Sponzorisani sadržaj – gdje je granica? - Journalift\nDecenijama unazad jedno od glavnih pravila u radu medija bilo je da oni koji kreiraju sadržaj i oni koji razmišljaju kako da ga unovče ne smiju da sjede u istoj kancelariji.\nU jednoj od Last Week Tonight epizoda, britanski novinar Džon Oliver uporedio je podjelu novinarstva i marketinga sa podjelom između države i crkve. Ova granica je osnov na kojem se temelje moderna demokratska društva. Nažalost, naveo je Oliver, granica između uređivačkog sadržaja i medijskog oglašavanja postaje sve tanja i tanja.\nNovinarstvo je potraga za istinom, objektivno i uravnoteženo predstavljanje realnosti. Ipak, kada počnemo da razmišljamo o sponzorisanim sadržajima, motivi se mijenjaju i fokus je odjednom usmjeren na profit, a ne na objektivno informisanje publike. Jednostavno, kada uzmemo u obzir samo jednu stranu, samo kompaniju koja nam je naručila tekst i reklamiramo i hvalimo njene proizvode, aktivnosti i ciljeve, više ne možemo govoriti o objektivnosti i novinarskoj profesionalnosti.\nJe li zaista toliko jednostavno?\nPrije samo 15-ak godina, novine su bile ozbiljno profitabilni posao. Velike multinacionalne korporacije vodile su ratove kako bi zauzele što veći dio tržišta i imale vodeće dnevne novine i glavna novinarska pera. Takav je bio slučaj sa austrijskom korporacijom VAC koja je na početku novog milenijuma, između ostalog, posjedovala sve veće štampane medije u Mađarskoj, Srbiji, Hrvatskoj i Makedoniji. Odluka VAC-a da se povuče, prvo iz Srbije u 2010. godini, a onda iz Makedonije, bila je signal da se nešto događa. Rijetko ko je na Balkanu na vrijeme protumačio taj signal i malo ko je počeo da razmišlja o odgovarajućoj poslovnoj strategiji koju je novo doba nagovještavalo.\nZbog nedostatka vizije i odgovarajuće strategije, tranzicija u medijskom poslu sa štampe na Internet, nije se odvijala najuspješnije. Kao što je zaključio Nicolas Kayser-Bril u svom tekstu Mediji i Internet: Istorija neuspjeha – onlajn novinarstvo, tradicionalni mediji su dva puta izgubili bitku sa digitalnim medijima. Prvo, izgubili su oglase, koje su u cjelosti preuzele nove, specijalizovane veb stranice, a zatim su izgubili i publiku, čiju su pažnju sve više osvajali Google i Facebook. Dio njih je bankrotirao, a dio pokušavao nekako da preživi u ogromnom onlajn prostoru.\nNa tržištu se pojavilo previše novih portala koji su kreirali (ili, bolje rečeno, počeli prepisivati) vijesti i sa minimalnim resursima postali konkurencija velikim redakcijama koje su tek počele da mobilišu svoje glomazne redakcije i da ih usmeravaju onlajn.\nPostavljanje reklamnih banera na veb stranici, koji će generisati dovoljno profita za uspješno i nezavisno poslovanje, nije bila baš najbolja strategija. Naročito ako se uzme u obzir činjenica da je procenat klikova (click-through-rate ili CTR) rijetko kada viši od 2% što u suštini nije dovoljno za planiranje neke samoodrživosti.\nOvu tešku medijsku situaciju počele su da zloupotrebljavaju kompanije i marketing agencije koje pokušavaju da što više premoste jaz između novinarstva i oglašavanja.\nPoslednjih godina native advertising je postalo jedan od osnovnih načina finansiranja većine digitalnih medija.Native advertising je sadržaj koji se ne razlikuje od ostalih informacija koje objavljuju mediji, a zapravo je kamuflirana, plaćena reklama od klijenta.\nPrema istraživanjima, u 2017. godini, native advertising je bio zaslužan za 18% prihoda od onlajn medija, a cifra u 2020. godini trebalo je da premaši i 30%. Zato je razumljivo da sve više medija prihvata ovaj model finansiranja.\nGovoreći o brojevima, pored prihoda za onlajn medije, visok je i broj čitalaca koji će biti obmanuti reklamnim sadržajima koji im se prodaju kao informacije. Prema studiji Valerio Stallone sa Univerziteta u Cirihu, samo 5 (2%) od 251 ispitanika uspjelo je da tekst registruje kao plaćeni sadržaj. Svi ostali su to smatrali informacijama sličnim ostalim objavljenim u medijima.\nNažalost, dok se debate u Evropi i Sjedinjenim Američkim Državama vode o etici native advertising koncepta, čini se da su marketinške agencije u regionu Zapadnog Balkana korak ispred. Koristeći nezavidan položaj medija i siromašno tržište, oni dobijaju prostor da objavljuju šta žele i kada žele samo ako imaju novca. Većina medija se čak slaže da uklone sitna slova na početku teksta koja označavaju „sponzorisani sadržaj“. Isti mediji objavljuju članke u kategoriji biznisa, ekonomije ili zanimljivosti, i ni na koji način ne obavještavaju čitaoce da se ne radi o novinarskim informacijama, već o plaćenom oglašavanju.\nOktobra 2020. godine portal Prizma objavio je članak Kada PR postane vijest o ovom trendu u makedonskom medijskom prostoru. Prizma analizira tekst objavljen na nekoliko portala gdje se reklamiraju usluge jednog poznatog bara u Skoplju. Tekst, primjećuje Prizma, ni na koji način ne ukazuje čitaocu da je riječ od promotivnoj objavi ili oglasu.\nPrema riječima predsjednice Savjeta za medijsku etiku, Katerine Sinadinovske, problem nije u reklamnom sadržaju teksta, već u činjenici da, iako nisu novinarski, ipak su kamuflirani da izgledaju poput njih i nigdje ne ukazuju o kakvoj vrsti teksta se radi.\nViše od 30 internet portala u januaru 2021. godini objavilo je članak sa istim naslovom Sredstva za dezinfekciju od Alkaloid-a sa dokazanim dejstvom protiv „SARS-CoV-2 (COVID-19). Nažalost, samo jedan od njih je tekst označio kao „sponzorisani sadržaj“, dok u svim ostalim nije bilo vidljivih naznaka da to ipak nije novinarski tekst, već oglas oglašivača.\nČitajući tekst, čitalac stiče lažni utisak da novinar, na osnovu sopstvenog istraživanja, preporučuje ovaj proizvod kao uspješan. Ovakvih primjera ima mnogo, a nažalost, zajedno sa njima, pravo novinarstvo ili novinarstvo kakvo poznajemo odlazi u istoriju.\nStanje u kojem se mediji sada nalaze djelimično je krivica svih nas. Pitaćete zašto - jer ne možemo očekivati nezavisno i profesionalno novinarstvo koje će biti besplatno, a mi smo, nažalost, ostali “gluvi” na apele profesionalnih mediji, koji su do juče postavljali novinarske standarde, da im treba finansijska podrška. Ali ljudi su učeni da plaćaju ono što mogu dobiti besplatno. Nažalost nema besplatnog ručka i na kraju dana, informacija koju nećemo platiti, vrlo je vjerovatno da će biti skrivena reklama koje nismo ni svjesni.\nSvi mi koji se dugo bavimo ovim poslom znamo da bez oglašivača i reklama ne bi postojali ni mediji, a ni novinarstvo. Ali, ako dopustimo da se izgubi granica između novinarstva i marketinga, onda nismo učinili ništa drugo nego spasili novinarstvo koje više neće vrijediti ni pet para.\nPrvo moramo shvatiti da sponzorisani sadržaj nije ništa manje vrijedan ako je označen kao takav. Lažnim predstavljanjem samo smanjujemo povjerenje čitalaca. Pored toga, oznaka treba da bude vidljiva, jasna i transparentna. Na taj način, čitaoci se neće osjećati prevarenim.\nLjude ne mrze reklame. Mudro smišljene, inteligentne reklame za pažljivo odabranu ciljnu grupu, obično su mnogo uspješne. Ljudi jednostavno ne vole da budu prevareni i kad im se umjesto onoga što očekuju, podmeće nešto drugo. Mediji i oglasivači ne mogu jedni bez drugih, ali jasna razlika između onoga što je proizvod novinarstva, a što je reklama mora da postoji, da se ne bi desilo da izgubimo i jedno i drugo.\nMihajlo Lahtov je ekspert na polju medija i komunikacije sa bogatim radnim iskustvom u ovim oblastima koje je stekao radom za razne vrste organizacija – od malih lokalnih CSO do velikih međunarodnih organizacija. Pored toga, više od 10 godina radi kao konsultant i trener za razvoj medija, medijsku pismenost i komunikacije. Održao je preko 100 radionica i obuka za: OEBS, Makedonski institut za medije, NDI, Institut za komunikacione studije, GIZ, Agenciju za audio i audiovizuelne medijske usluge u Makedoniji i druge. Trenutno radi na poziciji Communication Officer u Njemačkoj agenciji za međunarodnu saradnju – GIZ.


Đurđevik Stari:Novi most na Gostelji | Zivinice.ba\nPočetna » Arhiva » Đurđevik Stari:Novi most na Gostelji\tZivinice.ba24.11.2011 11:20\nĐurđevik Stari:Novi most na Gostelji\nMještani Starog Đurđevika danas su dobili novi most preko rijeke Gostelje u Nukićima, a puštana je i nova dionica ulične rasvjete.Sve to upriličeno je u povodu 25.novembra, Dana državnosti Bosne i Hercegovine.\nSvečanost koja je tim povodom upriličena okupila je veliki broj mještana i zvaničnika, a čast da presječe vrpcu i most puste u upotebu pripala je općinskom načelniku Hasanu Muratoviću i predsjedavajućem OV Živinice Mehmedu Klopiću. Puštajući u upotrebu novi most Hasan Muratović je rekao:\n"Čast je danas biti u Mjesnoj zajednici Stari Đurđevik, koju svi zajedno volimo i zajednički gradimo.Nastojimo obezbijediti ravnopravan razvoj svih mjesnih zajednica naše općine, pa smo činili velike napore na gradnji infrastrukture i u Starom Đurđeviku.U narednom periodu nam je zadatak da ovu rijeku pretvorimo u ljepoticu, da teče čista i bude ukras prirode".\nO novom mostu, izgrađenom sredstvima općinskog budžeta i rasvjeti govorio nam je aktivista, podpredsjednik Savjeta MZ Stari Đurđevik i vijećnik u OV Živinice Nusret Mamić:\n"Dugo smo čekali na ovaj most i eto danas smo dočekali da ga svečano pustimo u upotrebu.Koristim ovu priliku da se zahvalim firmi Se-Sarajka, koja je veoma kvalitetno izgradila ovaj značajan objekat.Danas puštamo u upotrebu i dio ulične rasvjete, dužine 500 metara, a narednih dana očekujemo priključak električne energije na već urađene tri dionice, tako da u Mjesnoj zajednici imamo ukupno 5 km ulične rasvjete, koju smo finasirali akcijamama"marka na marku".U narednom periodu ćemo urediti koriti Gostelje, tako da će ovo područje u cjelosti biti čisto i ekološki zdrava sredina za život građana".\nNakon puštanja novog mosta i ulične rasvjete u upotrebu, na mostu se uhvatilo narodno kolo, pa se uprkos hladnom vremenu, malo i zagrijalo, uz zvuke ovdašnjih muzičara./Š.Gadžo/\nSimboličnim presjecanjem vrpce most svečano pušten u upotrebu\nPogled na novi most Nukići\nNa kraju-zajedničko kolo mještana


IZABRAN KANDIDAT ZA ČLANA IO SPOS-a IZ PODUNAVSKO-BRANIČEVSKOG REGIONA | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nIZABRAN KANDIDAT ZA ČLANA IO SPOS-a IZ PODUNAVSKO-BRANIČEVSKOG REGIONA\nDanas je na sastanku delegata Skupštine SPOS-a sa teritorije podunavsko-braničevskog regiona, izabran kandidat za člana Izvršnog odbora SPOS-a sa ovog regiona.\nSa 91,67% glasova prisutnih delegata, za kandidata za člana IO SPOS-a izabran je dr med. Milan Matejić iz Smederevske Palanke. Imao je jednog protivkandidata.\n< NOVI PUT ISPRED POGONA „NAŠ MED“ U RAČI\nODLIČNA PROCENA SPOS-a U IZBORU LOKACIJE ZA POGON >


Shopping News Tim | Shoppingnews\nShopping News Tim\nIva Medić | Direktor & Glavni urednik\nIdejni tvorac svega ovoga. Samo idejni. Sve ostalo radimo mi. Ovo je anonimna poruka i nismo je mi napisali. Ona je kormilar ovog našeg broda koji nas vodi ka uspehu. Nikada ne spava, nikada šef, jer je pre svega kolega, prijatelj, podrška. Najveći kreativac među nama sa neverovatnom energijom, vizijom, fantastičnim idejama,vođa, pokretač.\nMaja Madžerčić | Grafički dizajn & priprema\nGlavni i odgovorni krivac za perfektan izgled našeg magazina i neprospavane noći u redakciji. Naizgled hladna i drčna, međutim kada malo dublje čapnete površinu – to je jedna umetnička duša koja je topla, pristupačna i koja umetnošću diše. Još uvek jako zaljubljena. Ne očekujte da se baš uvek svega seti – jer kad kad nije ni na nebu ni na zemlji. Ali uvek je spremna za akciju, jer kod nje ne mogu ne postoji.\nAleksandra Grdinić | Direktor marketinga\nGde bi bila ideja bez realizacije?\nNajodgovorniji član našeg tima.Osoba koju zaboli glava kada čuje nove ideje ali ih vrlo brzo sprovede u delo. Drži se devize\n“Akcija je bazični osnov za svaki uspeh.”\nVedri, mrači i oblači, ali drži sve konce u svojim rukama.Stub našeg malog tima.\nAndrea Injac | Marketing\nMala. Vedrina, lepota, moda…prve su asocijacije. Nepogrešiv detektor modnih trendova, biraće za vas i u 2015-oj najatraktivnije odevne kombinacije. Naša miljenica i naša maskota. Njena slaba koordinacija u prostoru nas uvek oduševljava.


