice T-3 jugoistočno od grada Palmire, rekao je za Sputnjik izvor iz ove oblasti.\nNATO nas bombarduje, Rusi čiste bombe\nRuski demineri i ove godine čistiće Srbiju od NATO bombi. Oni su jedini koji nam u tom pomažu, projekat je trenutno u Ministarstvu finansija u Rusiji, pošto angažovanje deminera košta nekoliko miliona evra, kaže za Sputnjik povodom petog rođendana Srpsko-ruskog humanitarnog centra direktor Bojan Glamočlija. Dolazak deminera se očekuje u maju.\nNovi ruski robot za daljinsko deminiranje (video)\nMinistarstvo odbrane Rusije otkrilo je informacije o naprednom vojnom robotu za deminiranje „Prohod 1“, navodi list „Rasijska gazeta“.\nMašinama protiv mina: Rusija raspoređuje robote u Palmiri\nRusija je dostavila vozila i opremu odstranjivanje mina u oslobođeni sirijski grad Palmiru.\nSirijska vojska započela deminiranje Palmire\nInženjerske jedinice sirijske vojske počele su deminiranje ulica i kuća u Palmiri, saopštio je za agenciju RIA Novosti izvor iz komande sirijske armije.


Arhiva časopisa - broj 12, decembar 2016. - BIH - Svijet Osiguranja\nArhiva časopisa – broj 12, decembar 2016. – BIH\nSenada Olević, direktorica UNIQA osiguranja BiH\nDa biste ostvarili zavidne rezultate, trebate kvalitetan kadar\nNaš osnovni strateški cilj je ostvariti stabilno i profitabilno poslovanje, kako u interesu nas samih tako i u interesu naših klijenata. To nikako ne podrazumijeva rast pod svaku cijenu, nego daljnji rad na novim proizvodima i uslugama, pojednostavljenje proizvoda koje nudimo, jačanje naše prodajne mreže, optimizaciju poslovnih procesa, edukaciju uposlenika, ali i edukaciju javnosti o potrebama i značaju osiguravajućih proizvoda koji uveliko doprinose kvaliteti svakodnevnog života\nU pravcu EU police ili pijace?\nBilo je i pojava novih društava i promjena u upravljačkim tijelima i prijedloga novih zakonskih rješenja i novih kretanja na tržištu, pa čak i novih oblika komunikacije među samim osiguravateljima. Ono što nije novo je okvir u kojem su se osiguravatelji kretali\nPremija porasla 7,8 posto – na 533,5 miliona\nNeživotna osiguranja koja su zaračunala 27 osiguravajuća društva za deset mjeseci 2016. godine dosegla su 429,89 miliona KM, što je 8,7 posto više u odnosu isti period lani, dok su životna osiguranja porasla 4,3 posto – na 103,61 miliona KM\nPrva godina Solventnosti II\nEkonomska očekivanja u 2017. godini\nSwiss Re: Analiza tržišta osiguranja i reosiguranja u 2016. godini, perspektive za 2017.\nFrank Genheimer, direktor u New Insurance Businessu\nOnline prodaja osiguranja u Europi\nRobotska automatizacija procesa – efikasnost, kvaliteta i transformiranje troškova\nKomunikacija sa suvremenim potrošačima\nAlternativni oblici investiranja\nPraćenjem društvenih mreža do bolje naplate polica\nOtkrijte što motivira vašeg klijenta\nUmijeće donošenja odluka\nZa one koji nikada nemaju vremena\nPobjeđuju oni koji su brzi i prilagodljivi\nMaja Matas, dizajnerica


On smatra da je "rješenje da se svi sami prijave Tužilaštvu BiH" te podsjetio da je on to sinoć uradio kako ga, kako kaže, ne bi prijavljivali muslimani\nE. T. / RTRS 29.07.2021\nPREDSJEDNIK SNSD-A Milorad Dodik komentirao potez Ćamila Durakovića: Predstavnik muslimana, prijavljuje Srbina\nDodik: Duraković, predstavnik muslimana prijavljuje Srbina\nPodsjetimo, Ćamil Duraković predsjednik Skupštine Općine Srebrenica podnio je Tužilaštvu Bosne i Hercegovine krivičnu prijavu protiv novinara Radio televizije Republike Srpske (RTRS) Branimira Đuričića zbog poricanja genocida u Srebrenici.\nNakon toga se oglasio i novinar RTRS-a Đuričić koji je kratko napisao: "Počelo je, protiv mene je podnešena krivična prijava zbog stava iznesenog na Twitteru".\nMilorad Dodik Ćamil Duraković


MINISTAR ŠARČEVIĆ OŠTAR: Neću dozvoliti da pljačkaju đake napumpanim cenama za ekskurzije! | Afera\n11. марта 2019. Srećko Milovanović 0 Comments\n← NADAL OZBILJNO PRETI NOVAKU: Španac demonstrirao SILU: Bez milosti demolirao rivala, izgubio samo dva gema!\nZoran Mirković podneo ostavku! →\n15. октобра 2019. Srećko Milovanović 0\nNEBOJŠA KRSTIĆ: Šapićevi hoće da mi otvore lobanju!


KEVIN SMIT UĆUTKAO MOĆNIKE: Ustaće VELIKI SRPSKI NAROD protiv zla i Vučića, kao što je to uvek ČINIO! - Naša Borba\nKEVIN SMIT UĆUTKAO MOĆNIKE: Ustaće VELIKI SRPSKI NAROD protiv zla i Vučića, kao što je to uvek ČINIO!\nVučić i Srbi u očima Kevina Smita\nSrbi se s pravom ponose svojom istorijom. Nadajmo se samo da ovom prilikom ne zakasne\nProveo sam dugo vremena u toj divnoj zemlji proteklih godina. Draga mi je ta zemlja i njen narod.\nDosta sam proučavao istoriju, naročito Balkanske ratove početkom prošlog vijeka i Prvi svjetski rat.\nSjećam se knjige britanskog vojnog službenika koji je provodio vrijeme sa Srbima.\nVeoma ih je cijenio, ali je dao i dvije ne toliko pozitivne napomene o njihovom karakteru. Jedna je da su oni ljubazni i velikodušni, da će vam obećati šta god kažete (obično uz čašu šljivovice), ali da obećanja ne ispunjavaju uvijek.\nDruga je da uvijek kasne i da vrijeme za njih ne predstavlja nikakav činilac.\nU potpunosti bih potvrdio i jedno i drugo.\nPrvi put sam otišao 1987, dok je još postojala Jugoslavija. Sjećam se otrcanih robnih kuća i prastarih trolejbusa. I danas se nasmijem sjetivši se prizora kad činovnici na šalterima na željezničkoj stanici spuštaju roletne radi pauze za ručak ne obazirući se na dug red ljudi koji čekaju da kupe kartu.\nUvijek se sjetim šta su mi pričali o mlijeku iz Slovenije, koje se navodno smatralo najboljim u Jugoslaviji – da su prepredeni Slovenci kupovali mlijeko iz Srbije, prepakivali ga u slovenačku ambalažu i prodavali u Srbiji.\nPuno se pričalo i o ulozi Hrvatske u Drugom svjetskom ratu.\nBio sam u posjeti i dok su bjesnili ratovi u Hrvatskoj i Bosni, iznenađen da se ljudi ponašaju kao da se ništa ne dešava.\nGodina 1995. je bila čudna. Bio sam na odmoru na prepunoj plaži u Crnoj Gori, dok je na manje od sto kilometara odatle NATO bombardovao Srbe u Bosni.\nNisam ponovo odlazio u posjetu do nekoliko godina poslije napada NATO-a. Beograd je izgledao modernije i življe, grad se obnavljao.\nSjećam se raznih političara – Vuka Draškovića, Vojislava Koštunice i Zorana Đinđića. Nadao sam se da će Srbija poslije Miloševića dosegnuti stabilnost s vođom koji će zaštititi njenu nezavisnost od daljeg uplitanja Zapada.\nAli izgleda da su korupcija i nepotizam postojana stavka srpske političke pozornice do dan danas.\nMimo toga, nisam naročito pratio dešavanja, osim možda prilikom lova na Radovana Karadžića i generala Mladića.\nTek od skora sam ponovo počeo povremeno pratiti politička dešavanja u vezi sa Srbijom. Zvanična medijska priča je da se moja omiljena zemlja kreće po tananoj liniji između Rusije i Zapada.\nAli skandali s Krušikom i redovnim prisustvom arapskih trgovaca oružjem u Beogradu počeli su me uvjeravati da je predsjednik Vučić samo još jedan u nizu korumpiranih političara koji će izdati zemlju po nalogu Zapada i uvući Srbiju u NATO.\nSrbiji jeste potreban napredak, ali izbor koji joj nudi Zapad je da bude ili njegov satelit ili parija.\nZnajući da srpski narod neće prihvatiti ovo prvo, Vučić možda radi polako, korak po korak. Ili možda samo reaguje na događaje i donosi odluke u hodu.\nNikad ga, međutim, nisam smatrao idiotom.\nNo, prošle nedelje sjedim u nevjerici gledajući Vučićev sastanak s Trampom. Tramp za svojim ogromnim stolom, Vučić do njega kao dijete u školskoj klupi. Mislim da je taj prizor jezgrovito prikazao Trampov stav prema ostatku svijeta i Vučićev status u njemu.\nKako god, nagodili su se o ekonomskoj saradnji Kosova i Srbije, da Izrael prizna Kosovo i da Srbija preseli svoju ambasadu u Izraelu u Jerusalim.\nTo mi je bilo nevjerovatno iz dva razloga.\nPrvo, Srbija je istorijski uvijek podržavala Palestince.\nDrugo, kako su mi rekli mjenjači deviza u Beogradu, kad se dogovaraš, obično dobiješ nešto zauzvrat. Bar zasad ne vidim šta je to što Srbija dobija zauzvrat.\nTri učesnika sastanka su nešto dobila – SAD priliku za slikanje povodom jednog od rijetkih „diplomatskih“ dostignuća, a Izrael i Kosovo priznanje za režime svojih „država“ nastalih protjerivanjem velikih dijelova svog stanovništva.\nA Srbija izgleda ne dobija ništa.\nNajnevjerovatniji mi je bio ovaj naknadni snimak. Dok Tramp objavljuje da će Srbija načiniti ogroman simbolički korak prebacujući ambasadu u Jerusalim, Vučić djeluje zbunjeno. Izgleda ne znajući na šta je pristao, pogledom prolazi kroz dokument, gledajući na desnu stranu, vjerovatno prema pomoćnicima koji su s njim provjeravali dokument.\nPotom podiže ruku. U tom trenutku pomislio sam da će se u očajanju uhvatiti za glavu, ali je pokret završio namještanjem kose.\nObratite pažnju da iza njega stoji Majk Pens, pogleda uperenog u Vučića. Pitam se je li to uradio znajući nešto, dok je Vučić prelistavao dokument.\nVučić se nije oglašavao o tom da li je znao šta potpisuje. U svakom slučaju, to nije ostavilo dobar utisak o njemu.\nKao istoričar, tražim analogije. Iako se ne može porediti u potpunosti, postoje određene sličnosti s jednim događajem iz prošlosti.\nVratimo se u predvečerje nacističkog preuzimanja Čehoslovačke. Hitler je pozvao predsjednika Čehoslovačke u Berlin i tek poslije nekoliko sati mu saopštio da njemačke jedinice vrše invaziju na Čehoslovačku. Čuvši to, predsjednik Čehoslovačke dobio je srčani udar.\nNa Srbiju niko ne vrši invaziju, a Vučić je znatno mlađi i boljeg zdravlja, ali nije izgledao dobro kad su mu rekli da preseljava svoju ambasadu.\nSiguran sam da ćemo još slušati o ovoj izdaji, usljed koje bi srpska politička pozornica ponovo mogla postati poprište spletki.\nAli će mi Srbija i njen narod i dalje biti dragi. Povede li Vučić Srbiju putem sunovrata i gubljenja svoje nezavisnosti, vjerujem da će veliki srpski narod ustati, kao što je to uvijek činio.\nSrbi se s pravom ponose svojom istorijom.\nNadajmo se samo da ovom prilikom ne zakasne.\nPrethodni tekstNASILJE NAD LEKARIMA: Doktor smenjen zbog politike!\nSledeći tekstPRVO OBRAĆANJE OD KAD JE ISTERAN IZ KRIZNOG ŠTABA: Nestorović ima NOVI TRIK!\ndsc 16 septembra, 2020 At 10:53 am\n… Истина је да је Србија велика нула у очима Америке! Добро је што су нас још више окренули МАЈЦИ РУСИЈИ! Желимо одмах Руске базе у Србији!


