UKC-Zavod "Dr Miroslav Zotović": Unaprijeđen kvalitet liječenja\n26/10/2016 | 18:17 ⇒ 18:20 | Izvor: RTRS\nUniverzitetski klinički centar Republike Srpske u mogućnosti je da radiološke snimke pacijenata šalje u Zavod za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju "Dr Miroslav Zotović" virtuelnim putem, preko sistema za prenos i arhiviranje slika, čime je unaprijeđen kvalitet liječenja.\nIz UKC-a navode da je to rezultat saradnje i zajedničkog rada menadžmenta obje medicinske ustanove.\n"Zajednički rad i analiza potreba pacijenata, koji se liječe u UKC-u i Zavodu `Dr Miroslav Zotović`, rezultirala je značajnim iskorakom ka unapređenju kvaliteta liječenja i sigurnosti pacijenta", navodi se u saopštenju.\nIz UKC-a su pojasnili da je između dvije ustanove napravljena konekcija preko sistema za prenos i arhiviranje slika i koja, uz obavezni pristanak pacijenta, omogućava elektronsku razmjenu radioloških snimaka.\n"Konekcija je izvedena u skladu sa zlatnim standardom za razmjenu radioloških snimaka, pri čemu se obezbijedio najviši mogući nivo sigurnosti podataka", navode iz UKC-a.\nIz ove zdravstvene ustanove ističu da su benefiti za pacijente višestruki, jer se neće ponavljanjem već obavljenih pretraga izlagati dodatnom zračenju, a biće povećana efikasnost i komfor tokom njihovog liječenja.\n"Ljekari će biti u poziciji da donose odluke o liječenju pacijenata na brži i efikasniji način, jer će na raspolaganju imati uvid ranije izvršene pretrage, pri čemu će se ostvariti i značajne uštede za zdravstveni sistem u cjelini", navodi se u saopštenju.\nIz UKC-a podsjećaju da se u ovoj ustanovi od 2006. godine koristi sistem za prenos i arhiviranje slike, koji omogućava višestruko povećavanje efikasnosti rada i pristup nekim od ranijih snimaka i nalaza.\n"Tokom 2010. godine pušten je u rad novi sistem, jedan od prvih takvih sistema u kliničkoj upotrebi u Evropi, koji omogućava još kvalitetnije očitavanje dijagnostičkih slika i ima znatno proširene mogućnosti digitalnog arhiviranja nalaza i slika pacijenata", navodi se u saopštenju.\nIz UKC-a dodaju da je postojanje istog takvog sistema u Zavodu "Dr Miroslav Zotović" olakšalo cjelokupnu aktivnost.


Servisne informacije za Niš i okolinu - Megafon\nNagrada za magazin Balkanrock Stavite farmerke u zamrzivač da vam traju duže\nServisne informacije za Niš i okolinu\nFeb 7, 2019 U rubrici: webetext\nServisne informacije za Niš i okolinu za 7. i 8. februar 2019. godine.\nZbog radova na elektroenergetskoj mreži 08. februara bez napajanja će biti:\n– od 08:30 do 14:30 – deo Orlјana;\n– od 09:00 do 11:00 – deo ulice Cara Dušana (parni br. 52-58, 72);\n– od 09:00 do 14:00 – delovi ulica Bohinjske (br. 1-24, 28), Knjaževačke (br. 20a), Mileševske (bb), Mileve Marić Ajnštajn (br. 1-3, 7), Prosvetine (parni br. 40-42, 50 i neparni br. 47-59), Radomira Antića (br. 1-35, 44, bb), Vrežinski bulevar (parni br. 14-20 i 47), Zaječarske (br. 1-13, 17), Žičke (br. 1-25) u Donjoj Vrežini;\n– od 10:00 do 13:00 – deo Pukovca;\n– od 10:00 do 14:00 – Popovac.\nIz JKP Gradska toplana poručuju da su svi toplotni izvori startovali na vreme i vrše urednu isporuku toplotne energije. Nakon jučerašnje sanacije kvara na kanalizacionoj mreži ekipa JP Nišstan, JKP Gradska toplana je toku noći radila na sanaciji tog dela magistralnog toplovoda, usled čega se sa isporukom toplotne energije kasnilo sat vremena korisnicima na adresama: Svetosavska, Milentijeva, Jeronimova, 7. juli 25A, Cvijićeva 16 i 23, Vojvode Stepe 1 i 5 i Kralja Stefana Prvovenčanog 15, 34 i 44. Zbog nedostatka električne energije u mreži, bez grejanja su korisnici na adresama Dušanov bazar i Mije Petrovića 4 i 4a.\nU okviru održavanja vodovodne mreže ekipe JKP Naissus obavljaju radove:\n– Ulica Branka Miljkovića, na više lokacija – Kvarovi na priključnim vezama. Zbog radova na osposobljavanju servisnih ventila u manjem prekidu je vodosnabdevanje u ulicama: Dimitrija Dragojevića, Južnomoravskih brigada, Branka Miljkovića i deo Đerdapske.\n– Donji Matejevac, put za Čegar – Kvar na priključnoj vezi, potrebno raskopavanje. Zbog radova na popravci havarije – moguć prekid vodosnabdevanja do 15 sati – za korisnike u delu puta za spomenik Čegar.\n– Selo Hum, ulica Pobede br.44 – Kvar na priključnoj vezi. Zbog radova na popravci havarije potrebno raskopavanje i moguć prekid vodosnabdevanja do 15 sati u ulici Pobede.\n– Ulica Zlatiborska br.10 – Kvar na priključnoj vezi. Zbog radova na zameni prvog ventila moguć manji prekid vodosnabdevanja u delu ulice do 15 sati.\n– Ulica Lamartinova, kod broja 7 – Kvar na priključnoj vezi. Zbog radova na osposobljavanju servisnog ventila moguć manji prekid vodosnabdevanja do 15 sati u Lamartinovoj ulici.\n– Ulica Pantelejska br.4 – Kvar na priključnoj vezi. Zbog popravke prvog ventila, moguć povremeni prekid vodosnabdevanja do 15 sati u delu ulice.\n– Mramor, Mramorsko brdo – Kvar na vodovodnoj mreži, nastavak radova. Zbog popravke havarije moguć prekid vodosnabdevanja do 15 sati u delu naselja (sokak).\n– Sela Rujnik i Leskovik – Zbog zamućenja lokalnih vodovoda, od strane JKP”Naissus”obezbeđena je cisterna sa pijaćom vodom koja će da snabdeva selo Rujnik od 10 do 12 sati, kada prelazi u selo Leskovik od 12 do 14 sati.\nJKP Parking servis Niš – Služba signalizacije, javnog osvetlјenja i održavanja 07. februara planira zamenu sijalica na teritoriji GO Pantelej i Medijana, uklanjanje novogodišnje dekoracije, redovan obilazak semaforskih raskrsnica i intervencije, sanaciju semaforske raskrsnice Vizantijski bulevar – Romanijska i održavanje vertikalne signalizacije po nalozima.\nTurnir prijateljstva završen\nNov 12, 2019 Petra Naumović in:webetext with\tno comments\nZavršen 6. SICEF Hakaton – nagrađena tri tima\nBuč Kesidi i Sitzpinker u Feedbacku – ulaznice u prodaji\nNov 12, 2019 Petra Naumović in:kultURA!, webetext with\tno comments\nPriča sa ukusom i mirisom – iz Ugostiteljsko-turističke škole


Fudbaler Intera Mauro Ikardi nakalemio je sebi još jedan problem nakon što je jedva vraćen u prvi tim "neroazura".\nKako pišu italijanski mediji, on je napravio novi skandal tako što je prevario zanosnu suprugu Vandu sa transseksualnom osobom, a treća strana tvrdi da ima i dokaze za to!\n- Uskoro ću vam pokazati da je sve istina, i to sa fotografijama. Žao mi je što postoje deca i žena, to je malo problematično, ali imala sam seks sa Ikardijem. Neću biti ni prvi ni poslednji transvestit s kojim je spavao. Čak ga je i Vanda zvala kad smo bili u krevetu - poručila je Guendalina Rodrigez.\nOn se viđao sa Gvendalinom u jednom milanskom hotelu, a sve je razotkriveno jer Ikardi ima dosta tetovaža koje su ga odale među osobljem, apostrofiraju mediji na Apeninima.


Košarkaški klub Partizan će su u finalu plej ofa Superlige Srbije sastati sa vršačkim Hemofarmom. Uprava kluba je odlučila da otvori kapije Pionira za sve one koji budu želeli da bodre "crno-bele".\nUlaz na tribine "Pionira" za prvi meč plej-ofa između Partizana i Hemofarma koji se igra u ponedeljak od 18 časova će biti besplatan, ali pitanje je da li će crno-beli imati dobro poznatu podršku.\nU prvu utakmicu finala plej ofa prvenstva Srbije košarkaši Hemofarma ulaze potpuno smireno i sa dosta optimizma, kaže direktor vršačkog kluba Marko Ivanović.\nKošarkaši Partizana su u ovoj sezoni već odigrali 70 utakmica, u finalnu seriju sa Hemofarm ulaze sa željom da osvoje devetu uzastopnu titulu. Uprava Partizana je odlučila da ulaz bude besplatan za utakmice koje su na programu u Pioniru.\nDa li će Hemofarm uspeti da prekine dominaciju Partizana u domaćem prvenstvu? Pokazaće finalna serija plej-ofa koja počinje u ponedeljak. U senci Svetskog fudbalskog prvenstva, biće odigrano finale srpskog prvenstva u košarci.\nU POLUFINALU Kupa Radivoja Koraća Partizan je slavio nad Hemofarmom, potom osvojio „Žućkovu levicu“. U polufinalu Jadranske lige, opet su crno-beli bolji i opet su, dva dana kasnije, osvojili pehar.\nBeograd - Dve najbolje domaće ekipe boriće se za titulu državnog prvaka. Timovi koji su u toku sezone pokazali da im na našim prostorima jednostavno niko ne može parirati pokušaće da i u finalnoj seriji prikažu atraktivnu, dopadljivu i ...\nBorisov: "Prštaće od duela"\nKrilo Hemofarma Miloš Borisov u Hemofarmu je već devet godina, a pred finalnu seriju s Partizanom očekuje zanimljive mečeve. “Svaku utakmicu sa Partizanom ove sezone smo igrali potpuno ravnopravni.\nPartizan otvorio vrata Pionira\nCrno-beli odlučili da ulaz na prvu utakmicu finala plej-ofa, u ponedeljak od 18 časova protiv Hemofarma, bude slobodan. Svi koji žele da bodre košarkaše Partizana u završnim borbama za devetu uzastopnu titulu prvaka države, moći će to da ...\nKK Partizan je odlučio da otvori kapije Pionira za sve one koji budu želeli da gledaju crno-bele protiv Hemofarma. Završnica je domaćeg prvensta i izabranici Duška Vujoševića igraju možda i najvažnije mečeve u sezoni.\nKošarkaši Partizana ubedljivo preko Zvezde u finale\nCrvena zvezda – Partizan 74:85 (25:23,15:20,12:31,22:11).– Isključenje trenera Vujoševića iniciralo obrt u kom je šampion napravio skor 38:2 za devet minuta Košarkaši Partizana ekspresno su se plasirali u finale plej-ofa.\nLukajić: "Očekujem dobru košarku"\nTrener Hemofarma Željko Lukajić rekao je za B92 da u finalu Superlige Srbije očekuje dobru košarku. Vrščani su u polufinalu pobedili Radnički iz Kragujevca sa ubedljivih 2-0 u pobedama, a u finalu ih ponovo čeka Partizan.\nPartizan i Hemofarm večeras igraju za finale\nZAVRŠNICA - Košarkaši Partizana i Hemofarma imaju večeras prvu meč loptu za plasman u finale plej-ofa Superlige. Crno-beli su u prvom meču savladali Zvezdu sa 94:73, ali trener crveno-belih Aleksandar Trifunović ističe da će se njegovi ...\nHemofarm rival šampionu\nKošarkaši Hemofarma pobedili su Radnički u Kragujevcu 91:75 (18:16, 26:21, 21:21, 26:17) i plasirali se u finale plejofa gde će igrati protiv Partizana.\nKošarkaši Hemofarma igraće sa Partizanom u ovogodišnjem finalu plej ofa nakon što su slično crno belima posao protiv ekipe Radničkog obavili posle dva meča - 91:75 (18:16,26:21, 21:21, 26:17) Domaći tim koji je znao da iznenadi Vrščane ...\nHemofarm zasluženo u finalu\nKošarkaši Hemofarma pobedili su u Kragujevcu kao gosti Radnički 91:75 i plasirali se u finale plej-ofa Super lige. Vrščani su slovili za favorita pre meča i taj epitet su u potpunosti opravdali.\nŠampion u finalu\nCrvena zvezda – Partizan 74:85 (25:23, 15:20, 12:31, 22:11) Košarkaši Partizana plasirali su se u finale plej-ofa domaće Superlige, pošto su u Beogradu, u drugoj polufinalnoj utakmici, pobedili Crvenu zvezdu sa 85:74 (23:25, 20:15, 31:12, ...\nZvezda za spas!\nKošarkaši Partizana i Hemofarma spremni su da večeras zadaju završni udarac svojim protivnicima i tako potvrde plasman u finale Superlige. Aktuelni šampion je u idealnoj poziciji da dotuče Crvenu zvezdu, koja, s obzirom na to šta se sve ...\nHemofarm: Mediji nas opet buše\nU Hemofarmu žele da svrgnu Partizan sa trona, a nerviraju ih priče o transferima najboljih igrača iako sezona još nije gotova. Košarkaši Hemofarma na dobrom su putu da igraju finale sprskog prvenstva protiv Partizana.\nBEOGRAD, 9. juna 2010. (Beta) - Košarkaši begradskog Partizana i vršačkog Hemofarma igraće u finalu Superlige Srbije, pošto su u sredu uveče u drugim polufinalnim utakmicama pobedili Crvenu zvezdu, odnosno Radnički iz Kragujevca.\nPLEJ-OF: Hemofarm pokorio Kragujevac\nKošarkaši Hemofarma igraće sa Partizanom u finalu plej-ofa, pošto su u dve utakmice uspeli da eliminišu kragujevački Radnički. Hemofarm je ove sezone izgubio od Radničkog tri puta zaredom.\nKošarkaši Partizana i Hemofarma plasirali su se u finale Superlige Srbije. Crno-beli su uspeli u drugoj polufinalnoj utakmici da dobiju Crvenu zvezdu sa 85:74.\nKošarkaši Partizana plasirali su se u finalnu seriju plej-ofa košarkaške Superlige Srbije, nakon što su i u drugom meču lako savladali Crvenu zvezdu rezultatom 85:74 (23:25, 20:15, 31:12, 11:22), dok je Hemofarm takođe trijumfovao na ...\nHemofarm definitivno u kvalifikacijama za Evroligu\nOno o čemu se dugo pisalo i najvaljivalo dobilo je potvrdu – Hemofarm će igrati kvalifikacije za Evroligu. Direktor NLB lige Josip Bilić je objavio da će Vrščani definitivno igrati kvalifikacije jer je odlučeno da će u njima umesto osam ...\nHemofarm: "Odbranom do finala"\nKošarkaši Hemofarma deklasirali su Radnički (114:77) u prvom meču polufinala plejofa, pa Vrščani i u drugom duelu očekuju pobedu i prolaz u finale.\nHemofarm želi pobedu u Kragujevcu\nU prvoj polufinalnoj utakmici plej-ofa prvenstva Srbije Hemofarm je na svom terenu deklasirao ekipu Radničkog, a Vrščani putuju na drugi meč u Kragujevac uvereni da seriju mogu da okončaju već u sredu.\nRadnički: "Poraz zaboravljen"\nRadnički je ove sezone četiri puta bio bolji od Hemofarm, ali je u prvom meču polufinala plejofa ponižen u Vršcu sa 37 poena razlike. U Kragujevcu poraz nije shvaćen toliko tragično, ta razlika u ovakvim susretima ništa ne znači, u sredu ...\nZvezda sanja o majstorici\nCrveno-beli večeras dočekuju Partizan u revanšu polufinala Superlige, trener Trifunović obećava jak otpor i nada se čudu Igra mačke i miša... Partizan ove sezone mnogo jači od Crvene zvezde - Moramo izvući pouke iz prve utakmice i odigrati ...\nZvezda i Radnički traže majstoricu\nPartizan i Hemofarm bili su više nego ubedljivi u prvim mečevima plejofa, ali u sredu su gosti Zvezdi i Radničkom. "Crno-beli" su lako pobedili večitog rivala u ponedeljak, ali rival sa Malog Kalemegdana nije izgubio nadu da može bar ...\nPašće i “Jezero“\nDanilo Anđušić TRIJUMF Hemofarma Štade u prvom meču polufinalne serije bio je očekivan, ali da će bukvalno počistiti Radnički sa parketa „Milenijuma“ - ne.\nHemofarm i Budućnost u eliti?\nVršački Hemofarm i podgorička Budućnost, zvanično je potvrđeno igraće kvalifikacije za nastup u Evroligi u narednoj sezoni. Po završetku takmičenja u NLB Ligi nagađalo se da bi moglo doći do takvog raspleta.\nPočinje plej-of: Partizan se bori za titulu, Zvezda za čast\nKošarkaši Partizana ne žele da potcene Crvenu zvezdu u večerašnjem (18 sati) prvom meču polufinala plej-ofa Superlige, iako su ove sezone slavili u tri od četiri duela s večitim rivalom.\nVečiti rivali večeras u polufinalu Superlige igraju jubilarni derbi! Partizan poštuje „ranjenog" rivala, Zvezda tvrdi da ima snage da pruži jak otpor Košarkaši Partizana i Crvene zvezde večerašnjom utakmicom u „Pioniru" započinju ...\nMože li iko da zaustavi Partizan na putu ka devetoj tituli u nizu?\nVečerašnjim mečevima Partizan - Crvena zvezda i Hemofarm - Radnički počinje plejof u košarkaškoj Superligi Srbije. Iako apsolutni favorit u polufinalnoj seriji koja se igra na dve pobede, Partizan je ove sezone osetio gorčinu poraza od ...\nHemofarm deklasirao Radnički za 1-0\nKošarkaši Hemofarma opravdali su ulogu favorita u prvom meču polufinala plej-ofa Superlige Srbije, pošto su u Vršcu deklasirali Radnički rezultatom 114:77.\nKošarkaši Hemofarma nadigrali su, u prvoj utakmici polufinala plej-ofa, Radnički rezultatom 114:77 (29:19, 36:28, 26:15, 23:15). U seriji do dve pobede Hemofarm vodi sa 1:0. Naredni meč se igra u sredu, a domaćin je Radnički.\nSL: Partizan i Hemofarm ubedljivi\nKošarkaši Partizana i Hemofarma ostvarili su ubedljive pobede u prvim polufinalnim mečevima Superlige Srbije. Crno-beli, branioci titule, slavili su protiv večitog rivala Crvene zvezde sa 94:73, dok su Vrščani pobedili kragujevački ...\nVršački Hemofarm i podgorička Budućnost će definitivno igrati u kvalifikacijama za učešće u Evroligi naredne sezone. Iako se o tome već odavno sa sigurnošću pričalo, tek u nedelju je na adresu kluba iz Vršca stigla i zvanična potvrda ...\nEvroliga u Vršcu\nHEMOFARM Štada i podgorička Budućnost definitivno će igrati kvalifikacije za Evroligu naredne sezone! Iako se o tome već dugo sa sigurnošću govorilo, informaciju je zvaničnim dopisom u ponedeljak potvrdio direktor NLB lige Josip Bilić.\nSL (plej-of): Radnički boli glava od pilula\nHemofarm deklasirao Radnički u prvoj utakmici polufinala srpskog prvenstva. Zamalo +40! Košarkaši Radničkog tri puta su ove sezone pobeđivali Hemofarm, ali su im to Vrščani naplatili sa kamatom već u prvoj utakmici polufinala plej-ofa ...\nE-Novine - 07.06.2010\nKošarkaši Partizana nisu sebi dozvolili opuštanje na startu polufinalne serije plejofa Superlige. Crvena zvezda imala je snage za jednu četvrtinu ravnopravne igre i na kraju, sasvim zasluženo poražena sa 94:73.\nHemofarm i podgorička Budućnost definitivno će igrati kvalifikacije za Evroligu naredne sezone. To je potvrdio direktor regionalne NLB Lige Josip Bilić.