Kari Svenson - Zlatna medalja nakon preživljenog horora - Sportska sećanja\nHome » Featured » Kari Svenson – Zlatna medalja nakon preživljenog horora\n1984. godine u Šamoniju je održano prvo Svetsko prvenstvo u biatlonu za žene. Takmičarke su nastupale u samo tri discipline, a sve zlatne medalje otišle su u ruke biatlonki iz SSSR-a. Ipak, titula heroja takmičenja pripala je amerikanki Kari Svenson, koja je na 10 kilometara uspela da dođe do petog mesta, ali i da predvodi svoju reprezentaciju do bronzane medalje u štafetnom takmičenju. Za sport koji u Americi nikada nije bio toliko popularan bio je to veliki uspeh, koji niko nije uspeo da ponovi više od 30 godina, ali i koji je u SAD-u prošao potpuno nezapaženo i bez ikakvih informacija u američkoj štampi o velikom uspehu njihovih biatlonki. Međutim, samo nekoliko meseci kasnije Kari Svenson je na način na koji to niko ne bi poželeo postala mega popularna u Americi, a njena životna priča ni danas nikoga ne ostavlja ravnodušnim i mnogima služi kao velika inspiracija.\n15. jula 1984. godine pošto je završila svoju smenu u restoranu u kome je radila kao konobarica, Kari Svenson je blizu mesta Big Skaj u Montana planinama otišla na kondicioni trening. Iako je tih dana bila česta pojava medveda u toj oblasti, Kari se toga nije uplašila, već je potpuno smirena otišla na još jedan trening, koji će joj pomoći da u narednim sezonama beleži još bolje rezultate na svetskoj biatlonskoj sceni. Dok je u laganom tempu trčala planinskim putevima u Montani, pravo niotkuda ispred nje su se pojavila dva gorštaka koji su živeli u tom planinskom vencu skoro bez ikakvog kontakta sa civilizacijom, što je bio početak životne drame Svensonove…\nDon Nikols i njegov sin Den zaustavili su Kari sa namerom da je nateraju da pođe sa njima, kako bi živela u „braku“ sa Denom, sa kim bi po njihovom bolesnom planu ona zasnovala i porodicu. Pošto Kari naravno nije želela ni da čuje za tako nešto, pokušavši da se izvuče iz te neprijatne situacije govorivši kroz suze da je već udata, Don i Den ne poverovavši joj, odlučuju uz pretnju oružijem da je otmu i odvedu u njihov improvizovani kamp, gde će pošto provedu neko vreme sa njom utvrditi da li je ona prava žena za Dena. Vezuju Svensonovu lancima i poput psa je vode pored sebe putevima kroz Montana planine ka svom kampu. Ako je i želela Kari nešto da učini, njena situacija je zaista delovala izgubljeno, civilizacija nije bila ni na vidiku, a da pokuša da pobegne od otmičara koji je drže na nišanu njie nikako bilo moguće.\nPrimetivši da je nema u vreme u koje je trebala da se vrati sa trčanja, prijatelji i porodica Kari Svenson odlučuju da odmah krenu u potragu za njom, plašeći se da je negde na putu nije presreo i napao medved. Ipak, pošto je ubrzo pao mrak, veću potragu ostavljaju za sutradan. Za to vreme Svensonovu otmičari drže vezanu u kampu i pokušavaju da sa njom dogovore zajedničku budućnost, čvrsto verovavši da je baš ona prava žena za Dena. Sutradan otmičari sa Kari odlučuju da odu još dublje u divljinu, smatrajući da se ne nalaze na bezbednoj udaljenosti od civilizacije. Za to vreme kreće i ozbiljnija potraga za Svensonovom koja vrlo brzo nalazi neke od stvari koje je američka biatlonka imala sa sobom, a koje je ona namerno da ne vide njeni otmičari ostavljala za sobom. Shvativši da je Kari „tu negde“, ljudi koji pokušavaju da je spasu počinju da je glasno dozivaju, a Kari čuvši njihove glasove, pokušava i pored pretnje svojih otmičara da im se odazove. Nastaje prava zbrka, u kojoj u pokušaju da što pre pobegnu sa Kari, Don i Den Nikols počinju da paniče da će biti uhvaćeni i tada Den „nehotice“ puca u grudi Svensonove, koja pada na zemlju teško ranjena. Čuvši pucanj, dva spasilaca koji su bili najbliži mestu sa koga se čuo zvuk pucanja, hitaju ka tom delu Montana planina sa željom da spasu Svensonovu. Kada su uspeli da stignu do nje, Don Nikols posle kraće prepirke ubija jednog od spasilaca, velikog prijatelja Kari Svenson, Alana Goldštejna. Drugi spasilac tada beži po pomoć, a otmičari se bez Kari upućuju u divljinu.\nTeško ranjena Kari, ostavljena sama u šumi, boreći se za goli život, spazila je da su njeni prijatelji ispustili torbicu koju su nosili sa sobom tokom potrage za njom, uspeva da nekako do puzi do nje, pa iz torbice uzima vodu, nešto sa čim bi pokušala da previje grudni koš, ali i lampu, koju neprestano pali i gasi, pokušavajući na taj način da signalizira gde se nalazi. Četiri sata od ranjavanja, spasilački tim konačno pronalazi Svensonovu, koju uz pomoć helikoptera prebacuju u bolnicu, gde ona i pored loših prognoza uspeva da dobije životnu bitku. Odmah pošto se saznalo za slučaj, on u Americi dobija veliku pažnu, a Kari Svenson uz Alana Goldštejna postaje jedan od novih američkih heroja. Ipak, Kari nije želela medijsku pažnju, maksimalno se trudila da se skloni od medija, o svom slučaju je pričala samo u izjavi za pravosudne organe, a njena jedina želja je bila da se oporavi i ako je moguće vrati biatlonu. Njeni otmičari uhapšeni su tek posle višemesečne potrage za njima, Den koji ju je ranio dobio je samo blagu kaznu za to što je učinio, pa je već posle 6 godina izašao na slobodu, dok je njegov otac Don zbog ubistva Alana Goldštejna osuđen na doživotni zatvor, ali je u avgustu 2017. godine pušten na uslovnu slobodu.\nKari Svenson nije želela da odustane od svoje velike ljubavi biatlona, pa se odmah posle oporavka vratila treninzima. Već početkom 1985. godine, nešto više od 6 meseci od tragedije vratla se i takmićenju, a svoj povratak je krunisala bajkovitim trijumfom na prvenstvu Amerike u Kvebeku, koji joj je bio bar mala satisfakcija za sve što je prošla pola godine ranije. Uspela je da se takmiči i u Svetskom kupu, gde je i pored toga što nije ostvarila zapaženije rezultate, uživala u nastupu sa najboljim biatlonkama planete i u popularnosti koju ovaj sport ima u pojedinim delovima Evrope, a koja je u Americi teško zamisliva. Ispunivši svoje sportske sne, 1986. godine sa samo 24 godine Kari odlučuje da okonča svoju sportsku karijeru i posveti se obrazovanju.\nInspirativna priča o Kari Svenson i njenom povratku sportu posle proživljene golgote je jedna od bajkovitijih životnih storija, koja je posebno u Americi dostigla veliku popularnost i o kojoj su snimljeni igrani i dokumentarni filmovi, kao i napisana vrlo popularna knjiga.


Kon: Sada smo u "nedelji maksimuma" zaraze - Far\nČlan državnog Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa Predrag Kon izjavio je da smo sada u “nedelji maksimuma” zaraze i da je intenzitet prenošenja virusa najveći od početka pandemije, a da će posle doći do smanjenja registrovanih slučajeva.\nMoramo sve vreme da se ponašamo kao da smo u najintenzivnijem periodu prenosa virusa, upozorio je Kon u uključenju u jutarnji program Radio-televizije Srbije.\nOn je istakao da će nove mere, koje će Vlada Srbije usvojiti danas i biće oročene na 14 dana, propisati obavezu nošenja maski u zatvorenom prostoru, a prekršioci će biti kažnjavani.\n“Ako se ove mere preduzmu, gotovo je teoretska mogućnost da dođe do daljeg povećanja epidemije”, konstatovao je Kon.\nOn je objasnio da je teško moglo da se predvidi da će pandemija koronavirusa ponovo da “eksplodira”, zbog toga što se smatralo, bile su pretpostavke da će virus da oslabi, pošto je došlo toplije vreme.\n“Moramo sve vreme da se ponašamo kao da smo u najintenzivnijem periodu prenosa virusa. Mi ćemo ovo rešiti za par nedelja”, poručio je Kon, uz ocenu da nije teže stanje sa koronavirusom u odnosu na mart i april, ali da “nije naivno”.\nJoš 86 novih slučajeva koronavirusa i dve preminule osobe u Srbiji Virus i dalje u populaciji, dozvoljene posete u domovima za stare Novih 96 zaraženih, preminula još jedna osoba Kon: Nismo očekivali da će virus pokazati ovakav potencijal preko leta\nCovid-19EpidemijaEpidemiologKoronavirusNedelja maksimumaPandemijaPredrag KonSrbijaZaraza\n161 novi slučaj koronavirusa u Bugarskoj, ukupno 5.315\n3 × = osamnaest


Pozivamo vas da se prijavite na besplatnu stručnu edukaciju - Centar za razvoj i podršku\nPozivamo vas da se prijavite na besplatnu stručnu edukaciju\nFond za zaštitu okoliša FBiH i Fond za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost RS je kroz tehničku asistenciju UNDP-a i projekat ”Zeleni ekonomski razvoj”, koji finansira Vlada Švedske, radio na uspostavi Revolving fonda za finansiranje projekata energetske efikasnosti (EE) i obnovljivih izvora energije (OIE). Uspostavom navedenog finansijskog mehanizma specijalizovanog za finansiranje jasno definisanih vrsta projekata, stvara se mogućnost značajne promocije energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije u javnom i privatnom sektoru.\nU svrhu jačanja kapaciteta, uz profesionalno osposobljavanje i usavršavanje svih zainteresovanih korisnika i aplikanata sredstava putem Javnih poziva iz Revolving fonda, imamo čast najaviti realizaciju jednodnevnog programa stručne edukacije namijenjene Općinama/Opštinama i Kantonima, predstavnicima javnih objekata, komunalnih preduzeća, te malih i srednjih preduzeća.\n“PROGRAM FINANSIRANJA PROJEKATA SMANJENJA POTROŠNJE ENERGIJE I KORIŠTENJA OIE KAO MJERE EE U JAVNOM I PRIVATNOM SEKTORU KROZ REVOLVING FOND”\nkoja će se održati u sljedećim gradovima:\nBijeljina: 21. septembar 2017. –ETNO SELO STANIŠIĆ\nTuzla: 22. septembar 2017. –DRAMAR CENTAR\nBanja Luka: 05. Oktobar 2017. –PRIVREDNA KOMORA RS\nBihać: 06. oktobar 2017. –Hotel EMPORIUM\nZenica: 12. oktobar 2017. –Hotel DUBROVNIK\nTeslić: 13. oktobar 2017. –Hotel KARDIAL\nMeđugorje 19. oktobar 2017. –ETNO SELO HERCEG\nMostar: 20. oktobar 2017. –INTERA TEHNOLOŠKI PARK\nVišegrad 02. novembar 2017. –ANDRIĆGRAD\nSarajevo: 03. novembar 2017. –Hotel HILLS SARAJEVO\nUčesnici su oslobođeni kotizacije, uz napomenu da je broj učesnika Programa ograničen. S toga Vas molimo da se putem Obrazca za prijavu, pravovremeno registrujete i to na: dzjusufovic@ceteor.ba ili fax: 033 205 725.\nOrganizatori Programa: CRP Tuzla/CETEOR Sarajevo\nPrijavni obrazac FBiH\nPrijavni obrazac RS\nInovativnim umom do pametnih školaGrađevinci, projektanti, izvođači – znate li šta je BIM?


SAD pozvale Iran da dozvoli kontrolu svojih nuklearnih postrojenja | Aktuelno\nU Iranu, sjutra stupa na snagu zakon prema kojem inspektorima Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) neće biti dozvoljeno da posjećuju neka od nuklearnih postrojenja.\nSVIJET Aktuelno - 23.02.2021-11:42\nMinutom ćutanja, uz 500 upaljenih svijeća, na stepenicama Bijele kuće predsjednik Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Džozef Bajden i prva dama Džil Bajden, potpredsjednica Kamala...\nSAD se bliže brojci od 500.000 preminulih od covid-19\nSVIJET Aktuelno - 22.02.2021-11:47\nSAD se približava brojci od 500.000 preminulih od covid-19 infekcije, saopšteno je sa Univerziteta Džons Hopkins. Američki Imunolog Entoni Fauči izjavio je da broj od...\nNajmanje 59 osoba stradalo u nevremenu u SAD\nSVIJET Aktuelno - 20.02.2021-11:19\nNakon mjesec dana na dužnosti predsjednika i borbe sa epidemijom korona virusa, vještine Džozefa Bajdena za upravljanje kriznim situacijama sada testira i jaka sniježna oluja u...