napad nožem Archives - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nFrancuska: Napad noževima u Lyonu, jedna osoba ubijena, šestoro ranjeno\nU napadu nožem na jugu Francuske nedaleko od Lyona jedna osoba je ubijena, a šestoro ih je ranjeno. Dva muškarca naoružana noževima napala su ljude na parkingu kod stanice metroa Laurent Bonnevay u Villeurbanneu, predgrađu Lyona. Jedan napadač je uhapšen, a drugi je u bijegu, javljaju lokalni mediji, prenosi index.hr. Težina povreda ranjenih osoba još uvijek je nepoznata. (Bportal / […]\nPosted on 31. Avgusta 2019. Author Minea BB\tKomentari isključeni za Francuska: Napad noževima u Lyonu, jedna osoba ubijena, šestoro ranjeno\nPolicija i hitne službe intervenirale su rano jutros u Sydneyju nakon dojave o naoružanom napadaču. Iz policije su ubrzo saopćili kako je operacija u toku te zamolili građane da se ne približavaju području na kojem je došlo do incidenta. Napadač je ubrzo uhapšen, a prema prvim informacijama bio je naoružan velikim nožem. Svjedoci su prijavili […]\nPosted on 13. Avgusta 2019. Author Devleta Osmanagic\tKomentari isključeni za Drama u Sydneyju: Muškarac nožem izbo ženu, policija ga uhapsila\nNesvakidašnji incident koji se dogodio u španskom ljetovalištu Kosta del Sol, kada je Srbin B. M. (50) digao policiju na noge jer je prijatelja S. T. navodno vezao za ogradu zgrade, glavu mu prekrio peškirom prijeteći da će da ga zakolje, dobio je svoj epilog, piše Srpskainfo. S. T. koji je gotovo nag stajao na terasi dok je njegov […]\nPosted on 4. Avgusta 2019. 4. Avgusta 2019. Author Minea BB\tKomentari isključeni za Detalji horora: Srbijanac koga je prijatelj rezao nožem na terasi brani svog dželata\nPosted on 28. Maja 2019. Author Devleta Osmanagic\tKomentari isključeni za Japan: Muškarac u napadu nožem ubio dvije osobe i 18 ranio\nMigrant napadnut nožem u sarajevskom naselju Dobrinja\nJedna osoba povrijeđena je danas u poslijepodnevnim satima u sarajevskom naselju Dobrinja, potvrdio je za Radiosarajevo.ba dežurni operativni u MUP-u Kantona Sarajevo. “Još uvijek se utvrđuje stepen povreda, naknadno će biti poznato više informacija”, kazali su nam u MUP-u KS. Prema neslužbenim informacijama, nožem je napadnut migrant koji je u posljednjih nekoliko dana boravio na […]\nPosted on 23. Maja 2019. Author Minea BB\tKomentari isključeni za Migrant napadnut nožem u sarajevskom naselju Dobrinja\nPosted on 16. Juna 2018. Author Komentari(0)\nHolandija: Policija ranila i uhapsila napadača koji je nožem izbo tri osobe\nPolicija je blokirala veliko područje oko mjesta zločina u blizini glavne željezničke stanice, a kolima hitne pomoći tri žrtve su odvezene u bolnicu. Haška policija je saopćila da je osumnjičeni upucan u noge i da je poznat po “konfuznom ponašanju”, čime je umanjila strah javnosti da je to mogao biti teroristički napad i to na […]


Naša partnerska organizacija ,,Perpetuum mobile – Institut za razvoj mladih i zajedniceˮ iz Banje Luke realizuje jedan zaista zanimljiv i inovativan projekat.\nNaime, zahvaljujući ovoj organizaciji učenici banjalučkih srednjih škola proteklih devet mjeseci imali su priliku učiti o osnovama debate, ali i o zdravim životnim stilovima koristeći naš ,,Program Yˮ.\nObuke za đake realizovane su u tri ciklusa u kome je učestvalo preko 160 đaka i 14 profesora iz skoro svih srednjih škola u Banjoj Luci.\nUčenici su mogli saznati kako reagovati u kojoj situaciji, ali i šta zapravo znači živjeti zdravim životnim stilom. Takođe kroz projekat su i profesori dobro upoznati sa obrazovnim paketom ,,Program Yˮ ali i pripremljeni da budu podrška i mentori svojim učenicima.\nNakon usvojenih znanje otpočeo je proces snimanja TV debatnih emisija pod nazivom ,,čEtaonica”.\nTimovi afirmacije i negacije bili su učenici iz 14 banjalučkih srednjih škola, a teme za debate takođe su birane iz ,,Programa Yˮ.\nFinalna emisija biće emitovana 21. jula 2020. godine na programu Elta TV, a teza na koju su finalisti debatovali jeste: ,,Osnovni uzrok ekstremizma kod mladih je nedostatak kritičkog misljenjaˮ. Svi učesnici finalne debate na poklon su dobili knjigu profesora dr Srđana Dušanića na temu ,,Mladi i ekstremizam” koja je izrađena u okviru projekta Inicijativa mladića kao dio razvoja novog programa za prevenciju ekstremizma i nasilja među mladima.\nProjekat u okviru kojeg su snimane TV debate i organizovane obuke jeste ,,Kulturom dijaloga do zdravih životnih navika” koji je podržan kroz Regionalni program lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu (ReLOaD) kojeg finansira Evropska unija, sufinansira Grad Banja Luka, a implementira Razvojni program Ujedinjenjih nacija.\nProgram Y koji je korišten tokom edukacija učenika i profesora kreiran je u okviru projekta Inicijativa mladića II (YMI – Young Men Initiative): “Promovisanje zdravijih životnih stilova među mladima u Bosni i Hercegovini osporavanjem rodnih stereotipa II” i projekta: “Muškarci i dječaci kao partneri u promovisanju rodne ravnopravnosti i rješavanju pitanja ekstremizma i nasilja mladih na Zapadnom Balkanu”, koji je podržava Vlade Švicarske, Oak Fondacija, Austrijska razvojna agencija i CARE International Balkans.


Dedić: Tešanj – svijetli primjer razvoja lokalne privrede | Poslovnisvijet\nU: Bosna i Hercegovina, Poljoprivreda, Vijesti\nNa sastanku se, između ostalog, razgovaralo o investicijskim projektima koje realizuje Općina Tešanj u okviru Projekta vodosnabdijevanja i odvođenja otpadnih voda koje općine diljem Federacije sprovode u saradnji sa Federalnim ministarstvom poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva uz pomoć kreditnih sredstava Europske investicijske banke (EIB) i donatorskih sredstava Europske unije, te drugih bilateralnih donatora, kao što je Švedska razvojna agencija SIDA.\nUkupna vrijednost ovo projekta u Općini Tešanj iznosi 11,5 miliona KM a investicije obuhvaćaju izgradnju i obnovu vodovodne i kanalizacione mreže.\n“Općina Tešanj je svijetli primjer da se radom i zalaganjem može uspješno razviti privreda na lokalnom nivou te iskoristiti komparativne prednosti BiH. Tešanj je dokaz da se u lokalnim zajednicama ljudi mogu ostvariti kao privrednici i živjeti od svoga rada u svome gradu i okruženju i biti pokretači razvoja države”, izjavio je ministar Dedić, dodajući da Općina Tešanj prednjači i u poljoprivrednoj proizvodnji, ostvarivši u 2017. blizu 2,4 miliona KM poticaja.\nNa sastanku je, također, razgovarano o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, pri čemu je načelnik Huskić istakao potrebu uklanjanja određenih nedoumica i prepreka kod postupka izdavanja građevinskih dozvola, što se posebno odražava na privredni razvoj lokalnih zajednica kao što je Tešanj.\nOznake:OPĆINA TEŠANJŠEMSUDIN DEDIĆTEŠANJ\nPrethodna : Uoči predsjedničkih izbora: Koliko će trajati vladavina Putina?\nSlijedeća : Istraživanje nafte: Vlada se vraća projektu teškom stotine miliona maraka