Uređenje obilaznice: Zasađeno ukrasno bilje | Opština Berane\nUređenje obilaznice: Zasađeno ukrasno bilje\nJP „Komunalno“ Berane je u saradnji sa NVO „Agro turist biro“ Berane i Službom zaštite i spašavanja izvršilo uređenje putnog pojasa ulice Slobode i mira (obilaznica) između trotoara i kolovoza u dužini od 300 metara, zasadom ukrasnog bilja „Thuja occindetalis“ i „Fotinia Red rubin“ u naizmeničnom redu.\nRadove na zasađivanju je odradila radna grupa Zelenila Komunalnog preduzeća i volonteri NVO, a sadni materijal je preko projekta „Prošetajmo obilaznicom“ kroz Poziv podrške NVO sektoru Opštine Berane za 2017. godinu, obezbijedila NVO „Agro-turist Biro“. Po zasađivanju sadnog materijala, Služba zaštite i spašavanja je obezbijedila cisternu za zalivanje sadnica a radna grupa Zelenila je pokosila je i uredila zasađeni pojas.\nOpština Berane i Komunalno preduzeće na javnim površinama vrše uređenje zelenih površina i rade na obnavljanju zelenih zasada raznih ukrasnih kultura, a sve u saglasnosti sa planom i Strategijom povećanja i uređenja zelenih površina .\nApeleuje se na građane da povedu računa o zelenim površinama našeg grada, a posebno o novozasađenim, i da svaki slučaj oštećenja i uništavanja istih prijave Komunalnoj policiji na broj: 051/233-335.


Promo žurke Fresh Wave Festivala ovog vikenda u Banjaluci\nThe Clubber 30.07.2015\nNajbolje žurke pred Fresh Wave Festival uz Nektar pivo očekuju vas ovog vikenda na Opium plaži u Banjaluci.\nU petak, 31. jula iz Beograda dolazi miljenik banjalučke publike i DJ koji uvijek napravi dobru atmosferu, Dejan Milićević. Ovaj momak za kojeg kažu da ima istančan muzički ukus, u svojim intervjuima često ističe kako je strast koja se desila između njega i muzike vječna, te da nikada neće nestati. Dejanu su domaća podrška Joma Maja i Woodie.\nSubota je rezervisana za Mike Valea, jednog od najboljih slovenačkih tech house DJ-eva. Vale je prošle godine oduševio posjetioce na Fresh Wave Festivalu i ne sumnjamo da publika jedva čeka da čuje Slovenca koji uživa veliku podršku umjetnika kao što su Carl Cox, Mark Knight, Groove Armada, Roger Sanchez. Nebs Jack je neko ko će Valeu biti podrška te večeri.\nUlaz na FW promo vikend je besplatan.\nFresh Wave Festival ove godine u Banjaluci će ugostiti neka od najvećih imena elektronske muzike poput Rogera Sancheza, Cristiana Varele, Tomcrafta, Uto Karema. Na tvrđavu Kastel stižu i Bang La Decks, Macadon, Mladen Tomić i mnogi drugi. Na Underground bini očekuju vas Marko Nastić, Feđa Knajdl, Marta, Ian Green, Gemini DJs, Alex, Borg, Petar Cvetković i drugi.\nTrodnevna ulaznica po cijeni od 45 KM može se kupiti putem sajta www.kupikartu.ba\nJednodnevna karta za šesti avgust košta 15 KM dok je za sedmi i osmi 20 KM.\nProdajna mjesta u Banjaluci su Trg Krajine, Pub Debela Berta i Opium noćni klub. Partner festivala je Banjalučka pivara sa svojim najpoznatijim brendom Nektar pivom. Svim posjetiocima koji dolaze iz regiona Hotel Bosna omogućava 50% popusta na smještaj uz kupljenu ulaznicu. Preporučujemo vam i hostele Prag i Cuba.


Prva pomoć Evropske unije stigla u Beograd | Novosadski informativni portal 021\nPrva pomoć Evropske unije stigla u Beograd\nNa aerodrom "Nikola Tesla" sleteo je prvi avion, koji je uz podršku EU dopremio više od 40 tona hitne medicinske opreme i opreme za borbu protiv COVID-19 koju je nabavila Srbija.\nInfo 26.03.2020. | 22:10 > 11:13\nOvaj let je prvi vidljivi rezultat pomoći iz ukupnog paketa od 93 miliona evra koliko je Evropska unija ajavila kao hitnu, kratkoročnu i srednjoročnu pomoć Srbiji u borbi protiv COVID-19.\n"Virus ne poznaje granice i svi smo suočeni sa istim izazovom i zajedno se moramo boriti protiv ovog neprijatelja. Kada je virus bio na vrhuncu, u Aziji, Evropska unija isporučila je 65 miliona tona zaliha i medicinske opreme Kini kako bi spasila živote i pomogla tamošnjem zdravstvenom sistemu. EU je takođe poslala avione kojima su se vratili evropski i srpski državljani koji su se nalazili u Vuhanu i drugim pogođenim regionima tokom krize u Kini. Sada kada je virus stigao do Evrope, EU je poboljšala svoj mehanizam reakcije. Dok oplakujemo smrt hiljade građana u EU, rešeni smo da stanemo uz Srbiju i njene građane u punoj i konkretnoj solidarnosti, odgovarajući na trenutne i dugoročne potrebe. Pred nama su teška vremena. Potrebna nam je podrška i solidarnost. Zajedno ćemo pobediti u ovoj borbi", kazao je šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici.\nPaket od 93 miliona evra za borbu protiv COVID-19, uključuje finansijsku pomoć do 15 miliona evra za hitne potrebe u zdravstvenom sistemu i 78 miliona evra za ekonomski oporavak, posebno za mala i srednja preduzeća.\n"Vidimo koliko života se gubi svakodnevno u EU. Hvala im što su pomogli da se nekako svi zajedno, i Kina, i Evropska unija i Ujedinjene nacije i mi iz Republike Srbije, koji smo iz svog budžeta i uz diplomatske napore omogućili da dočekamo još jedan avion", rekla je predsednica Vlade, Ana Brnabić.\nEU decenijama unazad pomaže Srbiju, a samo u zdravstvenom sektoru EU je Srbiji obezbedila 450 miliona evra kroz donacije i kredite u cilju modernizacije i poboljšanja stanja u ovom sektoru.\n26.03.2020 • 21:20\nHvala svima na pkmoci,ma otkuda dosla..\nPimocicemo i mi koliko god mozemo,i u cemy god mozemo\n26.03.2020 • 20:54\nHvala dragom bratu Si Đinpingu na humanitarnoj pomoći Evropske Unije.\n26.03.2020 • 20:44\nStiglo prekjučer 15 000 testova za Covid19 iz Rusije, otuda i pojačano testiranje. Hvala svima na pomoći, ma od koga stigla. I EU, Rusiji, Kini, hvala svim humanim gradjanima i privrednicima koji su donirali sredstva za nabavku medicinske opreme.\n26.03.2020 • 20:17\nkad stize pomoc rusije ?


KK Lavovi Brčko KUP REPUBLIKE SRPSKE: LAVICE VICEŠAMPIONKE | KK Lavovi Brčko\nKUP REPUBLIKE SRPSKE: LAVICE VICEŠAMPIONKE\nProteklog vikenda Banja Luka i sportska dvorana “Obilićevo” bili su domaćini Finalnog turnira KUP-a Republike Srpske za dame u sezoni 2021-2022.\nNaše Lavice su izborile pravo nastupa na ovom turniru, i to po prvi put od osnivanja kluba.\nPrvog dana turnira (subota, 12. februar) na rasporedu su bili polufinalni dueli, dok je nedelja, 13. februar bila rezervisana za finalni duel u kome su snage odmjerile dvije uspješnije ekipe iz subotnjih duela.\nNaše Lavice su svoj polufinalni meč protiv ekipe Leotara iz Trebinja rješile u svoju korist zahvaljujući prije svega odličnoj igri u drugom poluvremenu, dok je prvih 20 minuta proteklo u izjednačenoj igri i velikoj borbi. Uspjele su Lavice da odu na pauzu sa minimalnom prednošću koju su tokom treće i četvrte četvrtine uvećavale za konačnih 15 poena razlike.\n(19:18, 17:21, 13:20, 14:19)\nNajefikasnija u našoj ekipi bila je Ines Babić sa 20 poena, a uspjela je da uhvati i 8 lopti. Sjajnu partiju pružile su i: Mirela Halilović sa 19 poena i 13 skokova, Iva Karišik 16 poena i 8 skokova, kapiten Milica Đokić 9 poena, 8 asistencija i čak 15 skokova!\n„U prvo poluvrijeme smo nažalost ušli lagano, suprotno onome kako smo planirali. U drugom poluvremenu smo promijenili odbranu i to nam je donijelo pobjedu. Cijela ekipa je u tom drugom dijelu odradila svoj posao, uvijek neko od igračica iskoči u poenterskom smislu, ali prvenstveno je odbrana večeras donijela pobjedu“, izjavio je nakon utakmice trener Lavica Aleksandar Bližnjaković.\nU velikom finalu KUP-a Republike Srpske, odigranom u nedjelju 13. februara, Lavice, koje su prvi put učestvovale na završnom turniru KUP-a, sastale su se sa braniocem trofeja, te do sada neporažnom ekipom u Premijeri ligi BiH, koja se takođe takmiči u WABA ligi – ekipom ŽKK “Orlovi” Banja Luka, koja je u drugom polufinalu savladala ekipu OKK “Feniks” Banja Luka.\nLavice nisu uspjele da pruže dovoljan otpor protivnicama, koje su već u prvoj četvrtini napravile značajnu rezultatsku prednost koja im je omogućila da u nastavak uđu još rasterećenije. Sa druge strane, Lavice nije služio ni šut, te je pobjednik praktično odlučen već nakon prvog poluvremena.\n“Mi smo loše ušle u utakmicu, u drugom poluvremenu pokazale smo nešto bolju igru. Nadam se da će moja ekipa još igrački napredovati, ovo je jedno veliko iskustvo za nas, a kao nagrada je došao i plasman na Finalni turnir KUP-a Bosne i Hercegovine”, izjavila je nakon finalne utakmice Milica Đokić, kapiten Lavova.\nFinalna utakmica KUP-a Republike Srpske završena je rezultatom:\n(22:10, 28:9, 21:18,18:22)\n“Orlovi su ekipa koju je vrlo teško dobiti. Ova medalja je srebro, ali je u ovom trenutku za nas kao zlato, jer je ekipa koju vodim jako mlada, ima prosjek od 18 godina i djevojke su pokušale, koliko su to u ovom trenutku bile u mogućnosti, da pruže otpor iskusnim Orlicama, kojima ovom prilikom čestitam na osvajanju pehara i želim im mnogo sreće i u nastavku domaće lige i evropskog takmičenja”, rekao je trener Bližnjaković.\nAleksandar Bližnjaković je i ovom prilikom dao šansu svim djevojkama u timu da zabilježe minute na parketu i u okviru KUP takmičenja, a najviše poena u finalnoj utakmici upisale su Ines Babić i Iva Karišić sa po 12 postignutih poena.\nSrebrene medalje košarkašicama i stručnom štabu KK “Lavovi” Brčko u dvorani Obilićevo ispred Ministarstva porodice omladine i sporta u Vladi Republike Srpske uručio je gospodin Dragan Vuković.\nOsvajači medalja su: Milica Đokić, Valentina Došić, Tamara Šarenac, Mirela Halilović, Sara Đokić, Adna Okić, Iva Karišik, Ines Babić, Ana Đokić, Jelena Lazarević, Ksenia Vukić, Aleksandar Bližnjaković trener, Sanjin Vidović pomoćni trener.\nPlasmanom u finale KUP-a Republike Srpske košarkašice Lavova ostvarile su plasman na Finalni turnir KUP-a Bosne i Hercegovine, na kome će učestvovati i košarkašice Orlova, kao branioci trofeja iz prošle sezone, a ostala dva učesnika biće poznata do kraja februara. Finalni turnir KUP-a Bosne i Hercegovine na rasporedu je 5. i 6. marta.\nKošarkašice Lavova već narednog vikenda, tačnije u subotu, 19. februara nastavljaju takmičenje u Premijer ligi Bosne i Hercegovine, gdje ih u okviru 15. kola očekuje novi nastup pred banjalučkom publikom u duelu protiv ekipe Mladog Krajišnika.\nKUP REPUBLIKE SRPSKE ZA ŽENE: BANJA LUKA DOMAĆIN FINALNOG TURNIRA