Foto: alex jane, Timber Woods, David Anstiss, Timo Newton-Syms / Wikipedia\nFoto: Acabashi / Wikipedia\nFoto: Timber Woods / Wikipedia\nFoto: Bob Linsdell / Wikipedia\nFoto: Rosser1954 / Wikipedia\nFoto: John Beal / Wikipedia\nFoto: Staffordshire Clive / Wikipedia\nFoto: David Anstiss / Wikipedia\nFoto: Timo Newton-Syms / Wikipedia\nFoto: alex jane / Wikipedia\nEping šuma u Eseksu\nEping šuma u Eseksu je veliko područje na granici između Londona i Eseksa. Poznata je kao grobnica za žrtve ubistava zbog blizine britanske prestonice. Zapravo, priče kažu da su tu sahranjene žrtve Krej blizanaca, gangstera koji su ulivali strah sredinom prošlog veka.\nZbog toga je šuma poznata po sablasnim viđenjima duhova i kontaktima iz drugog sveta. Neki ljudi su izjavili da su bili dodirnuti, gurani ili gonjeni u njoj.\nPoznato je da je ubica Dik Turpin ovde počinio najmanje jedno ubistvo, dok su ljudi tokom šezdesetih godina masovno svedočili da su duhovi izlazili iz šumskog ribnjaka.\nVelika Blicking šuma\nVeliko imanje Blicking Hol, poznato kao Velika šuma, je navodno mesto gde se nalazi duh Ane Bolen. Imanje se smatra rodnim mestom Bolena i bilo je u vlasništvu njenog oca. Prema tome, smatra se da Ana i njen otac Tomas opsedaju prostorije zamka.\nNa godišnjicu njenog pogubljenja, 19. maja, navodno je viđena kako bez glave jaše iz šume do dvorane na konju koga vode četiri obezglavljena konjarnika. Ona, zatim, do jutra šeta prostorijama i hodnicima, noseći svoju glavu u rukama.\nImanje je otvoreno za javnost tokom cele godine, a posetioci mogu da saznaju više o njegovim sablasnim stanarima. Možda je, ipak, najpametnije izbegavati 19. maj.\nNova šuma u Hempširu\nNova šuma u Hempširu je opisavana kao "najprogonjeniji deo Britanije", zbog velikog broja prijavljenih viđenja duhova. Navodno je šuma dom velikom broju poltergeista i duhova.\nJedan od najpoznatijih je kralj Vilijam II koji je ubio svog brata na ovom mestu. Za njega se kaže da obitava u blizini Rufusovog kamena i da ima crvenu kosu, zbog čega ga zovu "Rufus crveni".\nNa periferiji šume navodno se može videti grupa monaha duhova. Druge jezive priče o ovoj šumi uključuju veštice, zvuke uzdaha i lica koja zure kroz seoske prozore.\nFontanska opatija u Jorkširu\nSmešten blizu Ripona u Jorkširu, Fontanska opatija je jedna od najbolje očuvanih cistercijanskih manastira u Britaniji.\nOpatija je sagrađena 1132. godine i odavno je rečeno da se glasovi mrtvih monaha mogu čuti u kapeli Devet oltara. Jezivo prisustvo sablasnih monaha verovatno se oseća zato što je čak dve hiljade njih sahranjeno ispod opatije.\nObližnji jelenski park doprinosti mističnoj atmosferi cele oblasti.\nBredli šuma u Linkolnširu\nSelo Bredli u Linkolnširu je, navodno, mesto gde živi duh Crna dama. Kaže se da ona opseda šumu na rubovima sela. Opisano je da niz njeno "lepo lice" teku suze i nema izveštaja o tome da je povredila bilo koga od svedoka njenog sablasnog pisustva.\nPostoje brojna predanja o poreklu Crne dame, a najprihvaćenije je da je ona silovana žena čije su dete ukrali.\nKanok Čejs je veliki seoski predeo obrastao gustom šumom u Stafordširu. Oblast je postala ozloglašena šezdesetih godina zbog niza ubistava učenica.\nStara kuča u selu poznata je po zvucima dece koj plaču i čudnim koracima, dok je za šumu vezan slučaj misterioznog "crnookog deteta". Duh crnooke devojčice prvi put je viđen osamdesetih godina i od tada su mnogi ljudi tvrdili da su je videli.\nDering šuma se nalazi blizu sela Plakli u Kentu i poznata je po jezivim pričama o paranormalnim aktivnostima. Ginisova knjiga rekorda je proglasila Plakli za najmračnije mesto u Velikoj Britaniji, pa ne čudi i da okolna šuma ima takvu reputaciju.\nPrema pričama, iz nje neprestano dopiru užasni krici, zbog čega ju je lokalno stanovništvo prozvalo "Vrišteća šuma". Postoje strašne priče o pukovniku koji je na ovom mestu izvršio samoubistvo, a sada njegov duh napada prolaznike.\nBišam šuma se nalazi blizu istoimene opatije u Berkširu. Ona je deo imanja koje je nekada pripadalo Lejdi Hobi, prijateljici kraljice Elizabete I.\nPrema legendi, Lejdi Hobi je bila krajnje ponosna i stroga majka koja je slučajno ubila svog sina dok ga je tukla. Zbog ove tragedije, njen duh opseda okolne šume, a ljudi koji su je navodno videli svedoče da je krvavih ruku sa očima punim pokajničkih suza.\nVistman šuma je obrasla visokim hrastovima pokrivenim lišajevima, što čini da izgledaju sablazniji nego što jesu.\nOva šuma se povezuje sa čoporom duhova lovačkih pasa koji živi u drveću i napada one koji se usude da noću prođu njenim stazama. Druge priče uključuju Most dlakavih ruku, navodno opsednut od strane imigranta koji je posećivao ovo područje.


Henkel jedna od najetičnijih kompanija u svijetu - Akta.ba\nHenkel jedna od najetičnijih kompanija u svijetu\n27.03.2014. 12:46 / Izvor: eKapija.ba\nSedmu godinu za redom Henkel je dobitnik nagrade RobecoSAM Gold Class, a Ethisphere Institute proglasio je kompaniju jednom od najetičnijih u svijetu. Ove nagrade su priznanja i potvrda kontinuiranog liderstva i predanosti Henkela na polju održivosti.\nNagradu Gold Class koju proglašava RobecoSAM u godišnjoj Procjeni korporativne održivosti u Godišnjaku o održivosti za 2014. godinu u kojem se navode najbolje kompanije na polju održivosti iz svake industrije. Nakon što je prošle jeseni, sedmu godinu za redom, imenovana liderom u sektoru proizvoda za domaćinstvo, ostavši jedina kompanija u ovom sektoru uvrštena u Dow Jones - svjetski indeks održivosti i u evropske indekse, Henkel je sada jedina kompanija iz kategorije proizvoda za domaćinstvo s oznakom Gold Class.\nGodišnjak o održivosti objavljuje RobecoSAM, stručna agencija na području održivih investicija, u saradnji s kompanijom KPMG. Preko 3.000 najvećih svjetskih kompanija pozivaju se svake godine na učešće u godišnjoj Procjeni korporativne održivosti, pri čemu je procenat učešća u stalnom porastu – ove godine s rekordnim brojem kompanija. Prema KPMG-u i RobecoSAM-u ovaj trend ukazuje na to da se održivost ubrzano penje prema vrhu važnih korporativnih tema, te sve više postaje dio svakodnevnog poslovanja.\nTakođer, sedmu godinu za redom Etisphere Institute imenovao je Henkel jednom od najetičnijih svjetskih kompanija - priznanjem „Word's Most Ethical Companies“. Etisphere Institute je neovisna organizacija koja promovira najbolje primjere iz prakse na području korporativne etike i upravljanja. Nagrada odaje priznanje kompanijama koje nastavljaju podizati skalu etičnog liderstva i korporativnog ponašanja. Henkel je jedna od samo devet kompanija u industriji proizvodnje potrošačkih proizvoda i jedina njemačka kompanija koja je primila priznanje ove godine.\nOve nagrade priznanje su stalnim naporima Henkela da postigne „više s manje“ - konceptom koji je u centru Strategije održivosti kompanije. "Globalni izazovi vezani uz održivost s kojima se susrećemo zahtijevaju da kompanije preispitaju dugoročne rizike i prilike,“ izjavila je Kathrin Menges, izvršna dopredsjednica Odjela ljudskih potencijala i predsjednica Vijeća za održivost kompanije Henkel. "U tom smislu, Dow Jones indeks održivosti, svrstavanje među najetičnije kompanije u svijetu, te druge globalne liste daju nam važnu povratnu informaciju, pomažući da ostanemo na pravom putu kada su u pitanju stvaranje dodatne vrijednosti i smanjenje našeg utjecaja na okoliš. Ponosni smo što su ove organizacije prepoznale naš stalni, dugoročni pristup održivosti", zaključila je Menges.\nDo 2030. godine kompanija Henkel ima za cilj utrostručiti vrijednost koju stvara u odnosu na utjecaj koji nastaje kroz njeno djelovanje, proizvode i usluge. Tokom proteklih 11 godina kompanija je smanjila potrošnju vode i energije za 51%, odnosno 44% po toni proizvodnje, te smanjila otpad za 47% po toni proizvodnje. U istom periodu, broj nezgoda na radu smanjio se za 90%.\njedna od najetičnijih kompanija\nsvjetski indeks održivosti\nWord's Most Ethical Companies


Univerzitet u Tuzli - Godišnja Konferencija strateškog planiranja\nGodišnja Konferencija strateškog planiranja\nTuzla, 19.10.2018. god.\nDvadeseta godišnja konferencija strateškog planiranja za nastavne programe građanskog obrazovanja u organizaciji CIVITAS Obrazovnog centra za demokratiju i ljudska prava i Ureda za odnose s javnošću Ambasade Sjedinjenih Američkih Država održana je u Neumu za vikend 12.-14. oktobra 2018. Program je otvorila njena ekselencija ambasadorica Maureen Cormack koja se prisutnim obratila iznoseći viziju kvalitetnog i integriranog obrazovanja.\nU programu konferencije učestvovalo je 13 delegacija Ministarstva civilnih poslova BIH, Agencije za predškolsko osnovno i srednje obrazovanje, Vlade Brčko Distrikta, ministarstava obrazovanja i nauke Federacije BIH,.. Stručne panele vodili su i dekani i profesori osam javnih univerziteta u našoj zemlji među kojima i profesori sa Pravnog fakulteta Univerziteta u Tuzli… O rezultatima ranije provedenih empirijskih istraživanja o postignućima studenata i učenika u nastavi građanskog obrazovanja i demokratije i ljudskih prava govorili su dekani i profesori Univerziteta u Tuzli, Zenici, Istočnom Sarajevu, i Bihaću, Banja Luci, Univerziteta “Džemal Bijedić” i Sveučilista u Mostaru…


TV Rubin osuđuje upad u RTS,na protestu u Beogradu i Kikinđani – TV Kikinda\nTV Rubin osuđuje upad lidera Saveza za Srbiju i dela demonstranata u zgradu RTS-a. Ističemo da zastrašivanje novinara i ugrožavanje bezbednosti većeg broja ljudi nisu i ne mogu biti prihvatljiv način iskazivanja nezadovoljstva jer su nespojivi sa principima demokratije i slobode medija na koje se, između ostalog, organizatori protestnih okupljanja navodno pozivaju.\nZahvaljujući profesionalnoj reakciji policijskih snaga koje su mirno izvele demonstrante iz zgrade RTS-a sprečeni su dalji incidenti.\nOčekujemo da kolege iz RTS-a, ali i svi drugi novinari i medijski radnici u našoj zemlji budu zaštićeni od napada i da se jasno i nedvosmisleno poruči da nasilju i zastrašivanju nema mesta i da mediji ne smeju biti poligoni za nasilna politička razračunavanja.\nInače, među učesnicima sinoćnog protesta “Jedan od 5 miliona” u Beogradu, predvođenog liderima SzS, koji je prerastao u pokušaj nasilnog uređivanja programa Javnog medijskog servisa i sprečavanje zaposlenih u toj kući da nesmetano obavljaju svoj posao, bilo je i Kikinđana, kako su to i zabeležile kamere Al Džazire.\n17 marta, 2019 Rubin Rubin\n← Koncert pevačke grupe ADZNM “Gusle” Fudbaleri “Kozare” odbranili prvu poziciju, rukometaši propustili mogućnost da zaigraju u plej ofu →


Bloc del Catarrà | "La serenor", del mestre valencià Vicent Asèncio, dins el repertori del primer disc del jove guitarrista bosnià Sanel Redžić\nDissabte, Juny 02, 2007\nUskoro koncertne promocije albuma prvjenca gitariste Sanela Redžića\nUspješni osamnaestogodišnji gitarista iz Tuzle Sanel Redžić uskoro će održati koncertne promocije svog prvog albuma objavljenog u aprilu za izdavačku kuću "Gramofon".\nPromocije Redžićevog prvjenca bit će održane u Tuzli i Sarajevu.Koncert u Tuzli održat će se početkom juna u Narodnom pozorištu, dok će sarajevska promocija biti organizirana krajem jula.\nOvaj mladi gitarista, kojeg je njemački magazin "Jazzthetik" ocijenio "gitaristom impresivnog umijeća", na koncertnim će promocijama svirati repertoar kojeg čine djela Bacha, Domeniconija, Aguada i Rodriga.\nRepertoar koji Redžić izvodi na nastupima opsegom i složenošću uveliko nadilazi očekivane okvire koncerta učenika srednje muzičke škole te dokazuje njegovu tehniku, muzikalnost i interpretatorski talent.\nBrojne nagrade koje je ovaj umjetnik do sada osvojio, dodatno potvrđuju njegov kvalitet, navodi se u saopćenju "Gramofona".