Svetski piloti dolaze u Vršac - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tSvetski piloti dolaze u Vršac\nSvetski piloti dolaze u Vršac\nOd petka, 7. aprila do nedelјe, 9. aprila sa starta ispred Vršačke kule poletaće najbolјi piloti paraglajdera sveta u disciplini precizno sletanje. Takmičenje za svetski kup koje organizuje Vazduhoplovni savez Srbije, uz podršku Ministarstva omladine i sporta, Sportskog saveza Srbije i opštine Vršac, dovodi u našu zemlјu 130 sportista.\nSvake godine, ovo prestižno takmičenje se održi na četiri svetske destinacije, a ove godine Srbija je ostvarila to pravo zajedno sa Indonezijom, Kanadom i Slovenijom. Takmičari će na ovaj izuzetno atraktivan događaj doći u Vršac sa čak 20 različitih destinacija iz celog sveta: Belorusije, Bugarske, Kanade, Češke, Hong Konga, Mađarske, Indonezije, Japana, Južne Koreje, Crne Gore, Kosova, Nepala, Polјske, Rumunije, Slovenije, Turske, Velike Britanije, Sjedinjenih Američkih Država i Albanije.\n"Ovo će biti najmasovnije takmičenje za svetski kup u preciznom sletanju paraglajderom koje je ikada održano. Srbija je 2011. godine postavila rekord po broju učesnika sa 104 takmičara, prošle godine je tek Indonezija pomerila taj broj na 123, a sada će kod nas biti maksimalan dozvolјen broj pilota za takmičenje ovog ranga -- njih 130", kaže Želјko Ovuka, direktor takmičenja. Takmičenja za svetski kup su po pitanju konkurencije izuzetno jaka, ali ih takmičari vole jer nose i značajne bodove za svetsku rang listu.\nVršac je inače dobro poznato letelište za disciplinu precizno sletanje paraglajderom, na kojem je pre tri godine održano i Evropsko prvenstvo. U susret ovom svetskom kupu, Vazduhoplovni savez Srbije je uz veliku pomoć opštine Vršac vredno radio na proširenju starta kod Vršačke kule.\n"Poletište je zbog blizine tvrđave bilo skraćeno, malo za broj pilota koji se ovde okuplјa. Uspeli smo da proširimo start tako da sada može da zadovolјi i potrebe većih takmičenja i to u obe paraglajding discipline - i precizno sletanje i prelet paraglajderom. I u narednom periodu ćemo nastojati da proširimo startove u ovom regionu, poput Guduričkog vrha koji je kao najviši vrh Vojvodine odlično pozicioniran za ovaj sport", objašnjava Ovuka.\nPiloti će ovom prilikom poletati sa Vršačke kule sa visine od 399 m. Nјihov zadatak je da slete na cilј koji je prečnika svega 2 cm, a svako odstupanje od zadatog cilјa se "kažnjava" poenima.\nOko 15 pilota iz naše zemlјe će učestvovati na ovom nadmetanju i Srbija sa razlogom očekuje sjajne rezultate od njih. Naime, četvorica naših pilota su prošlu godinu završila u deset najbolјih pilota u ukupnom plasmanu svetskog kupa: Ivan Pavlov (7), Slobodan Maletić (6), Dejan Valek (5) i Goran Đurković (1. mesto i pobeda u Superfinalu svetskog kupa). Očekuje se učešće i drugih članova reprezentacije koja je u 2016. godini postala najbolјa ekipa Evrope, među kojima je i Tamara Kostić, trenutno prva dama u ovoj disciplini u Evropi. Srbija je trenutno među 56 nacija rangirana kao najbolјa na svetskoj rang listi koju objavlјuje Svetska vazduhoplovna federacija.\nSvečano otvaranje takmičenja planirano je u subotu, 8. aprila u 11 časova na platou ispred Vršačke kule.\nDatum: 05.04.2017. Autor: Milica Kljajić


Niko ih neće:Stotine migranata zarobljene na brodu | Mondo Portal\nMigranti brod Malta Italija\n6. jun, 23:08\nNiko ih neće:Stotine migranata zarobljene na brodu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.06.2018. / 20:16\nIzvor MONDO/Tanjug 10.06.2018. / 20:16\nBrod na kom se nalazi 629 migranata, spasenih na Mediteranu, još ne zna gde će da pristane, pošto su ga odbile i Italija i Malta.\n"Malta nikoga ne prima. Francuska vraća ljude s granice, Španija oružjem brani svoju granicu. Od danas i Italija će da kaže 'ne' krijumčarenju ljudi i biznisu ilegalnih imigracija", napisao je Salvini na Facebooku.\nNovi italijanski ministar: Proteraćemo migrante\nViše od 600.000 migranta čamcima se iz Afrike domoglo Italije čamcima u poslednjih pet godina. Taj broj je dramatično opao poslednjih meseci ali prethodnih dana sve je više akcija spasavanja migranata na moru.\nmigranti italija malta


OMLADINSKA PREMIJER LIGA: REDŽIĆ SRUŠIO KADETE ČELIKA, JUNIORI RUDAR-PRIJEDORA TEŠKO PORAŽENI - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nOMLADINSKA PREMIJER LIGA: REDŽIĆ SRUŠIO KADETE ČELIKA, JUNIORI RUDAR-PRIJEDORA TEŠKO PORAŽENI\nadmin April 9, 2014 OMLADINSKA PREMIJER LIGA: REDŽIĆ SRUŠIO KADETE ČELIKA, JUNIORI RUDAR-PRIJEDORA TEŠKO PORAŽENI2014-04-09T12:50:39+02:00 Sport\nProteklog vikenda odigrani su susreti 21. kola Omladinske Premijer lige BiH a podmladak „Rudar-Prijedora“ gostovao je kod „Čelika“ iz Zenice gdje je ostvario polovičan uspjeh.\nKadeti prijedorskog premijerligaša nastavili su sa odličnim partijama ovog proljeća pa su zahvaljujući dvostrukom strijelcu Ajdinu Redžiću „srušili“ domaću ekipu i upisali nova 3 boda.\nJuniori „Rudar-Prijedora“ se nisu najbolje snašli na terenu sa umjetnom travom pa su ubjedljivo poraženi.\nTreba ipak napomenuti da u ekipi trenera Bujića nije bilo nekoliko igrača a Prijedorčani su uprkos porazu ostali na visokoj 6. poziciji na tabeli.\nNK „ČELIK“ : FK „RUDAR-PRIJEDOR“ 0:2 (0:0)\nKamberovića polje B\nSudije-Lubura, Soknić, Vujadin\n0:1 Redžić (59)\n0:2 Redžić (74-11m)\nĆušković, Dujmović, Devedžić, Spahijaj(Bajramović A.), Bekić, Heco(Šišić), Adilović, Mehić(Delić), Bajramović H., Čolić(Jahić), Kavaz\nDragić, Lajić, Redžić, Tica, Zolak(Stojić), Gavranović, Kovačević, Mandić (Kuridža), Mikić(Karajica), Trkulja, Palić\nNK „ČELIK“ : FK „RUDAR-PRIJEDOR“ 4:0 (2:0)\nSudije- Soknić, Lubura, Vujadin\n1:0 Šabanović (28)\n2:0 Alispahić (43)\n3:0 Duraković (73-11m)\n4:0 Garanović (90)\nVehabović, Garanović, Grahovac(Salkić), Softić, Ribić(babović), Šabanović, Hamzić(Hibović), Vujica(Kadušić), Alispahić(Bonić), Aletić, Duraković\nNovaković, Marić(Pekija), Kukavica, Saničanin, Torbica, Mrkić(Mikanović), Milinković(Milićević), Mijić, Pušac,Vranješ, Kovljen(Srdić)\nPrijedorske stonoteniserke sigurne u meču Premijer... Prijedorske stonoteniserke su sa maksimalnih 4:0 bez izgubljenog seta pobijedile ekipu Stonoteniskog kluba „Borac“ iz Banjaluke. Rezultati: Ereceg...\nKMF “Starčevica”: KMF “Prijedor&... KMF "Starčevica": KMF "Prijedor" 5:5 (2:2) Banja Luka Dvorana "Borik" Gledalaca: 30 Sudije: Aleksandar Railić/Vladan Todorović Strijelci: Vidić...\nPrijedorski bokser Slaviša Miodrag postao Internac... Mladi bosanskohercegovački bokser iz Prijedora, Slaviša Miodrag, (6-2) koji je svoju profesionalnu karijeru započeo prošle godine sa samo 20 godina ov...\nTurnir u malom fudbalu za mlađe kategorije “... Javna ustanova Sportska dvorana „Mladost“ organizuje u Prijedoru tradicionalni, 37. turnir u malom fudbalu za mlađe kategorije „Mladost 2020“. Prij...\nTradicionalni turnir u malom fudbalu “Prijed... U organizaciji Sportske dvorane “Mladost” a pod pokroviteljstvom Gradske uprave Prijedor, u našem gradu će početkom naredne godine biti organizovan tu...\nPoraz rukometašica prijedorske “Mire” ... ŽRK “Mira” Prijedor: ŽRK “Jedinstvo” Brčko 26:30 (15:14) Prijedor Dvorana "Mladost" Gledalaca: 100 Sudije: Mulahasanović/Širić Isključenja: Mir...\nMarinko Rastoka se vratio u Rudar-Prijedor, junior... Fudbalski klub Rudar-Prijedor potpisao je danas ugovore sa dva igrača, jednim iz juniorskog pogona i jednim novim-starim prvotimcem. Nakon tri i po...\nDžudo klub “Prijedor” na kraju uspješn... Džudo klub "Prijedor" 14. decembra nastupa na međunarodnom džudo turniru u Vitezu. Ekipu od 7 takmičara predvodiće treneri Radenko Marinović i Deja...\nAjdin Redžić, Čelik, Omladinska Premijer liga BiH, Rudar-Prijedor\n« SKUPŠTINA GRADA PRIJEDORA: GRANT ZA VODOVOD I KANALIZACIJU UVEĆAN SA TRI NA PET MILIONA EVRA\nZA PUTEVE I PIJACU 3,2 MILIONA KM KREDITA – NOVA NASELJA KONAČNO DOBIJAJU ASFALT »