50 godina LGBTIQ istorije: od Amerike do BiH | Frontal\nOvaj događaj je jedna od istorijskih prekretnica u borbi za prava LGBTI osoba. Pobuna je počela kao revolt na česte racije „Stonewall Inn“ paba, a povele su je trans žene i „drag“ kraljice. Tako Povorka ponosa postaje jedan od najvidljivijih i najefektinijih načina da se skrene pažnja na probleme, količinu diskriminacije i izazove sa kojima se suočavaju identiteti u duginom spektru LGBTIQ skraćenice: Lezbejke, Gejevi, Biseksualne, Transrodne, Interseksualne i Queer osobe.\nPrva povorka ponosa na evropskom kontinentu se desila 1972. godine u Berlinu a nakon toga su održane u Londonu, Dublinu, Helsinkiju, Amsterdamu, Oslu. Svaka od povorki je promijenila poziciju LGBTIQ osoba u društvu, pridonijela vidljivosti i postavljanju političkih zahtjeva. Povorke ponosa su uvijek nosile snažne poruke, skrećući na taj način pažnju na pitanja homofobije, nasilja na LGBTIQ osobama, uvođenja i provođenja zabrane diskriminacije nad LGBTIQ osobama, istopolnim brakovima i drugim važnim temama.\nOd zemalja u regiji, Bosna i Hercegovina je posljednja koja će mirnom šetnjom u trajanju od jednog sata ukazati na marginalizovani položaj LGBTIQ osoba u našoj zemlji, tražeći veću vidljivost i poštivanje prava, istih onih u kojima uživaju ostali građani naše zemlje.\nPrva Povorka ponosa je održana 2009. godine u Ljubljani a od tada je ona sazrela u međunarodni kulturno-politički festival LGBTIQ kulture sa izrazito političkom notom. Cilj održavanja Povorki ponosa u Sloveniji je prema riječima njihovih članova „razbijanje tišine i suzbijanja homoseksualnosti, zauzimanje javnog prostora, predstavljanje života i rada LGBTIQ zajednice i promocija ljudskih prava, jednakih mogućnosti i slobode izbora. Ove godine je održana i prva Povorka ponosa u Mariboru.\nOno što je važno napomenuti je da je Slovenija 2015. godine ozakonila istopolne brakove i usvajanje djece istopolnih parova te na taj način postala prva zemlja nastala raspadom SFRJ u kojoj se ljudska prava LGBTIQ osoba poštuju na najvišem nivou.\nPrema istraživanju koje je Frontal proveo, 53.2% ispitanika je upravo Sloveniju svrstalo kao vodeću zemlju u kojoj se najviše uvažavaju prava LGBTIQ populacije u našem regionu.\nGrafikon 1: Frontalovo online istraživanje sprovedeno među pripadnicima LGBTIQ populacije o uvažavanju prava i sloboda\nPrva Povorka ponosa u Zagrebu je održana 2002. godine te u to vrijeme privukla veliku medijsku pažnju ne samo zato što je tada bila druga povorka koja se održava u nekoj postsocijalističkoj zemlji već i zbog podrške lijevo-liberalne političke koalicije ali i međunarodnih predstavnika, koji su u tom momentu bili u Hrvatskoj.\nO značaju održavanja Povorki ponosa, izazovima s kojima su se susretali organizatori u Hrvatskoj Frontal je razgovarao sa članovima Zagreb Pride-a.\n„Što se tiče zakonodavnog okvira, možemo reći kako u Hrvatskoj postoje zakoni koji štite prava LGBTIQ osoba, no ono što je problem je njihova implementacija te brojni propusti koji proizlaze iz toga, poput nedostatka osnovne sigurnosti i zaštite LGBTIQ osoba. Ovdje posebno ističemo prava transrodnih i interspolnih osoba, a koja su još uvijek neprepoznata i neadekvatno adresirana. Isto tako, ograničeni smo i u sferama poput udomljavanja i posvojenja djece, sklapanja braka i slično. Važno je istaknuti da je većina zakona koji štite prava LGBTIQ osoba u Hrvatskoj proizašla upravo iz uvjeta koji su trebali biti zadovoljeni prilikom ulaska u Europsku uniju, a slično je i u ostalim zemljama regije. Ako pak uspoređujemo Povorke ponosa, ovogodišnja 18. Povorka ponosa u Zagrebu najveći je prosvjedni skup za ljudska prava u Hrvatskoj koji podržava oko 10.000 osoba svake godine. Organizacija Povorke ponosa vrlo je kompleksna, a u proteklih osamnaest godina susretale smo se s raznovrsnim izazovima i problemima. Ono čemu smo posvetile najviše pažnje tijekom prvih godina svakako je bila mobilizacija zajednice i građanki, ali i osiguravanje sigurnosti za sve sudionice Povorke. Posljednjih nekoliko godina možemo reći da je sigurnost sudionica dosegla određenu razinu i da je faza nasilja, pokušaja bacanja Molotovljevih koktela, kontraprosvjeda, organiziranog „lova na pedere“ i nasumičnih napada na „sumnjive“ turiste, napokon iza nas. S druge strane, izazov mobilizacije LGBTIQ zajednice, kao i građanki, ostao je aktualan. Dok je prvih godina LGBTIQ zajednica izražavala nepovjerenje i strah u vezi svrhe i održavanja Povorke, a Povorku su većinom podržavale solidarne inicijative i građanke, danas su na Povorci brojne LGBTIQ osobe kao i većinom mlade queer osobe i njihove ekipe, zajedno sa širokom frontom novih inicijativa.Ono što se pojavilo kao noviji izazov je komuniciranje naših poruka prema medijima, dakle široj javnosti, a posebno uzimajući u obzir fenomen lažnih vijesti koji je i kod nas uzeo maha. Slijedom toga, i dalje postoji duboko nerazumijevanje naših života, svakodnevnih iskustava diskriminacije i isključivanja. Stoga je zauzimanje ulica i trgova samo jedan od prvih koraka, nakon čega slijede razgovori s našim obiteljima, susjedima, na faksu i na poslu. I zato nam prajd mora biti svaki dan.“\nBeograd je bio prvi grad koji je na našim prostorima organizovao Povorku ponosa 2001. godine. Mali broj okupljenih na Trgu Republike napali su pripadnici desničarskih organizacija i navijačkih grupa. Policija je bila malobrojna, nepripremljena i nije adekvatno reagovala na nasilje. Povrijeđeno je više od 40 osoba, a reakcija Vlade je izostala. Od tada je u Beogradu bilo više pokušaja organizovanja i uspješno organizovanih Povorki a senzibilitet društva je bio vidljiv 2014. godine kada je održan prvi Beograd Prajd koji je protekao bez incidenta.\nGoran Miletić, direktor evropske kancelarije udruženja Civil Rights Defenders iz Beograda nam u razgovoru govori kako su izgledali počeci organizovanja Povorke ponosa u Beogradu.\n„Čini mi se da smo mi imali nekoliko početaka. 2001. je bio neuspešni pokušaj Prajda, ali organizatori i policija nisu očekivali nasilje koje se desilo na ulicama. Mnogo kasnije, 2009. godine je usvojen Zakon o zabrani diskriminacije pa smo mislili da se klima u društvu promenila. Prajd je tada bio zabranjen, a naredne godine održan. Tada je 6.000 huligana napadalo obruč od 6.000 policajaca, a nas oko 2.000 je šetalo unutar tog obruča. Međutim, to ogromno nasilje je prouzrokovalo zabrane 2011,2012, 2013. Iz ovoga se vidim da je naš glavni izazvov bio bezbednost učesnika. Policija nam je tada govorila da smo odgovorni za eventualne pogibije učesnika, da će na nas bacati Molotovljeve koktele i slično. Danas nam zvuče neverovatno svi detalji bezbednosti kojima smo se tada bavili. Naravno, ako je bezbednost problem, onda ljudi oklevaju da se pridruže i ne veruju da će sve proteći u redu. Takođe, nivo dezinformacija od strane jednog dela medija je bio ogroman. Od toga da će ”krv liti ulicama”, pa do toga da smo dobili milion evra kako bi organizovali Prajd (protiv volje građana). Ozbiljne pretnje na društvenim mrežama su bile svakodnevne.“\nMiletić istiće da je svaka podrška jednako važna i da sva dobra i loša iznenađenja, na koja su nailazili tokom organizovanja Povorki su dolazila upravo od ljudi.\n„Uvek će biti dobrih ljudi koji razumeju da je jednakost važna i žele da vam pomognu koliko mogu. Tih ljudi ima bukvalno svuda. Možda ih nije mnogo, ali zajedno mogu da učine mnogo. Sa druge strane, negativno iskustvo su ljudi koji bi morali da stanu u zaštitu ljudskih prava zato što su na čelu nekih institucija, političkih partija ili su javne ličnosti od kojih očekujete ovakvu vrstu podrške. Međutim, od njih nismo dobijali podršku zbog njihovog straha da ne izgube glasače ili publiku, a često je u pitanju bila otvorena homofobija. Mislim da je u svemu važna upornost i da budete spremni da bezbroj puta objašnjavate iste stvari o LGBT+ osobama, da budete spremni na kompromise i posvećeni radu sa zajednicom. Nema magične formule i svaka podrška je važna. Svaki novi saveznik otvara prostor za dva nova. To je težak posao i nije za one koji su nestrpljivi.“\n2019. nije samo važna za Bosnu i Hercegovinu nego i za Republiku Sjevernu Makedoniju. Skoplje je ove godine bilo prvi put domaćin Povorke ponosa na svojim ulicama, a datum održavanja istog je prema riječima Antonia Mihajlova iz Skopje Pirde-a mijenjan čak dva puta. Ipak ističe kako je održavanje prve Povorke ponosa u Skoplju nadmašilo njihova očekivanja te pozitivan feedback sa svih strana doveo do toga da je sve prošlo u najboljem redu.\n„Većinom su izazovi bili vezani za sigurnost i bezbjednost učesnika skopske Povorke ponosa, ali smo se uspješno nosili s njima zahvaljujući veoma dobroj saradnji sa policijskom upravom u Skoplju i Ministarstvom unutrašnjih poslova. Bili smo vrlo pozitivno iznenađeni brojem učesnika koji je premašio naša očekivanja za 4 puta, kao i većim brojem zagovornika za LGBTI ravnopravnost na društvenim mrežama, koji su stali u našu odbranu od teškog govora mržnje koji se pojavio na društvenim medijima, odmah nakon što smo najavili datum skopske Povorke. Još jedan pozitivan razvoj bila je ogromna medijska pažnja koja je data skopskoj Povorci, što nam je omogućilo da shvatimo da ne trebamo posebnu medijsku kampanju, budući da je skopska Povorka zaista dobro pokrivena, kako domaćim tako i međunarodnim medijima, uključujući CNN, BBC i New York Times. Podrška je dolazila iz različitih izvora na mnogo različitih načina, na čemu smo im zahvalni. To nam daje mnogo više motivacije i inspiracije da nastavimo s našom borbom u godinama koje dolaze i pronađemo adekvatniji način kako da što bolje odgovorimo na potrebe LGBTI ljudi u zajednicama u kojima žive i doprinose.“\n„Bosanskohercegovačka povorka ponosa je protest protiv nejednakosti i kršenja ljudskih prava lezbejki, gej, biseksualnih, trans, interspolnih i queer osoba, kojom zahtijevamo jednak pristup javnom prostoru kao svi ostali građani i građanke. Povorkom ponosa podsjećamo društvo u kojem živimo da smo i svaki drugi dan tu i da dijelimo iste prostore, ali da ne hodamo tim ulicama slobodno“, stoji na službenoj stranici organizatora prve Bh. povorke ponosa.\nPovorka ponosa će se održati pod sloganom „ima izać“ što često možemo čuti u javnom prevozu u BiH. Dok istovremeno termin „izlazak iz ormara“ podrazumijeva kod LGBTIQ osoba izražavanje svoje seksualne orijentacije, rodnog identiteta i/ili spolnih karakteristika sebi ili drugima.\nSlika: Naljepnice protiv Bh. povorke ponosa na javnim površinama u Sarajevu\nUpitani da li treba organizovati prvu Bh. povorku u Sarajevu, ispitanici Frontalovog online istraživanja su sa 93.5% bili jasni kako je ista potrebna Bosni i Hercegovini, dok su na pitanje da li će učestvovati u paradi ponosa, ispitanici dali drugačije odgovore.\n07.09.2019. u 10:04h


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Jan.2022, 19:22\nDokument o pozitivnom testu na kovid 19 Novaka Đokovića je validan, izdat od strane nadležne institucije Srbije, i on ga je dobio istog dana, u večernjim satima, izjavio je danas pokrajinski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković.\nGojković je, na konferenciji nakon sednice Kriznog štaba, odgovarajući na pitanje novinara CNN-a o validnosti dokumenta koji je Đoković prikazao australijskim vlastima, kazao da je taj dokument, od 16. decembra, apsolutno validan.\n"Uz mogućnost da budem krivično gonjen od strane Đokovića, pošto je medicinska dokumentacija koju neko ima, po zakonu, njegovo lično vlasništvo, a svako objavljivanje bez njegovog znanja krivično delo, mogu da kažem da smo, nakon pojavljivanja...\nRTS: Gojković: Đokovićev dokument validan, dobio ga istog dana\n14.Jan.2022: Radio Televizija Vojvodine