Vrbas: Toplane preko komšijskog zida nezakonito naplaćuju grejanje | Gde Investirati\nOvim Pravilnikom omogućava se naplata “grejanja preko komšijskog zida”, objavio je Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\nPotrošači koji su se isključili sa daljinskog grejanja i dalje mesečno moraju da plaćaju određeni procent od pune cene grejanja, i to ne samo u Vrbasu već i u drugim vojvođanskim opštinama. Reč je o takozvanom “indirektnom grejanju”, odnosno grejanju preko instalacija, susednih prostorija ili čak komšijskog zida.\nUstavni sud je 7. jula ove godine Pravilnik o pružanju grejnih usluga u Vrbasu proglasio nezakonitim u celosti, a inicijativu za ocenu ustavnosti i zakonitosti podneo je jedan meštanin. Ustavni sud je naveo da JKP “Standard” nije ovlašćen da svojim aktom uređuje način i uslove pružanja grejnih usluga, pa je samim tim presuđeno da pravilnik u celosti nije u saglasnosti sa zakonom.\n“Voice” je objavio da je JKP “Standard” 6. oktobra doneo novi – a zapravo isti – Pravilnik o pružanju grejnih usluga, uprkos odluci Ustavnog suda, zbog čega je sada potrebno ponovo podneti inicijativu Ustavnom sudu.\nPravnik Veljko Milić rekao je da oni koji su uslugu “indirektnog grejanja” plaćali mogu tražiti i povraćaj novca.\nU Udruženju za zaštitu prava potrošača “Prosperitet” ocenili su da se ovo pitanje tiče mnogih građana u Vojvodini i Srbiji koji su žrtve “svojevrsnog haosa” u oblasti koja se, suprotno zakonima, uređuje lokalnim odlukama i aktima.\n“Iako član 90. Ustava jasno kaže da država štiti potrošače, a Zakon o zaštiti potrošača svakom građaninu daje za pravo da raskine ugovor o pružanju usluga od opšteg ekonomskog interesa, ako nije saglasan sa promenom cene, tarife ili kvalitetom pruženih usluga, u mnogim opštinama u Vojvodini i Srbiji građani plaćaju grejanje preko komšijskih zidova, plafona ili poda, iako su se jasno opredelili za drugu vrstu grejanja”, rekao je Radomir Ćirilović iz “Prosperiteta”.\n“Voice” je naveo da u Vrbasu, Rumi i Bečeju indirektno grejanje se plaća 30 odsto od pune cene grejanja, a u Sremskoj Mitrovici i Senti 20 odsto.\nPrevious SAD: Hillary Clinton ili Donald Trump\nNext Ferrari: Veća prognoza posle rekordnog kvartala\nTags JKP StandardUstavni sud


Razmjena učenika iz Gornjeg Vakufa/Uskoplja i Banjaluke – Perpetuum mobile\nUčenici/ce su u Banjaluci proveli četiri dana (29.3.-1.4.) gdje su kroz zajedničke aktivnosti sa svojim domaćinima imali priliku da obiđu Banjaluku i provedu zajedno školski dan u Ugostiteljsko-trgovinsko-turističkoj školi u Banjaluci. U subotu je za sve učesnike/ce organizovana volonterska aktivnost, gdje su imali priliku da rade na uređenju zajedničkog prostora Ugostiteljsko-trgovinsko-turističke škole. Zajedno su oslikavali klupe koje će od danas moći koristiti učenici/ce ove škole.\nSvi učesnici/ce su bili smješteni po principu „home stay“ – tj. porodice učesnika/ica iz Banjaluke su na 4 dana u svoje domove primili učenike/ice iz Gornjeg Vakufa/Uskoplja.\nS obzirom da u Federaciji BiH postoji više i od 30 škola koje rade po principu „dvije škole pod jednim krovom“, od kojih su takve i Srednja škola „Uskoplje“ i Mješovita srednja škola „Gornji Vakuf“, a stav nekih od učenika je da je taj program loš i segregirajući. Srednjoškolci su u posjeti kolegama iz Banjaluke imali priliku i da vide kako svi učenici, uprkos različitostima, pohađaju zajedno nastavu po planu i programu koji je prilagođen svima.\nSljedeći korak u ovom projektu će biti posjeda srednjoškolaca iz Banjaluke Gornjem Vakufu/Uskoplju. Nakon realizacije svih razmjena, svi učesnici/ice će se zajedno družiti u kampu koji će biti organizovan u mjesecu junu u Neumu, a gdje će biti prikazan i kratki film koji su učesnici/ice kreirali za vrijeme svojih razmjena.\n← Posjeta IS “Petnica” i NAPOR-u


(FOTO) Velika akcija policije u bh. entitetu RS-u: "Pali" trgovci oružjem, zaplijenjeni i raketni bacači - GlobalCir\nOva hrana pomaže u borbi protiv holesterola - 53 minutos ago\nFOTO: Koliko vam treba vremena da pronađete mačku među ljudskim glavama? - como 1 hora ago\nPolicijski službenici Policijske uprave Doboj, u periodu od 23. do 29. oktobra realizovali su operativnu akciju kodnog naziva Zolja koja je bila usmjerena na presijecanje lanca nezakonite trgovine vatrenim oružjem, a u sklopu koje su uhapšene četiri osobe i to A. R. iz Italije te J. M, D. M. i J. N. sa područja grada Doboja.\n– Na osnovu naredbe Osnovnih sudova Modriča i Doboj, izvršen je pretres na jednoj lokaciji na području opštine Modriča i na tri lokacije na području grada Doboja, prilikom čega je pronađeno i oduzeto: pet ručnih raketnih bacača (zolja), 48 ručnih bombi, 24 tromblonske mine, vojna snajperska puška, dva lovačka karabina, dvije vojne poluautomatske puške, luk sa strijelom, nož od automatske puške, skraćena puška (kratež), improvizovani pištolj, veća količina metaka različitog kalibra, mobilni telefoni, veći iznos novca i drugi predmeti.\nNad A. R, J. M. i D. M. je izvršena kriminalistička obrada i oni su uz izvještaj o izvršenom krivičnom djelu juče predati u nadležnost Okružnog javnog tužilaštva Doboj, dok je J. N. u toku kriminalistička obrada nakon čega će istio biti predato u dalju nadležnost OJT Doboj, saopćeno je iz PU Doboj.


pozarevac - Stranica 4 od 7 - Dnevni list Danas\nPočetna » pozarevac » Page 4\nPiše: M. V. 2. 7. 2018.\nPožarevac: Optužnice zbog droge\nViše javno tužilaštvo u Požarevcu, u akciji suzbijanja trgovine opojnim drogama, u rekordnom roku podiglo je optužnicu protiv dvojice Požarevljana, Marka I. (24) i Aleksandra S. (27).\nPiše: M.Veljković 2. 7. 2018.\nPožarevac: Održan ulični turnir u basketu\nNa „Turniru 3×3” u uličnom basketu, odigranom u Požarevcu, prvo mesto osvojila je ekipa „Ralja intergalaktik“, koja je u finalu pobedila tip „Inanomo Moskva“, rezultatom 21:15.\nPiše: M.Veljković 26. 6. 2018.\nPiše: M.Veljković 21. 6. 2018.\nU Požarevcu od 2009. godine potpisano 470 donorskih kartica\nU Požarevcu je, od 2009. godine do danas, donorsku karticu u Crvenom krstu potpisalo 470 građana.\nPiše: Z. V. 18. 6. 2018.\nGrad dobro profitirao\nKada je grad Požarevac krajem 2015. godine kupio požarevačku šećeranu za 316 miliona dinara sa plaćenim PDV, veći deo požarevačke javnosti predvođen opozicijom, delom lokalnih medija i komentarima na društvenim mrežama ta vest dočekana je na nož.\nPiše: M. Veljković 8. 6. 2018.\nPiše: M.Veljković 8. 6. 2018.\nPorast polena trave i koprive\nU Požarevcu se narednih dana očekuje povećanje koncentracije polena trave i koprive, što izaziva tegobe kod osoba sklonim alergijama.\nPiše: M.V 6. 6. 2018.\nOpljačkao dedu od 96 godina\nJusuf Asani (42) iz Ulice Rade Slobode u Požarevcu, uhapšen je zbog sumnje da je izvršio razbojništvo nad starcem A.K. (96).\nPiše: M. V. 5. 6. 2018.\nNakon remonta velike uštede\nGradilište na remontu pruge Požarevac – Majdanpek, u nedelju je obišla ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Zorana Mihajlović, na dan obeležavanja slave železničara.\nPiše: M. V. i B. B. 5. 6. 2018.\nMinistarka Mihajlović nadgleda remont nad prugom Požarevac- Majdanpek\nRadove na remontu pruge Požarevac-Мajdanpek u nedelju je obišla ministarka građevinsrstva, saobraćaja i infrastrukture, Zorana Mihajlović, na dan obeležavanja slave železničara.\nPiše: M.Veljković 3. 6. 2018.\n„Zrno kafe“ pobedilo u malom fudbalu\nPred prepunim tribinama na kompletno rekonstruisanom stadionu za male sportove u Vlaškom dolu u petak završen je turnir u malom fudbalu, koji se u ovom mestu održao 25. jubilarni put, pobedom ekipe „Zrno kafe“ iz Požarevca.\nPiše: M. Veljković 2. 6. 2018.


Da li štedite za penziju? - Generali Blog\nU današnje nesigurno vreme, teško je predvideti šta nas čeka sledeće godine, a kamoli za pet-deset godina ili neki duži period. Zbog toga je uvek dobro misliti na vreme i spremiti se za doba kada nećemo više biti u mogućnosti da zarađujemo novac, a kada će nam i dalje biti potrebna sigurna finansijska podrška.\nPreporuka je stoga početi sa štednjom što pre, a dobar način za to, pored klasičnih načina štednje i redovne penzije koji ćete dobijati, je i štednja u dobrovoljnom penzijskom fondu. Tako ćete biti sigurni da ćete obezbediti sebi dodatna primanja u poznijim godinama.\nŠtednja za penziju podrazumeva i pravovremeno planiranje, te vam donosimo savete kako da to najbolje učinite.\nNapravite okviran proračun koliki iznos primanja će vam biti potreban mesečno kada budete u penziji. Kada to budete radili, vodite računa o stopi inflacije cena (3-5% godišnje), plaćanje računa i drugih životnih potrepština. Ukoliko se odlučite da uplaćujete sredstva u privatni penzijski fond, jedna od prednosti ovih fondova je ta da vi možete da odlučujete kojom dinamikom i koji mesečni iznos želite da dobijate u penziji.\n2. Proverite postojeću štednju\nTrebalo bi da imate u vidu inflaciju, kao i poreze i potencijalnu promenu u načinu života, ali i uslove korišćenja štednih računa. Razmotrite da li biste od trenutne štednje mogli da živite i u penziji ako nastavite sa istim životnim stilom. Naravno, ne možete očekivati stoprocentnu predvidivost i preciznost, pa stoga probajte da predvidite sva moguća iznenađenja i promene. Uvek je dobro da imate i dodatnu finansijsku sigurnost u slučaju nepredviđenih okolnosti i zdravstvenih problema, a za to je uvek najbolji izbor životno osiguranje.\n3. Priznajte manjak\nOsim ako niste veoma blizu penziji, postoji velika šansa da suma spomenuta u 2. koraku ne odgovara ciljnoj sumi iz 1. koraka, naročito ako tek počinjete da štedite. Ali nemojte se brinuti. To se često može desiti kada radite proračun prvi put. A može vas i podstaknuti da napravite plan o tome kako da taj manjak nadomestite.\n4. Proverite penzioni račun\nUvek je dobro da s vremena na vreme proverite da li poslodavac za vas uplaćuje penziono i invalidsko osiguranje (PIO fond), jer je to prvi korak ka penziji.\n5. Koliko do cilja\nUkoliko ste tek počeli da uplaćujete u privatni penzioni fond ili otpočeli sa drugim načinom štednje, kada odredite iznos koji želite da primate nakon što završite radni vek, trebalo bi da projektujete mesečnu štednju tako da odgovara ciljevima. Ako je potrebno da se ona poveća, probajte da povećate i prihode.\n6. Otplatite dugove\nAko želite da povećate doprinose za penziju, možda bi trebalo da promenite nešto u svom načinu života. Prva stvar je svakako otplata dugova. Ako ste zaduženi, znajte da što ih duže otplaćujete, to ćete imati manje novca za penzioni fond. A u penziji sigurno ne želite da otplaćujete dugovanja od pre 30 godina.\n7. Promenite navike\nAko i dalje ne možete da premostite ciljeve, možda ćete morati da promenite dosadašnje navike. Da biste uštedeli malo više, možete promeniti životni stil tako da vam ni u penziji neće biti potrebno puno prihoda. Ili, recimo, možete isplanirati da u penziji radite sa nepunim radnim vremenom kako biste dopunili kućni budžet.\n8. Razgovarajte sa stručnjakom\nBilo da želite da se posavetujete o načinima štednje ili želite da čujete i drugo mišljenje o planovima koje ste skovali, savet stručnjaka uvek je dobrodošao.\n9. Trajni nalog i administrativna zabrana\nTrajni nalog podrazumeva manje obaveza. Ako ste zaposleni, uplata preko administrativne zabrane će ići automatski svaki put kada dobijete mesečnu platu, a uz to imate i poresku olakšicu od 10% kao stimulacije od države. Ali ako sami uplaćujete u privatni fond, najlakše će biti da napravite trajni nalog i tako ne preskočite nijednu uplatu.\n10. Fond za crne dane\nKao i svaka druga administrativna aktivnost, i isplata penzije može biti malo sporija. Zato sa strane probajte da odvojite tromesečnu zaradu kako biste nadomestili tu pauzu dok vam ne stigne prva uplata penzije.\n11. Redovna revizija\nČak i kada ste sve lepo izračunali, uvek može doći do nepredviđenih okolnosti na koje ne možete da utičete. Tako se može desiti da se investicije poboljšaju ili pogoršaju, ili da vam se prihodi povećaju ili smanje. Zato je važno da redovno proveravate ciljeve i trenutno stanje i shodno okolnostima vršite reviziju projekcija kako biste bez brige dočekali penziju.\nBriga o finasijskoj sigurnosti u trećem dobu je važna svakome od nas. Raspitajte se zato na vreme koje sve mogućnosti o privatnoj penziji postoje. Generali Penzijski fond nudi potpunu fleksibilnost u pogledu visine i dinamike uplate sredstava, kao i siguran povrat uloženog novca. Više možete pročitati na sajtu Generali fonda ili nas pozvati na 0800 222 555.\nPoslušajte savete stručnjaka za štednju i saznajte kako još možete unaprediti svoje finansijske planove:


37. BEOGRADSKI MEĐUNARODNI FILMSKI FESTIVAL - FEST '09\nŽiri kritike FIPRESCI Srbija 37. FEST-a, u sastavu: Borislav Anđelić (predsednik žirija, Večernje novosti), Dinko Tucaković (Kinoteka) i Milan Nikodijević (slobodni novinar), nagradu FIPRESCI za NAJBOLJI FILM FEST-a dodelio je ravnopravno, ex-aequo italijanskim filmovima „GOMORA“ Matea Garonea i "DIV" Paola Sorentina.\n„Nagrada FIPRESCI Srbija dodeljuje se ravnopravno (ex-aequo) ostvarenjima GOMORA (Gomorrah) Matea Garonea i DIV (Il Divo) Paola Sorentina, koji na radikalan način pomeraju granice žanra političkog filma i dokazuju da za dobar film nije dovoljno samo umetničko umeće nego i individualna hrabrost. Ovi filmovi su u novom milenijumu ponovo postavili Italiju među vodeće kinematografije sveta“, ističe se u obrazloženju žirija.\nBorislav Anđelić (desno) uručuje nagrade direktorki Italijanskog kulturnog centra u Beogradu gospođi Alesandri Bertini Malgarini\nPlakat filma "Gomora" Matea Garonea\nPlakat filma "Div" Paola Sorentina\nNagradu je na završnoj konferenciji FEST-a u ime ekipa i reditelja filmova primila direktorka Italijanskog kulturnog centra u Beogradu Dr ALESANDRA BERTINI MALGARINI. Diplomu FIPRESCI gospođi MALGARINI uručio je predsednik žirija Borislav Anđelić.\nBorislav Anđelić proglašava najbolji film 37. FEST-a\nKadar iz filma "Gomora" Matea Garonea\nIZVEŠTAJI ČLANOVA FIPRESCI ŽIRIJA SA 37. FEST-a\nBorislav Anđelić: IZMEĐU NIČEGA I NEČEGA.\nPored, već viđenog dokumentarca “Maradona” Emira Kusturice, na FEST-u su premijerno prikazana, tri debitantska ostvarenja najnovije srpske produkcije.To je za svaku pohvalu, jer time ova manifestacija, poput, sličnih u svetu, populariše domaću kinematografiju. “Zona mrtvih” Milana Konjevića i Milana Todorovića je prvi dugometražni srpski zombie film. U filmu rađenom u znaku nepretencioznog repertoarskog izdanja, u kome ima brojnih filmofilskih omaža žanru, dosta vešto uklopljenih u lokalni kolorit, reč je o invaziji zombija u Pančevu..