Kanal Morava-Vardar - Luda ideja ili realna mogucnost? - Strana 2 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Pon Apr 06, 2020 11:28 am\nKanal Morava-Vardar - Luda ideja ili realna mogucnost?\nPostod jovanovm » Sre Maj 06, 2009 9:30 pm\nOvako bi voleo da izgleda prolazak brodova kroz jedan od srpskih gradova kada se izgradi ovaj kanal:\nPridružio se: Pet Nov 13, 2009 7:41 am\nKontaktiraj Srboljub Savic\nPostod Srboljub Savic » Pet Nov 13, 2009 7:46 am\nIako sam stara generacija, nazalost nisam ni znao o postojanju ideje I nekih projekata, iako me, nezavis-no, ova ideja zaokuplja , sve cesce.\nCitao sam (i video delic) kanala koji spaja Atlanski okean sa Sredozemnm morem, kroz Francusku. Pored postojeceg Panamskog kanala, u priojektu je novi, a Rajna-Majna-Dunav davno realizovani. Ne treba zaboraviti grandiozne projekte od pre hljadu godina do danasnjih (u Kini, naprimer).\nMoguca, jer su veci I slozeniji poduhvati realizovani.\n[ Voda u kanalu ne bi zavisila od suse ili velikog priliva, pa “gazenje” Morave ili Vardara nije bitno.]\nUcvrscenje strateskog polozaja Srbije,\nKarakter saobracajne infrastructure – osnova privrednog razvoja.\nVodeni put, velikog kapaciteta za teretni I punicki saobracaj.\nRegulacija poplava i erozija.\nPoboljsanog zeleznickog, drumskog, vazdusnog, nafte, gasa I telekomunikacionog saobracaja\nRazvoj luka I stanica;\n[ Projektu kanala bi se moralo pristupiti integarlno – obuhvatiti sve direktne I indirektne aspekte.\nSvakako, neophodna je I ekonomska racunica, pre svega projekcija godisnjih prihoda. Investicija - posebno. ]\n3. Profil kanala:\n-\tDva paralelna kanala – toka (kao dva koloseka) sa promenom toka na vododelnici;\n-\tNa izlasku iz Dunava, brodovi ka jugu plove nizvodno (“uz” Moravu, pa niz Vardar);\n-\tNa izlasku iz Egejskog mora, brodovi ka severu, plove nizvodno (“uz” Vardar, pa niz Moravu);\n-\tPoprecni profil za kontejnerske brodove (40 stopa popreko ~= 13 m +), vodjene (bocni rotacioni).\n[Uzduzni profil sa visinama I kapacitetima kljucnih ustava na Dunavu I Egejskom moru, zavisili bi od mogucnosti trasiranja – ukopavanja kanala u delu izmedju Morave i Vardara. Sto dublja centralna trasa, jeftiniji ostali delovi Tehnicka resenja ce uticati na vrednost celog projekta. Kanal se ne moze graditi dva puta ili dodati novi, kao u slucaju Pnamskog kanala. ]\nObzirom na internacionalni karakter saobracajnog pravca, moguce je privuci capital brojnih evropskih I vaneropskih (Turska, Indija, Kina, …) zemalja.\nSvakako da bi seprodajom akcija stanovnistvu Srbije, Makedonije i Grcke mogla dobiti ne mala sredstva.\nKljucno pitanje je finansiranje Studije o izvodljivosti (“Feasibility study”) I Idejnog Projekta I Revizija I Usaglasavanje Regionalnih Prostornih Planova, koje bi moralo biti iz drzavnih izvora.\nDalje finasiranje etapnog detaljnog projektovanja I gradnje moglo bi se obezbediti kroz konzorcijum, koji bi prikupio nepovratna sredstva I dugorocne kredite, razlicitog komercijalnog angazovanja.\nInteres Turske I Kine bi svakako mogao biti presudan u obezbedjenju sredstava.\nKako se vreme ne bi dalje gubilo, ove diskusije – “brain storming” treba usmeriti ka nacinu I putu ozbiljne\nprovere ideje I shvatanju vlasti da im je to zadatak, ozbiljnog pririteta, jer se radi o buducnosti zemlje I naroda.\nBi bio kratak odgovor na pitanje.\nPostod jovanovm » Pet Nov 13, 2009 8:19 pm\nIskreno, mislim da cena izgradnje uopšte nije pozamašna, posebno zbog ovoga što si ti spomenuo gore, međunarodnog karaktera ovog projekta. Problem je nedostatak sluha i ambicije, ali, iskreno, nadam se da će se to rešiti...\nŽiveli mega projekti!\nPridružio se: Sre Jan 06, 2010 7:13 pm\nPostod ĐoleRK » Sre Jan 06, 2010 7:54 pm\nkanal je super ideja i ostvarljiva je\nGde je nekom blago tu je srcu drago.\nPostod vucko » Sre Jan 06, 2010 8:35 pm\nPostod vucko » Ned Jan 24, 2010 2:22 pm\nClanak o tome iz decembra 2009\nZA KORMILOM S KARLOM VELIKIM\nnedelja, 13. decembar 2009\nPotpisujući memorandum sa nemačkim RWE-om Elektroprivreda Srbije je projektom “Velika Morava” i zvanično oživela ideju staru 13 vekova - da se Evropa prebrodi povezivanjem reka, od severozapada ka jugoistoku. Kada je 1992. godine, simboličnim “presecanjem” mlaza iz vodenih topova, otvoren kanal Rajna – Majna – Dunav dovršen je posao koji je Karlo Veliki započeo 793 godine projektom Fossa Carolina. Rečna saobraćajnica od Sevetrnog do Crnog mora, duga 3.500 kilometara povezuje Roterdam na ušću Rajne sa gradom Suline, na ušću Dunava. Ali, ovaj evropski rečni koridor, označen brojem pet na međunarodnim transportnim kartama i pored svih, nesumnjivih prednosti za transport roba najjeftinijim vodenim saobraćajem ima jednu manu – do Sredozemnog mora, dakle, od Crnog mora dalje do plovnih puteva ka Aziji i Africi moraju se proći uska grla – turski moreuzi, Bosfor i Dardaneli.\nRWE aktivira stare planove\nZvaničnih pojašnjenja još nema ali to bi mogao biti jedan od razloga zašto se nemački RWE odlučio da “iz naftalina izvuče” ideju o projektu druge evropske plovne magistrale: Dunav – Morava – Vardar – Solun, koja bi sa već postojećim kanalom Rajna – Majna – Dunav spojila Egejsko sa Severnim morem. Time bi se plovni put od Severnog mora do Sredozemlja skratio za oko 1.200 kilometara, u odnosu na trasu koja sada ide preko Crnog mora. Stručnjaci su izračunali da to donosi uštedu operativnih troškova plovidbe za 25 do 30 %. Izraženo u novcu to je smanjenje troškova za 1,6 do 2 dolara po toni korisnog tereta. Još veći učinak novi plovni put bi dao zbog mogućnosti da se iz severne i centralne Evrope do zemalja na obalama Sredozemnog mora i dalje tereti transportuju vodom umesto daleko skupljim prevozom drumom i železnicom. Uz to bi bilo omogućeno i efikasnije i ekonomičnije saobraćajno i transportno povezivanje Evrope sa morskim trasama kroz Suecki kanal. Srbija bi, svakako, od ovog projekta imala korist.\nEPS tek deo priče\nEPS-a je, inače, sa RWE-om potpisao memorandum koji obuhvata tri projekta: reverzibilnu hidroelektranu Đerdap 3, energetko – vodoprivredni sistem „Velika Morava” i iskorišćavanje hidropotencijala Gornje Drine.\n„Velika Morava” je, veliki vodoprivredni a tek potom energetski projekat za Srbiju. Energetski on je manjeg kapaciteta. Predviđeno je da ukupna snaga agregata, koji će se graditi u okviru ovog projekta bude oko 100 megavata. Ali, njemu se i ne prostupa zbog proizvodnje električne energije već zbog toga što će umnogome dorineti da Morava bude plovna,” kaže Dragomir Marković, generalni direktor EPS-a, navodeći da je RWE kompanija koja zauzima lidersku poziciju u evropskoj elektroenergetici i da se osim proizvodnjom i plasmanom električne energije bavi i vodoprivredom.\nRWE je vlasnik velikih vodovodnih sistema u Mađarskoj i SAD, na primer. Marković ističe da deo memoranduma vezan za Moravu važi tri naredne godine a da će u realizaciju, koja je sada, ipak, u sferi planova biti uključeni državni resori za vodoprivredu i šumarstvo, kao i Javno preduzeće Srbijavode.\nI Srbi inicijatori\nSledeću varijanu daje "Preduzeće Ivan Milutinović" 1973. godine. Stručnjaci ove firme u projektu Dunav – Morava- Vardar – Egejsko more (Aksioz) daju prednost plovidbi nad energetskim komponentama. Ovaj kanal projektovan je za plovidbu brodova do 1.350 tona nosivosti. Bio bi to kanal IV klase kvaliteta, poput kanala Dunav-Rajna-Majna-Dunav. Njime bi se plovilo dvosmerno, u lokalnom i međunarodnom saobraćaju. Projektom je predviđen početni godišnji transport roba od deset miliona tona godišnje.\nZanimljivo je da su ekperti Ujedinjenih nacija revidirali ovaj projekat i odbrili ga, čime je on stekao međunarodni legitimitet. Na osnovu toga je Evropska zajednica do 1990. godine finansirala studiju vodoprivrednog uređenja Vardara.\nIzgradnja “Hidroenergetsko-plovidbenog sistema Morava” bi, prema proceni autora studije trajala 13 godina. Ovi inženjeri smatraju da “kanalska” varijanta ima određene prednosti zbog višenamenskog korišćenja sistema (energetika, plovidba, vodosnabdevanje, navodnjavanje) sa manjim borjem “stepenica”, što automatski smanjuje i inversticije. Kako kažu, “veći obim zemljanih radova kompenzovan je manjim utroškom skupih materijala: gvožđa i betona. Pri tome ne bi bilo morfoloških promena rečnog korita i remećenja sistema podzemnih voda. Osim što se eliminišu nepovoljne ekološke posledice ovo rešenje ne bi dovelo do trajnog potapanja velikih površina zemljišta u priobalju. Rešenje se, inače, uklapa u postojeću saobraćajnu infrastrukturu (pruge, putevi, mostovi) i štiti infrastrukturne objekte u priobalju (vodovode, kanalizaciju, bunare, pumpne stanice).\nKada bi se ovaj projekat realizovao osim direktne uštede u transportu postigli bi se značajni efekti u očuvanju puteva i životne sredine. Žaneta Ostojić-Barjaktarević, direktor Ustanove za održavanje unutrašnjih plovnih puteva, nedavno je, međutim izjavila da je Evropskoj uniji u interesu što pre uredimo svoje plovne puteve, posebno na Dunavu, jer sve podunavske zemlje jesu ili će uskoro postati njene članice.\n“Evropa ne želi „crnu rupu“ na Balkanu,” rekla je Ostojićeva napominjući da izgradnja kanala Dunav-Morava-Vardar-Egejsko more nije ušao u naš master plan.\nPitanje je koliko su ozbiljni i Nemci. Njima bi svakako išlo u prilog da Dunav postane jedan od najjačih plovnih puteva na svetu. Baš zbog toga što bi ovim kanalom dobili direktnu saobraćajnu trasu za transport sirovina iz Azije i Afrike. Ali, to bi mogao biti i argument onih koji bi ovakvu nemačku dominaciju želeli da spreče.\nOčigledno, reč je o geostrateškom projektu koji, iako začet pre 13 vekova baš zbog toga do sada nije realizovan. Srbija se tu malo pita. Ostaje da se vidi hoće li Nemci za ovaj kanal dobiti potporu u EU jer, SAD i Rusija verovatno će biti protiv\nA evo iz 2002 slican clanak\nRaspitacu se kod profana sa faxa da vidim kako stoji situacija oko ovoga,naravno da je dugorocan projekat ali je fenomenalan!\nPoslednja izmena od vucko u Ned Jan 24, 2010 2:29 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod jovanovm » Ned Jan 24, 2010 4:48 pm\nNe seri da su mi maznuli sliku? Hahahahaha\nInače, dobar članak...