Faktor | Odgođen sastanak predstavnika boraca na temu tri zakona; Krkalić: Nema više čekanja\n24.11.2021. / 18:31\n- Sastanak je trebalo da bude održan 23. novembra, ali je odgođen zbog protesta rudara za narednu sedmicu. Svakodnevno nas borci zovu i pitaju šta je sa izmjenama ova tri zakona, ljudi se zanimaju. Jednostavno, ne možemo ništa učiniti dok se izmjene ne usaglase sa H (HVO) komponentom, da bi potom zakoni išli prema Vladi Federacije, a u konačnici na usvajanje u Parlament FBiH - govori nam Bošnjaković.\n- Kada je riječ o izmjenama ostala dva zakona, o osnovnim pravima i dobitnicima ratnih priznaja, traži se povećanje osnovice za naknade od pet-šest posto i da se u narednim godinama osnovica usklađuje sa rastom bruto domaćeg proizvoda i potrošnji, kao što je slučaj sa Zakonom o PIO-u - rekao nam je Bošnjaković.\nVEZANI TEKST - Sutra razgovori o tri boračka zakona, jednim se uvodi u pravo na novčanu naknadu još 2.000 boraca\n- Radimo na tome da izmjene zakona preko zastupnika uputimo u Zastupnički dom Parlamenta FBiH. Uradit ćemo po principu kako su u parlamentarnu proceduru upućene izmjene Zakona o PIO-u, preko parlamentaraca. Nema više čekanja jer ljudi koji trebaju ući u pravo na egzistencijalnu novčanu naknadu predugo čekaju. Njima je svaki dan dragocjen. I ponovit ću, tražili smo da u pravo uđu i nezaposlene supruge umrlih boraca kako one sa 57 godina i više, tako i mlađe od 57 godina kojima naknadu trebaju osigurati kantoni - rekao nam je Krkalić.\nAljo BošnjakovićHamza Krkalićusaglašavanjeborački zakoniegzistencijalna naknada


POBEDNICI KONKURSA "KNJIGA NA MORU" | Info centrala\nNaslovna Istaknuto POBEDNICI KONKURSA „KNJIGA NA MORU“\nDаnа 01.06. 2018. godine Nаrodnа bibliotekа u Jаgodini je rаspisаlа nаgrаdni konkurs “Knjigа nа moru”. Cilj konkursа je promovisаnje Nаrodne biblioteke u Jаgodini kroz sаrаdnju sа nаšim korisnicimа, a uslovi konkursa su bili sledeći: Nа аdresu knjiganamoru@gmail.com učesnici konkursа trebаlo je dа pošаlju fotogrаfiju sа svog godišnjeg odmorа, a nа slici je trebаlo dа se vidi knjigа pozаjmljenа iz biblioteke, to jest bаr kod nаlepnicа nаše biblioteke nа knjizi.\nOdziv je bio odličan, pristiglo je preko trideset radova, ali neki od radova nisu uzimani u razmatranje jer nisu ispunjavali uslove konkursa.\nNа sednici žirijа održаnoj 11. oktobrа 2018. godine obavljeno je glasanje za najbolju fotografiju od svih pristiglih radova koji su ispunjavali uslove konkursa. Prvo mesto nosilo je 12 poenа, drugo 10, а treće 8, s tim što je zа drugo i treće mesto bilo moguće dodeliti po tri glаsа.\nPo sаbirаnju glаsovа žirijа tаbelа je izgledаlа ovаko:\nALEKSANDRA MARKOVIĆ je osvojila prvo mesto sa osvojenih čak 58 poena, drugo mesto su podelili DEJAN ZDRAVKOVIĆ sa 38 i JELENA STEVANOVIĆ sa 20 poena, dok su treće mesto podelili SARA MIJAJLOVIĆ sa 18 poena i JELENA VUJANAC i TIJANA SIMOVIĆ EX MARKOVIĆ sa po 16 poena\nČlаnovi žirijа su predložili dа prvonаgrаđeni nа konkursu dobije tаblet, dvoje drugoplаsirаnih učesnikа dvogodišnje porodično člаnstvo u biblioteci, а troje trećeplаsirаnih dvogodišnje individuаlno člаnstvo u nаšoj biblioteci.\nPrethodni tekstU ORGANIZACIJI „BUNTA“ TRIBINA „POLITIČKA SITUACIJA I POLOŽAJ SRBA U CRNOJ GORI“\nSledeći tekstOPET LANČANI SUDAR NA AUTO PUTU, IMA MRTVIH


Hearthstone: Pogledajte neverovatno detaljni Frost Lich Jaina kosplej | RUR Esports\nHearthstone: Pogledajte neverovatno detaljni Frost Lich Jaina kosplej\nKada neupućeni ljudi pomisle na kosplejere često imaju neke predrasude da su to u pitanju ili naloženi štreberi ili “dobre ribe” koje samo žele da privuku pažnju na taj način.\nZanemariti količinu posvećenosti, truda i uloženog vremena koje kosplejeri rade za svoje uloge, ne samo da je neznanje već i uvreda za sve ljude koji se bave ovim sjajnim hobijem.\nZa danas smo želeli da sa vama podelimo ovaj neverovatno kvalitetni kosplej popularne Death Knight karte u Hearthstoneu – Frost Lich Jaina.\nU pitanju je kosplejerka Narga, koja je potpuno sama uradila ceo oklop i sve ostale elemente potrebne za ovu ulogu. Ispod možete videti slike koje su fotošopovane zarad boljeg doživljaja, ali obavezno pogledajte i video na kraju, koji pokazuje sa koliko je preciznosti i posvećenosti ušla i pripremu svega potrebnog zarad ovog kospleja. Ceo kostim i sve prateće elemente je napravila potpuno sama!\nFrost Lich JainahearthstoneJaina ProudmooreKnights of the Frozen ThronekosplejKotFT\nFrost Lich Jaina, hearthstone, Jaina Proudmoore, Knights of the Frozen Throne, kosplej, KotFT


Žig info , M. Vranić\nU toku večernjih sati dvojica lopova pokušala su da opljačkaju kuće u Pudarcima kod meštana za koje su mislili da su na venčanju kod rođaka. Međutim, pokušaj lopova da upadne u jednu od kuća, naljutio je komšiju koji je odmah pozvao ostale kako bi sprečili dvojicu izvršioca da počine krivično delo.\nKako se nezvanično saznaje, lopovi su verovatno odavno tipovali kuće i imali informaciju da će one biti prazne prilikom venčanja rođaka tih porodica. Igrom slučaja u jednoj od kuća ostalo je dete koje je, kada je čulo da neko pokušava da uđe u kuću, pozvalo prvog komšiju. On je odmah pozvao druge i vrlo bzo su opkolili lopove.\nRASVETLJENO 14 KRAĐA Pljačkao vikendice, pa pokradenu robu prodavao na pijaci\n"SVE SU NAM OPLJAČKALI IZ KUĆA" Pljačkaši vikendica terorišu Trešnju, uhapšen jedan osumnjičeni\nŠestoro uhapšeno zbog više desetina krađa po kućama u okolini Beograda\nJedan lopov je u panici seo u auto i odvezao se u pravcu Beograda. Komšije su odmah krenule za njim, ali im je pobegao iako su ga ganjali čak do Beograda.\nDrugi lopov je pokušao da preko dvorišta pobegne, međutim on nije imao sreće, te se u narednom dvorištu sapleo o tanjiraču i povredio. Dvadesetak ljudi ga je opkolilo i odmah pozvalo policiju koja ga je zatim uhapsila.\nPrem nezvaničnim tvrdnjama, lice koje je uhvaćeno poznato je policji od ranije, i ima više krivičnih dela iza sebe, dok se za drugim lopovom još uvek traga.


Majurec, I. (2014). 'Metode za višekriterijsku analizu odluke u kojima se koristi idealno rješenje', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Organization and Informatics, accessed 16 May 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:099920\nMajurec I. Metode za višekriterijsku analizu odluke u kojima se koristi idealno rješenje [Master's thesis]. Varaždin: University of Zagreb, Faculty of Organization and Informatics; 2014 [cited 2021 May 16] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:099920


Požarevac - VisitSerbia.org - Online hotels in Serbia\nPolazna | Srpski | Destinacije | Regije i gradovi | Istočna Srbija | Požarevac\nAutor visitserbia 28/06/2012 13:23:00\nTakodje dobre privredne, kulturne i saobraćajne veze Braničevski okrug održava već decenijama sa Podunavskim okrugom, sa sedištem u Smederevu. Često se kaže da ova dva okruga čine jednu jedinstvenu celinu, zbog velike i plodne doline Velike Morave koja zahvata oba okruga, zatim Dunava koji ih povezuje i sličnog mentaliteta ljudi koji na ovom području žive. Dobra saobraćajna povezanost i velika prirodna bogatsva okruga učinili su da Požarevac postane veoma razvijen industrijski centar bivše Jugoslavije, ali rat i težak ekonomski položaj čitave zemlje značajno su destabilizobali privredu ovoga kraja.\nPrvi pomen Požarevca prema turskim tefterima-izvorima datira 1467. g., mada je, prema nepotvrđenim tragovima, postojao i ranije. U istoriju nove evropske kulture, ime grada vezuje se za 1718. g., potpisivanjem "Požarevačkog mira". Tadašnje velike sile, Austrija i Turska, sastale su se i mirovnim ugovorom odložile neprijateljstva.\nOsnovan je 1895., posle beogradskog Narodnog muzeja, najstariji je u Srbiji.\nU sastavu Muzeja je Odeljenje arheologije sa lapidarijumom i impozantnim spomenicina drevne kulture Rimljana, Muzej kulturne istorije sa retkim medaljama Požarevačkog mira, Etno – park na Tulbi, Kuća Fonda Petara Dobrnjaca, Legat Miodrga Markovića. U zbirci slika Legata Miodraga Markovića, zastupljena su dela više od 20 umetnika.\nEtno-park Tulba ili muzej pod otvorenim nebom je jedan od malobrojnih etno-parkova u Srbiji. Nalzi se na istoimenom prostoru iznad Požarevca. Na prostoru etno-parka, između ostalog, se nalazi okućnica, burnar sa vitlom, kuća brvnara (Melnica), kuća razbijenog tipa mesta (selo Makce kod Petrovca) iz osamdesetih godina 19. veka. Etno-park zahteva detaljnu rekonstrukciju u cilju obezbeđenja i kulturno-istorijiskih, sportsko-rekreativnih i zabavnih funkcija.\nU idejnom rešenju je izgradnja anfiteatra za scensko izvođenje različitih priredbi, nekolioko zanatskih radionica u funkciji održavanja starih zanata po kojima je ovaj kraj bio poznat-grnčarski, opančarski, sarački, kazandžijski.., i niz drugih interesantnih sadržaja.\nZainteresovani ste da se upoznate sa novijom istorijom Požarevca, relaksirate i razonodite? Preporučujemo Vam – izletište i spomen park Čačalicu. Nalazi se na istoimenom brdu inznad grada, na nadmorskoj visini od 200 m, na kilometar od centra grada. Pokrivena je gustom šumom i sa puno zelenila, cveća, ima i tri izvora. Šume su pokrivene sa preko sto vrsta drveta i blizu 20.000 stabala. Ovde je prvi put u istočnoj Srbiji zasadjen kedar.\nČačalica poseduje idealne uslove za šetnju i razgledanje biljnih vrsta, a napravljene su i brojne staze za rekreaciju i odmor, igrališta za decu.\nOsećamo da je ekološka ravnoteža čoveka i prirode iznad svih naših razlika, izvor života i civilizacijska obaveza zato se na Čačalici privodi kraju gradnja Eko doma, između ostalog, koji će zaštiti i voditi brigu o ovoj prirodnoj sredini.\nOdređujući naš odnos prema prirodi, apelujemo na sve, građane, posetioce Požarevca i šire, da pokažu mudrost, ljubav i dobru volju radi očuvanja lepote i neobičnosti prirode koja nas okružuje.\nČačalica je i spomen-park jer se na ovom prostoru nalaze i tri spomenika. Prvi na koji naiđete posvećen izginulima za vreme Drugog svetskog rata, drugi – sovjetskim vojinicima izginulim u Drugom svetskom ratu. Kuriozitet za ovaj spomenik je da je u njegovoj najbližoj okolini zasađeno 441 breza iz Rusije sa ruskom zemljom u znak sećanja na 441 izginulih vojnika i oficira. Treći spomenik koji se nalazi na samom vrhu brda, ogromnih dimenzija je ¨Spomenik slobodi¨.\nNe propustite značajne crkve i manastire u okolini grada\nVeći broj manastira i crkvi izgrađen je 13. i 18. veka. Knez Miloš Obrenović je podigao Sabornu crkvu u Požarevcu, daleke 1819. g. Osvešćena je1823. od strana Mitropolita beogrskog Agatangela. Pored crkve se nalazi velelepni eparhijski dvor.\nCrkva Zaova u M. Crniću. Od Požarevca je udaljena 15 km.\nManastir Rukumija u Bradarcu. Od Požarevca je udaljen 10 km.\nManastir Sestroljin u Poljani. Od Požarevca je udaljen 10 km.\nManastir Bradača u M. Crniću. Od Požarevca je udaljen 25 km. Po legendi, koja je detaljno opevana u narodnoj pesmi "Bog nikome dužan ne ostaje" (Vuk Karadžić je objavio pesmu u drugoj knjizi svojih pesama), ovi manastiri su sagrađeni u vreme Kneza Lazara i njegovih vlastelina braće Pavla i Radula Radića. Vezani su za kult njihove sestre Jelice, koju su braća vezali konjima za repove, tako je ona rastrgnuta. To se dogodilo zbog ljubomore Jeličine snahe, Pavlove žene. U želji da braću posvađa sa sestrom, ona čini veliki zločin: ubija Pavlovog konja, sokola i svoje dete u kolevci. Za sve to optužuje zaovu Jelicu. Braća nisu poverovala da ona to nije uradila, surovo je kažnjavaju. Narodno predanje kaže: "Na mestu gde su konji rastrgli sestru nastao je izvor lekovite vode Sestriljun, izgrađen je istoimeni manastir. Na mestu gde je pala sestrina ruka izgrađen je manastir Rukumija, a gde je pala brada , manastir Bradača. Jezero se stvorilo na mestu gde je izdahnula zlobna Pavlova žena, za koje kažu da je prokleto."\nManastir Tumane, blizu Golupca. Od Požarevca je udaljen 55 km.\nCrkva u Starom Kostolcu. Od Požarevca je udaljen 14 km.\nManastir Nimnik, blizu V. Gradišta. Od Požarevca je udaljen 25 km\nManastir Vitovnica, blizu Petrovca. Od Požarevca je udaljen 45 km\nManastir Gornjak, blizu Petrovca. Od Požarevca je udaljen 50 km.\nTekst i fotografije ustupila Turisticka Organizacija Pozarevac\nIstocna Srbija, Požarevac


