GEJMER NABAVIO SKAJ ZA VELJU I NJEGOVE VOJNIKE: Preko aplikacije slali slike KASAPLJENJA, evo ko je bio Soprano, a ko Kratos\n08:04h ŽARKO LAUŠEVIĆ SLAVI 62. ROĐENDAN: Dva puta se ženio, ima troje dece, a jedna NOĆ promenila mu je život za 180 stepeni\n08:03h KOMAD BEZ KOG SE ZIMI NE MOŽE: Dobar šal je neizostavan modni dodatak za stajling u ovom delu godine\n08:03h NAUČITE DETE DA GLEDA NA SAT: Najbolje je da mališanima kroz igru približite vreme!\n08:02h CRNA SVADBA USKORO DOBIJA DRUGU SEZONU: Da li se NEBOJŠA MILOVANOVIĆ vraća u nastavku? Glumac sve zbunio OBJAVOM NA MREŽAMA\n08:02h MARIĆ JE BIO LOGIČAN IZBOR Reditelj Bojan Vuletić o ekranizaciji knjige ŽARKA LAUŠEVIĆA: Serija će prikazati tragično vreme 90-ih\n08:00h DANAS VAS UZ DNEVNO IZDANJE NOVINA KURIR ČEKA POKLON ikona BOGOJAVLJENJE sa zlatotiskom i molitvom\n07:55h BEZBEDNOSNA PRETNJA NA DAN REPUBLIKE SRPSKE: Vehabija spremao krvoproliće na proslavi u Banjaluci, službe sprečile haos!\n07:54h VEŠTAK DRAGOVIĆ O SNIMCIMA NA KOJIMA JE NAVODNO MATEJ: Otkrio šta je tačno potrebno da bi se utvrdio identitet\nMATEJ SE SPUSTIO DO SAVE DA SAČEKA GLISER?! Nekadašnji načelnik policije 87\t389\nOVAKO JE INSPEKTOR STOLIĆ UPAO U KLOPKU: Pustili ga da PRVI UĐE U KUĆU 7\t124\nGAZDA IM JE DAO SAMO JEDAN KLJUČ Istražitelj uhvatio Matejeve prijatelje 83\t545\nŠTA KRIJE MISTERIOZNA SPLIĆANKA U SLUČAJU MATEJEVOG NESTANKA? Maja živi 11\t208\nZAŠTO JE MATEJ PERIŠ UŠAO U SAVU: Mladen Mijatović analizirao snimke sa 4\t140\nRADOJE ZVICER KAO DA JE U ZEMLJU PROPAO! Gde je nestao vođa kavčana? Krije 3\t55\nMiljana Vranic 27.11.2021. 12:30h 12:55h\nPodsetimo, prilikom privodenja Veljine bande, policija je, iznmedu ostalog, oduzela od njih čak44 šifrovana telefona sa aplikacijom Skaj, koja inače košta od 600 do 2.200 evra po te lefonu, u zavisnosti da li se licenca uzima na tri meseca, šest meseci ili godinu dana.\nSkaj telefoniVeljko BelivukMarko Miljkovićgejmeršifrovani telefoni\nVEŠTAK DRAGOVIĆ O SNIMCIMA NA KOJIMA JE NAVODNO MATEJ: Otkrio šta je tačno potrebno da bi se utvrdio identitet\nIZDAJA! PRLJAVA ZNAČKA\nINSPEKTOR STOLIĆ KLANU PRODAVAO INFORMACIJE OD 500 DO 5.000 EVRA: Velja je dobro, ćuti, Ritopek je pun krvi! ČITAJTE U KURIRU! 2\nOTKRIVEN UZROK STRAVIČNE SAOBRAĆAJNE NESRĆE KOD VRŠCA: Mladi fudbaleri Kristijan i Marijan poginuli zbog kobnog dela puta 102\nsvi to čekamo\nMATEJ SE SPUSTIO DO SAVE DA SAČEKA GLISER?! Nekadašnji načelnik policije Novaković otkrio KLJUČ REŠENJA istrage nestalog mladića 87\t389\nOVAKO JE INSPEKTOR STOLIĆ UPAO U KLOPKU: Pustili ga da PRVI UĐE U KUĆU STRAVE u Ritopeku i uhapsi MESARA, a onda su PALE MASKE 7\t124\nGAZDA IM JE DAO SAMO JEDAN KLJUČ Istražitelj uhvatio Matejeve prijatelje u laži?! VESELO DRUŠTVANCE KRIJE NEKU VELIKU TAJNU 83\t545\nŠTA KRIJE MISTERIOZNA SPLIĆANKA U SLUČAJU MATEJEVOG NESTANKA? Maja živi na visokoj nozi, a evo odakle joj pare za takav život 11\t208\nSUTRA JE BOGOJAVLJENJE: U ponoć pomislite želju! Veruje se da je BOGOJAVLJENSKA VODICA LEKOVITA, a evo kako se pravilno pije 11\t1.5k\nKAKAV TEKST! Britanski novinar o Novakovom CIRKUSU: Đokovićevi izbori oslobodili su SILE daleko veće od njega! Borba je TEK POČELA 153\t1.5k\n"NE SUMNJAM DA OTAC MOŽE PO HODU DA PREPOZNA DETE": Veštak o Mateju, POTREBNO JE 30 DANA DA SE NEKO IDENTIFIKUJE!\nDA LI JE OMIKRON KRAJ EPIDEMIJE KORONAVIRUSA? Evo šta na to kaže Entoni Fauči!\nNE MOŽE DA SE UGOJI NI GRAM VIŠE ZBOG ŠTITNE ŽLEZDE: Jelena Rozga MUKU MUČI sa ovim problemom!


Predsednički izbori i revizija trgovinskog sporazuma NAFTA\nSlobodna trgovina postala je ključno pitanje u predsedničkoj kampanji, posebno medju demokratskim kandidatima. Imajući u vidu gubitak mnogih radnih mesta u Ohaju, gde se danas održavaju primarni izbori, dvoje kandidata za predsedničku nominaciju demokratske stranke predložilo je da se povedu pregovori o reviziji Sporazuma o slobodnoj trgovini u Severnoj Americi, poznatog kao NAFTA, u uverenju da bi taj stav mogao da ima ključnu ulogu u pridobijanju podrške neodlučnih birača.\nProblemi industrijskih radnika u Ohaju našli su se u fokusu predsedničke kampanje proteklih nedelja. Ova država izgubila je, prema nekim procenama, čak 250 hiljada radnih mesta u industriji.\nDok su njihove pristalice vodile kampanju, dvoje preostalih kandidata za predsedničku nominaciju demokratske stranke, senatori Hilari Klinton i Barak Obama, fokusirali su se na pitanja trgovine u svojim nastupima. Oboje su nagovestili da bi uputili ultimatum američkim partnerima u NAFTI.\n“Reći ćemo Kanadi i Meksiku da ćemo se povući iz sporazuma ukoliko ne izmenimo ključne odredbe u pogledu radne snage i ekoloških standarda,” poručila je senatorka Klinton.\n“Mislim da bi trebalo da izvršimo pritisak pretnjom povlačenja iz sporazuma da bismo osigurali da novi radni i ekološki standardi budu primenjeni,” naglasio je senator Obama.\nProteklih dana američki i kanadski mediji izvestili su da je jedan član Obaminog štaba nastojao da razuveri kanadske zvaničnike da su poruke senatora Obame samo deo izborne retorike. U fabrici automobila u Toledu u Ohaju, senatorka Klnton je osudila to kao nastavak stare prakse.\n“Mislim da to postavlja ozbiljna pitanja o tome šta se stvarno poručuje stanovnicima Ohaja,” rekla je ona.\nČlan Obaminog štaba izjavio je da su Kanadjani pogrešno protumačili njegovu izjavu. Bivši predsednik i suprug Hilari Klinton, Bil, zalagao se za NAFTU pre više od jedne decenije kako bi se olakšao trgovinski promet izmedju tri ključne zemlja na severnoameričkom kontinentu. Medjutim, radnici i sindikalni lideri u Ohaju tvrde da je NAFTA takodje omogućila korporacijama da izmeste radna mesta u Meksiko gde je radna snaga daleko jeftinija.\nErin Salivan Leli je volonter u izbornom štabu senatorke Klinton u delu Klivlenda nastanjenom pripadnicima srednje klase. Ona kaže da ljudi krive NAFTU za gubitak radnih mesta.\n“Srednja klasa trpi zato što radna mesta nestaju. Ako nemate posao sigurno ćet misliti da je to zato što je on izmešten u inostranstvo,” kaže Leli.\nMada ekonomista Rob Skot radi za Institut za ekonomku politiku u Vašingtonu, koji finansiraju sindikati, on smatra da se gubitak radnih mesta u Ohaju ne može u celini pripisati NAFTI.\n“NAFTA je odgovorna za gubitak nekih od tih radnih mesta,” kaže on i dodaje da je samo oko 25 odsto radnih mesta iz Ohaja izmešteno u Meksiko. Medjutim, Skot ukazuje da je većina ostalih izgubljenih radnih mesta izmeštena u zemlje koje koriste modele trgovinskih aranžmana slične NAFTI. Predsednik Buš je odbacio pritužbe demokratskih kandidata ističući da je NAFTA omogućila znatan prihod od izvoza prošle godine.\n“Prihod od 380 milijardi dolara od izvezene robe znači da su mnogi farmeri i poslovne kompanije - i velike i male, imale dobit od otvorenih tržišta u našem susedstvu,” kažee predsednik Buš.\nU ovom centru za obuku južno od Klivlenda, radnici uče nove proizvodne tehnike uz pomoć kompjutera, u čemu prema zagovornicima slobodne trgovine leži budućnost Sjedinjenih Država.\nMet Genon koji ovde usavršava svoje znanje tvrdi da u mašinskoj industriji ima velikih mogućnosti za zapošljavanje.\n“Možete da sedite kod kuće, sažaljevate sebe, i žalite se da nema posla – ali, u suštini posla ima - treba da ga potražite,” kaže on.\nRadna mesta su dostupna u Ohaju, ali sa zaradom od 16 dolara na sat, što je samo polovina od zarade radnika automobilske indtstrije učlanjenih u sindikate. Ekonomista Rob Skot ukazuje da se američki radnici takmiče sa meksičkim radnicima koji su zadovoljni i zaradom od dolar - dva na sat i radnicima u Kini i drugim azijskim zemljama koji su plaćeni još manje.\n“Radi se zapravo o konkurenciji nadnica koja se ogleda u ceni robe koja se uvozi u SAD, počevši od industrijskih proizvoda nadalje,” kaže on.\nSuočeni sa teškoćama, radnici i njihovi lideri u Ohaju kažu da žele da sledeći predsednik SAD obezbedi da trgovinski sporazumi pomognu američkim radnicima bar isto onoliko koliko i radnicima u zemljama u razvoju.