» Aleksandar Milić okupio zvezde sa YU prostora\nDeset najinspirativnijih pevača na Balkanu.\nOd Severine i Željka Joksimovića do Jelene Rozge i Alena Ademovića koji nastupa sa Bregovićem,\notpevalo je po jednu novu pesmu na kompilaciji „Miligram“ koja izlazi 15. decembra – priča Aleksandar Milić Mili, jedan od najplodnijih domaćih kompozitora i producenata koji je uradio šest albuma Ceci Ražnatović, povratnički CD Lepoj Breni, a za muziku u filmu „Nož“ dobio je posebnu nagradu. Član žirija takmičenja „Ja imam talenat“ ovih dana počinje da piše muziku za novi album Lepe Brene.\nNa ovom disku, koji Mili poredi sa „Buda barom“, pevaju i Željko Samardžić, Saša Matić, Mladen Vojičić Tifa, Kaliopi, Emina Jahović i Milena Vučić. Bivša Jugoslavija u malom.\n– Velika mi je čast i srećan sam što sam uspeo da okupim ovako sjajne pevače i ljude. Svako je poseban na svoj način i divno smo sarađivali. Severina je jedna od najpozitivnijih i najotvorenijih osoba koje znam i veliki je umetnik. Pesmu je otpevala neposredno pred koncert u Areni. Uprkos iscrpljenosti zbog višečasovnih proba, glas joj je bio savršen – priča Mili.\nPoznati kompozitor je oduševljen saradnjom s Alenom Ademovićem, pevačem koji nastupa sa Bregovićem. On je otpevao pesmu „Kruška“ na srpskom i romskom, a Mili kaže da ćemo se naježiti kada je čujemo. Kaže i da se Goran nije bunio.\n– Tifa je fenomenalna osoba. On je legenda koja ima energije da nastavi dalje i od njega se ono najbolje tek može očekivati. Jelena Rozga je otpevala pesmu kakvu nikada u karijeri nije snimila, a Kaliopi mi je rekla da još od hita „Bato“ nešto ovako dobro nije imala. Emina Jahović je pesmu snimila pred koncert rastrzana između nastupa, Mustafe, deteta… Ali, sjajno je to izvela. Volim njenu boju glasa – priča Mili, koji će najverovatnije sve ove pevače okupiti na zajedničkom koncertu.\nMili: Ne mislim o Breni, imam preča posla\nTagovi: [ kaliopi, mili, okupljanje, pevači, Tifa, Željko Samardžić ]\nNema komentara na “Aleksandar Milić okupio zvezde sa YU prostora”\n« Marko Jarić: Beba će biti lepa na Adrianu!\nPrvaku Formule 1, prodaje kuću Robi Vilijams »


Rukomet: Živinice-Lokomotiva 29:25 | Zivinice.ba\nPočetna » Arhiva » Rukomet: Živinice-Lokomotiva 29:25\tZivinice.ba25.11.2011 20:41\nRukomet: Živinice-Lokomotiva 29:25\nGradska dvorana Živinice.Gledalaca:100.Sudije Senad Kamberović i Mevludin Šabić.Delegat:Alija Hasić.Isključenja: Živinice 8 min, Lokomotiva 6 min.Sedmerci: Živinice 7/7, Lokomotiva 8/5.Rezultat:ŽRK Živinice-ŽRK Lokomotiva Mostar 29:25 (16:12)\nŽIVINICE:Tošanović (19 odbrana,3 sedmerca), Kunić 1, Bajrić, Me.Sarajlić 3,Mi.Sarajlić 2, Goletić, Mujagić 5, Nukić 13 (7), Puzić, Tursunović, A.Pejkušić 2, Maslić, Markelić 1, Jamaković 2 i S.Pejkušić.Trener:Atnon Pražak.\nLOKOMOTIVA:A.Lerić (3 odbrane), Džafić 8 (3), A.Špago, Nazdrajlić, Marić, Palikuća 6, Taslidža, Tanović 2, Knezović 5 (2), Isić 3, Kasumačić 1, Demić, D.Lerić i Z.Špago (10 odbrana).Trener:Omer Omerović.\nŽiviničanke su savladale Lokomotivu 29:25 (16:12). Domaći tim je već u prvom dijelu djelovao sigurno i uprkos početnom vođstvu mostarki, već od 15.minute pokazale su da imaju snage za trijumf u ovom susretu. Gošće se nisu predavale i nastojale su do odmora popraviti gol razliku, a u nastavku učiniti preokret, međutim, to im nije pošlo za rukom, jer su domaće iz minuta u minut bile sve sigurnije i povećavale omjer golova u svoju korist.\nNastavak je donio nešto bolju igru Živiničanki, koje su najveću prednost postigle u 45.minuti utakmice kod rezultata 24:17, te je već bilo jasno da bodovi ostaju u Živinicama.Ipak, gošće se bude u finišu utakmice, tako da su dva minuta prije kraja uspjele samo ublažiti poraz.\nUtakmica je bila karakteristična i po velikom broju, čak 15 penala, od čega su gošće imale jedan više, ali su domaće bile efikasnije i iskoristile svih sedam udaraca sa 7 metara. Najefikasnija u domaćem sastavu bila je Asmira Nukić sa 13 golova, Zirajeta Mujagić je postigla 5 golova, dok je Medina Sarajlić 3 puta zatresla protivničku mrežu. Vrijedna hvale je i Radenka Tošanović, koja je pružila najbolje odbrane u ovom dijelu prvenstva i zaustavila čak 19 udaraca, od kojih 2 sa sedam metara.\nKod Lokomotive istakle su se Lejla Džafić sa postignutih 8 golova, Sandina Palikuća sa 6 i Maja Knezović sa 4 gola./Š.G./\nMedina Sarajlić zaustavljena prekršajem za sedmerac\nNi gošćama nije bilo lako pred domaćom odbranom


Tini Stoessel: "Quiero Volver" album mi je promenio život! - Famoza.net\nTini Stoessel: “Quiero Volver” album mi je promenio život!\n21/01/2019 21/01/2019 Milica Jovanović 1066942 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Ftini-stoessel-quiero-volver-album-mi-je-promenio-zivot%2FTini+Stoessel%3A+%22Quiero+Volver%22+album+mi+je+promenio+%C5%BEivot%212019-01-21+17%3A00%3A03Milica+Jovanovi%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D106694\nIako je održala preko 400 koncerata u okviru “Violetta” turneja, čitavu samostalnu “Got Me Started” turneju i dva nastupa u okviru aktuelne “Quiero Volver” turneje, Tini Stoessel ističe da je i dalje uhvati mala nervoza pred nastupe na novoj turneji, kao i da se to vremenom dosta smiruje i uz to nam otkriva interesantne detalje u vezi ove turneje i aktuelnog albuma.\n“Kako vreme odmiče, smirenija sam, ali moje srce počinje jako da lupa, da ne mogu ni da zamislim šta se dešava u mom telu. Kasnije se smirim i uživam kada se povežem sa publikom” priznaje pevačica. Tini ističe da je veoma zadovoljna kako je uklopila setlistu na “Quiero Volver” turneji, tako da nema prostora ni za minut tišine, odnosno da je sve odlično uklopljeno zajedno sa vizuelnim efektima. Martina dodaje i da je rad na drugom albumu bilo nešto sasvim drugačije, jer je ovog puta morala da nađe sebe u više pogleda – da nađe sebe kao osobu, kao ženu i stvorila je album sa različitim stilovima, od regetona do popa i balada.\n“Drugi album mi je promenio život, ludo je to što se dogodilo sa svakim singlom, utiču na ljude svih godina,” dodaje ona. Ono što smo mogli da primetimo jeste da je ona veoma emotivna osoba, pa Argentinka dodaje da gleda da to uobliči u muziku, kao i da želi da nastavi da radi na sebi. “Želim da nastavim sa učenjem, putovanjima, proživljavam nova iskustva, da budem majka, započnem porodicu i imam stabilan život,” ističe Tini.\nTini Stoessel: Vraćam se glumi sledeće godine, postoji uloga…\nKad nam se vraćaju Marcus i Martinus?\n2 thoughts on “Tini Stoessel: “Quiero Volver” album mi je promenio život!”\nNikad nisam zažalila što mi je ona uvijek bila prvi idol!❣\n21/01/2019 at 19:55\nJako volim QV album ali moram priznati da mi je TINI album bolji.