Barcelona Gipsy Balkan Orchestra napravio pravi show na sarajevskom trgu Oslobođenja - Klix.ba\n21.7.2018. u 08:30\nGrupa Barcelona Gipsy Balkan Orchestra održala je u četvrtak navečer odličan nastup na otvorenoj sceni postavljenoj na Trgu oslobođenja – Alija Izetbegović.\nKoncert kojeg su ispratile stotina Sarajlija i turista održan je u sklopu festivala "Baščaršijske noći". Inače, Barcelona Gipsy Balkan Orchestra je internacionalni muzički sastav iz Barcelone i izvode različite muzičke stilove, uglavnom reinterpretacije pjesama sa prostora Balkana, Bliskog istoka i Mediterana.\nEkipa je inspirisana elementima muzičke scene Barcelone, zatim latinoameričkim melodijama, tradicionalnom španskom i bliskoistočnom muzikom, te elektronskom i jazz muzikom, kao i fuzijom rock'n'rolla i tradicionalnih narodnih pjesama.\nStvaraju muziku koja proizlazi iz neobične kombinacije tradicionalne muzike Aškenazi Jevreja, jazza, romske muzike i tradicionalnih i zaboravljenih muzičkih stilova različitih regija širom Balkana i Evrope. Njihov jedinstveni zvuk dolazi upravo od tog muzičkog istraživanja.


Samsung, 20th Century Fox i Panasonic sklopili novo partnerstvo | Ekonomist\nNovo partnerstvo između tri velike kompanije – 20th Century Fox, Panasonic Corporation i Samsung Electronics – obezbijediće stvaranje otvorene platforme HDR10+ koja će korisnicima omogućiti najbolji doživljaj gledanja video sadržaja.\n“Kao predvodnici u oblasti sadržaja i hardvera za kućnu zabavu, ove tri kompanije predstavljaju idealne partnere koji će dovesti HDR10+ u domove korisnika širom svijeta,” izjavio je Jongsuk Ču, viši potpredsjednik Divizije ekrana u kompaniji Samsung. “Posvećeno radimo na tome da kroz naše TV uređaje učinimo dostupnim najnoviju tehnologiju i uvjereni smo da će HDR10+ unaprijediti korisnički doživljaj gledanja televizijskih programa i filmova kod kuće.”\nHDR10+ je najnovija tehnologija za ekrane sljedeće generacije koja pruža besprekoran kvalitet slike, pri čemu se osvijetljenost, boja i kontrast automatski podešavaju za svaku scenu. Ranije su se primijenjivala fiksna podešavanja na cio sadržaj, ali sada – uz dinamičko mapiranje tona HDR10+ svaka scena se obrađuje pojedinačno, kako bi se živopisni vizuelni sadržaji učinili što realističnijim i postigao najbolji kvalitet slike. Ovo novo, unaprijeđeno vizuelno iskustvo omogućiće korisnicima da vide upravo onakve slike koje su kreatori sadržaja i željeli da im prikažu.\n“HDR10+ je tehnološki korak naprijed koji prilagođava kvalitet slike za ekrane sljedeće generacije,” izjavio je Deni Kej, izvršni potpredsjednik kompanije 20th Century Fox. “HDR10+ obezbjeđuje dinamičke metapodatke, koji precizno opisuju svaku scenu kako bi omogućili najbolji kvalitet slike. U saradnji sa kompanijama Panasonic i Samsung kroz Fox Innovation Lab laboratoriju za inovacije, uspjeli smo da nove platforme, kao što je HDR10+ izvedemo na tržište izvan bioskopskih sala.”\nPostoji nekoliko ključnih prednosti za partnere koji žele da usvoje ovu platformu za svoje HDR10+ proizvode. HDR10+ nudi fleksibilnost sistema, omogućavajući različitim partnerima da ove platforme ugrade u svoje proizvode i time unaprijede vizuelni doživljaj korisnika. Platforma HDR10+ je dizajnirana tako da omogući budući razvoj i inovacije, kako bi i u narednim godinama imali još moćniju tehnologiju.\n“Kompanija Panasonic ima dugu istoriju u razvoju dugotrajnih tehničkih formata. Jako nam je drago da sarađujemo sa kompanijama 20th Century Fox i Samsung na razvoju novog HDR formata, koji će korisnicima donijeti mnogo dobrobiti”, izjavio je Juki Kusumi, izvršno ovlašćeno lice kompanije Panasonic. “Nudeći značajna poboljšanja kvaliteta HDR slike na širem spektru TV uređaja, uz istovremeni ubrzan rast ponude HDR sadržaja, očekujemo da HDR10+ ubrzo postane de facto HDR format.”\nPosjetioce ovogodišnjeg IFA sajma pozivamo da posjete štandove kompanija Samsung i Panasonic kako bi čuli više o HDR10+ tehnologiji.\nOznake 21st century fox Panasonic Samsung


zamjenica Archives - ePodravina.hr\nLackovićeva kandidatkinja za zamjenicu župana bit će Danijela Glavosek Kovačić\nIzbori Kristina Kos - 22. travnja 2021. 10:22h\nNakon prekida suradnje s križevačkim gradonačelnikom Mariom Rajnom, Mario Martinčević, aktualni zamjenik gradonačelnika Križevaca, neće biti kandidat za Lackovićevog zamjenika. No Lacković nije dugo čekao i kako doznajemo, ima novu...\nPromjena u gradskoj vlasti\nKristina Benko Markovica dala ostavku na mjesto zamjenice gradonačelnika\nĐurđevac Sanjin Bojić - 15. svibnja 2018. 10:40h\nZamjenica đurđevačkog gradonačelnika Hrvoja Jančija, Kristina Benko Markovica, dala je ostavku na svoju dužnost. To je potvrđeno na jučerašnjoj sjednici Gradskog vijeća Grada Đurđevca. Razlog ostavci je nespojiva dužnost, naime,...\nIzbori u Ludbregu\nNekadašnja rukometašica Renata Potočnik kanidatkinja je za Bilićevu zamjenicu\nPolitika Kristina Kos - 10. ožujka 2017. 15:02h\nGradski odbor Gradske organizacije SDP-a Ludbreg donio je jednoglasnu odluku da će kandidatkinja za zamjenicu ludbreškog gradonačelnika biti Renata Potočnik. - Smatram da je gradonačelnik Dubravko Bilić napravio kvalitetan posao...


KAKVA TRANSFORMACIJA! Sloboda Mićalović DRASTIČNO promenila izgled /FOTO/ - Informer\nVaži za jednu od najlepših prirodnih glumica, a njeni selfiji i drugačija izdanja prava su retkost, pa fanove uvek obraduje kada objavi neku sliku iz privatnog života.\nIGRA SUDBINE MI JE POMOGLA DA PREBRODIM SMRT SUPRUGA! Glumila je Đinu u seriji Srećni ljudi, a sada je otkrila zbog čega se povukla iz javnosti! sledeća vest\nGlumica Sloboda je sada malo eksperimentisala sa frizurom, pa umesto sa ravnom kosom pozirala sa loknastom.\nGlumica Kultura Izgled Sloboda Mićalović\nSamo frizuru promenila i malo podigla krajeve obrva, ali meni je i dalje lepa,prelepa.\n@Jovan - NAJGORA GLUMICA U SRBIJI PLUS REZIMSKA.


Napomena: Da biste razumeli pozadinu ove analize slučaja i zašto se ovi fenomeni ispituju posebno u SSRF-u molimo vas da pročitate – Uvod u zastrašujuće natprirodne pojave.\nGđa Kalijani Gangan radi duhovnu praksu pod vođstvom Njegove Svetosti Dr. Đajanta Atavlea od 1997. godine. Tokom godina je služila misiji Njegove Svetosti Dr. Atavlea na različite načine, od širenja Duhovnosti, preko služenja drugih tragalaca kroz rad u kuhinji, do toga da je postala deo odeljenja za znanje o duhovnoj dimenziji.\nU ovom članku Kalijani svojim rečima opisuje kako su se na slici Njegove Svetosti Dr. Đajant Atavlea, koju je imala kod sebe, spontano pojavile masne mrlje.\nTokom 2006. godine sam živela u SSRF istraživačkom centru u ašramu u Goi, Indija. Jedna od tragateljki sa kojima sam delila sobu je bila gđa Anurada Vadekar koja je u to vreme služila misiji Njegove Svetosti Dr. Đajanta Atavlea time što je pomagala u širenju Duhovnosti. Gđa Vadekar je zbog ove satseve često bila na putu. Tragaoci koje je sretala davali su joj često poklone kao izraz njihove zahvalnosti. Kako gđa Vadekar nije imala mnogo vremena, pokušavala sam da joj pomognem da sredi svoje lične stvari. Dok sam sređivala njene stvari, sklanjala sam one koje joj više nisu bile potrebne i spremala ono što joj je trebalo. Tom prilikom sam naišla na sliku Njegove Svetosti Dr. Atavlea. Bila je jedinstvena, jer nikada ranije nisam videla takvu sliku. Videvši koliko me privukla ova slika, gđa Vadekar mi je poklonila.\nSa ogromnom radošću sam prihvatila fotografiju i bila sam veoma zahvalna na njoj. U to vreme na njoj nije bilo masnih mrlja. Međutim, nekoliko meseci kasnije, jednog dana sam primetila da fotografija ima masne mrlje. Ignorisala sam to misleći da se fotografija možda zalepila za okvir, ali kad god bih gledala u nju osećala sam određeni nivo ometanja. Nisam se konsultovala sa tragaocima iz odeljenja za znanje o duhovnoj dimenziji da proverim da li na slici ima nešto što je suptilno loše.\nBila sam prilično vezana za sliku i mislila sam da, kako je to slika Njegove Svetosti Dr. Atavlea, ona ima u sebi Božansku svesnost (Čaitaniju) i zadržala sam je pored sebe.\nTragaoci u odeljenju za znanje o duhovnoj dimenziji su 2009-2010. godine od tragalaca sakupljali premete pogođene uticajem negativnih energija. Tada sam sliku pokazala gđi Anđeli Gadgil, tragateljki iz odeljenja za znanje o duhovnoj dimenziji sa razvijenim šestim čulom. Do tog trenutka je na fotografiji bilo mnogo masnih mrlja. Gledajući u fotografiju, gđa Anđeli Gadgil je rekla da sam trebala odmah da predam sliku kada sam shvatila da se na njoj prave masne mrlje, jer se radilo o ometanju negativnih energija.\nKada je gđa Šveta Čobej, članica uredničkog tima SSRF veb sajta, pripremala ovaj članak sa Kalijanijinim iskustvom, osetila je zujanje u ušima. Tek nakon molitve da ometanja prestanu, zujanje je prestalo.


[es] - iPod EMC No 2037\n[es] :: Portable Players :: iPod EMC No 2037\niPod EMC No 2037 16.07.2012. u 21:51 - pre 80 meseci\nPozdrav...imam navedeni iPod.Dobio saqm ga prije par dana i na njemu je bila neka strana muzika,kada sam ga prikljucio na svoj laptop odmah je antivirus javio gresku.Na iPod-u je bilo nekih foldera u koje nisam mogao uci zbog virusa.Onda sam ga formatirao i snimio neke mp3 muzike,na koju on ne reaguje.Kada ga upalim,pocne da blinka zelena i crvena led dioda.Moje pitanje je dali mu treba neki softwer ili cita samo neke formate muzike..evo link http://www.google.ba/imgres?q=...:25,i:154&tx=105&ty=54\nRe: iPod EMC No 2037 17.07.2012. u 08:32 - pre 80 meseci\nMožda ne čita sve formate, FLAC recimo, ali čita MP3 sigurno. Probaj ti sa iTunesom da ga podesiš.\nRe: iPod EMC No 2037 17.07.2012. u 08:57 - pre 80 meseci\nPodesio sam ga s iTunesom i sad radi ok samo kada slusam pjesme,cuje se samo muzika i kao u daljini glas pjevaca,ne znam sta bi to trebalo biti...pozz\nRe: iPod EMC No 2037 17.07.2012. u 09:19 - pre 80 meseci\nSamo da javim da sam problem rijesio.Bilo je do slusalica koje nisu njegove originalne.Sad je sve ok..pozdravv\n19.08.2010. Overheating iPod delays rush-hour train in Tokyo\nRegistrovani: 15 ( andon94, vefi, baresi, GodDayA, sasa022, Bradzorf012, drmilek, scoolptor, looker-on, Nocni, pbenka, Nemanja Avramović, peromalosutra, jovajovic100, Corporal )