12.08.2021. / 14:10\nBANJALUKA –Glavni revizor Republike Srpske Jovo Radukić odlučio je da u ponovljenom tenderu za nabavku namještaja za kancelarije revizije izbaci uslov da dobavljač mora imati halu od 700 kvadratnih metara i horizontalni automatski raskrajač, a smanjio je i cijenu za oko 20.000 maraka.\nKako je CAPITAL ranije, prvi objavio Glavna služba za reviziju javnog sektora RS sa Radukićem na čelu je početkom juna ove godine raspisala sporan tender za nabavku namještaja koji je zaintrigirao javnost, a u kojem su od ponuđača tražili da posjeduje ili iznajmljuje horizontalni automatski raskrajač, mašinu za kantovanje sa predfrezerom od dijamantskih pločica, ali i halu za proizvodni pogon minimalne površine 700 m2, kao i magacinski prostor od minimum 500 kvadrata.\nSadašnja nabavka namještaja vrijedna je gotovo 420.000 KM sa PDV-om, a od ponuđača se kada su u pitanju tehnička i profesionalna sposobnost traži da je u posljednje tri godine realizovao najmanje jedan ugovor isporuke kancelarijskog namještaja u vrijednosti skoro 175.500 maraka sa PDV-om.\nTakođe, zahtijeva se da ima važeći sistem upravljanja kvalitetom ISO 9001:2015, ISO 28000:2007 i FSC ili ekvivalent u području proizvodnje namještaja od pločastih materijala.\nKada je u pitanju tehničko osoblje, Radukić je u ovom tenderu odlučio da smanji broj zaposlenih koje ponuđač mora imati da bi se mogao prijaviti za ovu nabavku, pa ovaj put zahtijeva umjesto 50, najmanje 30 zaposlenih ali i dalje traži da zapošljava najmanje jednog inženjera arhitekture sa minimalno pet godina radnog iskustva, najmanje tri tehničara koji rade pripremu proizvodnje namještaja sa najmanje tri godine radnog iskustva, kao i najmanje 20 radnika u proizvodnji sa najmanje tri godine radnog iskustva u oblasti proizvodnje namještaja.\nOd ponuđača zahtijevaju da im dostave uzorke za robu i uzorke svih vrsta materijala koji se upotrebljavaju u izradi namještaja i uzoraka namještaja, kao i gotove proizvode za pojedine dijelove namještaja.\nObaveze ponuđača su između ostalog da sve stavke iz tehničke specifikacije budu izrađene u skladu sa istom, da izradi 3D prikaz i radioničke crteže i dostavi ih ugovornom organu na saglasnost prije početka izrade, kao i da izradi i montira po jedan uzorak namještaja radi pribavljanja saglasnosti ugovornog organa.\nZbog kritike javnosti revizija opravdano poništila tender\nPrethodni tender Službe za reviziju bio je prepun spornih stavki, a mnogima nije bilo jasno zbog čega je Radukić postavio ovakve uslove, pa su tako stručnjaci ranije za CAPITAL izjavili da se sasvim sigurno radi o ograničavanju konkurencije, odnosno pogodovanju jednom ponuđaču.\nNakon teksta CAPITAL-a oglasio se i Radukić koji se potrudio da objasni kako ima potrebu za nabavkom namještaja, ali nije dao niti jedan smislen argument postavljanja ovako nelogičnih uslova u pomenutom postupku.\nU pisanoj reakciji koju su u Glavnoj službi za reviziju RS nazvali demantijem nije osporena suština teksta portala CAPITAL niti je pojašnjeno zbog čega je za kupovinu/nabavku namještaja presudno da ponuđač posjeduje halu od minimalno 700 kvadrata.\nKako se novinar portala CAPITAL uvjerio prilikom otvaranja ponuda za prvu nabavku, namještaj su tada Službi ponudile dvije firme u vlasništvu Ljubomira Ćubića i to „Nova DI Vrbas“ Banjaluka i „Nova Dipo“ Gornji Podgradci, te „Peštan“ iz Laktaša.\nU Službi za reviziju su, ipak, odlučili da im nijedna od ovih ponuda ne odgovara te su donijeli Odluku o poništenju postupka javna nabavke.\nMeđutim, ono što se dalo zaključiti je da su revizori pod pritiskom javnosti u kontroli ispunjenosti uslova tražili bukvalno „dlaku u jajetu“, te poništili tender i koliko toliko spasili poljuljani ugled.\nDrugoj Ćubićevoj firma, „Nova DI Vrbas“, revizori nisu mogli oprostiti što su kod ponude za ravni sto propustili da popune rubriku koja se odnosi na naziv i opis robe, proizvođača i zemlju porijekla.


ML - Music Shop - FA-08 Music Workstation\nponedeljak, 14 jun 2021\nNaše stranice na društvenim mrežama\nFA-08 Music Workstation\nNovi koncept klavijatura koji podstiče kreativnost\nRoland predstavlja dve najnovije Music Workstation klavijature - FA-06 i FA-08 koje krasi jednostavnost upotrebe i potpuna umetnička sloboda izražajnosti u svakom žanru. Ogromna kolekcija Rolandovih najboljih boja zvuka, 16-kanalni sekvencer, savršena integracija sa programom za obradu zvuka na kompjuteru, sempler i još mnogo toga čine FA seriju muzičkih stanica najsvestranijim u svojoj kategoriji.\nZa razliku od običnih klavijatura koje sputavaju kreativni proces komplikovanim funkcijama, FA serija omogućuje da klavijaturisti duboko istraže i razvijaju muzičke zamisli uz mnogo manje truda nego do sada.\nFA-06 ima 61 dirku osetljivu na snagu pritiska, a FA-08 poseduje Ivory Feel-G klavijaturu sa 88 dirki - kao kod Rolandovih najboljih klavira.\nOsim klavijature FA-06 i FA-08 su identične.\nJednostavan za korišćenje sa moćnim funkcijama je i 16-kanalni sekvencer koji je kod FA serije napravljen za najlakše i najbrže snimanje songova. Jednostavno je i napraviti pune aranžmane sa ogromnom lepezom boja zvuka i kontinualnim snimanjem u loop modu koje omogućuje da se popune svih 16 kanala bez zaustavljanja sekvencera. Kanali u songu se mogu editovati, miksati i prebaciti na SDHC kartice kao stereo audio fajl, a moguće je i eksportovati kanale kao zasebne WAV fajlove ili kao MIDI fajlove kako bi se dalje obrađivali na kompjuteru u omiljenom DAW programu. Pomoću posebnog DAW Control tastera se može podesiti FA-06/FA-08 za komunikaciju sa kompjuterom preko USB porta i preko klavijature, kontrolera i tastera slati MIDI podaci u program za sviranje softverskih instrumenata, kontrolu plug-ina, funkcija itd. FA serija se može koristiti čak i kao USB audio interfejs sa visoko kvalitetnim snimanjem zvuka i za reprodukciju zvuka preko izlaza na zadnjem panelu.\nU FA-06/FA-08 se nalazi ogromna kolekcija od preko 2000 boja zvuka sa Rolandovog najboljeg modula INTEGRA-7. Na raspolaganju su i sve SuperNATURAL boje zvuka iz INTEGRA-7 i sve XV-5080 PCM boje ali i kolekcija izuzetno izražajnih akustičnih SuperNATURAL zvukova. Zvučni procesor je kompatibilan sa besplatnim synth bojama zvuka za INTEGRA-7 koje se mogu skinuti sa Rolandovog Axial sajta, a ugrađene boje zvuka se mogu dodatno proširiti sa opcionim proširenjima za FA seriju.\nFA serija poseduje i sempler sličan onom kod Rolandovog popularnog SP-404SX koji ima 16 padova osetljivih na jačinu i mogućnost semplovanja i reprodukcije sa SDHC kartice. Moguće je semplovati sa eksternih izvora priključenih na Mic/Guitar i Line ulaze na zadnjem panelu, ali je moguće snimiti i interni zvuk. Semplovi se učitavaju u trenutku i na raspolaganju je mnogo funkcija za editovanje koje se lako koriste. Moguće je importovati WAW, AIFF ili MP3 fajlove sa kompjutera i koristiti ih sa semplerom.\nI FA-06 i FA-08 poseduju veliki broj efekata studijskog kvaliteta. Nezavisni MFX procesori svaki sa 67 tipova efekata se mogu koristiti za svih 16 partova Studio Seta pa su na raspolaganju zaista ogromne mogućnosti obrade zvuka kako za živu svirku, tako i miks songova. Za pojedinačne boje bubnjeva su na raspolaganju 6 zasebnih COMP+EQ procesora a tu su i global EQ, chorus i reverb. Sa jedinstvenim TFX (total effects) se može obraditi kompletan izlazni zvuk sa dramatičnim efektima kao što su DJ FX Looper, Isolator i još mnogo drugih.\nOba modela iz FA serije imaju veliki kolor LCD ekran i panel koji je organizovan u logične sekcije radi najbržeg rada. Jednostavno je i brzo proći kroz ogromnu biblioteku zvukova i posebnim tasterima pristupiti najčešćim funkcijama kao što su transpose, octave range itd. Pomoću Sound Modify sekcije se može kontrolisati veliki broj parametara u realnom vremenu preko šest potenciometara i jednostavnom matricom postavljanja funkcija.\nTip 61 dirki (FA-06), 88 dirki (FA-08, Ivory Feel-G klavjatura)\nTip SuperNATURAL Piano zvučni procesor\nMaksimalna polifonija 128 zvukova\nPartovi 16 partova\nZvukovi SuperNATURAL Acoustic\nWave Expansion Slotovi 2 slota (za spremanje novih zvukova preuzetih sa npr. Roland Axial sajta)\nFavorite opcija Da\nMulti-Efekti: 16 sistemskih, 68 tipova (Vocoder se može koristiti samo na partu 1)\nPart EQ: 16 sistemskih\nDrum Part COMP+EQ: 6 sistemskih\nChorus: 3 tipa\nReverb: 6 tipa\nTotal Effects (TFX): 29 tipova\nMic Input Reverb: 8 tipova\nMIDI kanali 16\nFormat Original, SMF, WAV\nFormat 16-bit linear, 44.1 kHz, WAV/AIFF/MP3\nMaximalna polifonija 8\nBroj semplova 16 Numeričkih tastera x 4 Banke (za svaki song)\nRhythm Pattern Da\nChord Memory Da\nKontroleri D-BEAM kontroler\nPitch Bend/Modulation ručica\nProgramibilni taster x 2 (S1/S2)\nkontrolni potenciometar x 6\nDisplej 5" Graphic Color LCD\nEksterna memorija SD memorijska kartica (SDHC nije podržana)\nKonektori Headphones Jack: Stereo 1/4-inch phone type\nPotrošnja struje 1300mA\nDodaci SD kartica (fabrički postavljena)\nZaštita za SD karticu (fabrički postavljena)\nŠirina 1008 mm\nVisina 101 mm\nMaster klavijature i kontroleri\nAranžerske klavijature - Aranžeri\nNapravljeno u HTML5 i CSS3\nCopyright © 2013 Bug-Host.com


Vijesti | CARLANDER - Part 162\nPredstavljena Facebook stranica i prva nagradna igra za fanove Mercedes-Benz je predstavio novu službenu Facebook stranicu u cilju poboljšanja komunikacije s bosanskohercegovačkim fanovima. Posjetiocima će biti dostupne aktuelnosti i zanimljivosti\nVolkswagen BiH pokreće kampanju za Novi Golf U isto vrijeme sa svjetskom premijerom u Parizu počinje i reklamna kampanja za Novi Golf u Bosni i Hercegovini. Težište prve reklamne faze