Fantastični mališani našeg kluba nižu pobjede | NK Kutjevo\nFantastični mališani našeg kluba nižu pobjede\nNaši početnici nižu sjajne rezultate i ne posustaju u borbi za jesenski naslov Prve ŽNL koji im je nadohvat ruke i sve imaju u svojim nogama do kraja prvog dijela natjecanja. Dva boda zaostatka za vodećim Kaptolom uz utakmicu manje i jedinu neodigranu utakmicu u ovom dijelu natjecanja – onu protiv Dinama iz Rajsavca početnici su u prigodi postati jesenski prvaci ukoliko pobjede na gostovanju u Rajsavcu.\nMlađi pioniri trenera Botičkog također su u igri za jesenski naslov. Naime do kraja je preostalo odigrati još samo jedno redovito kolo te nekoliko zaostalih i odgođenih susreta. Naši su mladići na četvrtoj poziciji sa samo dva boda zaostatka za vodećim Hajdukom s kojim još moraju odigrati utakmicu pa također imaju sve u svojim rukama i pobjedom bi došli na korak do titule. Šanse imaju igrači Kaptola i Slavonije te naravno lider iz Pakraca koji bi pobjedom nad našim igračima osigurao naslov. Do sada su se najviše istaknuli Marko Hora i Leon Pifka koji su postigli po deset pogodaka i svakako su imena koja treba zapamtiti kao što ih pamte protivnički vratari.


Tuča u gimnaziji u Nišu, krivična prijava za dva dečaka - Niške vesti\nTuča u gimnaziji u Nišu, krivična prijava za dva dečaka\nAutor: Gradjanin.rs - M.S. u Hronika 15. decembra 2017.\nNečuveno divljaštvo se juče dogodilo u Gmnaziji “9. maj” u Nišu kada su dvojica momaka oko 18 sati ušla na peti čas hemije, a onda naočigled profesora počeli granama da udaraju jednog dečaka III/3 odeljenja\nProfesor je pokušao da smiri ovu dvojicu, ali se to desilo tek kada su se sjatili ostali profesori iz zbornice i jedinice policije.\nDeca iz odeljenja koja su prisustvovala događaju su rekla da je čak od udarca jedan momak polomio staklo ormana kao i da pretpostavljaju da su dvojica huligana đaci Ekonomske ili Trgovačke škole, ali to će policija utvrditi, piše Građanin.\n– Na sredini časa hemije upala su dva učenika sa debelim i velikim granama drveta (veličine metalne šipke) i krenuli su da udaraju mog najboljeg druga koji im je desetak minuta pre toga rekao da izađu napolje jer ometaju čas na koji su tek tako upali da bi pronašli nekog druga. Ušli su mirno, odjednom izvukli te grane i krenuli da ga udaraju. Svi su krenuli da vrište, a jedan drug je uleteo i krenuo da ih odvajaja. Oni su druga koji je nasrnuo na njih pesnicama povukli i gurnuli ga jako, pri cemu je on upao u staklenu vitrinu i glavom polomio ormar. Tukli su ga, a njegova devojka je uletela da ih odvaja, pri čemu su je oni par puta sutnuli – priča jedan od svedoka.\nPotom je jedan od đaka preskočio klupe i s prvog sprata, gde se sve događalo, uleteo u zbornicu, vikajući “Zovite policiju”!\n– Profesor istorije, domar i profesor hemije su jedva uspeli da smire situaciju, ali pre toga je pozvana policija. Došle su dve interventne jedinice i hitna pomoć. Drug je zadobio povredu glave i desetak ogrebotina po licu, a njegovoj devojci je dat uput za mentalno jer se prekomerno uznemirila. Profesor je bio u šoku, stajao je za katedrom u tom trenutku i pokušao je da uleti i razvadi ih, ali nije uspeo.


Za manje od godinu dana smršala neverovatnih 83 kilograma! "Zvezde Granda" ostavila u čudu! - Hype TV Vesti\nZa manje od godinu dana smršala neverovatnih 83 kilograma! “Zvezde Granda” ostavila u čudu!\nUčesnica muzičkog takmičenja “Zvezde Granda”, Krstinja Todorović, nakon uspešne operacije želuca i gubitka kilograma, promenila je i boju kose.\nNaime, ova Crnogorka koja se učešćem u najgledanijem muzičkom šou programu istakla po glasu i izgledu, rešila je da se totalno transformiše i svakim danom izgleda sve bolje.\nOna je za nepunih godinu dana izgubila 83 kilograma, te iz kruga u krug izgleda sve mršavije.\nOsim toga, njen frizer imao je pune ruke posla. Krstinja je tamno braon kosu ofarbala u plavo, što je prijatno iznenadilo njemu publiku i pratioce na društvenim mrežama.\nNa poslednjem snimanju emisije muzičkog takmičenja pojavila se skockana od glave do pete, a kosa joj je bila isfenirana na ravno.\n– Kada sam se pre dve godine prijavila za takmičenje “Zvezde Granda”, imala sam 145 kilograma. Bilo je negativnih komentara o mom izgledu, a ja kao neko kome je jako stalo do ovog takmičenja, odlučila sam da uzmem stvar u svoje ruke i da promenim sebe. To je bio jedan od motiva da smršavim, pored tada već ugroženog zdravlja – rekla je jednom prilikom Krstinja.\n– Na jednom nastupu u Podgorici prišao mi je čovek i pokazao sliku kako je nekada izgledao, ja sam ispred sebe videla potpuno drugačiju osobu. Ispričao mi je kako je smršao i uputio me kod doktora Ilića. Moje zdravstveno stanje bilo je jako loše. Jednostavno sam tada presekla i odlučila da odem na operaciju. Prošlo je tačno godinu i tri meseca od resekcije želuca. Moram da kažem da oporavak nije jednostavan, da iziskuje poseban režim ishrane u prvom mesecu – ispričala je ona tada.


(VIDEO) Buran posljednji, oproštajni intervju Valentina Inzka: Senade,opterećen si Dodikom! Senad: Briga me za Dodika! - Cazin.BA\nIntervju je bio itekako buran u određenim momentima, a očito su komplikovane situacije dosegle visoke tenzije\nSInoć je na Face TV-u Senad Hadžifejzović održao video- intervju s Valentinom Inzkom, visokim predstavnikom u BiH na odlasku čiji mandat traje još jedan dan.\nNovi predstavnik Christian Scmidt svoj mandat u BiH zapoinje 2. augusta, a već je stigao u Bosnu i Hercegovinu.\nNakon nedavnih turbulentnih dešavanja tj. poteza koje su načinili lideri stranaka u RS-u odbijajući učestvovati u radu bh. institucija i odbijajući saradnju s novim visokim predstavnikom u BiH, a sve zbog Inzkove nedavne odluke o nametanju dopune Zakonu o negiranju genocida u vidu kažnjavanja, Hadžifejzović je o ovim gorućim temama govorio s Inzkom.\nIntervju je bio itekako buran u određenim momentima, a očito su komplikovane situacije dosegle visoke tenzije.\nintervjuMilorad Dodiksenad hadžifejzovićvalentin inzko


MMF o Srbiji: U ovoj godini rast 3 odsto, u 2018. ide na 3,5 - PKS-RPK Novi Sad\nMMF o Srbiji: U ovoj godini rast 3 odsto, u 2018. ide na 3,5\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) potvrdio je 18. aprila 2017. godine prognozu rasta BDP-a Srbije za ovu godinu od 3,0 odsto, dok su za sledeću godinu kretanja BDP-a procenjena još povoljnije, jer je predviđen rast od 3,5 odsto.\nTa institucija je, tokom tradicionalnog prolećnog zasedanja MMF i Svetske banke u Vašingtonu, objavila najnovije ekonomske prognoze za ceo svet u dokumentu „Svetski ekonomski izgledi“ (World economic outlook).\nU poslednjem dokumentu ove vrste koji je MMF objavio u oktobru 2016, predviđalo se da će BDP u Srbiji u 2017. da raste po stopi od 2,8 odsto. Zatim je u martu, nakon tehničke posete Misije Beogradu, ta institucija podigla prognozu rasta na tri odsto.\nTada je šef Misije MMF-a za Srbiju Džejms Ruf saopštio da je ekonomski program Srbije dao dobre rezultate, i podsetio da je rast BDP-a u 2016. godini dostigao 2,8 odsto, uz povećanje investicija, izvoza i zaposlenosti.\nIstakao je i da su fiskalni pokazatelji bolji od ciljanih, da je deficit smanjen na 1,4 odsto BDP-a, što je najniži nivo od 2005. godine, da je javni dug pao na 74 odsto BDP-a u 2016. godini, a da nezaposlenost ima trend pada, kao i nenaplativi zajmovi u bankarskom sektoru.\nKada je reč o nezaposlenosti, MMF prognozira da će ona u ovoj godini iznositi 16 odsto, a da će u 2018. ta stopa pasti na 15,6 odsto.\nVUJOVIĆ STEŽE KAIŠ Ovo je plan ministra finansija za 2016. godinu\nMinistar finansija Dušan Vujović počeo je konsultacije sa resornim kolegama oko nacrta budžeta za 2016. godinu, saznaje “Blic”.\nPraktični saveti za mlade za realizaciju biznis ideja\nBEOGRAD – U studentskom odmaralištu na Avali, 60 mladih ljudi iz Srbije organizovanih u 30 timova u narednih pet…\nTrećina kontrolisanih radnika u Novom Sadu radilo na crno\nInspektori rada u Novom Sadu za osam meseci ove godine od 4.876 kontrolisanih radnika utvrdili su da je njih…\nBudžetski suficit 12,5 milijardi dinara na kraju maja\nSrbija je od početka ove godine do kraja maja ostvarila suficit republičkog budžeta od 12,5 milijardi dinara, objavilo je…\nEvropske akcije rastu, splasnula zabrinutost zbog Kine\nVodeći evropski berzanski indeksi porasli su danas nakon popuštanja zabrinutosti u vezi sa situacijom u Kini, nakon sinoćnjeg…\nMasterkard“ traži ograničenje u upotrebi gotovine\nKompanija „Masterkard” traži da se svaka kupovina vrednija od 500 dinara plaća karticom. Trgovci negoduju i tvrde da će…\nNajbogatijih 400 izgubilo 127 milijardi dolara za dan\nNJUJORK – Odluka Britanaca da napuste EU izazvala je teške potrese na svim svetskim globalnim tržištima kapitala, a samo…\nPokrenuta izrada Trećeg nacionalnog izveštaja o siromaštvu u Srbiji\nTim Vlade Srbije za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva pokrenuo je izradu Trećeg nacionalnog izveštaja o socijalnom uključivanju i…\nPohvale Srbiji od MMF za reforme\nSrpska delegacija sa čelnicima međunarodnih institucija. Konstatovan veliki ekonomski napredak naše zemlje.\nIzvršni direktor MMF Tao Zang pohvalio je vredan…\nŠTA SE DESILO? Preokret preko noći: Zapadni giganti SIPAJU MILIJARDE u Rusiju!\nNeke velike strane kompanije su uverene da će ekonomija Rusije uskoro izaći iz recesije. Veliki trgovci, poput švedske Ikee…