Sprema se NBA liga kakvu nikada niste videli - B92\nNBA liga sprovela je istraživanje meðu svih 30 generalnih menadžera o tome kako bi trebalo da izgleda sezona.\nIzvor: B92 subota, 23.05.2020. | 18:58\nPa dobro realno je da ce oni da zavrse sampionat i da to izorganiziju na najbolji moguci nacin .Do prekida ekie su odigrale po 60 utakmica , bilo bi steta ponistiti sezonu .\n(Danilo, 24. maj 2020 07:59)\nPo meni treba da skrate ovu regularnu sezonu, recimo na 70ak utakmica. Taman æe se igraèi vratiti u ritam pred plajof, i posle se igra sve regularno u plejofu.\nNema publike, testiranje timova svakodnevno.\n(jablan, 24. maj 2020 02:50)\nNajbolji playoff ima MLB - dugacka regularna sezona i kratak playoff. U playoff idu samo najbolji od najboljih, nema da tim koji je 10 utakmica ispod .500 da ide u playoff kao u NBA. Prva runda NBA playoffa je odavno postala smesna.\n(The Unforgiven, 24. maj 2020 02:16)\nOvo je nezahvalno. Ko god bude šampion ( a pogotovo Lebron sa Lakersima) , svi æe reæi a to je osvojio u ovakvoj sezoni bla bla. A i ako se ne odigra sezona, ostace misterija sta bi bilo, kad bi bilo.\n(vuk, 24. maj 2020 02:06)\nпромена коју желим је да угасе мртву, одувек бесмислену минесоту и врате сијетл :)\nили да једноставно врате оклахому у сијетл. чему уопште тај прелазак?\n(веверица, 23. maj 2020 23:20)\nI onda ovi neozbiljni iz Diznilenda, kada sretnu ove ozbiljne Evroligaše, nalupaju ih 20 razlike\n(dr basket, 23. maj 2020 22:18)\nnajveca glupost je ponistiti senzonu, ako nema jednog pobednika aj nek svi budu pobednici, bolje ista---nego nista.\n(Beoman, 23. maj 2020 20:55)\n(prohibiCia, 23. maj 2020 19:55)\nBravo. Nemas srece kad razmisljas.\nIzgleda da se ti bas razumes u finansijsku situaciju, broja gledalaca, sponzora, prihoda NBA klubova..\nKao i da se razumes u finansijsku projekciju razlicitih sistema.\nBio bi slican broj utakmica u razlicitim gradovima na svetskom nivou. mnogo veci broj play off utakmica gde se daje 100%. Gledanost bi se povecala zbog mnogo vece uzbudljivosti.\nTi ne bi pristao da gledas najbolje utakmice, finala 2 puta mesecno? umesto sto igraju 7 meseci sa 60% snage, a najbolji igraci neretko propustaju utakmice.\nSta se tripujes, kazem kao ljubitelj kosarke sta bi bilo lepo..\ni da pristajem da finansiram sve to, zasto da ne;)\n(aabb, 23. maj 2020 20:36)\nMilvoki da se proglasi za šampiona po Ostojinom principu èasti i sportskih zasluga limarskog tipa.\n(poznavalac ©®, 23. maj 2020 20:30)\nOd kako se oprostio jedan jedini, njegovo leteæe velièanstvo ja ne gledam Nba. Sad je to sve cirkus gde se sklanjaju u odbrani.\n(nist, 23. maj 2020 20:16)\nDA ÐORDAN IGRA SADE DAVO BI PEDES POJENA U PRVOM POLUVREMENU\nJERI ZNATE DA JE ON IGRO MRTAV PIJAN MAMURAN SA TONPUSOM U USTIMA I TENPERATUROM OD 39 STEPENI CELZIJUSOVI\nPROTIV BED BLU BOJSA U DOBA HEND ÈEKINGA\n(ha, 23. maj 2020 20:13)\n@Bilo bi dobro da se promeni sistem nba. Mnogo dugo traje.\nDa se trajno promeni sistem, meni bi bilo super da bude kao u tenisu pa da 2 puta mesecno gledamo svetske turnire, gde ce finale uvek biti uzbudljivo. Ovako se ceka cela godina da bi par utakmica bilo uzbudljivo.\n(aabb, 23. maj 2020 19:27)\nPa stvarno ne znam kako se vlasnici timova toga nisu setili!\nZasto im je ne prezentujes? - a kad ti postave pitanje finansija ti im objasni da bi tebi ovako prijalo.\nI da - mozda mozes eto ti, iz svojih prihoda da im nadomestis event gubitke od par stotina miliona dolara.\nBilo bi dobro da se promeni sistem nba. Mnogo dugo traje.\nNBA liga nije napravljena samo da bude uzbudljiva. Ima mnogo ljudi koji žele da vide svoje idole uživo. Imaju para, ali ne mogu da stignu na red. Zato se igra mnogo utakmica. Odlazak na utakmicu je tamo kompletan doživljaj.\n(CarloNS, 23. maj 2020 19:44)\nKad bih ja odluèivao, odmah bi poèeo play off uz uèešæe samo 8 ekipa, po 4 sa zapada i istoka, i do 4 pobede za prolaz dalje.\n(Majèin sin, 23. maj 2020 19:43)\nBiæe kao NFL.\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime, 23. maj 2020 19:41)\nGde ste osvojili titulu? U Diznilendu. Prikladno za današnji cirkus od NBA.\n(Smeh, 23. maj 2020 19:33)\nU Diznilendu... Ne može se reæi da nije prikladno.\n(multimilijarderi, milijarderi i obièni milijunaši, 23. maj 2020 19:19)


Simens traži 100 mladih inženjera za rad u Kragujevcu – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Simens traži 100 mladih inženjera za rad u Kragujevcu\nSimens traži 100 mladih inženjera za rad u Kragujevcu\nin Aranđelovac 07/03/2018\nPredstavnici kompanije Siemens posetiće sutra Fakultet inženjerskih nauka (FIN) u Kragujevcu kako bi s rukovodstvom i profesorima tog fakulteta razmotrili mogućnosti saradnje u pružanju stručnih usluga i planiranog zapošljavanja oko stotinu mladih inženjera.\nKako je saopštio FIN, Siemens planira da u naredne dve godine proširi postojeće kapacitete kragujevačke kompanije Milanović inženjering, koju je nedavno kupio, tako da će biti potrebno najmanje stotinu inženjera različitih struka za rad u toj kompaniji.\nFIN ima dugogodišnju saradnju s kompanijom Milanović inženjering u kojoj se zaposlio veliki broj diplomaca tog fakulteta.\nPredviđeno je da predstavnicima kompanije Siemens sutra budu prezentovani studijski programi, a zatim će profesori FIN-a predstaviti rezultate istraživanja o mogućnostima pružanja ekspertskih usluga iz oblasti za koje je zainteresovana ta kompanija.\nPrethodna: Izložba radova od reciklažnog materijala učenika u Banji\nSledeća: Prvenstvo učenika osnovnih škola u šahu\nIzaberi zdravlje – dr Ivana Vulović, pedijatar\nDan škole Svetolik Ranković\nDecembarski program Centra za kulturu\nZnačaj posta kod dece\n„Vidimo se u bioskopu“ – Tribina o filmskoj umetnosti\nLil i Salcburg u nokaut fazi, Sevilja „na svom terenu“\nPartizan na ispitu u Francuskoj\nKošarkaši Srbije zadržali šesto mesto na Fibinoj listi


Na jugu Španije požari, evakuisano 3150 stanovnika - NOVA portal\nNa jugu Španije požari, evakuisano 3150 stanovnika\nSvet Autor:Index.hr30. avg. 202019:25\nFoto:EPA-EFE/JOSE MANUEL VIDAL\nOko 3150 stanovnika preventivno je evakuisano iz svojih domova u pokrajini Andaluziji na jugu Španije zbog požara u tamošnjim brdima, javila je danas lokalna vatrogasna služba. Požar u brdima Siera de Huleva, udaljenim 85 kilometara od grada Sevile i 103 od primorskog grada Huelve, Vatrogasci i dalje ne uspevaju da požar stave pod kontrolu.\n„Jako je teško proceniti kada ćemo uspeti da obuzdamo požar“, rekao je direktor vatrogasne službe Huan Sančez u obraćanju medijima. „Sve zavisi od vremena. Ako vetar nastavi da duva kao do sada, oko 50 kilometara na sat, biće nam potrebno više vremena“.\nLjudi skakali sa balkona: Stravičan požar u španskom hotelu\nGaseći požar portugalski kanader pao blizu španske granice\nPožar, čiji uzrok se još uvek ne zna, počeo je u četvrtak i zahvatio područje od 10.000 hektara.\nU gašenju učestvuje oko 270 vatrogasaca, 157 vojnika i 25 kanadera i helikoptera.\nVetar nosi vatru prema jugu gde su iz manjih mesta evakuisani stanovnici. Prema poslednjim informacijama, kuće je napustilo oko 3150 ljudi, a zasada nema informacija da bi njihov broj mogao porasti.\n„Mnogi susedi pate, boje se da bi u požaru mogli da izgube sve što su stekli tokom života“, rekao je Sančez.\nOvo je jedan od nekoliko požara koji su izbili poslednjih dana u Španiji, gde već dugo vremena nema kiše. Prošle nedelje su vatrogasci ugasili požar na brdu u turističkom mestu Sant Antonio na ostrvu Ibici pomoću tri kanadera i helikoptera.\nPožari su izbili i u zapadnoj pokrajini Ekstremaduri i severnoj Castilji.


IGOROV MAGIČNI ŠOU | Dom omladine Beograda\nnedelja, 19. februar 2012. u 12:00 - DOB//Velika sala\n“Igorov magični šou“ je mađioničarski pozorišni spektakl za decu najrazličitijih uzrasta – od preškolaca do tinejdžera, ali i za njihove roditelje. Igor Trifunov, naš najbolji iluzionista, sa saradnicima u ovom programu izvodi najaktuelnije iluzionističke tačke, povezane dramskom radnjom punom duha i neizvesnosti.\nŠou je izuzetno zabavan jer se u njemu direktno komunicira sa publikom i odlično uvežban, tako da i deca i odrasli ostaju bez daha. Predstava je nastala kao rezultat velike popularnosti TV emisije “Igorova ulična magija“ koja se svojevremeno, tokom godinu dana jednom nedeljno prikazivala na televiziji Pink, a sada se vikendom reprizira na TV Studio B.\nIgor Trifunov je naš najbolji mađioničar, dobitnik više međunarodnih i domaćih priznanja, među kojima su dva Gran prija na balkanskim kongresima mađioničara. Na Internacionalnom takmičenju mađioničara u Mariboru (Slovenija) održanom krajem 2011. godine, osvojio je prvo mesto.\n“Igorov magični šou“ je premijerno igran prošle jeseni u Dečjem kulturnom centru Beograd. Od prošle godine, domaćin je Dom omladine Beograda, koji posle opsežne rekonstrukcije prostora ponovo u svoje aktivnosti vraća pozorišni program.\npetak, 27. januar 2012. u 20:00 DOB//Velika sala\nPredstava: “Staklena menažerija”\n18. i 19. marta 2012. u 20:00. DOB//Amerikana


Građevinski radovi - građevinske firme, Slušnica :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, SLUŠNICA\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Slušnica i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tIskusan građevinska firma Slušnica, koji može izvesti:\trenovacija stana, dozidavanje, zidana podpora, rušenje kuće, betoniranje stepenica, ukopani podrum, ploča za kuću, hidroizolacija ploče, cjenovno dostupno zidanje, poduzeće za gradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše


Iako još nije zvanično potvrđeno, sva je prilika da će mlađi osnovci u škole krenuti u punom sastavu, ali uz poštovanje epidemioloških mera, dok se za starije razmatraju i drugi modeli nastave. Ako situacija bude nalagala, rekao je ranije ministar prosvete Branko Ružić, oni će ići po modelu od prethodne godine – jedan dan onlajn, jedan dan u učionicama. I to je, po njegovim rečima “najdrastičnija opcija”.\nOno što jeste poznato, je to da će ove godine učenici četvrtog i osmog razreda osnovne škole, ali i četvrte godine gimnazija raditi po reformisanom programu.\nUčenici će ove školske godine imati po dva časa nastave o veštačkoj inteligenciji, za sedmi i osmi razred, ali u okviru programa Tehnike i tehnologije i Informatike i računarstva.\n“U prethodnim programima se u petom razredu učilo o ćeliji, biljkama i mikroorganizmima, u šestom o mikroorganizmima i životinjama, u sedmom o čoveku, a u osmom o ekologiji i zaštiti životne sredine. Novi program je spiralni, odnosno u svakom razredu se uči pomalo od svake od ovih oblasti, s tim što se u svakom narednom razredu znanja proširuju u skladu sa uzrastom učenika”, navode u Ministarstvu prosvete, i dodaju da u četvrtom i osmom razredu nisu uvedeni novi predmeti, niti je menjan fond postojećih časova.\nNovim planom i programom predviđeno je da se od petog do osmog razreda umesto izbornih predmeta uvedu slobodne nastavne aktivnosti sa fondom od jednog časa nedeljno, i to od šest ponuđenih: Vežbanjem do zdravlja, Životne veštine, Medijska pismenost, Preduzetništvo, Moja životna sredina i Umetnost, kao i programi koje je škola sama pripremila ili programi starih izbornih predmeta – Crtanje, slikanje i vajanje, Hor i orkestar, Čuvari prirode, Šah, Svakodnevni život u prošlosti. Građansko vaspitanje i verske nastave ostali su kao izborni programi.\nPromene za gimnazijalce\nUmesto kao poseban predmet, kako se do sada izučavao u 4. razredu gimnazije, “Ustav i pravo građana” se spaja sa sociologijom, koja će biti zastupljena sa većim brojem časova. Čeka ih i devet izbornih programa od kojih biraju dva. Najviše novina ima u programu za srpski jezik i književnost i to kada je reč o lektiri.\n“Tražim pomilovanje” Desanke Maksimović, ali i “Bašta sljezove boje” Branka Ćopića vraćeni su u školski program i gimnazijalci će ih obrađivati kao obaveznu lektiru u četvrtoj godini, a u lektiru je vraćena i savremena srpska drama, koja je nedostajala.\nOd 1. septembra uvedeno je sedam novih obrazovnih profila po dualnom modelu obrazovanja u srednjim stručnim školama u Srbiji, prenosi Euronews. Đaci će moći da se školuju za: tehničara štampe, obućara, stolara, trgovinskog tehničara, tehničara za oblikovanje nameštaja i enterijera, tehničara za operativnu forenziku, tehničara PTT saobraćaja.\nIzvor: Blic / Zelena učionica\nTagovi :gimnazija, lektira, Nastavni plan i program, osnovna škola, srednja škola, ustav i prava građana


Djeca školskog uzrasta u Republici srpskoj sve češće obolijevaju od COVIDa-19\nDoktor Danijel Đekić, šef Odjeljenja covid-interne UKC RS, istakao je kako među vakcinisanim nema težih slučajeva. “Kod nas na odjelu imali smo pacijente s obostranom upalom pluća, ali koji nisu zahtijevali kiseoničku podršku, što znači da vakcine ipak imaju pozitivan efekat”, rekao je Đekić.\nEpidemiološka situacija u Republici srpskoj postaje sve složenija. Sve više je oboljelih od virusa korona koji su na covid-odjeljenjima. Među zaraženima je i znatan broj mladih i djece školskog uzrasta, prenosi Faktor.\nLjekari apeliraju na roditelje da ako dijete pokaže simptome zaraze ne ide na nastavu.\nU Republici srpskoj preminulo je jučer sedam osoba, zaraženo još 149 od testirana 394 laboratorijska uzorka.\n“Sve je više djece školskog uzrasta, koji na sreću ne zahtijevaju hospitalizaciju. Ipak, apelujemo roditeljima i nastavnicima da se pridržavaju mjera i da nose maske”, kazao je epidemiolog u Domu zdravlja Bijeljina Mladen Grujičić.\nI na području Istočnog Sarajeva ima zaraženih učenika, pa je nekoliko školskih odjeljenja u izolaciji.\n“U četvrtak smo od 30 testiranih imali 25 pozitivnih, što znači da je visok stepen zaraženih virusom”, rekao je Vasiljević.\nI u prijedorskoj regiji procenti pozitivnih među testiranim idu uzlaznom putanjom, a potvrđeni slučajevi zaraze na području Banje Luke primakli su se brojci od dvije hiljade.\n“Na području grada Prijedora su 62 lica s pozitivnim testom na COVID-19, a 283 osobe nalaze se u kućnoj izolaciji pod zdravstvenim nadzorom”, naglasila je Ivana Šalabalija iz Doma zdravlja Prijedor.\nLjekari apeliraju da poštujemo epidemiloške mjere te da se ljudi vakcinišu.\n“Moramo se uozbiljiti, smanjiti kontakte u većim grupama jer je trenutna situacija veoma nepovoljna”, kaže Mirela Kasabašić iz Doma zdravlja Banja Luka.\nDoktor Danijel Đekić, šef Odjeljenja covid-interne UKC RS, istakao je kako među vakcinisanim nema težih slučajeva.\n“Kod nas na odjelu imali smo pacijente s obostranom upalom pluća, ali koji nisu zahtijevali kiseoničku podršku, što znači da vakcine ipak imaju pozitivan efekat”, rekao je Đekić.