Рад Добротворних Задруга Српкиња до 1941. | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nRad Dobrotvornih Zadruga Srpkinja do 1941.\nDatum objave: sreda, 17 februara, 2016\nDobrotvorne Zadruge Srpkinja bile su prosvetna i humanitarna udruženja srpskih žena u Austro-Ugarskoj. Prva Zadruga osnovana je 1867. u Novom Sadu, zatim u Sremskoj Mitrovici 1870, 1873. u Vel. Kikindi i Srpskom Bečeju, 1874. u Segedinu, 1875. u Subotici. Svima im je bio zajednički zadatak : organizovanje žena za rad na opštem dobru, osnivanje srpskih viših devojačkih škola i kulturni rad preko novina „Ženski Svet“. List je izlazio jedanput mesečno u Novom Sadu od 1886 do 1914. i bio je prilagođen prema duhovnim potrebama manje obrazovanih članica. Dobrotvorne Zadruge su radile na održavanju ženskih škola. Prva škola osnovana je 1874. u Novom Sadu. Škole su bile pomagane i od narodno-crkvenih sabora. Na teritoriji Austro-Ugarske Monarhije bilo je 1914. ukupno 86 zadruga, a od toga u Ugarskoj 29, u Hrvatskoj i Slavoniji 27, u Austriji i Dalmaciji 4, u Bosni i Hercegovini 22. U Americi je bilo 4 zadruge. Veća društva imala su po 200-250 članica, a manja 20 do 80. Članica ženskih zadruga bilo je oko 5.000. (1) Uprava „Srpskog privrednog društva Privrednik” iz Zagreba radila je na tome da svoje pitomce (šegrte) oženi. Članice Dobrotvornih Zadruga Srpkinja preporučivale su te šegrte i pomagale im da se ožene. Uprava „Privrednika” zauzmala se i za siromašne i bez roditelja Srpkinje i nameštala ih u srpske porodice uz pomoć i pod okriljem Srpskih ženskih dobrotvornih zadruga. (2) Dobrotvorne Zadruge u Hrvatskoj radile su u Brodu na Savi, Vinkovcima, Vukovaru, Glini, Golubincima, Gospiću, Gračacu, Daruvaru, Dalju, Dobanovcima, Zagrebu, Zemunu, Inđiji, Irigu, Karlovcima, Lapcu Donjem, Sremskoj Mitrovici, Novoj Gradiški, Ogulinu, Osijeku, Pakracu, Petrinji, Rumi i Staroj Pazovi. (3) Savez Dobrotvornih Zadruga Srpskinja osnovan je 1912. sa sedištem u Zagrebu. (4)\nRad Zadruga odvijao se u mestima gde su zadruge osnovane. Dobrotvorna Zadruga Srpkinja Dubrovkinja osnovana je 1887. Na čelu zadruge u Dubrovniku bila je Teodora Tona Bošković. Po želji svog muža Bože Boškovića, osnovala je zajedno sa Nikom Boškovićem i Marijom Opuić srpsku žensku školu u Dubrovniku. Prilozi su skupljani i izvan Dubrovnika. Među dobrotvorima zadruge bili su episkop Gerasim Petranović, Aničić, Krsmanović, Katarina Jovanović, Marija Opuić, Škuljević, Grkavac i drugi. Zadruga je uputila molbu pravoslavnoj crkvenoj opštini u Trstu za novčanu pomoć radi osnivanja pansiona za srpske učenice na školovanju u Preparandiji u Dubrovniku. U molbi je istaknuto da je pansion potreban za učenice iz pokrajine i zaleđa. Učenice iz Dubrovnika živele su kod svojih roditelja. (5) Teodora Tona Bošković ostavila je svojom testamentom 1910. 4.400 kruna Dobrotvornoj Zadrugi Srpkinja Dubrovkinja. (6)\nDobrotvorna Zadruga Srpkinja Dubrovkinja priredila je Nikoljdansku zabavu 19. decembra 1911. Veći deo tačaka izveli su učenici i učenice srpske škole u Dubrovniku. List „Dubrovnik” pohvalio je učiteljicu Olgu Popović i Lesu Kurtovića. (7)\nTemišvarska dobrotvorna zadruga istočno pravoslavna Srpkinja osnovana je 1900. Skupljala je pomoć za bolesne i siromašne, a pre svega za decu. Bavila se čuvanjem kulture i tradicije, pre svega obrazovanjem pa je pomagala i druga srpska društva. (8)\nDobrotvorna Zadruga Srpkinja Somborkinja priredila je u Somboru prvu srpsku umjetničku slikarsku i vajarsku izložbu u Ugarskoj 8 maja 1910. Pokrovitelj izložbe bio je srpski patrijarh Lukijan Bogdanović. U članku u listu „Dubrovnik” istaknuto je : „Ova izložba služiće za dokaz koliko smo otišli u napred i na ovom vrlo važnom kulturnom polju, jer će na njoj u velikom broju biti izloženi najbolji radovi naših srpskih umjetnika, slikara i vajara”. Izložba je bila otvorena dve nedelje. (9)\nPaulina Matijević radila je na osnivanju Zadruge, srpske škole i internata u Zagrebu. Osnivačka skupština Zadruge održana je 3. maja 1896. Za predsednicu je izabrana barunica Katinka Živković, za podpredsednicu Katica Jovanović, a za blagajnicu Jelena Popović. Prve godine Zadruga je imala 89 redovnih članica i 48 pomažućih. Internat je otvoren septembra 1901. (10)\nZa vreme Prvog svetskog rata rad Dobrotvornih Zadruga Srpkinja na teritoriji Austro-Ugarske Monarhije bio je otežan zbog njihovih patriotskih ciljeva. (11) Početkom Prvog svetskog rata 1914. vlast je obustavila rad Zadruge i internata u Zagrebu, a pred kućom je spaljen deo arhive i deo nameštaja u prizemlju. Tek 16 aprila 1918. vlada je dozvolila Zadruzi dalji rad. Zadruga je pomagala decu iz Bosne i Hercegovine koja su 1917 i 1918 dovedena zbog gladi. Zadruzi su pomogli prilozima Srpska crkvena opština, Srpska banka, … .(12)\nDobrotvorna zadruga Srpkinja Dubrovkinja bila je 1916. od austrijske vlasti raspuštena. Zadruga se žalila Namesništvu. Predstavnice zadruge su pokušavale dokazati da je zadruga samo humanitarna ustanova i da je u onim teškim časovima od preke potrebe. Poglavarstvo je smatralo da “je ta ustanova uglavnom za tim radila da djecu manje imućnih slojeva pravoslavne vjere odgoji u srpsko–radikalnom smislu“. U pravilima zadruge bilo je uneseno da čitava imovina pripada pravoslavnoj crkvi ako se Društvo rasturi. Na osnovu ovoga je crkva tražila i dobila imovinu zadruge. Crkvena uprava pozvala je Maricu J. Perović da razmotre obnovu rada zadruge. Pozvane su stare članice na dogovor. Na sastanku jednoglasno su odlučile da se zadruga obnovi. Imenovana je privremena uprava koja je okupila 115 članica. Zadruga se 1930. ujedinila se sa Društvom “Knjeginja Zorka”. (13)\nPosle Prvog svetskog rata oko 50 društava Dobrotvornih Zadruga Srpkinja prišao je Narodnom Ženskom Savezu. (14) Deo dobrotvornih zadruga Srpkinja prišao je Kolu Srpskih Sestara. Srpska Ženska Dobrotvorna Zadruga Sremska Mitrovica osnovana je 1895, a 1918. pretvorena je u Kolo Srpskih Sestara. Dobrotvorna Zadruga Srpkinja u Mostaru osnovana je 1905, a od februara 1919. je prišla KSS. Dobrotvorna Zadruga Srpkinja Stara Pazova osnovana je 1904, a 1923. postala je KSS. Dobrotvorna Zadruga Srpkinja Sušak osnovana je 1913, a 1928. postala je Kolo Srpskih Sestara.\nDobrotvorne Zadruge Srpkinja kao što je zadruga u Gospiću, Zagrebu, Petrinji, Splitu, Pakracu i Osijeku i Dobrotvorna Ženska Zadruga u Kninu, nastavile su svoj rad uz saradnju sa Kolom Srpskih Sestara. Kolo srpskih sestara je bilo u vezi sa svim Narodnim ženskim zadrugama i Dobrotvornim Zadrugama Srpkinja. Kolo Srpskih Sestara je u svom kalendaru „Vardar” objavljivalo izveštaje o radu Dobrotvornih Zadruga Srpkinja u Gospiću i Osijeku, od Narodnih Ženskih Zadruga u Splitu i Šibeniku i od Dobrotvornih Ženskih Zadruga iz Zagreba i Knina. (15)\nU Narodnom ženskom savezu najaktivnije su 1920. i 1921. bile Dobrotvorna Zadruga Srpkinja u Bjelovaru, Srpska ženska dobrotvorna zadruga u Vukovaru, Dobrotvorne Zadruge Srpkinja u Zagrebu i Karlovcu i Srpska ženska dobrotvorna zadruga u Pakracu. Isticala se Dobrotvorna Zadruga Srpkinja u Bjelovaru. Imala je krajem 1920. 246 članica. Predsednica je bila Marta Đ. Popović a sekretar Stefanija Branković. Bavila se pomaganjem “sirotinje srpske u gradu Belovaru i okolici”. Ukazivala je pomoć svima onima “koji nas svojim radom, borbom i žrtvama svojim za narodno oslobođenje i ujedinjenje uveliko zadužiše.” Zadruga je u selu Brezovcu započela rad na podizanju spomenika dobrovoljcima, a prikupljala je i pomoć za ruske izbeglice. Srpska ženska dobrotvorna zadruga u Vukovaru imala je 156 članice. Godine 1920. pomogla je odećom 38 učenika slabog materijalnog stanja, a dvadesetoro dece iz siromašnih porodica je dobijalo redovnu novčanu pomoć. Zadruga je slala priloge postradalim u Srbiji. Predsednica je bila Zorka Georgijević, a sekretar Mara Uzelac. Dobrotvorna Zadruga Srpkinja u Karlovcu osnovana je 1913. Za vreme Prvog svetskog rata nije radila a 1921. imala je 150 članova. U Dobrotvornoj Zadruzi Srpkinja u Osijeku bile su dve struje, prosrpska i projugoslovenska. (16)\nDobrotvorna Zadruga Srpkinja Zemunkinja održala je svoju skupštinu 30.3.1924. u srpskom školskom domu. Predsednica Jelena plemenita Benko pozdravila je članice i otvorila skupštinu. Zadružni tajnik Zora Radojčić pročitala je izveštaj upravnog odbora o radu u 1923. Zadruga je kao i svake godine pomogla bednim i nevoljnim, pomogla je zemunskim sirotnim staricama. Nabavila je zimskog toplog odela siromašnoj ženskoj školskoj deci. Izdržavala je siromašne učenike osnovne škole u Zemunu. Radi prikupljanja sredstava odborkinje su skupljale priloge, prodavale Đurđevdanski cvetak, priređivale čajanke i zabave. Na izborima za 1924. ponovo je izabrana Jelena pl. Benko, za podpredsenicu Darinka St. Popović, za tajnika Đurakovićka, za blagajnicu Vida Ž. Jovanović. U odbor su ušle Živićka, Leposava Pilić, Anka M.Tošić, … .(17)\nKuća Dobrotvorne Zadruge Srpkinja Zemunkinja osvećena je 1. marta 1925. Zadruga je u kući otvorila Zabavište za decu bez razlike u veri. Osvećenje je obavio prota Dušan Marković, a pojali su učitelji Delić i Stojačić. Svečanosti su prisustvovali gradski izaslanici, učiteljski zbor sa upraviteljem, školski nadzornik, gradski fizikat, mnoge članice Zadruge i pozvani gosti. Predsednica Jelena plemenita Benko pozdravila je goste, rastumačila značaj svečanosti i izrazila zahvalnost Ministarstvu narodnog zdravlja, kao i gradskom zastupstvu na pomoći. Zadruga je priredila “Čajanku” sa dečjom kostim-zabavom. Zabavište je vodila učiteljica Anđelija Radovac, a na početku je dece bilo 40. Mališani u Zabavištu su se spremali za svoj budući prvi razred osnovne škole. Zabavište se nalazilo u parku u Zemunu. (18)\nDobrotvorna Zadruga Srpkinja Zemunkinja priredila je na Materice 25. 12. 1927. u sali bašte Beograd kostimiranu dečiju zabavu, uz učešće dece iz njihovog zabavišta. Deca su bila u kostimima : srpskih seljaka, seljanki, crnaca, paževa, pajaca i odžačara. Izvela su komad u dva čina “Majčina suza”. Najzaslužnija za uspeh zabave bila je učiteljica Anđelija Radovac. (19)\nSrpska ženska dobrotvorna zadruga u Vukovaru proslavila je 1. septembra 1928. četrdesetogodišnjicu osnivanja. Na proslavi su između ostalih bile prisutne članice Društva “Kneginja Zorka”.(20)\nDobrotvorna Zadruga Srpkinja Zemunkinja proslavila je 1930. svoju slavu Malu Gospojinu. Za slavu 1923. posetio ih je patrijarh Dimitrije. Za slavu 1930. posetio ih je patrijarh Varnava i episkop Temišvarsko-velikokikindskidr. Georgije Letić, kao i načelnik grada Zemuna dr. Svetislav Popović, admiral Vikershauzer i general konjice Milan Vuković. Patrijarh je prisustvovao sečenju slavskog kolača u sali srpskog školskog doma. Na jektaniju je odgovaralo Rusko pevačko društvo pod upravom horovođe Maslova. Pred odlazak patrijarha zadružna predsednica Jelena pl. Benko mu se zahvalila na poseti. Patrijarh joj je tom prilikom priložio 1.000 dinara za Zadrugu. Posle liturgije 28. septembra 1930. održan je svečani parastos umrlim zadružnim članovima i članicama. (21)\nDobrotvorna Ženska Zadruga u Kninu osnovana je 1905. Dobrotvorna Ženska Zadruga u Kninu proslavila je 1930. svoju jubilej 25 godina rada na humano-kulturno-nacionalnom polju. Priredile su 1932. izložbu u Kninu. Imale su svoje zabavište i tkalačko odeljenje u kome su radile i zarađivale seljanke. Dugogodišnja predsednica bila je Vukosava Boglić a podpredsednica Ana Sarić. (22) U Oficirskom domu u Beogradu novembra 1932. otvorena je Sokolska izložba. Izložbu je otvorio kralj Aleksandar. Odeljenje Porobljene Istre, Trsta i Gorice bilo je ukrašeno dalmatinskim narodnim tkaninama koje je poslala Ženska dobrotvorna zadruga u Kninu s natpisom : “Ženska zadruga u Kninu pozdravlja Jugoslovenske Sokole”. (23)\nPosle smrti kralja Aleksandra zagrebačka Dobrotvorna Zadruga Srpkinja osnovala je fond Viteškog kralja Aleksandra I Ujedinitelja radi uzdržavanja Sirotišta. Zadruzi se pridružilo Društvo knjeginje Ljubice u Zagrebu, a za njima su se javili mnogi ljudi sa prilozima. Udruženje dečjeg doma Viteškog kralja Aleksandra I Ujedinitelja osnovano je 26.oktobra 1934. Osvećenje i otvaranje Dečjeg doma obavljeno je 8.marta 1936. (24) Grupa od 15 švedskih delegatkinja posetila je Zagreb pre početka Kongresa Međunarodnog ženskog saveza u Dubrovniku 1936. Posetile su gradske znamenitosti, okolinu Zagreba, Trpezu Kraljice Marije, Etnografski muzej, Rokfelerov institut i Meštrovićev muzej. (25)\nKongres Međunarodnog ženskog saveza održan je u Dubrovniku od 28 septembra do 9 oktobra 1936. Uz kongres priređena je izložba narodnih rukotvorina. Izložba je otvorena u delu prostorija Palate Sponza 28. septembra 1936. Izložbu je organizovalo Beogradsko žensko društvo i Kolo Srpskih Sestara, a učestvovala su društva : Beogradsko žensko društvo (ručni radovi sa primenom starih motiva iz Srbije i Južne Srbije); Kolo Srpskih Sestara iz Beograda (uzorci starih vezova, stari nakit, … kolekcija lutaka u narodnim odelima, scena iz narodnih običaja – srpska slava); Cavtatska udruga; Petrinjska udruga, Bosanska tkaona beza i veza (bosanski ćilimi i drugi predmeti sa bosanskim motivima); Narodna ženska zadruga – Dubrovnik; Državni osrednji zavod iz Ljubljane i Mariborsko žensko društvo. Izložba je pokazala da su udruženja uspela da sačuvaju originalne motive stare narodne ornamentike i ožive