″Sloboda stampe ″-u povodu Svjetskog dana slobode medija | Politika | DW | 02.05.2004\n"Sloboda stampe "-u povodu Svjetskog dana slobode medija\nMedjuanrodni dan slobode medija ,3.maj, prilika je da se u mnogim zemljama svijeta podsjeti na povrede prava slobodnog informiranja,komentira Miodrag Soric.\nNovinari ostrog pera u diktaturama zive opasno.Oni se progone, prisluskuju,zatvaraju ili cak ubijeju.A sta su njihovi tzv. prekrsaji ?Oni izvjestavaju o korumpiranim politicarima ili privrednim vodjama.Oni istrazuju kako vojska muci civile.Oni javno optuzuju islamisticke propovjednike koji pozivaju na mrznju.Oni otkrivaju kako organizirani kriminal razara drustvo.\nPovodom Medjunarodnog dana slobode stampe , organizacije za zastitu ljudskih prava iznose svoje tuzne bilanse:Samo u prva 4 mjeseca ove godine 13 novinara je izgubilo zivot obavljajuci posao, stotine ih je uhapseno ili napadnuto.Kao i dosada, autoritarni vladari negiraju pravo progonjenih novinara na pravednu odbranu.Bilo da je rijec o Rusiji ili drugim zemljama bivseg Sovjetskog Saveza,o vecini zemalja Afrike, Arapskog svijeta,Iranu,Indoneziji ili Kini,novinarima koji nisu poslusnici mocnika, nego se stavljaju na stranu gradjana, zivot je u opasnosti.\nArgumenti totalitarnih vladara su slicni i oni uvijek iznova tvrde kako u prinicipu nemaju nista protiv demokratije i nezavisnih medija.Takve izjave se mogu cuti u predsjednickim palatama Uzbekistana, Kine ili Tunisa.Samo,dalje se tvrdi da u tim zemljama ljudi jos nisu zreli za slobodu, i doslo bi do haosa i nemira, kada bi se prepustili sebi samima.U osnovi, totalitarni rezimi se boje gubitka vlasti i zato obeshrabruju narod.\nPoljednji izvjestaji medjunarodnih organizacija kao sto su " Reporteri bez granica " , " Human Rights Watch" ili " Amnesty International", potvrdjuju da i dalje dvije trecine covjecanstva zivi u zemljama ogranicene slobode misljenja i stampe.Nazalost ,nema izgleda za poboljsanjem.Nakon okoncanja hladnog rata, mnogi su se nadali da ce novinari u zemljama nasljednicama Sovjetskog Saveza imati vise slobode .No, nada se u medjuvremenu izgubila. Ne postoji ni jedna televizija u Rusiji, koja direktno ili indirektno ne hvali predsjednika Vladimira Putina.Despoti u drugim republikama slijede ovaj primjer.\nArgumenti za sputavanje medija, uvijek se lako pronadju.Borba protiv medjunarodnog terorizma u medjuvremenu je stavljena u prvi plan,kako bi se domaci mediji cenzurirali.To je prije svega slucaj u zemljama arapskog govornog podrucja, poput Maroka ili Tunisa.Sloboda medija je ugrozena i u 2004. godini, bilo gdje da se pogleda.Tako u Zimbabveu , od prosle jeseni je zabranjen list " Daily News", poslejdnji neovisni dnevnik.U Kini drzavna cenzura istrazuje Internet, kako bi kriticke tekstove izbacila iz mreze.Kuba se moze pohvaliti da je zemlja u cijim se zatvorima nalazi najvise novinara, njih 30 .U Bangladesu je zabiljezeno najvise napada na novinare.\nTakodjer i zapadne zemlje moraju sebi predbaciti krivicu za smrt novinara.Tako je u Iraku zivot izgubilo vise novinara, a neki samo zato sto americki vojnik nije razlikovao objektiv kamere od minobacaca.\nSta dakle uciniti?Organizacije za zastitu ljudskih prava moraju i dalje iznositi u javnost povrede slobode medija , kako bi se vrsio pritisak na rezime.Cesto se medjutim zapadne vlade angaziraju sa poluautoritarnim rezimima, bilo iz sigurnosnopolitickih ili privrednih razloga.Zalostan primjer za to su, navodno izvanredni odnosi izmedju ruske i njemacke ili kineske i njemacke vlade. No, tzv. "realpoliticari" mogu svoje zastave jos vise podizati, ali to ne znaci da hrabri novinari, borci za ljudska prava i politicki angazirani gradjani slobodnih zemalja trebaju slijediti njihov primjer. Sloboda stampe, a time i sloboda covjeka uopste ,isuvise su visoke vrijednosti , da bi se prepustile na odlucivanje cinicima na diplomatskom parketu.\nTeodor Meron je na sastanku sa Anom Brnabić u Beogradu reagovao na njenu izjavu da u Srebrenici nije počinjen genocid. Vlada Srbije u svom saopštenju to ni ne pominje.


ATP Masters Montreal • MAXtv\nPrva polovina kolovoza rezervirana je za teniski turnir imena Rogers Cup koji je poznatiji pod imenom ATP Masters Montreal. Svake godine najbolji svjetski tenisači pohode ovaj kanadski grad jer je igrati na Mastersu stvar renomea, bodova, a i zarade!\nOve sezone na ATP kalendaru nalazi se devet Masters 1000 turnira od kojih je pet već odigrano. Šesti turnir, ovaj u Montrealu, igra se na tvrdoj podlozi, a ta činjenica gura Đokovića u ulogu prvog favorita. Podsjetimo da je od do sad pet odigranih ovosezonskih Mastersa, tri osvojio Nadal, jedan je uzeo Đoković, a jedan je osvojio Murray. Nadal i Murray će na ovome turniru biti glavni rivali Noletu budući da je Federer otkazao zbog ozljede. Od Montreala je odustalo još nekoliko vrsnih tenisača poput Tsonge, Čilića, Troickog, Monaca, Moinfilsa i Robreda, no konkurencija je i dalje vrhunska - od najboljih deset s ATP liste nedostaju samo dvojica.\nNajvišu svjetsku razinu tenisa gledajte na kanalu SportKlub.


"Entuzijazam prisutan, stanje zadovoljavajuće" | Mondo.Me Prod\nPetar Mijovic Entuzijazam prisutan stanje zadovoljavajuce\n1. October, 00:26\n"Entuzijazam prisutan, stanje zadovoljavajuće" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n12.05.2020. / 11:33 11:35\nAutor mondo.me 12.05.2020. / 11:33 11:35\nTrener KK Budućnost Voli Petar Mijović govori da jedva čeka kraj maja i nada se da će se ABA liga nastaviti, te da ćemo šampiona dobiti na terenu\nOgromna pauza prouzrokovana pandemijom oko korona virusa, pa treninzi u dvorani u Kokotima, pa konačno Sportski centar "Morača"...\nKošarkaši Budućnost Volija danas će osjetiti podlogu našeg hrama košarke, gdje je posljednji trening odrađen čak 18. marta.\nTim Petra Mijovića je juče, po grupama i u ritmu individualnog rada, odradio posljednji trening u Kokotima, a u rad je uključeno 12 prvotimaca, od kojih su trojica stranci Mejers, Tili i Božić, momci koji su ostali u Crnoj Goru tokom korona virusa.\n“Moram istaći da je fizičko stanje igrača, spram onoga što trenutna situacija nalaže, sasvim zadovoljavajuće. Očigledno je da su igrači izuzetno ozbiljno i savjesno pristupili obavezama individualnih treninga u svojim domovima, u sedmicama i mjesecima za nama”, kazao je trener Petar Mijović.\nSa košarkaškim treninzima trebalo bi početi od 18. maja, ukoliko to dozvoli Nacionalno koordinaciono tijelo i epidemiološka situacija u državi.\n“Trenutan ritam treninga je takav da prije svega želimo da napravimo dobru bazu za onaj pravi početak priprema, koji bi uslijedio od momenta kada se zakaže plej-of ili fajnal-for ABA lige. Sa nestrpljenjem očekujemo odluku sa Skupštine ABA lige koja će biti održana krajem maja”, dodao je Mijović.\nAmerički košarkaši Bamfort, Martin i Kilpatrik, kao i naš naturalizovani reprezentativac Kobs, su u programu individualnog rada u Americi. U prvom timu od domaćih igrača van stroja jedino je dugoročno povrijeđeni centar Filip Barović.\n"Zdravstveni bilten je zadovoljavajući, tokom perioda rada prethodnih dana nijesmo se suočili sa problemima poput povreda. Period od dva mjeseca koji je za nama je bio na izvjestan način i koristan za one igrače koji su "vukli” neke povrede na duži period. Sada je sve to zaliječeno, entuzijazam je jasan i nadamo se nastavku sezone”, zaključio je Petar Mijović, trener Budućnost Volija.


“Dan“: „KOMUNALNO“ I „VODOVOD“ ZA POREZE DUZNI PREKO MILION EURA | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\n“Dan“: „KOMUNALNO“ I „VODOVOD“ ZA POREZE DUZNI PREKO MILION EURA\nŽiro računi ulcinjskih javnih preduzeća Komunalne djelatnosti i Vodovod i kanalizacija nisu u blokadi, ali su u tim kolektivima svjesni činjenice da bi Poreska uprava uskoro mogla primjeniti tu mjeru. Podsjetimo, direktor Poreske uprave Miomir M. Mugoše je pred Novu godinu najavio da će početkom godine blokirati račune opštinama i javnim preduzećima zbog neredovnog plaćanja dugovanja i tekućih obaveze. Među njima je i Ulcinj koji, prema ranije saopštenim zvaničnim podacima, Poreskoj upravi duguje oko šest miliona eura i to samo na ime reprograma koji je dogovoren još 2015. godine. Mugoša je istakao da opštine više neće moći da plaćaju zarade bez plaćanja poreza i doprinosa.\nDirektor JP Komunalne djelatnosti Skender Kalezić kaže da preduzeće na čijem je čelu vrši javnu funkciju i ako bi došlo do blokade, to bi sigurno imalo implikacije. – Zasad nismo u blokadi, a činjenica je da imamo dugovanja Poreskoj upravi. Takođe, činjenica je da i mi imamo dužnike od kojih je najveći Opština Ulcinj koja nam na dan 31.12.2018. godine duguje 1.200.000 eura. Iz toga proizilazi da bi u situciji da mi budemo u blokadi i mi morali nekoga da blokiramo. Ipak nadam se da do toga neće doći i da će se naći neko rješenje – kaže Kalezić.\nIz Poreske uprave saopštili su da su svjesni činjenice da su lokalna preduzeća i javne ustanove od vitalnog značaja za funkcionisanje opština i da su u direktnoj funkciji građana, ali smatraju da je kod njih potrebno uspostaviti veći stepen poreske discipline. – Rješenja o reprogramu poreskog potraživanja ukinuta su kod dva lokalna preduzeća iz Opštine Ulcinj, koja se nalazi među najvećim poreskim dužnicima sa nivoa lokalne samouprave – JP Vodovod i kanalizacija i JP Komunalno preduzeće. Imajući u vidu da ukupan poreski dug ova dva subjekta, koji je momentom ukidanja rješenja u potpunosti dospio, iznosi preko milion eura, to je kod istih preduzeća mjera prinudne naplate blokadom žiro računa. Takođe, isti će biti predmet inspekcijskog nadzora – saopšteno je iz Poreske uprave.\nInače, zvanični podaci koje je nedavno prezentovala Demokratska partija socijalista, odnosno lokalni odbor te partije u Ulcinju, pokazuju da je finansijska situacija u najjužnijoj opštini katastrofalna. Tu se prije svega misli na dugove jer Opština Ulcinj i javna preduzeća čiji je osnivač po osnovu kratkoročnih i dugoročnih finansijskih obaveza duguju 51,4 miliona eura. U DPS-u tvrde da su takvo stanje zatekli kada su prošle godine preuzeli vlast u Ulcinju. Inače, od tog iznosa 40,25 miliona eura duguje Opština, dok je dug javnih preduzeća 11,15 miliona. Na osnovu ovih podataka, može se zaključiti da Ulcinj spada u red najzaduženijih opština, s obzirom na to da se proteklih godina budžet prosječno realizuje u iznosu od oko pet do šest miliona eura. Najveće obaveze Opštine Ulcinj potiču od zaduženja za investicione projekte kanalizacije i vodosnabdijevanja kod Evropske investicione banke i njemačke KfV banke i iznose 25,88\nmiliona. Po osnovu reprograma, Poreskoj upravi se duguje 5,71 milion, dobavljačima 1,92 miliona, a kreditne obaveze su 3,97 miliona. Opština duguje i za neisplaćene lične dohotke, poreze i doprinose 2,76 miliona. Od javnih preduzeća najviše su zaduženi JP Vodovod i kanalizacija i JP Komunalne djelatnosti, čije obavaze iznose skoro po četiri i po miliona eura. Slijede JP Centar za kulturu sa 824 hiljade eura, RTV Ulcinj 381 hiljadu, JP Uzgoj i zaštita divljači sa 459 hiljada, Agencija za razvoj i izgradnju Ulcinja sa 408 hiljada i Javna ustanova „Sirena“ sa dugom od 109 hiljada eura. Za lokalnu Turističku organizaciju nisu navedeni podaci o zaduženosti.\nA po osnovu neplaćenog poreza na nepokretnosti, u periodu 2003. do 2017. godine Opštini Ulcinj duguje se oko 9.661.373 eura, ali više od polovine tog duga, tačnije 5,62 miliona eura, zastarelo je i više nije naplativo. Da se radi o ogromnoj svoti za lokalnu samoupravu pokazuje podatak da je realizovani opštinski budžet u 2017. godini iznosio oko šest od planiranih 15 miliona eura. Budžet za 2018. godinu takođe je planiran u iznosu od 15 miliona eura, od čega je ostvareno nešto preko šest miliona. Opština je krajem prošle godine usvojila budžet za 2019. godinu i on je planiran u iznosu od 10,9 miliona eura. (Miljan Knežević, Dan)\nPrevious: Sezona VIVO: U PETAK NOVI KONCERT\nNext: Predstavljena ponuda u Tirani: TURISTI IZ ALBANIJE RADO U CRNOJ GORI