Radna mesta u Ministarstvu zdravlja, Ministrastvu… | Vlada Republike Srbije, Služba za upravljanje kadrovima | | Poslovi Infostud\n1. Načelnik Odeljenja\nOdeljenje za sanitarni nadzor Šabac\nrukovodi i planira rad Odeljenja; pruža stručna uputstva, koordinira i nadzire rad državnih službenika u Odeljenju; vrši inspekcijski nadzor u oblastima pod sanitarnim nadzorom rešavanjem u prvostepenom upravnom postupku, izriče upravne mere i podnosi prijave nadležnim pravosudnim organima; učestvuje u izradi uputstava za rad sanitarnih inspektora za primenu propisa; izrađuje analizu o radu sanitarnih inspektora u Odeljenju; izrađuje izveštaj o radu iz delokruga Odeljenja; vodi evidenciju objekata pod sanitarnim nadzorom; sarađuje sa inspekcijskim, pravosudnim i drugim organima i institucijama; obavlja i druge poslove po nalogu pomoćnika ministra.\nMedicinski fakultet, Građevinski fakultet (odsek za planiranje i građenje naselja ili odsek za hidrotehniku), Arhitektonski fakultet ili Tehnološki fakultet (prehrambenog smera), položen državni stručni ispit i najmanje 5 godina radnog iskustva u struci.\npoznavanje Zakona o državnoj upravi i Zakona o sanitarnom nadzoru - usmeno; logičko-analitičko rezonovanje i organizacione sposobnosti, veština rukovođenja - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije - usmeno.\nŠabac, ul. G. Jevremova br. 6/3.\n2. Radno mesto sanitarni inspektor\nOdeljenje za sanitarni nadzor za granično područje Šabac\nvrši inspekcijski nadzor u oblastima pod sanitarnim nadzorom na granici, odnosno na drugim mestima gde se vrši carinjenje rešavanjem u prvostepenom upravnom postupku, izriče upravne mere i podnosi prijave nadležnim pravosudnim organima; učestvuje u izradi izveštaja o radu Odeljenja; sarađuje sa inspekcijskim, pravosudnim i drugim organima i institucijama; obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Odeljenja.\nMedicinski fakultet ili tehnološki fakultet (prehrambenog smera), položen državni stručni ispit i najmanje 3 godine radnog iskustva u struci.\npoznavanje Zakona o sanitarnom nadzoru - usmeno; logičko-analitičko rezonovanje i organizacione sposobnosti - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije - usmeno.\nŠid, ul. Veljka Paunovića br. 21 i Prijepolje, Teretna železnička stanica - Kolovrat bb.\n3. Radno mesto sanitarni inspektor\nOdeljenje za sanitarni nadzor Kragujevac\nvrši inspekcijski nadzor u oblastima pod sanitarnim nadzorom rešavanjem u prvostepenom upravnom postupku, izriče upravne mere i podnosi prijave nadležnim pravosudnim organima; učestvuje u izradi izveštaja o radu Odeljenja; učestvuje u izradi evidencije objekata pod sanitarnim nadzorom; sarađuje sa inspekcijskim, pravosudnim i drugim organima i institucijama; obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Odeljenja.\nMedicinski fakultet, Građevinski fakultet (odsek za planiranje i građenje naselja ili odsek za hidrotehniku), Arhitektonski fakultet ili Tehnološki fakultet (prehrambenog smera), položen državni stručni ispit i najmanje 3 godine radnog iskustva u struci.\npoznavanje Zakona o sanitarnom nadzoru - usmeno; logičko - analitičko rezonovanje i organizacione sposobnosti - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije - usmeno.\nKragujevac, ul. Save Kovačevića br. 7.\n4. Radno mesto za normativne i upravne poslove u oblasti opojnih droga i prekursora\nOdeljenje za opojne droge i prekursore\nSektor za lekove i medicinska sredstva\nučestvuje u izradi nacrta zakona i drugih propisa iz oblasti opojnih droga i prekursora; rešava u upravnim stvarima u drugostepenom postupku u oblasti opojnih droga i prekursora; priprema mišljenja o nacrtima zakona i drugih pravnih akata čiji su predlagači drugi organi državne uprave; učestvuje u pripremi uputstava za rad inspektora za opojne droge i prekursore; učestvuje u sprovođenju međunarodne saradnje u oblasti opojnih droga i prekursora starajući se o ispunjavanju uslova proisteklih iz ratifikovanih međunarodnih konvencija; priprema predloge rešenja o obrazovanju komisija za opojne droge i prekursore i priprema informacije i izveštaje iz oblasti opojnih droga i prekursora; učestvuje u izradi i prati sprovođenje Nacionalne strategije i Akcionog plana u oblasti opojnih droga i prekursora; obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Odeljenja.\nPravni fakultet, položen državni stručni ispit, najmanje 3 godine radnog iskustva u struci i znanje rada na računaru.\npoznavanje Zakona o proizvodnji i prometu opojnih droga, Zakona o supstancama koje se koriste u nedozvoljenoj proizvodnji opojnih droga i psihotropnih supstanci i Zakona o državnoj upravi - usmeno; znanje rada na računaru - praktičnim radom na računaru; logičko-analitičko rezonovanje i organizacione sposobnosti - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije - usmeno.\nBeograd, Omladinskih brigada 1.\nMinistarstvo zdravlja, Beograd, Nemanjina 22-26, sa naznakom „Za javni konkurs".\nIV Lica koja su zadužena za davanje obaveštenja\nRajka Perunović i Aurelija Bokšan, tel. 011/2656-290 i 2656-330, Ministarstvo zdravlja.\nzvanje viši savetnik\nOdeljenje za finansijsko - materijalne poslove\nrukovodi i koordinira radom Odeljenja (planira, delegira, usmerava, pruža stručna uputstva, nadzire i organizuje rad); priprema predlog finansijskog plana za izradu Zakona o budžetu i za izmene Zakona o budžetu; ostvaruje stalnu saradnju sa Ministarstvom finansija radi usvajanja predloženog nacrta Zakona o budžetu, kao i radi praćenja izvršenja budžeta; prati realizaciju budžeta u skladu sa odobrenim mesečnim kvotama, prati i analizira troškove i predlaže mere za njihovu racionalizaciju; obavlja poslove platnog prometa u delu organizovanja prijema, obrade i realizacije naloga za plaćanje; učestvuje u izradi Pravilnika o organizaciji finansijske službe i stara se o njegovom sprovođenju; koordinira rad Odeljenja sa ostalim unutrašnjim jedinicama u Ministarstvu; sarađuje sa službom interne kontrole Ministarstva i drugim inspekcijskim organima u postupku kontrole; usaglašava i vrši sravnjivanje knjigovostvenog stanja glavne knjige Trezora sa pomoćnim evidencijama; izrađuje izveštaje o radu Odeljenja i obavlja druge poslove po nalogu sekretara Ministarstva.\nEkonomski ili Pravni fakultet; položen državni stručni ispit; najmanje sedam godina radnog iskustva u struci; znanje engleskog jezika; poznavanje rada na računaru.\npoznavanje Zakona o državnoj upravi, Zakona o platama državnih službenika i nameštenika i Zakona o budžetskom sistemu - usmeno; znanje engleskog jezika - usmeno; poznavanje rada na računaru - praktičnim radom na računaru; veštine logičkog i analitičkog rezonovanja, organizacione sposobnosti i veština rukovođenja - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije -usmeno.\nMinistarstvo trgovine i usluga, Sekretarijat ministarstva, Odeljenje za ljudske resurse, Nemanjina 22-26, 10 sprat, kancelarija 36, Beograd, sa naznakom „Za javni konkurs".\nV Lica koja su zadužena za davanje obaveštenja\nBisera Kabadajić ili Radmila Ćećez, tel: 011/3616-308 i 3631-784, Odeljenje za ljudske resurse, Sekretarijat ministarstva.\n1. Radno mesto na poslovima spoljnog obezbeđenja\nzvanje komandir - pripravnik\nOdsek za obezbeđivanje pritvorenih lica\nneposredno obezbeđuje zavod, spolja i sve ulaze i izlaze iz zavoda, dužan je da na vreme preuzme dužnost i proveri ispravnost oružja, sredstava veze i drugih sredstava određenih za spoljno obezbeđenje, ne dozvoljava pristup stražarskom mestu odnosno objektu koje čuva nepozvanim licima, odmah obaveštava starešinu o svemu što uoči u neposrednoj blizini stražarskog mesta ili objektu koji čuva, a što bi moglo ugroziti bezbednost zavoda, održava vezu sa ostalim pripadnicima spoljnog obezbeđenja i starešinom i obavlja i druge poslove po nalogu šefa Odseka i vođe smene.\nprovera psihofizičkih sposobnosti vršiće se u skladu sa Zakonom o izvršenju krivičnih sankcija - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije i motivacija za rad - usmeno.\nOkružni zatvor u Beogradu, ul. Bačvanska br. 14.\n2. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nprimenjuje Pravilnik o kućnom redu prema osuđenim licima u zavodu, stara se o redu, disciplini i higijeni. Kontroliše kretanje osuđenih, vrši pretres prostorija gde borave lica lišena slobode, vrši poslove obezbeđenja vezana za posete, vrši sprovode, obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Službe.\nOkružni zatvor u Novom Sadu, ul. Proleterska br.16a.\n3. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nprimenjuje Pravilnik o kućnom redu prema osuđenim licima u zavodu, stara se o redu, disciplini i higijeni. Kontroliše kretanje osuđenih, vrši pretres prostorija gde borave lica lišena slobode, vrši poslove obezbeđenja vezane za posete, vrši sprovode, obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Službe.\nKazneno - popravni zavod u Sremskoj Mitrovici, ul. Sutjeska bb.\n4. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nKazneno popravni zavod u Požarevcu - Zabeli\nprimenjuje Pravilnik o kućnom redu prema osuđenim licima u zavodu, stara se o redu, disciplini i higijeni. Kontroliše kretanje osuđenih, vrši pretres prostorija gde borave lica lišena slobode, vrše poslove obezbeđenja vezane za posete, vrši sprovode, obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Službe.\nKazneno popravni zavod u Požarevcu - Zabela, ul. Zabela bb.\n5. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nProvera psihofizičkih sposobnosti vršiće se u skladu sa Zakonom o izvršenju krivičnih sankcija - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije i motivacija za rad usmeno.\nOkružni zatvor u Subotici, ul. Lenjinov park br. 4.\n6. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nOkružni zatvor u Kruševcu, ul. Nemanjina bb.\n7. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nobezbeđuje imovinu i lica lišenih slobode u bolnici, stara se o redu, disciplini i higijeni. Kontroliše kretanje osuđenih, vrši pretres prostorija gde borave lica lišena slobode, vrši poslove obezbeđenja vezane za posete, sarađuje sa zaposlenima u zdravstvenoj službi, vrši sprovode, obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Službe.\nSpecijalna zatvorska bolnica u Beogradu, ul. Bačvanska br. 14.\n8. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nKazneno popravni zavod za maloletnike u Valjevu\nKazneno popravni zavod za maloletnike u Valjevu, ul. Loznički put bb.\n9. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nKazneno popravni zavod u Beogradu - Padinskoj Skeli\nprimenjuje Pravilnik o kućnom redu prema osuđenim licima u zavodu, stara se o redu, disciplini i higijeni. Kontroliše kretanje osuđenih, vrši pretres prostorija gde borave lica lišena slobode, vrši poslove obezbeđenja vezanih za posete, vrši sprovode, obavlja i druge poslove po nalogu načelnika Službe.\nKazneno popravni zavod u Beogradu - Padinskoj Skeli, ul. Zrenjaninski put bb.\n10. Radno mesto obezbeđenja zavoda\nKazneno popravni zavod u Ćupriji, ul. Danila Dimitrijevića bb.\n11. Načelnik Službe za obezbeđenje\nzvanje stariji zapovednik\nrukovodi, organizuje i koordinira rad službe, stara se o snadbevanju i ispravnosti opreme i naoružanja, kontroliše izvršenje poslova i usklađuje rad službe sa ostalim službama u zavodu, pruža pomoć ovlašćenim organima u postupku prema osuđenim i pritvorenim licima, vodi propisane evidencije, vodi i usklađuje rad službe i plan postupanja u vanrednim prilikama i za potrebe odbrane, ostvaruje saradnju sa drugim zavodima. Organizuje prijem, otpust i razmeštaj pritvorenih lica, organizuje obezbeđenje pritvorenih u zgradi tokom trajanja sprovoda, kontroliše ostvarivanje zdravstvene zaštite i higijene lica u pritvoru i prostorija pritvora, kontroliše odvijanje poseta, slanja i prijema pošte pritvorenih, po potrebi se uključuje u rad smene i u sprovodničku službu. Obavlja i druge poslove po nalogu upravnika.\nVSS, položen ispit za zvanje zapovednika, 5 godina radnog iskustva na odgovarajućim poslovima.\nprovera psihofizičkih sposobnosti - standardizovani testovi u Centru za obuku zaposlenih u Nišu; provera znanja iz oblasti Zakona o izvršenju krivičnih sankcija i iz oblasti pravila Službe za obezbeđenje - usmeno; veština komunikacije - usmeno.\nOkružni zatvor u Prokuplju, ul. Tatkova br. 6.\nMinistarstvo pravde - Uprava za izvršenje zavodskih sankcija, Beograd, Nemanjina 22-26, sa naznakom „Za javni konkurs".\nSanja Pešić Damljanović, tel: 011/363-1833, Ministarstvo pravde - Uprava za izvršenje zavodskih sankcija.\nStručna služba Kosovskog upravnog okruga\n1. Radno mesto operatera za kancelarijske poslove\nvrši prijem i pregled pošte i podnesaka upućene Stručnoj službi, okružnim područnim jedinicama organa državne uprave; formiranje i zavođenje predmeta, dostavljanje u rad, razvođenje kroz dostavnu knjigu i arhiviranje predmeta; stalna komunikacija sa strankama radi davanja obaveštenja o kretanju predmeta; otprema poštu i vodi evidenciju o utrošku poštanskih troškova i obavlja druge poslove po nalogu šefa Odseka.\nSrednja stručna sprema društvenog ili tehničkog smera ili gimnazija, položen državni stručni ispit, najmanje 2 godine radnog iskustva u struci, poznavanje rada na računaru.\npoznavanje Uredbe i Upustva o kancelarijskom poslovanju u organima državne uprave - usmeno; poznavanje rada na računaru - praktičnim radom na računaru; veštine logičkog i analitičkog rezonovanja i organizacione sposobnosti - pismeno, standardizovani testovi; veština komunikacije - usmeno.\nKosovski upravni okrug, 38205 Kosovska Gračanica.\nKosovski upravni okrug, 38205 Kosovska Gračanica, sa naznakom „Za javni konkurs".\nDanijela Milić, šef Odseka za opšte poslove, od 09-14 časova, kontakt telefon 038/64-590; 64-811.\nPosebni uslovi za radna mesta u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija:\nPrema Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija, za pripravnika u službi za obezbeđenje može se primiti lice koje, pored zakonom utvrđenih uslova za prijem u radni odnos u državnom organu, ispunjava i sledeće uslove: da je mlađe od dvadeset pet godina, odslužilo vojni rok sa oružjem, ima srednju školsku spremu i psihički i fizički je sposobno za vršenje službe.\nRok za podnošenje prijava je 15 dana. Rok počinje da teče narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije".\noriginal ili overena fotokopija dokaza o položenom državnom stručnom ispitu za rad u državnim organima, osim za radna mesta u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija;\noriginal ili overena fotokopija dokaza o radnom iskustvu u struci, osim za radna mesta pod rednim brojem 1 -10 u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija;\noriginal ili overena fotokopija dokaza o položenom ispitu za zvanje zapovednik straže, za radno mesto pod rednim brojem 11. u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija;\npotvrda da je kandidat odslužio vojni rok sa oružjem za radna mesta pod rednim brojem 1-10 u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija.\nZa sva radna mesta radni odnos se zasniva na neodređeno vreme, osim za radna mesta pod rednim brojem 1 -10 u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija, koja se popunjavaju prijemom pripravnika na određeno vreme, radi osposobljavanja za samostalan rad u struci, u trajanju od šest meseci.\nKandidati koji nemaju položen ispit za zvanje zapovednik straže dužni su da ga polože u toku trajanja probnog rada, za radno mesto pod rednim brojem 11. u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija.\nKandidati koji konkurišu na dva ili više radnih mesta u okviru jednog organa podnose pojedinačne prijave u kojima navode uz koju od prijava su priložili tražena dokumenta.\nMinistarstvo pravde - Uprava za izvršenje zavodskih sankcija će službenim putem vršiti bezbednosnu proveru kandidata, nakon čega će biti pozvani na proveru psihofizičkih sposobnosti u Centru za obuku zaposlenih u Nišu, za radno mesto pod rednim brojem 11. u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija.\nZavodi će službenim putem vršiti bezbednosnu proveru koja će biti jedan od eliminatornih uslova da bi kandidat bio pozvan na proveru psihofizičkih sposobnosti za radna mesta pod rednim brojem 1 -10 u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija.\nZa više informacija o konkursu, zainteresovani kandidati moći će da pogledaju veb stranicu www.penoloskaakademija.mpravde.sr.gov.yu, šta će se proveravati na psihofizičkom testiranju i koji su minimalni uslovi da bi kandidati prošli u dalji izborni postupak, za radna mesta pod rednim brojem 1 - 10 u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija.\nKandidati koji prođu psihofizičku proveru za radna mesta u Ministarstvu pravde - Upravi za izvršenje zavodskih sankcija, obavezni su da izvrše proveru zdravstvene sposobnosti u Zavodu za zdravstvenu zaštitu radnika Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu, ul. Durmitorska br. 9.