Izašla je nova Honda Civic Tipe R – Detaljno\nHome/Automobili/Izašla je nova Honda Civic Tipe R\nIzašla je nova Honda Civic Tipe R\n0 14,957 Less than a minute\nOna stiže sledeće godine.\nProšlo je dosta vremena od kada su naši fotografi nisu sreli prototipa narednom Honda Civic Tipe R . Sada je gotovo! Evo šta će uskoro biti jedan od retkih sportskih automobila sa vučnom snagom većom od 300 ks na tržištu.\nNa prvi pogled ovaj prototip ima pravo na proizvodno telo, ali naravno sve je skriveno gustom kamuflažom tako da ništa ne možemo videti. Svejedno napominjemo da nova Honda Civic Tipe R neće imati isti spojler ili ista krila kao odlazeća generacija. Međutim, zadržava tri izduvne kanale, kao i usis vazduha na haubi.\nČini se da su različiti prikazi ilustratora prilično bliski stvarnosti. Dovoljno ih je posmatrati da biste dobili manje-više predstavu o novoj Hondi Civic Tipe R.\nIako je informacija malo, japanski proizvođač je već najavio da će prezentacija njegovog novog sportskog automobila biti održana sledeće godine. Takođe je rekao da će biti dostupan samo ručni menjač , što će neizbežno oduševiti puriste. Što se tiče motora, Civic Tipe R može zadržati istu mehaniku, ali sa nekoliko dodatnih konja za poboljšanje performansi.\nPodsećanja radi, Civic Tipe R pokreće 2,0-litarski četvorocilindrični motor koji isporučuje 320 ks. Zvukovi hodnika šapću da se Civic Tipe R Hibrid nalazi u kutijama snage 400 KS zahvaljujući doprinosu električne energije. Ovu glasinu treba uzeti sa rezervom, ova hipotetska verzija nikada nije zvanično pomenuta.\nHonda Civic Tipe R ima otvoreno polje jer ima jednog konkurenta manje. Zaista, Renault Megane RS . više se neće prenositi u toplotnom obliku.\nAston Martin ažurira svoju liniju za 2022


Kombinezon šorts Boxer Mosaic - Marka / Designer Lua Morena\n> Odeća za plažu > Kombinezon šorts > BOXER MOSAIC\nMix & Match BOXER MOSAIC Lua Morena. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nLua Morena TOP CORTINAO MOSAIC 32.94 Euro\nLua Morena TOP RIPPLE MOSAIC 26.34 Euro\nPodaci o proizvodu BOXER MOSAIC Lua Morena\nKombinezon šorts Raznobojni Lua Morena 2019\n• Pomešajte i podudarite ovu stavku sa: Longa mosaic, Top ripple mosaic, Tunica cinto mosaic\n• BBS identifikacioni broj: 133190\n• Referenca dobavljača: 339-11\nPreporuka veličine i podudaranja za: Kombinezon šorts Lua Morena Boxer Mosaic\nSlike za Kombinezon šorts Raznobojni Lua Morena 2019\nUputstva za negu za: Lua Morena Boxer Mosaic


Pristupačnost stana važna za domaćine u poznim godinama - Penzin\nPočetna Magazin Godine Dom i stanovanje Pristupačnost stana važna za domaćine u poznim godinama\nRejčel Adelson, autor knjige o uređenju doma za stare dane (Staying Power: Age-Proof Your Home for Comfort, Safety and Style) u svom blogu na Hafington Postu skrenula je pažnju na potrebu da se vodi računa da dom u kom žive starije osobe bude redovno održavan kako bi uvek mogli da prime posetu, i kako bi gost poželeo i da se vrati.\nMeđutim, ona ističe da problemi mogu nastati i van samog stana. Ako imate više stepenika koje gost ne može da izbegne, to često može odvratiti vršnjake da češće svraćaju jer će ih odbiti pomisao da moraju da savladaju jednu takvu prepreku.\nOsobinu stana da mu se može prići bez problema, kako za stanara tako i za goste, ona naziva „posetljivost“ (visitability) koju čine:\nmogućnost dolaska bez ijednog stepenika\nulazna vrata čiste širine od najmanje 80 centimetara\nnajmanje jedan toalet u koji se može ući u invalidskim kolicima.\nRejčel ističe da je otvorenost doma za primanje gostiju istovremeno kvalitet koji će najviše značiti stanarima. Prvo u smislu samostalnog korišćenja, ali takođe i kao važan faktor održavanja društvenih veza i kvaliteta života u poznim godinama.\nTags:čišćenjedomgostiinvalidska kolicaizgradnja za stare ljudekućaliftodržavanješirina ulaznih vratastanovanjestarije sosbestaroststepeništetoalet za osobe sa invaliditetom\nBriga o roditeljima na daljinu (1): Dodatni posao\nDijana Nijad: Ne brinite o starenju - nemate vremena za gluposti


Filipovski učio od Boše i Duleta, i kaže: Može se i bez para - NOVA portal\nFilipovski učio od Boše i Duleta, i kaže: Može se i bez para\nKošarka Autor:Ivan Džodić05. Nov. 202011:132 Komentara\nUžarena trenerska klupa Partizana iziskivala je hitnu reakciju nakon rastanka sa Vladom Šćepanovićem, međutim činjenica da sat otkucava brže nego u "regularnim" uslovima nije smela da pomuti vid rukovodstva crno-belih pri izboru novog stratega, a u moru imena na kraju se izdvojio konačni izbor - Sašo Filipovski.\nSlovenački trener u profesionalnoj karijeri koja traje već skoro dve i po decenije, afirmisao se profesionalnošću i zalaganjem, a o njegovim kvalitetima najbolje govori bogata biografija i pregršt trofeja.\nFilipovski je već u Olimpiji, u čijim je redovima 1996. godine kao pomoćnik počeo da kali trenerski zanat, nagovestio potencijal. Strpljivo je čekao priliku da demonstrira stečeno znanje i kad mu se ona ukazala odužio se osvajanjem dva Kupa Slovenije (2003. i 2004. godine) i dve šampionske krune Slovenije (2004. i 2005. godine).\nFilipovski na korak do potpisa sa Partizanom\nPešić: Vodio bih Partizan, ali je logičnije da uzmem Pirot\nPosle decenije provedene u stručnom štabu Olimpije, Filipovski se otisnuo u pečalbu koju je počeo u poljskom Turovu. Tokom tri godine u Poljskoj, u tom trenutku perspektivni Slovenac je potvrdio da uspesi sa Olimpijom nisu slučajnost. Ipak, tračak sreće ga je delio od trofeja tokom staža u Turovu, pa je klupu napustio posle dve sezone u kojima je klub završavao šampionat kao vicešampion iza Trefl Sopota.\nTrenerski put Filipovskog je potom poveo dalje na istok – u Rusiju gde je 2009. godine preuzeo kormilo Lokomotive iz Rostova, a već naredne godine prihvatio je poziv Duška Vujoševića i mesto asistenta u CSKA.\nIako su se Vujošević i njegov saradnik zadržali na klupi “armejaca” kraće nego što su planirali, iskustvo koje je novi strateg crno-belih odneo iz prestonice Rusije pomoglo mu je u velikoj meri na daljem trenerskom putu.\n“Bili smo pod velikim pritiskom. Plan Vujoševića o trogodišnjoj afirmaciji mladih igrača brzo je pao u vodu. Po dolasku u klub, Dule je brzo izgubio potrebnu podršku. Naravno da od igrača niko to neće priznati, a to je bilo vidljivo na svakom koraku. Svi štite svoja leđa. Ipak, napredak je bio uočljiv”, rekao je tada Filipovski.\nFilipovski stiže u Beograd\nSašo Filipovski trebalo bi ovog četvrtka da stigne u Beograd kako bi se utanačili i poslednji detalji saradnje sa Partizanom, pre potpisivanja ugovora. Slovenački stručnjak bio je prva opcija i najozbiljniji kandidat crno-belih, i ostalo je samo da se ozvaniči saradnja.\nPelcer pobednika uzet od čuvenog stratega, Slovenac je primenio po povratku u Poljsku gde je sa Zelenom Gorom osvojio dva šampionska trofeja (2015. i 2016. godine) kao i Kup Poljske 2015. godine.\nUsledio je prelazak na klupu turskog Banvita i ispisivanje najvećeg uspeha u klupskoj istoriji – osvajanje Kupa Turske. Senzaciju na nivou Evrope u režiji Banvita i Filipovskog, sprečila je ekipa Tenerifa koja je turski klub savladala u finalu FIBA Lige šampiona, a tokom boravka na Bosforu, strateg rođen u Ljubljani 1974. godine otkrio je da je recept za uspeh “prepisao” od Vujoševića.\n“Sanjao sam 20 godina da mi čestitaju najbolji treneri. Učio sam od Zmaga Sagadina, Boše Tanjevića i Duška Vujoševića, čiju filozofiju ‘bez para ne možeš, ali pare nisu presudne’ je Banvit dokazao. I mali klubovi imaju pravo da sanjaju veliki san, pod uslovom da se na vreme probude i počnu da rade, a da ne polete previše visoko”, kazao je tad Filipovski.\nNakon što je dokazao da je stasao za najveće košarkaške izazove u Evropi, Filipovski je preuzeo Monako koji je vodio u sezoni 2018/19. Međutim, “diplomski” ispit za Slovenca će predstavljati iskušenje koje ga čeka na verovatno najtežem trenerskom zadatku do sad – na klupi bivšeg šampiona Evrope koja je stvorila neke od najboljih košarkaških trenera Starog kontinenta, ali se i ispostavila kao preveliki zalogaj za mnoge ambiciozne stratege.\nRadošević: Da sam igrač, voleo bih da mi je Sašo trener\nTokom boravka u Banvitu, Filipovski je imao priliku da sarađuje sa Miroslavom Radoševićem koji je obavljao funkciju sportskog direktora. Nekada ubitačni šuter Partizana, nakon vesti da će kormilo crno-belih preuzeti Filipovski govorio je o kvalitetima slovenačkog stratega.\n“Da sam sada igrač, voleo bih da mi Sašo bude trener. Detaljista je, ništa ne prepušta slučaju, pravi profesionalac, maksimalno posvećen poslu. Čak i više od 100 posto”, istakao je Radošević za “Sportski žurnal”.\nDuško VujoševićKK BanvitKK PartizanSašo Filipovskitrener