Prognoza Bila Gejtsa: I posle pandemije rad od kuće i manje poslovnih putovanja - 21.11.2020, Sputnik Srbija\nNakon završetka pandemije korona virusa, biće čak 50 odsto manje službenih putovanja nego pre, dok će se povećavati procenat onih koji rade od kuće, prognozira... 21.11.2020, Sputnik Srbija\n07:45 21.11.2020 (Osveženo: 07:49 21.11.2020)\nNakon završetka pandemije korona virusa, biće čak 50 odsto manje službenih putovanja nego pre, dok će se povećavati procenat onih koji rade od kuće, prognozira jedan od najbogatijih ljudi na svetu Bil Gejts.\nOn je za "Biznis insajder" rekao da će posle pandemije biti i 30 odsto manje kancelarijskih poslova.\nOsnivač Majkrosofta smatra da će firme podići prag za poslovna putovanja nakon zdravstvene krize, a da će se privatni sastanci održavati ako su zaista hitni.\nMajkrosoft je prošlog meseca najavio da će otkazati polovinu svojih poslovnih letova nakon pandemije, kao i da je mnogo manje verovatno da će zaposleni u toj kompanije dolaziti na posao, češće će raditi od kuće, prenosi Tanjug.\nUvođenje sličnog hibridnog modela već su najavile druge tehnološke kompanije kao što su Tviter i Fejsbuk.


djokovic olimpijske igre | Sport | Ostali sportovi\n20. September, 03:43\nNOVAK JE NA KONFERENCIJI TRAŽIO NJEN BROJ! Đoković raspoložen u Tokiju: Ako ima neko kontakt da mi da... 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n22.07.2021. / 13:40\nNovak Đoković odlično raspoložen na Olimpijskim igrama. Nasmejao je sve tokom konferencije u Japanu\nIzvor: Twitter/Printscreen/@domibecker/Profimedia/Rob Prange / Spain DPPI / DPPI\nNovak Đoković je došao na Olimpijske igre sa samo jednim ciljem. Da osvoji zlato u Tokiju.\nDanas je saznao i imena protivnika na tom putu i termin prvog meča u Japanu.\nA, posle toga je usledila zvanična konferencija srpskog tima na kojoj je prisustvovao i prvi reket planete gde ga je šefica sprske misije Nataša Janković predstavila kao "najboljeg tenisera svih vremena".\nSerbia chief of mission Natasa Jankovic just introduced Novak Djokovic as ‘the most successful tennis player ever’ after his Wimbledon winpic.twitter.com/fCOtPcyM2X\n— Andrew Dampf (AP) (@AndrewDampf)July 22, 2021\nDa je u odličnom raspoloženju moglo je da se čuje po odgovorima.\nJedno od pitanja je bilo vezano za "Zlatni slem", odnosno osvajanje sva četiri grend slema u sezoni i Olimpijske igre. Nešto što je pošlo za rukom samo legendarnoj Štefi Graf 1988. godine.\n"Nisam u kontaktu sa Štefi, ali ako neko može da mi da kontakt da je pitam kako je uspela...Imam veliko poštovanje prema njoj. Njen šampionski mentalitet je nešto što me inspiriše i nadam se da ću uspeti to da iskoristim ovde" , rekao je Novak.\nPotom je ponovo nasmejao sve kada su ga pitali o Huanu Martinu del Potru, Argentincu koji ga je dobio dva puta na Igrama.\n"Srećan sam što Delpo nije ovde, napisao sam mu to i u poruci. Šalu na stranu, stvarno mi je drago što vidim njegove slike sa terena i što se vraća."\nPotvrdio je da su ambicije velike, posebno u odličnom okruženju.\n"Uvek mi je čast da predstavljam svoju zemlju, ali biti deo Olimpijskih igara je nešto posebno. Jesam sam na terenu, ali osećam taj timski duh i njihovu podršku i to ti daje krila na terenu za ostvarenje uspeha. Osećam se odlično i fizički i mentalno i spreman sam da pružim maksimum. Imam odličnu sezonu iza sebe, tri grend slema i nadam se da ću imati još jedan odličan turnir."\nColetiva de Novak Djokovic agora no Centro de Mídia em Tóquio:#TokyoOlympics#Tokyo2020#uolesportenews#UOLemTóquio#Olimpiadas#JogosOlimpicos#novakdjokovicpic.twitter.com/3XG5bpUBkg\n— Domitila Becker (@domibecker)July 22, 2021\nVeliki broj tenisera je odustao od Igara iz različitih razloga, među njima su i Rafael Nadal i Rodžer Federer.\n"Čudno je igrati ovde bez Rodžera i Rafe", prokomentarisao je Đoković.\nPrvi rival u Tokiju biće mu Bolivijac Ugo Delijen.


Beograd, 18. maj 2017 – „Ništa u životu ne treba podrazumevati i prepuštati slučaju. Na minimalne promene treba reagovati. Postoje stručne službe koje imaju odgovore na sva naša pitanja, i treba pričati o svim problemima.“ Tako Zdenka Grozdanović, majka dvoje dece iz Leskovca, počinje priču o borbi koju vodi u vezi sa mlađim sinom Markom.\nOn ima dve i po godine. Veseo je, ali miran, nenametljiv.\nMarko ne govori.\nLogoped Irena Stevanović Stamenković uči Marka da izgovara prve reči\nOn nije jedini kome Razvojno savetovalište u Leskovcu pomaže. Godišnje 2000 dece i njihovih porodica dobije podršku. Svake godine 200 nove dece uđe u program.\nZahvaljujući programu saradnje UNICEF-a i Ministarstva zdravlja, unapređuje se kvalitet zdravstvene zaštite u 23 doma zdravlja u Srbiji. Program podrazumeva obuke zaposlenih, uvođenje upitnika za procenu dečjeg razvoja, izgradnju kapaciteta razvojnih savetovališta kroz opremanje nameštaja, nabavku didaktičkog materijala za procenu i stimulaciju svih razvojnih oblasti. Svim ovim aktivnostima stvaraju se savetovališta po meri deteta i porodice.\nMarko sa mamom dolazi dva puta nedeljno u Razvojno savetovalište\nDete često uz pomoć stručnjaka u Savetovalištu i porodice, brzo, već nakon godinu dana, prevaziđe zastoj u govoru. Njegov razvoj – koliko reči više govori, na koji način komunicira, kako se obraća, i šta od naloga može da izvrši, se prati iz meseca u mesec, zajedno sa roditeljima. Nekoj deci je potrebno više vremena da se prilagode, opuste i prihvate pomoć, kaže Irena Stevanović Stamenković. Kako je svako dete različito tako su i terapija i njeno trajanje individualni.\nAžurirano: 18. 05. 2017.