Osvježeno 17. novembar/studeni, 2009.\nPlišana revolucija, 1989\nAutori: Dragan Štavljanin, Gregory Feifer, Irina Lagunina\nČesi i Slovaci proslavili su u utorak 20. godišnjicu od studentskog protesta kojim je počela Plišana revolucija, a zatim okončan komunistički režim u tadašnjoj Čehoslovačkoj.\nVođa "Plišane revolucije" Vaclav Havel pali svijeću\nVaclav Havel, dramaturg i disident, koji je postao prvi demokratski predsednik ove zemlje, politički lideri i stotine ljudi položili su cveće i zapalili sveće.\n"Ne možemo da budemo ravnodušni, posebno ne uvom globalno povezanom svetu, prema onima koji su ugnjetavani," rekao je Havel u video izjavi za češku televiziju. "Niti smemo da budemo neuspešni u podršci onima koji čeznu za slobodom. Ne možemo da ćutimo kada se krše ljudska prava samo zato što smo zabrinuti zbog nekih ugovora," dodao je.\nNekoliko hiljada ljudi u utorak je učestvovalo u maršu u centru Praga u znak sećanja na mirni studentski protest iz 1989. koji je bio brutalno ugušen.\nMeđutim, uprkos toliko željenoj slobodi koja je nastupila, sećanje na jubilarnu godinu kada je pao komunizam u Istočnoj Evropi, delimično je pomućeno razočarenjem zbog izneverenih ideala.\nNa upravo završenoj konferenciji u Pragu “Sloboda i njeni neprijatelji”, kojom je predsedavao bivši češki predsednik Vaclav Havel, francuski analitičar\nPražani obilježavaju godišnjicu "Plišane revolucije"\nŽak Rupnik je istakao da su nakon pada komunizma građani u Centralnoj i Istočnoj Evropi postal slobodniji nego ikada pre toga.\n“Reč je međutim o slobodi koja podrazumeva manje mešanja u živote ljudi, ali oni imaju veoma mali uticaj na vlast i javne poslove”.\n“Ovaj sistem ne evoluira u pravcu postindustrijskog otvorenog društva, već ka feudalizmu, u kojem vladar u svakom trenutku može da oduzme zemlju od vazala. Jedina razlika je u tome što godpodin Putin deli i uzima ne zemlju, već gasne i naftne kompanije”, naglašava Pjontkovski.\nSovjetski tenkovi u centru Praga, 1968.\nPjontkovski je s druge strane doveo u pitanje efekat nastojanja američkog predsednika Baraka Obame da resetuje odnose sa Rusijom imajući u vidu potrebu lidera u Kremlja da oklevetaju Zapad kao pretnju Rusiji kako bi opravdali svoj “kleptokratski režim”.\n“Bez resetovanja! Ruskim liderima je oduvek trebao Zapad kao neprijatelj. Naročito su se okomili na one zemlje u susedstvu koje su se opredelile za evropski put razvoja i odabrali put slobode: Gruziju i Ukrajinu”.\nPjontkovski smatra da je najbolji način da se pomogne Rusiji – podrška demokratiji u Gruziji i Ukrajini. Međutim, po njegovom mišljenju, takav pristup je blokiran “glupošću evropskih institucija”.\n“Njegovi prioriteti su najpre bezbednost, zatim razvoj, a demokratija i ljudska prava su tek na trećem mestu. Ako je Bušova administracija promovisala demokratiju rizikujući njenu kompromitaciju jer ju je povezivala sa invazijom na Irak, sada postoji opasnost od druge krajnosti, da se čini veoma malo na njenoj afirmaciji. Ako smo zaista izvukli pouke iz događaja 1989-e, onda nije ključno njihovo slavljenje, neka vrsta nostalgije, već kako se sada odnosimo prema zemljama koje su i dalje neslobodne. Naravno, da je odnos prema Kini veliki test.\nVaclav Havel na deomonstracijama. 1989.\nNa pomenutom skupu u Pragu on je kao moderator zaključio da su nakon pada komunizma 1989, istočnoevropski lideri pogrešno favorizovali brzinu reformi u odnosu na suštinu.\nOdakle to razočarenje? Rekao bih da imamo kompleks: mi smo dobri narodi, dobri ljudi, ali smo živeli pod boljševicima, sovjetskim režimom.\nNa kraju, mislim da je 25 godina nakon perestrojke, učinak pozitivan uprkos tome što u svakoj od zemalja u ovoj regiji ima skandala, korupcije, kriminala i autoritarnih tendencija. U poređenju sa godinama stagnacije pod Brežnjevom, ovo je potpuno drugačiji svet”, zaključuje Mihnik.\nKako je Prag proslavio ovaj značajan jubilej pročitajte OVDE.


Vesti online / Vesti / Svet / Rusija raspoređuje rakete na tlu svojih saveznika?\n"Rusija bi mogla da rasporedi rakete na teritorijama svojih saveznika ukoliko SAD postave slično oružje u Evropi", upozorio je predsednik Spoljnopolitičkog odbora gornjeg roma ruskog parlamenta Konstantin Kosačev.\n- Namera SAD da se povuku iz Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa (INF) iz 1987. godine mogla bi da nagovesti mogućnost raspoređivanja raketa zabranjenih tim paktom u Evropi - rekao je Kosačov, prenosi AP.\nVisoki ruski poslanik je upozorio da će, ukoliko do takvog raspoređivanja dođe, Rusija svojim oružjem uzeti na nišan američke rakete. Rusija bi, dodao je Kosačev, na takav potez mogla da odgovori i raspoređivanjem sličnih raketa bliže svojim susedima i, "ako treba, na teritorijama svojih saveznika".\nAmerički predsednik Donald Tramp objavio je prošlog meseca da namerava da povuče SAD iz Sporazuma INF zbog navodnih ruskih kršenja. Moskva je negirala da krši pakt i optužila Vašington za njegovo kršenje.


KAPITALNE INVESTICIJE U PANČEVU DO 2020. Rekonstrukcije puteva i ulica, atletska staza... | Pančevo - 013 info\nKAPITALNE INVESTICIJE U PANČEVU DO 2020. Rekonstrukcije puteva i ulica, atletska staza...\nPančevo, Pon, 08/01/2018 - 08:09\nGradsko veće prihvatilo je Plan kapitalnih investicija Grada Pančeva od 2018. do 2020. godine. Kapitalne investicije razvrstane su kroz 14 tema.\nPrema investicionoj vrednosti od 631 milion dinara najkrupnija investicija u ovom periodu biće izgradnja potamiškog kolektora fekalne kanalizacije. Nosilac realizacije ovog posla je JKP “Vodovod i kanalizacija”.\nSa procenjenom vrednošću od 556 miliona dinara druga po vrednosti je rekonstrukcija opštinskog puta od Pančeva do Dolova. Nosilac ovog posla je sam grad Pančevo.\nRekonstrukcija gradske Ulice cara Lazara procenjena je na 200 miliona dinara i treća je po vrednosti planirana investicija do 2020. godine.\nNastavak, odnosno 3. faza rekonstrukcije Starog gradskog jezgra, čija je procenjena vrednost 140 miliona dinara četvrta je po vrednosti kapitalna investicija planirana od 2020. godine. Od ovog iznosa 120 miliona dinara planirano je za radove u Mučeničkoj i Ulici Kej Radoja Dakića.\nNa spisku kapitalnih investicija planirano je i 90 miliona za proširenje Novog groblja, 76 miliona za atletsku stazu na Gradskom stadionu, 67 miliona dinara za sanaciju kanalizaciono crpne stanice kod Crvenog magacina, 64 miliona dinara za rekonstrukciju Ulice Josifa Marinkovića i 62 miliona dinara za dalje infrastrukturno opremanje Severne industrijske zone.


Severina i Igor Kojic Archives - Pogledajte!\nTag Archives: Severina i Igor Kojic\nNa internetu su se juče pojavile eksplicitne fotografije na kojima navodno Severina pozira gola. Vest, a i fotografije, prenijeli su mediji, sve se munjevito proširilo, pa su fotografije odmah postale vruća tema i svi su počeli da ih dele na društvenim mrežama.\nIgor Kojić (31) je u objavi na Instagramu komentarisao ove fotografije, a na kojima navodno njegova suprug pozira gola.\n“Dragi moji, gledajte da svoje vreme sa svojim najmilijima provodite u sreći, baš kao na ovim slikama kojima montaža i ostale tehnike ne mogu ništa”, napisao je Igor na društvenoj mreži. Severinin suprug je uz svoju objavu stavio slike njega i pevačice pokraj njenog sina.\nNa kraju objave stavio je hashtag #prayformilanbrain, kako se pretpostavlja aludirajući na Severininog bivšeg.\nOni koji su videli fotografije pisali su na društvenim mrežama kako je njihova autentičnost neupitna, odnosno da je žena koja se, u potpunosti bez odeće, na ‘selfijima’ namešta u krevetu u vrlo provokativnim i eksplicitnim pozama, uistinu Severina.\nNeki su ostavili mogućnost kako je reč o fotomontaži, odnosno nagađaju kako je reč o namještaljci u kojoj neko sličan Severini pozira kako bi ocrnio pevačicu i naštetio njenom ugledu.