Projekat "Studenti studentima" Projekat “Studenti studentima” – Personal magazin\nAko želite da zakoračite u svet informacionih tehnologija, upoznate se sa najnovijim trendovima u ovoj industriji, steknete nova znanja ili proširite postojeća, Udruženje studenata informatike FONIS vam pozivom na učešće…\nDvanaest besplatnih, edukativnih kurseva koje ovaj projekat obuhvata, održaće se na Fakultetu organizacionih nauka 20. i 21. oktobra. Prijave su otvorene za sve studente i trajaće do 12. oktobra. “Studenti studentima” predstavlja odličnu priliku mladima da ulažu u sebe i svoja znanja iz IT oblasti. U okviru ovog projekta, studenti sa većim iskustvom tokom interaktivnih radionica prenose svoja znanja mlađim kolegama.\nProjekat “Studenti studentima” je čuven po svojoj jedinstvenoj strukturi i neposrednoj atmosferi u kojoj se studenti “učenici” podstiču da bez ustručavanja komuniciraju sa svojim predavačima što ubrzava proces usvajanja gradiva iz željenih oblasti. Kursevi obuhvaćeni ovim projektom su:\nJava – Around the world\n“Studenti studentima” inspiriše mnoge studente da rade na ličnom napretku, prošire spektar znanja i pronađu polje svog interesovanja. Iskoristite priliku i prijavite se na vreme jer je broj mesta ograničen. Više informacija o kursevima kao i link za prijavu možete pronaći na sajtu: http://www.s2s.fonis.rs/ Studenti studentima, where learning begins!\nProjekat “Studenti studentima” was last modified: October 4th, 2018 by Redakcija


06.04.2021. u 17:48 Broj citanja: 498\nPosjetom Gradačcu, premijer Tuzlanskog kantona Kadrija Hodžić i delegacija Vlade Tuzlanskog kantona nastavila je danas seriju posjeta lokalnim zajednicama na području našeg kantona. Prilike su to da se Vlada upozna sa kapitalnim i investicijskim projektima, ali i poteškoćama u funkcionisanju lokalnih zajednica, te da se koordiniraju zajedničke aktivnosti kako bi se što bolje iskoristila raspoloživa finansijska sredstva. Neiskorištena školska imovina, mogućnost subvencioniranja potrošnje električne energije za rad prečistača otpadnih voda, neke su od tema o kojima je razgovarano na današnjem sastanku sa gradonačelnikom Gradačca Edisom Dervišagićem.\n"Cilj Vlade je transparentan rad javne uprave i ravnomjeran razvoj svih lokalnih zajednica, ustvari ravnomjeran regionalni razvoj. Upravo u tom smislu su ove naše posjete opčinama i gradovima, kojom prilikom želimo pokazati da nam je zaista cilj da ravnomjerno razvijamo sve lokalne zajednice, te da na ovakvim sastancima otvorimo određena pitanja. Neke stvari uspijevamo riješiti već na ovim inicijalnim sastancima, a o nekim stvarima ćemo razgovarati i rješavati ih u okvirima nadležnih resora. S tim u vezi mi smo i danas detektirali nekoliko izazova, na kojima ćemo u narednom periodu intenzivno raditi", rekao je danas ministar poljoprivrede šumarstva i vodoprivrede Vahidin Smajlović.\nGradačac je u proteklom periodu implementirao jedan od najvećih projekata u novijoj historiji u ovoj lokalnoj zajednici. Radi se o projektu "Vodosnabdijevanju Gradačca" u okviru kojeg je rekonstruisano postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, izgrađeno više desetina kilometara vodovodne i kanalizacione mreže. S tim u vezi detektiran je problem Gradačca, ali i ostalih lokalnih zajednica koje imaju prečistač otpadnih voda, a to je potrošnja električne energije, što utiče na cijenu prečišćene vode, a za to trenutno nema subvencije iz vodnih naknada.\n"Smatramo da je opravdan zahtjev da to uđe kao prioritet kad raspodjele sredstava prema lokalnim zajednicama i drago mi je što sam čuo da postoji dobra volja da to tako bude", kazao je gradonačelnik Dervišagić, ističući svoje zadovoljstvo strukturom delegacije Kantonalne Vlade koja je danas posjetila Gradačac.\n"Ovakve posjete su naravno jako dobrodošle. Prilika je ovo da otvorimo brojne teme i da pokušamo iznaći odgovore na otvorena pitanja s kojima se susrećemo, a koja ne možemo riješiti bez podrške viših nivoa vlasti", rekao je Dervišagić.\nPremijer Hodžić ovo je prilikom podsjetio i na činjenicu da je Gradačac dobitnik jedne od najvažnijih nagrada "GLOBALLOCAL", koja se odnosi na kreiranje pozitivnog okruženja u razvoju poduzetništva.\n"Gradačac je prepoznat kao mjesto za kreiranje pozitivnog ambijenta za razvoj poduzetništva te su, na Međunarodnom ekonomskog formu 2019. godine, proglašeni za najbolju lokalnu zajednicu. Dodatni ekonomski rast bit će moguć gradnjom autoputa Tuzla-Brčko-Orašje za što Kantonalna vlada vodi intenzivne pregovore. U smislu realizacije tih projekata neophodna je neposredna komunikacija i razumijevanje Vlade TK i lokalnih zajednica", rekao je premijer Hodžić.\nNakon susreta sa gradonačelnikom Dervišagićem i delegacija Vlade je posjetila mljekaru "Dukat-Laktalis". Ova kompanija je posljednjih godina u proces modernizacije proizvodnje uložila skoro 10 miliona KM, a trećina mlijeka koje se prodaje u BiH dolazi upravo iz Gradačca.\nNakon posjete mljekari delegacija je posjetila i kompaniju "IMK Kula Gradačac". Kula je prepoznatljiv brend u oblasti konfekcije, a kako je danas rečeno, zahvaljujući saradnji sa prestižnim robnim markama, konfekcija iz Gradačca u ponudi je kupcima širom Evrope i svijeta.


Forum - yugioh card academy\nyugioh card academy\nOvo je mesto gde se borimo kao u yugioh gx . Ali postoje pravla koja se moraju postovati a to su:\n1# mozete se boriti tek kada zakazete mec.\n2# nema izmisljanja pravila igramo sa poznatim kartama.\n3# kada se borite nemozete vuci karte koje hocete vec cu vam ja davati karte koje imate u spila u ruku NASUMICNO\n4# ja sam rektor(glavni sam i nikad se ne borim uvek nadgledam borbe kad mogu)\n5#moj zamenik je prvi koji komentarise temu on moze da se bori menja me kada nisam tu\n6#ako zamenik ne dodje imamo zamenika zamenika on je onaj koji drugi komentarise temu\n7# U POCETKU SVI IMAJU ISTI SPIL OD 20 KARATA A TO SU\nZaboravio sam da kazem svako ce dobijati nove karte za svaku pobedu videcete.\nimace te i rangove\nja sam zamenik\ndaj mi karte i to 20\nmogu spil od sajrusa\nmilose jer ce da dodje na sajt super sejanac 5 i lukarazbijac\ncar si milose\nMilos Car kao i Jovana!\nDaj špil od Astera Feniksa\nspil od jadena\nej ja sam zamenik rektora milosa\nALO SVI IMATE ISTE KARTE!\nImate ovih 20 karata!\nsajanac je upravu samo zamenik rektora i i zamenik zamenika rektora imaju spil koji hoce\n01. mart 2014\na ostali ce vremenom dobijati karte koje hoce za pobede\nali ustvari bolje je da svako ima karte koje hoce samo mi posaljite spisak od 20 karata koje hocete\nSally - Secret\nma daj moj brat jovan je imao pa 3 skoro kutije spila\npa sta ja sam imao par 1000\nal velike mozda preko100\nPogledaj ovu temu: https://www.igrice123.rs/forum/tema/yugioh-card-academy/3740/