INTERVJU Viola fon Kramon: EU će pomoći Srbiji ako uvede sankcije Rusiji | Kosova.info\nDom|Najnovije|INTERVJU Viola fon Kramon: EU će pomoći Srbiji ako uvede sankcije Rusiji\nINTERVJU Viola fon Kramon: EU će pomoći Srbiji ako uvede sankcije Rusiji\nViola fon Kramon Foto: Evropski parlament\n“Srbija mora jasno da pokaže gde joj je mesto i ako zaista želi da se pridruži Evropskoj uniji, mora da se uskladi sa sankcijama Rusiji. Međutim, nikakvo uvođenje sankcija neće zameniti naš nadzor nad medijskim slobodama ili ljudskim pravima”, rekla je u intervjuu za Nova.rs poslanica Zelenih u Evropskom parlamentu, Viola fon Kramon.\nOna je u razgovoru za naš portal rekla da Srbija može da računa na pomoć EU ukoliko se odluči da uvede sankcije Rusiji, ali to ne znači automatski lakši put naše države ka toj zajednici.\n“U Briselu često možete čuti oštre kritike upravo na teme vezane za vladavinu prava ili medijske slobode. Ne možemo da prihvatimo ono što Telekom Srbija radi i nadamo se da će se nacionalne TV frekvencije dodeljivati na osnovu zasluga, kako bi i N1 i Nova S mogli da dopru do šire javnosti u Srbiji”, naglasila je ona.\nRedovno ističete da je vreme sedenja na dve stolice isteklo. Da li vam poslednji potezi Srbije deluju kao da je bliža EU u odnosu na Rusiju? I da li očekujete da Srbija uvede sankcije?\nRuska invazija na Ukrajinu definitivno stvara novi geopolitički zamah i svet ne funkcioniše na isti način kao pre 24. februara ove godine. Srbija stoga mora jasno da pokaže gde joj je mesto i ako zaista želi da se pridruži EU, mora da se uskladi sa sankcijama Rusiji. Vreme sedenja na dve stolice i balansiranja između Zapada i Rusije bi već trebalo da je prošlo.\nIz Brisela i SAD stižu snažni pritisci da to učinimo, ali da li naša država može da dobije i garancije da će joj se pomoći u situaciji kad to učini, posebno ako znamo da smo energetski zavisni od Rusije?\nApsolutno. Pogledajte primer Moldavije, male zemlje koja je direktni sused Ukrajine, pa čak i sa proruskim trupama na svom tlu u Pridnjestrovlju. Kad je nova proevropska vlada odlučila da prekine energetske veze sa Rusijom, EU je pojačala i povezala Moldaviju sa sistemom električne mreže EU i obezbedila joj ogromnu makrofinansijsku pomoć za upravljanje svojim računima za energiju i gas. Ovo može biti dobar primer i za Srbiju. Ako ste pošten i pouzdan partner, naravno da vas EU neće ostaviti na cedilu. Ali igranje na sve karte i pomaganje Rusiji da izbegne sankcije ili uvoz kineskog oružja usred rata u Ukrajini šalje nam radikalno drugačije signale.\nFon Kramon: Izbori u Srbiji ni slobodni ni pošteni\nIZBORI 202205. apr. 2022\nEvropski parlament će Rezolucijom tražiti od Srbije da uvede sankcije Rusiji\nPOLITIKA20. apr. 2022\nVučić za FT: Srbija neće izabrati stranu, nećemo uvesti sankcije Rusiji\nPOLITIKA21. apr. 2022\nA koliko ta odluka može da utiče na EU integracije naše zemlje? Da li to može da ih ubrza?\nPridruživanje EU je proces koji zahteva ispunjavanje dobro uspostavljenih standarda, ali i usklađivanje sa našim vrednostima i principima. Sankcije ruskim subjektima i političarima su upravo to – principi i vrednosti u praksi. Usklađivanje Srbije sa spoljnom politikom EU je zaista neophodno za dalju integraciju u EU, jer neće biti podrške otvaranju novih klastera ili poglavlja ako se to ne učini.\nSmatrate li licemernim to da se kao nagrada za uvođenje sankcija Rusiji ubrza put u EU i zažmuri na kršenje vladavine prava, nedostatak medijskih sloboda i uopšte ljudskih prava? Može li se bez toga u EU?\nApsolutno ne. Kao što vam je poznato, i Evropski parlament i Evropska komisija veoma pažljivo prate situaciju u zemlji i ovde u Briselu često možete čuti oštre kritike upravo na teme vezane za vladavinu prava ili medijske slobode. Ne možemo da prihvatimo ono što Telekom Srbija radi i nadamo se da će se nacionalne TV frekvencije dodeljivati na osnovu zasluga kako bi i N1 i Nova S mogli da dopru do šire javnosti u Srbiji. Nikakvo uvođenje sankcija neće zameniti naš nadzor nad medijskim slobodama ili ljudskim pravima, nema sumnje u to.\nOtvoreno kritikujete režim u Srbiji oko brojnih pitanja i zbog toga vas predatavnici vlasti redovno pominju. Nedavno vas je predsednik Vučić opisao kao “hodajuću sramotu”. Da li vas pogađaju takve uvrede?\nVeoma pažljivo pratim situaciju u Srbiji i lično mi ne smetaju napadi. Neki srpski političari očigledno imaju taj stil. Međutim, za ukupnu političku klimu u zemlji bilo bi bolje da se ovi lični napadi i neprihvatljivi jezik ne koriste za targetiranje političkih protivnika. Svi mi ovde radimo na tome da Srbija bude bolje mesto i nova država članica EU, ali za to gospodin Vučić treba da shvati da je pluralitet mišljenja i sloboda izražavanja preduslov.\nMislite li da Vučić iskreno Srbiju vodi ka EU?\nŽelim da verujem da SNS i predsednik Vučić imaju interes da Srbiju približe EU. On je dobio novi mandat i jasnu odgovornost za pravac u kom će ići zemlja. Dozvolite mi da još jednom razjasnim da je isključivo na Vladi i predsedniku Srbije da odlučuju o tempu evropskih integracija – što pre Srbija bude usklađena sa spoljnom politikom EU i dostigne određeni standard u oblasti vladavine prava, to će pre postati punopravna član.\nPredsednik Srbije nedavno je izjavio da su pod pritiskom stranih službi odustali od iskopavanja litijuma i da smo tako izgubili priliku da zaradimo ogroman novac, navodeći primere Nemačke i Portugala kao država koje će profitirati od litijuma. Pa, kakva je situacija u Nemačkoj po tom pitanju? Da li se kopa litijum i kako?\nIskopavanje litijuma je pitanje koje utiče na polarizacije u mnogim zemljama širom Evrope, ne samo ovde. Bez obzira na to, mi u EU smo uvereni da svako iskopavanje litijuma mora da se obavlja po najvišim ekološkim, radnim i socijalnim standardima. U Nemačkoj se sada razgovara o nekoliko projekata i kada se ekološki standardi u potpunosti zadovolje, oni će početi. Ovo je i moja poruka za Srbiju – vi imate pravo da odlučujete šta ćete sa svojim resursima, ali mi ćemo uvek biti tu da insistiramo na evropskom nivou zaštite životne sredine i radnika.\nBrižit Makron: Ovo je ogromna čast za mog supruga\nProtesti u Parizu i Lionu: Policija koristila suzavce, pokušavaju razbiti demontracije


Bil Klinton i Toni Bler\nKlinton je uporedio Miloševića i Sadama Huseina i istakao da ne želi da ih ubije.\nMeđutim, deo u kojem Bler daje odgovor Klintonu na to pitanje nije moguće videti iz objavljenih transkripata jer je sakriven, ali se dalje vidi da se Klinton složio sa njim i zatim su počeli da pričaju o drugim stvarima.\nKlinton i Bler razgovarali su i o smrti princeze Dajane, a Klinton je Bleru ispričao i anegdotu o ručku sa Borisom Jeljcinom.Sve objavljene transkripte možete pročitati OVDE.\nlaburistaDJ.K. Laburista u Britanskom parlamentu,Djeremi Korbin,rekao je javno,da su Klinton i Bler za sve ono što su uradili tokom svoje vlasti,ratni zločinci i da treba da odgovaraju pred medjunarodnim sudom pravde! Inače to je stranka T.Blera,ali što se tiče podrške Korbin uživa podršku preko 60%članova,shvatili su konačno,a to i svet treba da shvati,da treba reći pravu istinu i rešavati probleme više diplomatijom a ne oružjem.\nProficap Sve sami rusofili i amerikanofili, nigde vise nema srbofila. Ako cemo iskreno, zapad nas smatra malim rusima i uvek ce biti protiv nas, ma koliko god lepo pricali, oni su nam istorijski protivnici. Sa druge strane rusi su nam i pomagali, nekoliko puta, mada uvek imaju neku korist pa mozda i zbog toga. Jednom je pre 10-12 godina neki pukovnik FSB-a (KGB) rekao da nisu dali da NATO udje u Srbiju kopneno "iz inata", a ne zato sto nas vole. Ne secam se bas dobro, ali bila je neka igrarija oko S.Koreje i ameri su im udarili kontru i nesto ih zestoko zeznuli, pa su zbog toga rusi zauzeli stav i terali kontru NATO-u kada je u pitanju bila Srbija 99'. Znaci, zbog stava rusije koji je bio poljuljan NATO nije usao kopneno, a ne zbog njihove bratske ljubavi. Vratite malo film 16-17 godina unazad... Kina je jedina bila na nasoj strani, ali zbog neutralnosti Rusije nisu mogli nista sami. Tek posle mesec dana i igrarije oko S.Koreje, Rusija staje na nasu stranu, ali kasno, steta je vec bila naneta. Setite se da su rusi posle Rambujea dobili od Svetske banke 11 milijardi dolara bespovratno. Setite se izjave Milana Milutinovica i pljuvanja po Rusiji zbog izdaje i 11 milijardi dolara dok Ivanov stoji na dva metra od njega i crveni od stida. Mada opet su mi drazi i ovakvi rusi, neko ovaj zapad sa laznim moralom i njihovim "vrednostima".\nBoki Ja zaista ne mogu da razumem kako neki umobolnik moze da voli zemlju koja je ubijala njegov narod,rasparcala drzavu u kojoj zivi ,otela delove teritorija,podrzavala teroriste,gadjala nas zabranjenim kasetnim bombama i osiromasenim uranijumom,sirila propagandu satanizovanja Srbije,i ostalo da ne nabrajam jer nece sve stati u komentar. Samo me interesuje zasto bi jedan Srbin voleo nazlobniju zemlju na planeti koja je nastala na genocidu,i koja je toliko zla ucinila Srbiji i ostatku sveta? Zasto? Kakvo oboljenje mozga taj "srbin" ima? Da li uopste ima mozak?\nBudimo realni Znaci da nije bilo Rusije (sve onakve jadne sa pijanim Jelcinom na celu) napali bi nas i kopneno i ko zna koliko ljudi bi poginulo. I kao sto vidite oni ce nas uvek smatrati Ruskom malom bracom (sto hteli mi ili ne, jesmo) i nikada nam nece verovati, i nikada nas nece prihvatiti kao deo njihovog sveta. A to odavno znamo tj jos od kada je Lazanski citirao sta su mu mnogi americki i engleski generali govorili.\nPera Klinton i Bler, kakva dva kriminalca. I ne samo malu Srbiju, radili su o glavi Evropi, Brazilu, Sadamu (pet godina pre napada na Irak) i naravno Rusiji. (" Jeljcin je antikomunista ali je pobornik stare price o Majci Rusiji"). To su takvi zlotvori da ih se mora gledati po starogrckoj poslovici "cuvaj se Danajaca i kada poklone nose" (ovo narocito za neke nase komsije).\nSAD i VB demokratija "Klinton je u razgovoru sa Blerom odbacio mogućnost ubistva Slobodana Miloševića." Ubice u belim rukavicama, šta će kome razgovor, izbori, Milosrdni anđeo je prava mera za narod koji nije vario Miloševića. Kolateralna šteta, nebitni su svi koji nisu krvoločni ameri ili englezi. Žuta kuća može da se zaboravi, možda su i oni prečicom obezbedili nešto za sebe ili saradnike i poznanike.\nRashomonn Nakon bombardovanja klempavi englez je posetio Kosovo obučen u crne pantalone i crvenu majicu,ceo dan se kezio u kamere bbc-a onim svojim idiotskim kezom.Vučiću pozovi prijatelja u Beograd da vidimo hoće li se obući u srpsku trobojku,bar to može da nam učini za one srpske pare kojim mu ti Vučiću puniš džepove.\n038 Ma jes, na terenu na KiM je pristinski korpus imao 150 000 ratnika i jedno hiljadu tenkova i haubica. koje bombardovanjem nisu mogli ni da okrznu. Da su krenuli kopneno, najverovatnine bi nas zauzeli, ali bi prethodno debelu cenu morali da plate. Sto njihova javnost nikad nebi prihvatila, zato su ipak ostali pri onom ubijanju sa visine, ko na video igricama\nSrba Dosta!!! ajd da mi nesto radimo... da se svako odrekne jedne crvene mesecno pokrenemo poljoprivredu nahranimo ruse i amere hranom sa osirimasenim uranijumom (vratimo im njihovo) i zivimo od dividendi!! Ljudi nemamo mi prijatelje u svetu...sve je interes\nVL Koliko ja razumem, savetnik Vlade Srbije je bio za ubistvo Milosevica, ali ga je Klinton sprečio. Kada "Tomica" odluci da smakne Vucica, nadam se da ce Obama da ga spreci... Blago nama sa ovakvim (debelo placenim) "savetnicima"...