njihovu primenu ne samo u narodu već i za potrebe savremenog života. Kraljica Marija posetila je zajedno sa svojom majkom 5. oktobra 1936. izložbu ženskih rukotvorina i knjiga u Dubrovniku. Zadruga iz Knina izložila je razboj na kome su tkale ćilime devojke obučene u narodnu nošnju (vunena tkanja iz Knina i okoline, ćilime…). (26) Dobrotvorna Ženska Zadruga iz Knina poslala je na izložbu dve tkalje sa učiteljicom. Iz Zadruge na kongresu su učestvovale predsednica, tajnica, blagajnica i jedna članica uprave. Posetiocima su se dopale lepote kninskih šara. Kraljica Marija kupila je jedno parče. (27) Zadruga je od svog osnivanja radila na tome da bi se narodne nošnje, tkanje i vezivo sačuvale od propasti, prilagodili savremenoj primeni, i na tome da se proizvodnja poveća. Smatrali su da je narodna duša izražena kroz tvorevine žena, i zato su hteli da je sačuvaju. U tkaonici su izrađivale narodna odela za lutke koje su poslate u Beograd. U Dubrovniku su se prodavali prozvodi njihove tkaonice. Na poziv ljubljanskog Društva Sveza Gospodinj poslali su svoje proizvode na velesajam. Mnogim su se društvima odazvale i slale narodnu nošnju. Posedovale su starinski nakit iz benkovačke okoline. Tkaljama su osim tkanja od 1938. predavale krojenje i šivenje. Tečaj šivenja rublja i odela pohađalo je 18 učenica 6 meseci. Održale su izložbe pred Božić i o Uskrsnim praznicima. Za uspeh izložbi najviše je bila zaslužna Vida Taranovska. Imale su 108 članica 1938. Njihovo zabavište proslavilo je Dečji dan i to povorkom ujutro u kojoj su učestvovale devojčice Zabavišta, seljanke iz tkaonice, deca iz osnovne škole i gimnazije sa nastavnicima. Prisustvovala je uprava Zadruge i mnoge članice. Posle podne održana je zabava, na kojoj je predsednica pročitala članak Jugoslovenske Unije „Kako roditelji da odgoje djecu”. Zadruga je 1938. dobila 10.000 dinara pomoći 1938. od Banske uprave. Jedna od dobrotvorki zadruge bila je Milka Sinobad. (28) Zadrugina tkaonica izrađivala je ćilime, prostirke, jastuke i torbe. Učiteljica Tarnovska podučavala je devojčice iz grada krojenju, šivenju i vezivu. Pored dve izložbe priređena je 1939. treća izložba na dalmatinskom Kosovu na Vidovdan. Na molbu „Splošnog ženskog društva” u Ljubljani poslati su tkani uzorci. Ljubljansko Društvo je otkupilo više komada. Na molbu Zadruge, preko Banovinske uprave u Splitu, Državni zavod za unapređenje industrije i zanata pri Ministarstvu trgovine i industrije, odobrio je 5.000 dinara pomoći za podizanje domaće kućne radinosti. Zadruga je dobila od „Unije za zaštitu dece” 2.000 dinara a od zadužbine „Velimirijanum” 1.000 dinara. Uobičajenu godišnju pomoć od Banovine i Opštine te godine Zadruga nije primila. Više zadrugarica pohađalo je bolničarski tečaj, koji je održao sreski lekar. (29)\nU Subotici je održan Četvrti pokrajinski slet Saveza Sokola Kraljevine Jugoslavije. Slet je počeo saveznim takmičenjima članova i članica 27. juna 1936. na sokolskom stadionu. Tog dana u Domu Dušana Radića, na Karađorđevom trgu otvorena je izložba Dobrotvorne Zadruge Srpkinja o narodnim radovima, nošnjama i vezovima. Na otvaranju izložbe bili su prisutni potpredsednik opštine dr. Kenđelac i predsednik Sletskog odbora dr Ignjat Pavlas.(30)\nU Zagrebu je u Sokolskom društvu Zagreb I proslavljen Dan Ujedinjenja 1936. Tom prilikom sokoli su organizovali sađenje slovenskih lipa i otkrivanje spomen-ploča kralja Aleksandra i predsednika Čehoslovačke Masarika. Od zagrebačkih nacionalnih i kulturnih društava bili su prisutni : Dečji dom Viteškog kralja Aleksandra … , Dobrotvorna zadruga Srpkinja, “Istra” dobrotvorno i prosvetno društvo, Oblasni odbor Jadranske straže, Jugoslavenski narodni ženski savez, Jugoslovensko profesorsko društvo, Udruženje ratnih invalida, Savez sokola, … . (31)\nU Srpski devojački internat u Zagrebu bilo je 1938. upisano 36 učenica srednjih škola i nekoliko studentkinja. Incijativom upravnice i gospođa priredile su pitomice u Sokolskom domu „Selo sa igrankom”. (34)\nDobrotvorna Zadruga Srpkinja u Subotici proslavila je 20. marta 1938. 60 godina svog rada. Proslava je bila održana u svečanoj dvorani zadužbine Dušana Radiča, u prisustvu predsednice Jugoslovenskog ženskog saveza Leposave Petković, mnogobrojnih delegata ženskih društava iz Beograda i Vojvodine, kao i predstavnika lokalnih humanih i nacionalnih ustanova. (35) Dobrotvorna Zadruga Srpkinja iz Pančeva vodila je svoju Žensku zanatsku školu. Škola je bila pod vrhovnim nadzorom ministarstva trgovine i industrije. Zadruga je organizovala radionicu banatskih ćilima. (36)\nU toku četiri godine 1934. – 1938. u Jugoslovenski ženski savez stupile su Ženska dobrotvorna zadruga iz Rume, Dobrotvorna Zadruga Srpkinja iz Novog Bečeja, … .(37) Kolo Srpskih Sestara Stara Pazova posetilo je 1940. čajanku Dobrotvorne zadruge Srpkinja iz Inđije. (38)\nSokolsko društvo Nova Gradiška je zajedno sa Dobrotvornom zadrugom Srpkinja priredilo 1 marta 1941. Sveslovensko narodno veče. Priredba je otvorena kratkim govorom starešine dr Gajskog, a zatim je publika pevala “Oj Sloveni”. U „Sokolskom glasniku“ istaknuto je : „Prostrane dvorane novoga Sokolskog doma bile su prepune razdraganog sveta, u žarkim bojama naših narodnih nošnji. Takvo bogatstvo narodnih kostima nije se skoro videlo u Novoj Gradiški. Većinom su bile posavske nošnje, ali su zapažene i zagorske, slovenačke, hercegovačke, crnogorske, srbijanske i bosanske nošnje. … Naročito su zapažene članice i članovi naših seoskih sokolskih četa u originalnim prekrasnim nošnjama, pa se i ovom prilikom mora istaknuti svest i požrtvovnost seoskih Sokola koji su došli iz udaljenih sela.” Prihod od priredbe premašio je svotu od 13.000 dinara, pa iako se uprava sokolskog društva sporazumela sa Dobrotvornom zadrugom Srpkinja da se prihod deli popola, ipak je uprava Zadruge ustupila sokolima od prihoda 10.000 dinara. U članku u „Sokolskom glasniku“ istaknuto je : „Nesebičnije i plemenitije geste nije ovo društvo doživelo još ni od jednog društva Nove Gradiške.”(39)\nDobrotvorne Zadruge Srpkinja bile su prosvetna i humanitarna udruženja srpskih žena u Austro-Ugarskoj. Na čelu zadruga bile su pripadnice najuglednijih srpskih porodica u pojedinim gradovima. Iz redova plemstva kao Katinka barunica Živković ili Jelena plemenita Benko. Ili trgovačkog staleža kao Teodora Tona Bošković iz Dubrovnika. Zadruge su u svom radu sarađivale sa sokolskim i ostalim nacionalnim društvima. Rad Zadruga odvijao se u mestima gde su zadruge osnovane. Zadruge su radile na osnivanju srpskih devojačkih internata, da bi učenice tokom školovanja bile na okupu u svojoj srpskoj sredini. Tokom Prvog svetskog rataaustro-ugarska vlast je ometala a i obustavila rad pojedinih društava. Posle Prvog svetskog rata oko 50 društava Dobrotvornih Zadruga Srpkinja prišao je Narodnom Ženskom Savezu. Deo dobrotvornih zadruga prišao je Kolu Srpskih Sestara. Zadruga u Dubrovniku ujedinila se sa Društvom “Knjeginja Zorka”. Rad Kola i Zadruga rada na humano-kulturno-nacionalnom polju pomagala je država i banovine. Posle Aprilskog rata 1941. Dobrotvornim zadrugama Srpkinja onemogućen je dalji rad.\n1. B.Miljković, „Dobrotvorne Zadruge Srpkinja“, Narodna Enciklopedija SHS, knjiga I, str. 615;\n2. „Kako postaju valjani ljudi sretni”, „Dubrovnik”, Dubrovnik, 3. maja 1910, br. 33, str. 2;\n3. Vasilije Krestić, „Istorija Srba u Hrvatskoj i Slavoniji 1848-1914”, Drugo izdanje, Beograd, 1992, str. 581;\n4. „Srbobran, narodni srpski kalendar za godinu 1913”, Srpska štamparija u Zagrebu, str. 38;\n5. „Spomenica društva „Knjeginja Zorka“, Beograd, 1934, str. 311; ,,Kultura Srba u Dubrovniku 1790-2010”, Beograd-Dubrovnik, 2012, str. 210, 342;\n6. Irena Arsić, „Jovica Perović (1873-1942) dubrovački publicista”, Niš, 2014, str. 133;\n7. „Nikoljdanska zabava”, „Dubrovnik”, Dubrovnik, 22. decembra 1911, br. 51, str. 7;\n8. Mirjana Pavlović, „Srbi u Temišvaru”, Beograd, 2012, str. 131;\n9. „Umjetnička izložba”, „Dubrovnik”, Dubrovnik, 12. aprila 1910, br. 26, str. 2; „Prva srpska umjetnička slikarska i vajarska izložba u Somboru”, „Dubrovnik”, Dubrovnik, 26. aprila 1910, br. 31, str. 2;\n10. „Četrdesetogodišnjica rada Dobrotvorne zadruge Srpkinja u Zagrebu”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 maj 1936, br. 5, str. 39,40;\n11. B.Miljković, „Dobrotvorne Zadruge Srpkinja“, Narodna Enciklopedija SHS, knjiga I, str. 615 ;\n12. „Četrdesetogodišnjica rada Dobrotvorne zadruge Srpkinja u Zagrebu”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 maj 1936, br. 5, str. 39,40;\n13. Spomenica društva „Knjeginja Zorka“, Beograd, 1934, str. 311,312; Milan Ž. Živanović, “Dubrovnik u borbi za ujedinjenje 1908–1918“, Beograd 1962, str. 128;\n14. B.Miljković, „Dobrotvorne Zadruge Srpkinja“, Narodna Enciklopedija SHS, knjiga I, str. 615 ;\n15. „Izveštaji o radu Glavnog odbora Kola Srpskih Sestara u Beogradu, njegovih odbora u zemlji i srodnih društava za 1939/1940 poslovnu godinu”, Beograd, 1941, „Vardar XXX Kalendar Kola Srpskih Sestara za prostu 1941 godinu”, Beograd, 1940, str. 49, 86, 87, 92, 97, 98;\n16. Sofija Božić, „Srbi u Hrvatskoj i jugoslovenska država 1918-1929.”, Beograd, 2015, str. 280, 282;\n17. Anka M.Tošić, član upr. Odbora, „Sa zbora naših vrednih Srpkinja Zemunkinja”, „Srpsko Kosovo”, Skoplje, 1 juna 1924, br. 10 i 11, str. 11;\n18. Anka M.Tošić, „Osvećenje Dečijeg Zabavišta u Zemunu”, „Srpsko Kosovo”, Skoplje, 19. aprila 1925, br. 8, str. 14, 15;\n19. Jedna članica, „Kostimirana dečija zabava”, „Srpsko Kosovo”, Skoplje, 1. marta 1928. god, br. 5, str. 13;\n20. Spomenica društva „Knjeginja Zorka“, Beograd, 1934, str.101;\n21. Anka M.Tošić, odborkinja, „Krsna slava „Dobrotvorne Zadruge Srpkinja Zemunkinja”, „Srpsko Kosovo”, Skoplje, 15 oktobra 1930. godine, br. 20, str. 15;\n22. „Izložba Dobrotvorne Ženske Zadruge u Kninu”, „Ženski svet”, Beograd, marta 1932, br. 3, str. 7;\n23. „Nj. Vel. Kralj s Nj. Vis. Prestolonaslednikom Petrom, starešinom Saveza SKJ, otvorio je Sokolsku izložbu”, „Sokolski glasnik”, Ljubljana, 18. novembra 1932, br. 46, str. 1,2,3;\n24. „Nov Dečji dom u Zagrebu”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 jun 1936, br. 6,str. 46;\n25. „Putovanja stranih delegata po Jugoslaviji”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 decembar 1936, br. 10, str. 98;\n26. Slavka Gerasimović, „Izveštaj o kongresu Internacionalnog ženskog saveza u Dubrovniku“, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza“, Beograd, br. 9, str. 71, 72, 73, 74, 75, 76;\n27. Pretsjednica Vukosava Boglić, tajnica Marija Margetić, „Dobrotvorna Ženska Zadruga – Knin“, „Godišnji izveštaj o radu Glavnog odbora kola Srpskih Sestara u Beogradu Od 17 maja 1936 god. do 16 maja 1937 god.“, „Vardar XXVI Kalendar Kola Srpskih Sestara za prostu 1938 godinu“, Beograd, str. 104;\n28. „Izveštaji o radu Glavnog odbora Kola Srpskih Sestara u Beogradu, njegovih odbora u zemlji i srodnih društava za 1939/1940 poslovnu godinu”, Beograd, 1941, „Vardar XXX Kalendar Kola Srpskih Sestara za prostu 1941 godinu”, Beograd, 1940, str. 8, 110;\n29. „Izveštaji o radu Glavnog odbora Kola Srpskih Sestara u Beogradu, njegovih odbora u zemlji i srodnih društava za 1938/1939 poslovnu godinu”, Beograd 1939, „Vardar XXVIII Kalendar Kola Srpskih Sestara za prostu 1940 godinu”, Beograd, str. 110, 111; Sekretar Milka Sinobad, „Dobrotvorna Ženska Zadruga – Knin”, „Izveštaji o radu Glavnog odbora Kola Srpskih Sestara u Beogradu, njegovih odbora u zemlji i srodnih društava za 1939/1940 poslovnu godinu”, Beograd, 1941, „Vardar XXX Kalendar Kola Srpskih Sestara za prostu 1941 godinu”, Beograd, 1940, str. 105;\n30. „Otvaranje izložbi“, „Sokolski glasnik“, Ljubljana, 10 jula 1936, br. 27 i 28, str. 4;\n31. „Sađenje slavenskih lipa i otkrivanje spomen-ploča u čast Viteškog kralja Aleksandra I Ujedinitelja i Pretsednika-Osloboditelja T.G. Masarika”, „Sokolski glasnik“, Ljubljana, 15 decembar 1936, br. 49, str. 3,4;\n32. „Skupština Sokolske župe Sarajevo”, „Sokolski glasnik“, Beograd, 27 mart 1937, br. 9, str. 2;\n33. „II sabor sokolske Petrove petoljetke u Sarajevu”, „Sokolski glasnik“, Beograd, 26 mart 1938, br. 12, str. 2;\n34. „Iz zagrebačke dobrotvorne zadruge Srpkinja”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 Septembar, 1938, br. 7, str. 55;\n35. „Iz Dobrotvorne zadruge Srpkinja u Subotici”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 Maj 1938, br. 5, str. 41;\n36. „Iz Dobrotvorne zadruge Srpkinja pančevačkih”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, 30 Juni 1938, br. 6, str. 50;\n37. „I Izveštaj Glavne Uprave o radu u zemlji, od 1934-1938 g.”, „Glasnik Jugoslovenskog ženskog saveza”, Beograd, Novembar-decembar 1938, br. 9-10, str. 74;\n38. „Kolo Srpskih Sestara-Stara Pazova”, „Izveštaji o radu Glavnog odbora Kola Srpskih Sestara u Beogradu, njihovih odbora u zemlji i srodnih društava za prostu 1939/1940 poslovnu godinu”, Beograd 1941, str. 86, 87, „Vardar XXX kalendar Kola Srpskih Sestara za prostu 1941 godinu”, Beograd 1940;\n39. „Slovensko veče Sokolskog društva Nova Gradiška”, „Sokolski glasnik“, Beograd, 28 mart 1941, br. 13, str. 7;\nSLOVENSKI BALOVI I PLESOVI SOKOLA | Jadovno 1941.\n110-a godišnjica Srpskog Sokola u Sremskim Karlovcima …\nKRALjICA MARIJA NA PRIMORJU | Jadovno 1941.\nSeoske sokolske čete župe Mostar u okolini Dubrovnika …