ZATVORENO: JAVNI POZIV za savjetovanje sa zaintereseiranom javnošću u postupku donošenja godišnjeg izvještaja o izvršenju Proračuna Grada Lepoglave za razdoblje od 01.01 do 31.12. 2018. godine\nNacrt akta na koji se savjetovanje odnosi: Godišnji izvještaj o izvršenju Proračuna Grada Lepoglave za razdoblje od 1. siječnja do 31.12. 2018. godine\nCiljevi provođenja savjetovanja: Upoznavanje javnosti sa Godišnjim izvještajem za 2018. godinu te mogućnost dostave primjedbi i komentara\nAdresa za podnošenje prijedloga: poštom: Grad Lepoglava, Antuna Mihanovića 12, 42250 Lepoglava, s naznakom „Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću – ''Godišnji izvještaj o izvršenju Proračuna Grada Lepoglave za razdoblje od 1. 01. do 31.12. 2018. godine'' ili na email: maja.poje@lepoglava.hr\nIzvršenje proračuna 1-12-2018\nGodišnji izvještaj o izvršenju Proračuna Grada Lepoglave za razdoblje od 1. siječnja do 31.12. 2018. godine


Crippled Corner: JOHNNY ENGLISH STRIKES AGAIN\nJOHNNY ENGLISH STRIKES AGAIN je treći deo u franšizi koja parodira Bonda. Rowan Atkinson je ponovo tu kao Johnny English, najgori tajni agent kog ima Njeno veličanstvo. Ponovo se desila havarija, ovog puta cyber-napad usled kog je samo on preostao kao neotkriven agent da se pošalje u akciju. Johnny English zahvaljujući Atkinsonu i rafinmanu Working Titlea uvek ima neki nivo, međutim, ono što je kontradiktorno unutar samog lika jeste mešavina neznanja, nekompetencije i samouverenosti. Atkinsonovi signature likovi su Mr Bean i BlackAdder a English je negde između njih. On nije beskrupulozan i prevuiše pametan za svoje dobro kao BlackAdder a nije ni potpuno lišen svesti šta mu se dešava kao Bean. Međutim, Atkinson ga igra bliže Beanu nego BlackAdderu i onda svaki trenutak "lucidnosti" ovog junaka deluje kao "izdaja" lika. Kontradiktornost Englisha kao lika proističe iz toga što bi on trebalo da bude fizički slepstik komična karikatura kao Bean i pretenciozni moron kao BlackAdder, ali nekako te dve stvari kao da se javljaju na smenu u ovom liku.\nIsto tako kontekst u kome se sve ovo dešava bi trebalo da bude spoj Bond-filma u kome umesto Bonda imamo junaka koji je onakav kako sam ga opisao, ali je onda i svet oko njega malo učinjen komičnijim, ublažen. U tom pogledu, zanimljivo je napraviti poređenje sa THE SPY WHO DUMPED ME u kome je urađeno upravo to, dakle dve komične junakinje su ubačene u straight up bornovski zaplet i bornovskim konsekvencama u pogledu krvoprolića, potera itd.\nJOHNNY ENGLISH u tom domenu ipak ostaje negde soft. Parodiranje žanra dodatno je usložnjeno time što se u međuvremenu pojavio KINGSMAN koji je vratio eksces ranih Conneryjevih Bondova i upario ih sa smrću engleskog džentlmena kao pojave u Britaniji kojom se širi siromaštvo i socijalno raslojavanje.\nOtud, JOHNNY ENGLISH koji je krenuo 2003. godine sam po sebi ima potrebe za rebootom jer su se i Bond i bondoliki filmovi i parodije u međuvremenu transformisali. Recimo brogrammer kao negativac kakvog imamo u JOHNNY ENGLISH RETURNS je već viđen u KINGSMANu a namere su slične negativcu iz SKYFALLa.\nFilm nudi nekoliko genijalnih set-pieceova, koji su manje-više prodati u trejleru. Iskreno, gledao sam film pod velikim stresom i dekoncentrisanim nekim vrlo intenzivnim događajima, pa ne mogu da kažem da sam mogao da mu se u potpunosti prepustim, ali da, svakako da David Kerr, prekaljeni britanski TV rediteljn uspeva da konstruiše nekoliko briljantnih set-pieceova gde bih naročito izdvojio onaj sa VR naočarima koji će sa ponosom moći da pokazuje unucima.\nČinjenica da je film zahtevao moj angažman, da se malo ubacim u rapsoloženje, svedoči da ipak nije reč o nepogrešivo napravljenom delu. Dakle, podrazumevao je određenu investiciju za koju ja nisam snage i uslova. S druge strane, ni publika oko mene nije baš bila raspamećena od smeha, ali smejala se tamo gde je film zaslužio.\nSa Atkinsonom se vrlo retko zaista može pogrešiti, pa tako i JOHNNY ENGLISH RETURNS isporučuje ono što treba. Ali ne i sve ono što bi mogao.\nPosted by doba_nevinosti at 6:53 AM


Matematièari uzvraæaju udarac: Pronašli tri kubna broja koja u zbiru daju 3 - Nauka - Život - B92.net\nMatematièari uzvraæaju udarac: Pronašli tri kubna broja koja u zbiru daju 3\nNauènici su nedavno uspeli da pronaðu tri kubna broja koji u zbiru daju 42, i nakon što su pronašli rešenja za svaki celi broj manji od 100, postavili svoja novi cilj - da pronaðu još jedno rešenje za tri kubna broja koji u zbiru daju broj 3.\nIzvor: B92, Gizmodo utorak, 24.09.2019. | 15:39 -> 14:00\nKoliko god jednostavno zvuèalo, istraživaèi su to pokušavali da izvedu već decenijama, piše Gizmodo.\nOvi problemi su uglavnom zanimljivi za kriptografske svrhe. Ali iz perspektive matematièara, oni su takoðe zabavni.\n"Iako obožavateljima Daglasa Adamsa možda i nije toliko uzbudljivo, za matematièare je pronalaženje novog rešenja za broj 3 mnogo znaèajnije“, kaže Endrju Saderlend, matematièar sa MIT-a.\nNauènici su decenijama tražili a, b i c koji zadovoljavaju jednaèinu a3 + b3 + c3 = n, gde je n dati celi broj. Broj 3 je, meðutim, poseban primer. Dok 1 i 2 imaju beskonaèno mnogo rešenja za ovaj problem, zasnovano na obrascu, 3 ima samo dva trivijalna rešenja: 1³+1³+1³ i 4³+4³+(-5)³\nSlièno kao i za broj 42, nauènici su pronašli odgovor koji omogućava nauènicima da vrše proraèune sa neiskorišæenom procesnom snagom kućnih raèunara. Proraèun je trajao oko èetiri miliona raèunarskih sati, navodi se u saopštenju.\nI uspeli su. Rešenje za prvu netrivijalnu sumu od tri kubna broja koja daju 3 je:\n569936821221962380720³ + (-569936821113563493509)³ + (-472715493453327032)³ = 3\nNASA: Misteriozni objekat nije asteroid, veæ...\nEgipat je otvorio 160 sarkofaga, neki su bili zapeèaæeni "prokletstvom" VIDEO, FOTO\nDobre vesti iz svemira: Kineska sonda uspešno sletela na Mesec\nSrušio se kultni radio-teleskop: Zaslužan za velika otkriæa, na njemu sniman i Džejms Bond FOTO\nSve smo bliži supermasivnoj crnoj rupi: Da li ima razloga za paniku?\nZabrinuti zbog moguæih ratova na Mesecu: "Ovo je jedini kog imamo"\nNovo otkriæe kod Viminacijuma: Srebrni novac "ostao u žurbi"\nNoæ istraživaèa online veèeras u tridesetak gradova Srbije\nUzbudljivo otkriæe: Pronaðen redak skelet na Tajlandu FOTO\nUmesto da se hladi, svemir se zagreva: Da li æe doæi do "Velikog spaljivanja"?\nRusija uspešno testirala hipersoniènu raketu "Cirkon"\nJupiter i Saturn u položaju koji nije viðen od srednjeg veka: Nova prilika tek 2080.\nPoruka za Deda Mraza\nOve utakmice obavezno stavite na tiket\nKrizni štab se u 15 èasova obraæa graðanima Srbije!\nPozovi Mozzart asistenta – uplati avans sa kuænog praga!\nEstika Leboviæ i njena æerka Sanja dobile novi krov nad glavom!\nVesiæ se oglasio povodom korupcije u vezi sa Mostom na Adi\nZvezda obezbedila evropsko proleæe! 618 | Sport\nBorbena Zvezda pala u završnici u Tel Avivu 391 | Sport\nSrbija bez predstavnika u Ligi Evrope sledeæe sezone 207 | Sport\n"Cela država je zvezdaška" 170 | Sport\nZvezda gleda ka žrebu – èekaju je Dinamo Zagreb, Roma i Arsenal 108 | Sport\nIdemo na Mars, idemo na Mars: Mask objavio kad oèekuje da æe ljudi leteti na ovu planetu\nSnimci drona pokazali ima li u petom bloku Èernobilja nuklearnog otpada posle 33 godine od eksplozije\nKažu jedno, misle sasvim DRUGO: Da li su OVO najdvolièniji znaci horoskopa?\nVlaški obièaji pri sahranjivanju: Ivanka peva pokojniku da se ne izgubi i saèuva stazu prema raju\n"Masovna vakcinacija u prvom kvartalu 2021. godine; Oèekujemo pik treæeg talasa" VIDEO\nKrizni štab za zaštitu stanovništva od zarazne bolesti kovid 19 drži konferenciju za novinare.\nSrbija ide na Evrobasket iz "mehura" u Gruziji\nDa li gastarbajteri moraju da plaæaju porez: Stiglo zvanièno objašnjenje Ministarstva finansija\n"Našli smo lek koji spreèava širenje korone za 24 h"\nJoš jedan crni dan: Umrlo 69 osoba, više od 7.700 novozaraženih\nMarina, dobro došla kuæi\nAdolf Hitler pobedio na izborima: "Ne težim svetskoj dominaciji"\nŠta se to gradi pored robne kuæe Ikea? Nièu novi ritejl park i mnoštvo objekata FOTO\n"Neæe vam biti dobro ako vas Vuèiæ pozove!"


Na osnovu člana 78. i člana 79. stav (3) Zakona o električnoj energiji u Federaciji Bosne i Hercegovine („Službene novine Federacije BiH“, br. 66/13 i 94/15) i člana 20. Uredbe o postupku, kriterijima, formi i sadržaju zahtjeva za izdavanje energetske dozvole za izgradnju novih i rekonstrukciju postojećih proizvodnih postrojenja („Službene novine Federacije BiH“, broj 27/14), (u daljem tekstu: Uredba), Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije, (u daljem tekstu: Ministarstvo) provodeći pravne norme iz gore navedenih članova, obavještava javnost i zainteresirane strane da uvid u zahtjev mogu obaviti u Ministarstvu, a komentare i primjedbe na zahtjev mogu dostaviti u pisanoj formi do 03.03.2019. godine.\n1. Privredno društvo "ENERGOSOL" d.o.o. Stolac, podnijelo je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju solarne fotonaponske elektrane FNE "Pješivac 3" instalisane nazivne snage 149,94 kW i predviđene godišnje proizvodnje 221 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebnu dokumentaciju kako je propisano članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom, Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 12.12.2018. godine.\n2. Srodna djelatnost, proizvodnja električne energije "AM" vl. Aiša Miskić iz Zenice, podnijela je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju solarne fotonaponske elektranese FNE-NM 15, instalisane nazivne snage 15 kW i predviđene godišnje proizvodnje 17,3 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebnu dokumentaciju kako je propisano članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom, Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 22.01.2019. godine.\n3. Privredno društvo "COMEX“ d.o.o. Tešanj, podnijelo je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju solarne fotonaponske elektranese FNE "Raduša II" instalisane nazivne snage 120 kW i predviđene godišnje proizvodnje 180 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebnu dokumentaciju kako je propisano članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom, Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 24.01.2019. godine.\n4. Srodna djelatnost "ADRIA" vl. Dražan Vučić iz Mostara, podnijela je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju solarne fotonaponske elektranese FNE "ADRIA 1", instalisane nazivne snage 22,5 kW i predviđene godišnje proizvodnje 35 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebnu dokumentaciju kako je propisano članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom, Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 24.01.2019. godine.\n5. Privredno društvo "DOM 90" d.o.o. Čitluk, podnijelo je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju solarne fotonaponske elektrane FNE "Odaci 1" instalisane nazivne snage 150 kW i predviđene godišnjie proizvodnje 250 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebnu dokumentaciju kako je propisano članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom, Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 25.01.2019. godine.\n6. Privredno društvo SOLIK d.o.o. Prozor, podnijelo je zahtjev za izdavanje Energetskih dozvola za izgradnju solarnih fotonaponskih elektrana i to: FNE "Solik 1", FNE "Solik 2", FNE "Solik 3", FNE "Solik 4", FNE "Solik 5", FNE "Solik 6", FNE "Solik 7" i FNE "Solik 8", instalisane nazivne snage od po 22,5 kW i predviđene godišnje proizvodnje od po 33,3 MWh te FNE "Solik 9", instalisane nazivne snage 12,5 kW i predviđene godišnje proizvodnje od 16,7 MWh, a sve se nalaze unutar prostora Regulacionog plana gospodarske zone "Pogana vlaka-Poljanice", u općini Grude. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebnu dokumentaciju kako je propisano članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom, Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 25.01.2019. godine.\n7. Privredno društvo "ACŠ" d.o.o. Tešanj, podnijelo je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju fotonaponske elektrane FNE "ŠKOLJIĆ 115", instalisane nazivne snage 115 kW i predviđene godišnje proizvodnje električne energije 150 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebne dokumente, u skladu sa članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 28.01.2019. godine.\n8. Privredno društvo "IN SOLAR" d.o.o. Čapljina, podnijelo je zahtjev za izdavanje Energetske dozvole za izgradnju fotonaponske elektrane FNE "ELEN 1", instalisane nazivne snage 22,5 kW i predviđene godišnje proizvodnje električne energije 35 MWh. Podnosilac zahtjeva je priložio potrebne dokumente, u skladu sa članom 16. stav (4) i (5) i članom 19. Uredbe. U skladu sa propisanom procedurom Ministarstvo je pregledalo navedeni zahtjev i utvrdilo da je isti potpun sa danom 28.01.2019. godine.


MISLIO SAM DA ĆE AMFILOHIJE SAHRANITI MENE: Pretužne reči Matije Bećkovića ore se Crnom Gorom | Novosti.RS\nMATIJA Bećković prisustvuje sahrani mitropolita Amfilohija\nPisac Matija Bećković jedan je od govornika na sahrani mitropolita Amfilohija:\n- Tužni sabore! Ožalošćeni narode! Mlada slobodna Crna Goro! Nadao sam se da će mitropolit sahraniti mene. Bila je to velika čast za svakoga koga je sahranjivao proteklih 30 godina i tome se svako od nas nadao. Ali nebo je odlučilo da ja njega sahranim, a znam da ne umem onako kako je on mogao i umeo.\n- Kako je napisao Ivo Andrić pesniku i njegovom delu vreme ne može ništa.\n- Danas počinje drugi, novi, večni život Amfilohija Radovića. Kažu da Bog svakoga drži na zemlji dok ne završi ono što je započeo. To se desilo i sa mitropolitom, gospod ga je pozvao u pravi čas, da je ranije ne bi valjalo. Učinio je sve zbog čega se rodio i zbog čega ga je stvorio. Preporođena Crna Gora počinje od "A", zato je na odru spokojan, zato mi plačemo, a on ne.\n- Kada smo se vratili iz Francuske, pitala me majka šta je najlepše što sam video u Parizu, rekao sam "Amfilohije Radović". Amfilohije je spolja nosio izbledelu matiju, a iznutra je bio raskošno odeven!\n- Amfilohije je potpalio vatru i ubacio varnicu u grudi Crne Gore.\n- Organizovao je litije i nastao je poklič koji se nikada nigde nije čuo "Ne damo svetinje!".\n- Naslednik tragičnog junaka kosovske misli, bio je kosovski junak, koji se ispeo na kosovski vis, golim rukama sahranjivao kosovske mučenike, do zadnjeg daha preklinjao da ne zaboravimo kosovski zavet i jednom zauvek datu reč. Kosovo je nebesko rešenje srpskoga pitanja i zato se ni po koju cenu ne sme popustiti, i pasti najniže tamo gde smo se popeli najviše!\nCrna Gora Matija Bećković Podgorica sahrana Amfilohija Govor Matije Bećkovića na sahrani Amfilohija\nZDRAVKO KRIVOKAPIĆ STIGAO NA LITURGIJU: Vidno potrešen se zadržao nad odrom Mitropolita (FOTO)\nU 9 časova počela je liturgija koju služi NJegova svetost Patrijarh srpski Irinej.\n01. 11. 2020. u 09:19\nĐEDO, STIŽU TVOJI: Verni narod pohrlio da isprati Amfilohija - kolone automobila na putu za Podgoricu (FOTO/VIDEO)\nMITROPOLIT Amfilohije biće sahranjen danas u kripti Sabornog hrama, kako je i želeo.\n01. 11. 2020. u 07:59\nZEMNI ostaci blažanopočivšeg mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija biće dahranjeni sz danas u kripti Sabornog Hrama Hristovog Vaskrsenja u Podgorici.\nLIDERI parlamentarne većin ppstigli su večeras dogovor oko tužilačkih zakona i u narednim danima ćemo tekst dostaviti Skupštini. Ovo je saopštio potpredsednik Vlade Dritan Abazović nakon sastanka sa predstavnicima parlamentarne većine.


Md Srbija | CF Sport - Part 3\nHome » MD Srbija (Stranica 3)\nVELIKANI NEMAČKOG BODIBILDINGA!\nTekst preuzet iz „MD Srbija“ br. 3 Pošto se nadam da cu postati prvi pobednik Mr. Olympia iz Nemacke (Arnold je austrijanac – potpuno druga zemlja, iako u mnogocemu slična), ovog meseca želim da ukažem poštovanje nekim od najvecih bodibildera iz Nemačke. Gunter Schlierkamp Gunter je bio veoma dobar bodibilder i još uvek to može da bude ako odluci da […]\nDENNIS WOLF – NAROD BIRA\nJedva je prošlo dve godine otkad sam rasturio koleno i bio u nemogućnosti da treniram noge kako treba bez izazivanja velikog bola. Zato sam potpuno prestao da ih treniram. Znam da si i ti pre nekog vremena povredio koleno, pa bih cenio bilo koji savet ili predlog za treniranje nogu sa ovakvom povredom. Povreda je bila multifragmentarna fraktura desne patele.\nOvog meseca sam proveo neko vreme sa Evan-om Centiopani-jem, snimajući njegove treninge van sezone. OSim toga što sam odmah primetio da Evan izgleda kao zver, čim sam ušao u njegovu kuću primetio sam i neku malu spravicu pored lavaboa, napunjenu vodom, na kojoj su treptala neka svetla.\nNema ničeg boljeg od dobrog pumpanja u teretani. Bodibilderi tradicionalno uzimaju proizvode sa azot oksidom (NO) kako bi pospešili njegovu proizvodnju. Mnogi bodibilderi znaju da koncentracija azot oksida može da se poveća uz pomoć aminokiseline arginina – azot oksid sintetaze. Ono što mnogi bodibilderi ne znaju je da se azot oksid može dobiti i alternativnim putem, bez azot oksid sintetaze.\nTokom nekoliko poslednjih godina, nesteroidni i antiinflamatorni medikamenti (NSAID) i acetaminofen su pod lupom zbog štetnog efekta na mišićnu hipertrofiju. Mnoge studije su pokazale da maksimalne doze NSAID-a mogu da inhibiraju mišićnu hipertrofiju, dok minimalne doze možda nemaju tako štetan efekat.\nIma jedna pesmica koja datira još iz sedamnaestog veka, a našla se i u zbirci decijih pesama pod nazivom „Mama guska“. To je pesma o prehrambenim navikama porodice Sprat. Moderna verzija glasi: „Džek Sprat nije jeo masno, dok je njegova žena jela samo masno. Gledano zajedno,uvek su sve pojeli, a iza njih su uvek ostajali čisti tanjiri“\nZgibovi nisu na listi omiljenih vežbi za leđa kod većine bodibildera. Ovo uglavnom proističe iz lošeg iskustva sa zgibovima do brade koje su radili još u školi, pre nego što su počeli da se bave profesionalnim bodibildingom. Međutim, kada se oni izvode pravilno, zgibovi mogu da budu odlična vežba za gornja leđa. Pored toga, kako dobijate na težini, oni postaju teži za izvođenje i da se pravilno opterete leđa.\nOLIMPIJA PAKET ZA MRŠAVLJENJE\nU ovomesečnoj kolumni „Testosteron“, razmatrani su mnogi od anaboličkih sredstava, koji su korišćeni za stvaranje ekstremnih mišićnih hipertrofija – „Olimpijski anabolički paket“. Ovaj članak se odnosi na sredstva korišćene da smanje potkožno salo do apsolutnog minimuma. Mehanizmi korišćeni za dostizanje ovog cilja se razlikuju, kao što se razlikuju i za građenje mišićne zapremine i uključuju poznate, kao i egzotične opcije.\nSa svim dužnim poštovanjem prema Arnoldu Švarcenegeru i impresivnom Expo-u koji nosi njegovo ime, „titula“ u profesionalnom bodibildingu jeste ona žarko željena Mr. Olimpija. U svojoj cenjenoj istoriji, pravi i bukvalni divovi očaravali su pozornicu, sjajne sudije i svetsku publiku svojom veličinom, simetrijom i definicijom koja oživljava mitologiju antičke grčke i rimske kulture.\nUvek sam bio oduševljen podvizima jačine koje olimpijski podizači tegova mogu da učine. Kada sam ja bio trener, sećam se da sam išao u Gejl Heč olimpijski trening centar i viđao momke upola manje od mene kako rade zgibove i čučnjeve sa duplo većim težinama u odnosu na one koje su za mene predstavljale maksimum… kakav napad na ego! Uvek sam se pitao – kako su ti momci mogli da budu tako snažni, a da nisu veći?


Do kraja godine veće investicije i manji spoljni dug\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić izjavio je da se kao rezultat realizacije "Plana plus", koji je prošle nedelje predstavljen evropskom komesaru za pridruživanje Oliju Renu, do kraja godine očekuje da Srbija znatno smanji svoj spoljni dug, a biće otvoren i prostor u budžetu za još veće investicije u infrastrukturu i brži razvoj.\nDinkić je u intervjuu za današnje izdanje dnevnog lista "Večernje novosti" rekao da bi ostvarivanje plana trebalo da krene ove jeseni ako u međuvremenu budu nastavljeni pregovori Srbije sa EU, a tada se očekuju i prvi koraci ka ublažavanju viznog režima za studente i naučnike, dok bi do ukidanja viza za sve građane moglo da dođe 2008. godine.\nNakon sastanka s Renom Srbiji se otvorila nova perspektiva ubrzanog razvoja, naglasio je ministar i dodao da će nam već naredne godine biti dostupni pretpristupni fondovi Unije, pri čemu će oni biti dodatno povećani kada postanemo zemlja kandidat.\nPrema njegovim rečima, Evropa ima poverenje u razvoj srpske privrede, a ohrabruju i sve veća strana ulaganja u Srbiju.\nDinkić je ukazao na to da se procenjuje da bi stranih investicija moglo da bude više od 3,5 milijardi dolara.\nEvropski zvaničnici voljni su da pomognu infrastrukturne investicije, kao i da stimulišu rast zaposlenosti u Srbiji, naglasio je ministar finansija.\nOn je rekao da će na jesen Beograd posetiti evropski komesar za obrazovanje i tada bi trebalo da bude dogovorena konkretna podrška EU u oblasti obrazovanja koju predviđa "Plan plus".\nTo podrazumeva više stipendija za naše studente i obuku naših nastavnika, a tako bi i naš nastavni program bio modernizovan i prilagođen standardima Unije, objasnio je Dinkić.