Steam ima 33 miliona kativnih korisnika na dnevnom nivou - Smedia\nSteam ima 33 miliona kativnih korisnika na dnevnom nivou\nVlasnik najveće i najpopularnije platforme za kupovinu i igranje video igara, Valve, je na Casual Connect gejming konferenciji prikazao par slajdova koji govore i veličini i konstantnom rastu Steama.\nSteam ima čak 33 miliona aktivnih igrača dnevno, a 67 miliona aktivnih igrača mesečno. Takođe postignut je i novi rekord u broju korisnika koji su u jednom trenutku koristili Steam, 14 miliona, prethodni rekord je postavljen pre dve godine sa 8.4 miliona.\nOd januara 2016. godine ova platforma imala 27 miliona novih kupaca, što se svodi na cifru od 1.5 milion svakog meseca.\nNa konferenciji je prikazan i procenat prodaje po regionima, kao što je i očekivano i dalje postoji dominacija severne Amerike i zapadne Evrope sa 34% i 29%, ali nije zanemarljiv ni rast azijskog regiona koji sada ima udeo od 17 procenata.\nValve posluje i više nego dobro u prodaji...\nLUDILO, P&G OčAJAN: LJUDI, NE JEDITE PRAšAK ZA VEš


4.5D auto patosnice HONDA Civic Sedan 2016-2019 | Auto patosnice za sve modele vozila | Prodaja i distribucija auto patosnica\nNa lageru Šifra: HO-CVC016 Kod: 347\n4.5D gumene auto patosnice za HONDA Civic Sedan su izrađene od najnovije generacije materjala "TPE" (termo guma), koju koriste svi vodeći proizvođači automobila.\nMaterija od kojeg su izrađene auto patosnice za HONDA Civic Sedan zdrastveno je bezbedan i zadovoljava sve ekološke standarde što potvrđuje njegovo korisćenje u medicini. Materijal je apsolutno bez mirisa. Na gumene auto patosnice za HONDA Civic Sedan od ovog materijla ne utiču temperaturne promene od -50°C do +80°C, tako da ne dolazi do njihovog širenja, savijanja i pucanja.\nAuto patosnice 4.5D za HONDA Civic Sedan se proizvode tehnikom ubrizgavanja termo guma, umesto presovanja koji koristi ostali proizvodjači. Time se obezbeđuje njihova postojanost i duži vek trajanja. Načinom izrade i svojom strukturom ove auto patosnice za HONDA Civic Sedan idealno naležu na pod vozila, čime se sprečava prodor prljavštine ispod prostirke. Gumene 4.5D auto patosnice za HONDA Civic Sedan idelno se uklapaju u enterijer vozila što je omogućeno trodimenzialnom lasersko-vođenim naćinom sečenja. Deo auto patoanice za HONDA Civic Sedan koje se proteže ispod pedala nije lepljen kao kod ostalih proizvođača, već se ubrizgava u jednom komadu kao i kod OEM patosnica.\n4.5D auto patosnice za HONDA Civic Sedan imaju jedinstven sistem kačenja koji omogućuje lako monitanje ili uklanjanje. Uz svaki set auto patosnica dobija se komplet fiksatora za njihovo pričrvšćivanje za pod vozila, ukoliko ih vozilo fabrički ne poseduje.\nNa poleđini 4.5D patosnica za HONDA Civic Sedan postoje "šiljci", koji sptečavaju njihovo klizanje po podu vozila čime se sprečava rizik od nesreće. Područje gde naleze peta vozača je 30% je deblja od ostalog dela patosnica čime se produžuje njihov vek. Prednja i zadnja povrsina 4.5D gumenih auto patosnica za HONDA Civic Sedan su peskirane čime se dobija moderan i elegantan izgled proizvoda.\nTip: 4.5D auto patosnice HONDA Civic Sedan 2016-2019


Koje 4 vrste igre postoje? - The Children's Happiness Guide\nHome > Bebe > Koje 4 vrste igre postoje?\nLady Li 15/01/2022 26/01/2022 Bebe, Predškolarci, Školarci 0\nIgra i dečji razvoj su međusobno zavisni. Igra promoviše razvoj dece, a razvoj dece utiče na kvalitet igre. Zbog toga, ako želimo da unapredimo razvoj deteta, trebalo bi da razumemo dečiju igru. Ali, razumevanje dečje igre nije tako jednostavno. Za to je potrebno da budemo upoznati sa dečjom motivacijom, dečjim potrebama, sposobnostima,… Takođe, treba da poznajemo značaj dečje igre, karakteristike dečije igre prema uzrastu, itd. Osim navedenog, za bolje razumevanje dečje igre veoma je važno i da znamo i razumemo koje sve vrste igre postoje.\nU pedagoškoj literaturi, najčešće se spominju 4 vrste igre. U daljem tekstu, objašnjena je svaka od tih vrsta.\nFunkcionalna igra podrazumeva da deca obavljaju određene funkcije svog tela, igračaka ili stvari koje su savladala. Ova vrsta igre je prva igra u životu dece i jedina igrana aktivnost kod beba. Na primer, bebe se igraju funkcionalne igre stavljajući prste u usta.\nNajčešće funkcionalne igre su motoričke aktivnosti. Primeri funkcionalnih igara takođe mogu biti: skakanje na jednoj nozi, hodanje unazad, uključivanje i isključivanje TV-a, sviranje glasova itd.\n2. Imitativna igra\nIgrajući imitativnu igru, dete na svoj način pokazuje stvarnost. Deca počinju da igraju ovu vrstu igre otprilike oko 18 meseci starosti. U početku je ova vrsta dečije igre jednostavna, kao deo zajedničkih aktivnosti sa odraslima.\nJedna od najčešćih imitativnih igara uloga je „hranjenje“. Držeći kašiku, dete hrani druge ljude ili sebe jednostavnim pokretima ruke. Kasnije, oko 24 meseca dečjeg uzrasta, imitativne igre počinju da budu složenije. Na primer, dete hrani druge ljude ili sebe koristeći salvetu za brisanje usta, pričajući tokom igre, itd. Takođe, imitativne igre su igre iluzija, dramske igre, fikcija (devojčica zamahuje bebom, dete se igra doktora, itd.).\nU suštini, sve aktivnosti odraslih koje dete posmatra i razume mogu postati predmet imitativne igre. Zadatak odraslih je ohrabrivanje deteta da se igra. Odrasli bi trebalo da obezbedi prostor, vreme i igračke. Ali, pre svega, najvažnije je da izrazi interesovanje za igru i da često učestvje u njoj.\n3. Konstruktivna igra\nKonstruktivna igra obuhvata aktivnosti u kojima dete oblikuje, nadograđuje materijal za postizanje određenog cilja. Rezultat tih aktivnosti ne mora uvek da bude nešto funkcionalno, kao u slučaju šivenja odeće za bebu, posteljine i slično. Mogu se igrati bez ikakve ideje i krajnjeg rezultata.\nPoznate konstruktivne igre su igranje lego kockama kada deca oblikuju kocke kao model stvarnog predmeta.\n4. Igre sa pravilima\nOva vrsta dečje igre uključuje one igre u kojima svi igrači moraju da poštuju određena pravila.\nČesto deca konstituišu pravila tokom igre, pa igre bez pravila postaju igre sa pravilima. Takođe, ogroman broj igara ima određena pravila koja se prenose s generacije na generaciju u određenim kulturama. Ove igre uključuju domine, šah, oslobođenje stubova,…\nKroz igre sa pravilima deca postaju svesna važnosti poštovanja pravila. Deca treba da igraju po pravilima da bi osvojila nagradu koju daje cilj igre. Na taj način, razvija se osećaj za sistem. Takođe, ove igre promovišu dečju odgovornost, percepciju, inteligenciju, govorne sposobnosti, toleranciju, empatiju, odgovornost, osećaj pripadnosti grupi, itd.\nVrsta igre Objašnjenje Primeri\nFunkcionalna igra Jednostavni mišićni pokreti koji se ponavljaju sa predmetima ili bez njih. Dete koristi, isprobava i tako razvija svoje sposobnosti (funkcije). drmanje zvečke; skakanje gore-dole;…\nImitativna igra Upotreba ljudi ili predmeta kao simbola za nešto što inače nisu. pretvaranje da je čep šoljica za kafu; igranje Betmena;…\nKonstruktivna igra Baratanje predmetima sa namerom da se od njih nešto napravi, stvori. pravljenje kula od kocki, pravljenje voza od žetona;…\nIgre sa pravilima Igranje igara sa unapred poznatim pravilima i ograničenjima. Čoveče, ne ljuti se; žmurke; ćorave bake; …\nOčigledno, dečje igre su dečiji poslovi. Ako kombinujete igru sa učenjem, bez obzira o kojoj se igri radi, učenje će postati sastavni deo života dece. Ovo je posebno važno za mlađu decu jer bebe i predškolarci uče čulnom razmenom sa okolinom, a ova razmena se uglavnom ostvaruje kroz igru. Zbog toga je poželjno da odrasli igru dece usmeri u kognitivnom pravcu, na učenje emocionalnih kompetencija, negovanje društvenih odnosa i unapređenje svih aspekata razvoja.\nDa li vam se sviđa ovaj članak o 4 vrste igre? Da li razumete objašnjenja i primere? Molim vas, ako imate još primera ili neka pitanja o ovoj temi, podelite ih sa nama.\nZnačaj nežnog ljudskog dodira i topline za bebe\nKoji je vaš stil afektivne vezanosti?\nKolika je tvoja empatija?\nKom tipu roditelja pripadate?\nSesi на Afektivna vezanost: od zadovoljstva do nesebične ljubavi\nSlavica на Pitajte za pomoć – niste sami!!!\nKakav autoritet svaki roditelj treba biti?\nZavisnost od informaciono-komunikacionih tehnologija\nKognitivni razvoj beba\nAbortus: ZA ili PROTIV?\nKažnjavanje dece ili pravljenje posledica\nZanimljivi testovi (3)


Zajednička prava | Udruženje sudija/sudaca u Federaciji Bosne i Hercegovine\nZAJEDNIČKA IZJAVA PREDSJEDNIKA UDRUŽENJA SUDIJA FEDERACIJE BOSNE I HERCEGOVINE, PREDSJEDNIKA UDRUŽENJA TUŽILACA FEDERACIJE BOSNE I HERCEGOVINE I PREDSJEDNIKA UDRUŽENJA SUDIJA I TUŽILACA REPUBLIKE SRPSKE U POGLEDU ZAJEDNIČKIH KRITERIJA ZA SVE SUDIJE I TUŽIOCE U BOSNI I HERCEGOVINI\n1. Predsjednik Udruženja sudija i tužilaca Republike Srpske, predsjednik Udruženja sudija Federacije Bosne i Hercegovine i predsjednik Udruženja tužilaca Federacije Bosne i Hercegovine (u daljnem tekstu: predsjednici), saglasni sa sljedećim uslovima:\n2. Udruženja koja predstavljaju niže potpisani: predsjednici (u daljem tekstu: udruženja) svako ponaosob prihvataju određeni minimum standarda etičkog ponašanja sadržanih u Etičkim kodeksima (u daljem tekstu: kodeksi) koji se primjenjuju na njihove članove.\n3. Predsjednici su saglasni da je jezik koji je sadržan u raznim kodeksima istovjetan u materijalnom pogledu. Nadalje, predsjednici se slažu da zajednički uslovi održavaju zajedničke standarde za sudije i tužioce, koji se primjenjuju širom Bosne i Hercegovine, i u skaldu su sa standardima koji se primjenjuju u Evropi i drugdje u svijetu.\n4. Predsjednici su saglasni da će se oni sami, kao članovi njihovih udruženja, pridržavati standarda naznačenih u Zajedničkim uslovima, koji se odnose na Etičke standarde za sudije i tužioce.\n5. Ništa od onoga što je ovdje navedeno ne sprječava udruženja da donesu dodatne mjere kako bi definisali još strožije standarde za svoje članove.\nUdruženje Sudija Federacije BiH\nUdruženje sudija i tužilaca Republike Srpske


Dodik: Srpska ostaje posvećena miru i poštovanju Ustava - BIGportal.ba\nKomšić je ignoriosao pa čak i nije diskutovao, samo smo /bošnjački član Šefik/ Džaferović i ja debatovali, naravno, na potpuno suprotnim stranama. Mi ne dijelimo zajedničku koncepciju BiH koja ide za tim da se puzajući derogiraju ustavna prava – rekao je Dodik.\nOstajemo posvećeni saradnji i projektima sa USAID-om – rekao je Dodik na konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu nakon sastanka članova Predsjedništva sa Pauerovom u Sarajevu.\nŽelim da vjerujem da Pauerova ostaje posvećena projektima u BiH koji su od značaja za mnoge lokalne zajednice, uprkos nekim njenim stavovima – rekao je on.


Novinarka u Mostaru nasmijala Vučića (VIDEO) – Dnevni list\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić boravio je utorak u Mostaru gdje je prije otvaranja 22. Međunarodnog sajma gospodarstva sastao se sa zamjenikom predsjedavajućeg Doma naroda parlamenta BiH Draganom Čovićem. Vučić se sa Čovićem sastao u prostorijama HDZ-a. Nakon sastanka Vučić i Ćović davali su izjave novinarima. Jedna od novinarki koja je pratila događaj nasmijala je predsjednika Srbije. Pogledajte sami:\n← Kina spremna unaprijediti suradnju sa BiH\nJoš uvijek se traga za nestalom staricom →


Delatnost | Arhitektonski biro Tema\nArhitektonski biro Tema Arhitektonski biro Tema | vlasnica Biljana Vasiljević\nHome / Slider / Delatnost\nOsnovna delatnost TEME je projektovanje svih objekata niskogradnje i visokogradnje, vršenje stručnog nadzora i konsaltinga. Delatnosti inženjeringa i izvođenja su došle kao logičan sled i kao potreba kontrole nad svim segmentima u procesu realizacije jednog objekta, od početnih skica i odobrenja za izgradnju, do realizacije , a po potrebi i potpunog opremanja prostora. Osnivači imaju projektantske i izvođačke licence Inženjerske komore Srbije. Temini saradnici su iskusni projektanti sa velikim projektantskim i izvođačkim iskustvom.\nPoslovi na kojima smo radili mogu se podeliti u tri grupe:\n1.STAMBENI I POSLOVNI OBJEKTI\nStambeni objekat u ul Konstantina filozofa, Kapela za paljenje sveća na Karaburmi, porodična kuća u Herceg-Novom, stambeno-poslovni objekat u Surčinu, vila za odmor u Rosama, dogradnja poslovnog prostora fabrike Europolis, rekonstrukcija salona automobila Toyota u ul. Zrenjaninski put, adaptacija enterijera salona automobila Lexus u ul Zrenjaniski put, rekonstrukcija i dogradnja stambenog prostora na Dedinju, rekonstrukcija i adaptacija salona automobila Toyota u Podgorici…\n2.PARTERNA UREĐENJA, PUTEVI I SPORTSKI OBJEKTI\nParterno uređenje i nivelacija vrtića na Bežanijskoj kosi, Mirijevu u Resniku , Parterno uređenje i nivelacija platoa fabrike Europolis u Zemunu i Vladimircima, saobraćajni kompleks Transjug Dobanovci, Teniski tereni na Adi Ciganliji i Smederevskom putu, više benzinskih pumpi, projekata nivelacija sa potpornim zidovima…\nRekonstrukcija enterijera radia “Studio B”, dogradnja individualne kuće i uređenje enterijera na Dušanovcu, rekonstrukcija stambenog prostora u ul.Kralja Milutina, adaptacija stana u Dobračinoj ulici, rekonstrukcija stana u Podgorici, Apoteka “Moje Zdravlje” u Beogradu…\nNext: Poslovni objekti\n© Copyright 2014, All Rights Reserved. | Arhitektonski biro Tema