Vujošević: Izgubili smo previše lopti, zaslužena pobeda Ritasa\nTrener košarkaša Partizana Duško Vujošević svestan je uzroka poraza od Lijetuvos Ritasa (92:65) u Litvaniji, na startu Evrokupa.\nIstakao je trener klub iz Humske kvalitet drugog po redu evropskog takmičenja i još jednom pozvao najvernije navijače crno-belih da i u ovim momentima budu uz njegov tim.\n"Ovo pokazuje, a već sam o tome davno pričao, da ovo takmičenje nije loše, da se da postaviti pitanje koliko smo mi kvalitetni za to takmičenje, a ne koliko je takmičenje kvalitetno. Najavljivao sam ovakve situacije, možda očekujući malo bolje nego što je bilo u pojedinim momentima, ali ne nadajući se trezveno gledajući u mogućnost da se na primer večeras dobije utakmica, i pozivao one najvernije da ostanu uz Partizan i u ovim teškim momentima. Kada govorim o teškim momentima, mislio sam i posle ovakvih poraza, ne kada se prave uspesi pa je normalno da ima i ovakvih i onakvih reakcija. Oni koji zaista vole i oni koji prepoznaju stvari, znaju da moraju i u ovakvim situacijima da budu uz tim", zaključio je Vujošević.


Zakon o rokovima plaćanja važi samo na papiru - Trgovci duguju dobavljačima više nego građani bankama - Edukaplus\nZakon o rokovima plaćanja važi samo na papiru – Trgovci duguju dobavljačima više nego građani bankama\nTrgovci na veliko i malo tokom 2015. godine ostali su dužni dobavljačima oko 6,4 mlrd EUR. Količina novca koja je na taj način zarobljena, i sve ozbiljnije preti da uguši i to malo zdravih preduzeća, jednaka je petini BDP-a Srbije, odnosno svega što građani i privreda stvore za godinu dana.\nNeizmirene obaveze trgovaca prema proizvođačima nešto su veće i od ukupnog zaduženja građana Srbije koji, prema poslednjim podacima, bankama duguju oko 6,2 mlrd EUR.\nAli ko su najveći dužnici među njima za sada može samo da se pretpostavlja. U APR-u su „Politici“ rekli da nisu u prilici da ih imenuju, niti da iznose pojedinačne podatke.\nIako su najveći trgovinski lanci „Delhaize“ i „Mercator S“ demantovali da ikome išta duguju, predstavnici APR-a ranije su upozorili da je primećeno da upravo velike trgovinske kuće prednjače u nepoštovanju zakonskih rokova isplate dobavljačima i na taj način, zarobljenim novcem, kreditiraju svoje poslovanje. I istraživanje „Politike“ ukazuje da se rokovi isplate od 60 dana poštuju samo na papiru i važe mahom samo za velike distributere bez čije se robe ne može, poput „Coca Cole“ ili distributera mlečnih proizvoda, praška, konditora…


On tvrdi da je "Srbija iskoristila tu meru kao izgovor" da blokira dijalog između Beograda i Prištine.\n- Sada se međunarodni pritisak mora usmeriti na Srbiju da bi se nastavio dijalog bez gubljenja vremena, dijalog koji se mora završiti uzajamnim priznanjem dveju zemalja- poručio je Tači na Fejsbuku.\nOn je pozdravio odluku vlade Avdulaha Hotija da ukine "meru reciprociteta" prema Beogradu.\nMustafa POSTAVIO USLOVE za ukidanje reciprociteta


Dan online - Sport: Kući donijeli četiri medalje - 2018-12-07\nSport USPJEH KOTORANA NA „BOŽIĆNOM DŽUDO TURNIRU” U SPLITU Kući donijeli četiri medalje\nTakmičari džudo kluba Kotor okitili su se sa četiri medalje na 27. „Božićnom džudo turniru”, održanom minulog vikenda u Splitu. U pionirskoj konkurenciji je Petar Popović osvojio zlatnu medalju (do 46 kilograma), Đorđe Perišić srebrnu (do 50 kg), dok su Vidak Miljenović i kadet Ilija Popović (do 55 kg) osvojili bronzane medalje.\n– Iako su pioniri Kotora 2006. godište, a takmičili su se u uzrastu 2005-2006, pokazali su odlične borbe – kazao je trener Kotorana Dejan Popović.B.M.


ONLINE KUPOVINA TOKOM COVID-19 PANDEMIJE: Odomaćivanje svjetskog trenda – Monitor\nKupovina preko interneta jedna je od rijetkih privrednih grana koja je u usponu tokom krize izazvane virusom COVID 19\nDok većina privrednih grana bilježi strmoglavi pad tokom pandemije virusa COVID19, online kupovina doživljava ekspanziju. Restorani, barovi, bioskopi, prodavnice, teretane i tržni centri u mnogim državama, kao i u Crnoj Gori, ne rade. Život se preselio online.\nSve to uslovilo je i globalnu ekonomsku recesiju. ,,Ona prijeti da ostavi dublje tragove od Velike depresije. Male ekonomije, poput Crne Gore, vjerovatno će se suočiti sa negativnim kaskadnim efektima, koji mogu da ponište mukotrpno ostvareni napredak u razvoju i sputaju dalji progres”, ocjenjuje Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u Crnoj Gori u svom izvještaju pod nazivom Procjena uticaja COVID-19 na poslovni sektor i perspektive rasta ekonomije Crne Gore.\nNo, ta kriza ne osjeća se snažno u oblasti eCommerce transakcija, odnosno transakcija elektronske trgovine. Na kraju 2019. godine u odnosu na 2018. godinu njihov porast je iznosio preko 32 odsto, podaci su Vlade Crne Gore, koji se mogu pronaći u dokumentu o trećem paketu socio-ekonomskih mjera iz jula ove godine. ,,Procjenjuje se da u Crnoj Gori imamo 35 odsto aktivnih online kupaca, a usljed situacije sa pandemijom taj procenat se značajno uvećava”, piše u istom dokumentu.\nKupovina online, naročito odjeće, knjiga i električnih uređaja, bila je u porastu i prije pojave COVID-a 19, ali je on prouzrokovao da sve više ljudi na isti način počinje da nabavlja i druge namirnice, poput mesa, voća i povrća. Tako su sada među popularnijim aplikacijama za naručivanje mojSupermarket, Donesi.com, seljak.me, Bonella Kitchen i Green Bazaar, kao i sjever.me, web platforma preko koje se mogu naručiti domaći poljoprivredni proizvodi.\nZastupljenost i korišćenje interneta, prema podacima iz istraživanja Monstata iz 2019. godine o upotrebi informaciono-komunikacionih tehnologija u Crnoj Gori, kontinuirano rastu. Tako je, recimo, procenat ispitanika koji nikada nisu naručivali robu ili usluge preko interneta u 2018. bio 73 odsto, dok je prošle godine iznosio 69 odsto. Najčešće se naručuju odjeća i sportski proizvodi. Slijede igračke i namještaj, pa farmaceutski proizvodi, filmovi i muzika, kao i video igrice, računarski softveri i njihovi dodaci.\nIz UNDP-a upozoravaju da većina preduzeća u Crnoj Gori nije ulagala u novu opremu, softverska ili digitalna rješenja, da bi se uspješno nosila s izazovima koje je donijela pandemija. ,,Od ukupnog broja preduzeća, 92 odsto njih se rijetko odlučivalo na nova ulaganja, a najveći broj njih nije povećao korišćenje interneta za obavljanje svojih poslovnih funkcija. Dvije petine preduzeća koristi internet platforme i društvene mreže za poslovnu administraciju, dok ih blizu jedne trećine koristi za marketing. Većina, odnosno 73 odsto, ih ne upotrebljava za prodaju”, navodi se u izvještaju UNDP-a. Takvo stanje među preduzećima u Crnoj Gori, kako napominju, ukazuje na nespremnost da se istraže nove platforme, ali i na potrebu da se ubrza izrada i usvajanje Strategije digitalne transformacije.\nAliExpress, Alibaba, eBay, Amazon, Asos, kao i Etsy, omiljene su platforme za poručivanje. Iznos šipinga (poštarine) varira od jedne do druge, kao i od toga da li se, prilikom porudžbe, koristi brza pošta ili regularna. Nedavna odluka AliExpressa da desetostruko poveća cijenu poštarine za pojedine države Balkana izazvala je polemiku među njegovim redovnim kupcima. Jedan od razloga za nju je ekonomska kriza koja je značajno uticala na režim avio-saobraćaja, putem kog se obično prevozi roba. Drugi su, navodno, masovne krađe pošiljki malih vrijednosti, zbog čega su kineski prodavci ustanovili da im se više ne isplati da jeftino šalju robu ka Balkanu.\nZa one koji kupovinu obavljaju na internetu najvažnije je da poznaju carinska i poreska pravila koja važe za Crnu Goru. Zakonom o porezu na dodatu vrijednost iz 2017. godine propisano je oslobođenje od plaćanja PDV-a prilikom uvoza pošiljki vrijednosti do 75 eura. Za preuzimanje pošiljki u vrijednosti do 150 eura naplaćuje se samo porez na dodatu vrijednost od 21 odsto, a ukoliko im vrijednost prelazi 150 eura, naplaćuje se i PDV i carina, po carinskoj stopi zavisno od vrijednosti. Na snazi je i Zakon o elektronskoj trgovini kojim se reguliše oblast online trgovine. Iz Ministarstva ekonomije najavljuju i pripremu dva pravilnika kojima će to polje detaljnije urediti. Kako su objasnili, zbog masovnijeg online kupovanja, definisanje prava potrošača i odgovornosti trgovaca sada je naročito važno.\nDok je pandemija mnoge ostavila bez posla, vlasnici globalnih internet prodavnica umnožavaju bogatstvo. Džef Bezos, vlasnik Amazona, postao je najbogatiji čovjek na svijetu, prestigavši milijardera i predsjednika Majkrosofta Bil Gejtsa i osnivača Fejsbuka Marka Zakerberga. Vrijednost njegovog biznisa trenutno se procjenjuje na oko 200 milijardi dolara. Od njegovog uspjeha koristi će imati mnogi. Iz Bezosove kompanije saopštili su da će, zbog porasta potražnje, zaposliti 100 hiljada novih radnika.\nPrema istraživanju koje je sproveo Adobe, američka softverska kompanija, novac koji je u svijetu utrošen na online trgovinu samo u maju dostigao je cifru od 82,5 milijardi dolara. ,,U slučaju da je rast ostao isti kao što je bio prije pandemije, bilo bi potrebno od četiri do šest godina da se dostigne nivo potrošnje novca na online trgovinu iz maja”, rekao je za Forbes magazin Viven Panđa, Adobeov menadžer za digitalnu analitiku.\nDigitalizacija svijeta ubrzava.\nKoliko je bezbjedno online naručivanje tokom COVID-a 19?\nMnogi potrošači zabrinuti su koliko je bezbjedno poručivati putem interneta, jer najveći broj porudžbina dolazi iz Kine, gdje se virus prvi put pojavio.\nStručnjaci širom svijeta napominju da virus može da živi na površinama od tri sata do tri dana, u zavisnosti od materijala. Malo je vjerovatno da će COVID-19 preživjeti na kupljenim artiklima od trenutka kada su spakovani do trenutka isporučenja, posebno jer je sistem isporuke, zbog otežanih uslova, usporen. Prema američkom Centru za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC), vrlo je nizak rizik od širenja virusa preko proizvoda ili ambalaže za čiju isporuku su potrebni dani ili nedjelje.\nIz Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) takođe su reagovali ovim povodom. ,,Sigurno je primati pakete sa područja gdje ima slučajeva COVID-a 19. Vjerovatnoća da zaražena osoba kontaminira komercijalnu robu je mala, a rizik od zaraze COVID-om 19 preko paketa koji su izloženi različitim uslovima i temperaturama je nizak”, navode iz SZO.\nNo, predostrožnost i poštovanje preporuka dezinfekcije nisu na odmet.\nZbog virusa cijene laptopova i kompjutera u porastu\nInternational Data Corporation (IDC), poznata analitičarska kuća, upozorila je da će tržište računara ‘ispaštati’ zbog korona virusa. Prema njenom istraživanju, proizvodnja u prvom kvartalu ove godine pala je za 6,4 odsto u odnosu na isti period u 2019. godini, dok se za drugi kvartal očekuje još veće smanjenje, od 10,3 odsto. To je velika razlika u odnosu na prethodnu analizu iz novembra 2019. godine, prije nego što je korona virus uzeo maha.\nSmanjenja proizvodnja nije izazvana smanjenom potražnjom. Naprotiv, ona se povećala, jer su elektronski uređaji postali neophodni, bilo za učenje ili rad na daljinu. Istovremeno, uslovi za proizvodnju su se pogoršali. Mnoge fabrike bile su duže vrijeme zatvorene, a odnedavno rade sa smanjenim kapacitetom.\nSve to se odražava na porast cijena elektronskih uređaja. Trenutno najjeftiniji laptopovi nekih od najvećih lidera IT opreme na crnogorskom tržištu, poput Tehno Maxa i Tehno Plusa, koštaju preko 300 eura. Kvalitetniji – i preko hiljadu eura.\nNovi virus – novi nameti.


Dinamo pojačanje za stopersku poziciju pronašao u Čileu – NACIONAL.HR\nNovi član Dinama kroz narednih nekoliko dana trebao bi postati čileanski stoper hrvatskih korijena Benjamin Kuscevic. Radi se o igraču Universidad Catolice koji bi prema pisanju tamošnjih medija s Plavima trebao potpisati ugovor na pet sezona dok iznos odštete nije objavljen.\n24-godišnjak je ponikao u Universidad Catolici, a imao je i jednu epizodu u Europi obzirom da je u sezoni 2014./15. bio član juniorske momčadi Real Madrida, no nakon samo jedne godine vratio se u Čile.\nU čileanskom klubu je ukupno odigrao 80 utakmica u kojima je upisao tri gola, a pri tome je osvojio četiri naslova prvaka države. Upisao je i jedan nastup na nacionalnu reprezentaciju, bilo je to u studenom 2018. godine u prijateljskom susretu s Hondurasom.\nBenjamin Kuscevic tiene todo acordado para partir al Dinamo Zagreb. El multicampeón croata se hace del zaguero de la Universidad Católica.\n📌Firmará por 5 temporadas\n📌ANUNCIO OFICIAL en los próximos días. pic.twitter.com/b3Pciu3Loi\nTags: GNK Dinamo NOGOMETNI TRANSFERI Benjamin Kuscevic\n22. 08. 2020. 14:06\nČelić i Matić novi igrači ukrajinskih prvoligaša


U BiH posluje 200 austrijskih kompanija - www.vecernji.ba\nU BiH je do sada investiralo ili u njoj posluje oko 200 austrijskih kompanija, od čega je jedna trećina investirala u proizvodnju.\n02. travnja 2017. u 10:53 0 komentara 6 prikaza\nBosna i Hercegovina po značaju je 43. izvozni partner za Austriju, dok po uvozu zauzima 35. mjesto, kazali su Feni iz Trgovinskog odjela Veleposlanstva Austrije u BiH.\nRepublika Austrija prema podacima Centralne banke BiH u 2015. godini s 2,49 milijardi KM investitor je broj jedan u BiH, te se nalazi ispred Srbije, Hrvatske, Ruske Federacije i Slovenije. Prema informacijama za devet mjeseci 2016. investirani iznos se povećao za neto deset milijuna eura.\n- Primijećeno je da su zaposlenici u kompanijama dobro obrazovani, te da vladaju stranim jezicima. Prednosti u BiH svakako se ogledaju i kroz nižu cijenu rada od cijena, naprimjer, u Europskoj uniji, kao i zemljama regije, te u tome da su troškovi radne snage konkurentni u odnosu na te zemlje - rekli su iz Trgovinskog odjela.\nOblasti koje treba unaprijediti su zakonodavstvo i sudski sustav, odnosno njihovo neometano i brže funkcioniranje nego što je to sada slučaj.\nTakođer, naglašavaju, određene političke i ekonomske nestabilnosti u ovom trenutku ne doprinose razvoju bolje investicijske klime.\nDodaju i da BiH, između ostalog, mora ubrzati izgradnju prometne infrastrukture, te pojednostaviti i ubrzati administrativne procedure za kompanije koje ovdje žele poslovati.\nBiH je s Republikom Austrijom imala i 2016. pozitivan trgovinski bilans ili suficit od 127 milijuna eura.\nNajznačajnije grupe proizvoda koje su izvezene iz BiH u Austriju su proizvodi strojarske industrije poput kugličnih ležajeva, električnih mašina, razvodnih ormara, gotovi proizvodi poput obuće, namještaja, odjeće, proizvodi od plastike, obrađeni proizvodi od aluminija i drugih metala, kemijski proizvodi (natrij karbonat), kao i sirovine poput sirove kože i drveta.\nZaslugu za rast bh. izvoza imaju tvrtke koje se bave lon-proizvodima, ali i austrijske tvrtke koje su investirale u proizvodnju u BiH.\n- Ovaj trend će se po svim prognozama nastaviti - navode iz trgovinskog odjela Veleposlanstva Austrije u BiH.


SREĆA, BOL ILI PROMENA: Izaberi SLIKU i saznaj šta ti uticaj PUNOG MESECA donosi! -\n2020-08-04\tOff\tBy Admin 9\nUticaj mesečevih mena na živote svih nas je oduvek bio veliki. Naručito je oduvek uticaj punog meseca imao snažan uticaj na naše živote. A upravo noć punog meseca uskoro dolazi…\nPUN MESEC 1)\nTo što se već dugo vremena u vašem životu ništa posebno važno ne dešava ne znači da se to uskoro neće promeniti. A to će se promeniti uskoro i to samo zbog uticaja punog meseca. Upravo će vama uticaj punog meseca doneti neke promene, ali neće sve te promene biti pozitivne, već će samo neke od tih promena biti pozitivne. Prvo što vas uskoro očekuje jeste odlazak od jedne osobe do koje vam je mnogo stalo. Upravo će ta osoba učiniti nešto što čak ni vi koji toliko toga možete da oprostite nećete moći da oprostite. Vi prosto nećete želeti da ostanete kraj tebe osobe, jer ćete u nju izgubiti poverenje. Međutim, isto tako će se situacija na planu ljubavi vašeg života promeniti na bolje zbog uticaja punog meseca. Vi u poslednje vreme jako mnogo velikih problema imate na planu ljubavi, a svi ti problemi će postati ružna prošlost. Vi ćete zapravo početi da uživate u ogromoj količini ljubavne sreće. Vama će uticaj punog meseca doneti kako razloge za sreću, tako i za tugu.\nPUN MESEC 2)\nU vašem životu se u poslednje vreme polako, ali sigurno mnogo toga menja na bolje. A vi upravo zbog toga imate jako mnogo razloga za optimizam. Ipak, to nažalost neće još dugo vremena potrajati, jer uticaj punog meseca na vaš život neće biti pozitivan nego će biti negativan i zbog toga vas očekuje velika količina problema i negativnih dešavanja. Vi ćete tokom narednog perioda zaista sa retko čim moći da budete zadovoljni. Prvo vas očekuju ogromni problemi na poslu zbog kojih bi mogli ostati bez zaposlenja. Baš zbog toga ćete morati da pokažete ogromnu količinu opreza zbog dešavanja na poslu. Isto tako vama naredni period donosi i ogromne ljubavne probleme.\nNažalost, situacija na planu vaše veze će postati mnogo teža nego što je to sada slučaj. A situacija na planu vaše veze neće biti ni malo dobra samo zbog toga što će vaš partner učiniti nešto što ćete vi jako teško moći da mu oprostite. Vi ćete zbog jednog postupka voljene osobe početi ozbiljno da razmišljate o ljubavnom kraju.\nNažalost, uticaj punog meseca na vaš život neće biti pozitivan i zbog toga vas očekuju kako problemi, tako i razlozi za tugu.\nVAGA: NE POSTOJI BOLJI PRIJATELJ od nje i to je NAJVECA ISTINA!\nTRAJE VLADAVINA LAVA-Ovan SRETNIJI nego IKADA, Skorpija LUDO ZALJUBLJENA, Lavovima slijedi OSTVARENJE ZELJA…


Decenija od smrti Konstantinovića: Velikim piscima je i nakon smrti suđeno da rastu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Decenija od smrti Konstantinovića: Velikim piscima je i nakon smrti suđeno da rastu\nG. Nonin27.10.2021. 09:49\n“Radomir Konstantinović stoji, po mom dubokom uverenju, a istraživanja to i pokazuju, u onoj brazdi koju je u našoj kulturi započeo Dositej Obradović, a preko Vuka do Svetozara Markovića i Jovana Skerlića, ta se brazda prepoznaje doista kao kod u kulturi po principu vrednovanja i prevrednovanja.\nU tom smislu, Konstantinovićevo delo je doista, i mislim da se ta teza ne može osporiti, duhovna vertikala u srpskoj kulturi i šire.\nOn je svojim delom ‘Filozofija palanke’ i esejističkim aneksima u njoj, započeo jedan veliki posao koji se zove fenomenologija palanke. Njegovo obimno delo u osam tomova ‘Biće i jezik’ primer je da se iz jezika i iz pesničkih vrednosti izvlači zdravi duh srpske kulture koja se opire palanačkoj učmalosti koja počinje i završava se organskom kulturom.\nU tom smislu, on je redak sa svojim delom ne samo u srpskoj književnosti nego i u književnostima drugih naroda sa kojima je naš jezik blizak. Konstantinovićevo delo izrasta, i uvek se čita, jer velikim piscima je i posle smrti suđeno da rastu. Uvek smo ga oslovljavali sa Učitelju, a on bi na to samo odmahivao rukom.”\nOvako je govorio Mirko Đorđević, sociolog religije, potpredsednik pokreta Novi Optimizam koji je 2012. godine zdušno podržao inicijativu Pokreta da se godišnjica smrti primereno obeleži i to u tri grada, rodnoj Subotici, Novom Sadu i Beogradu.\nTadašnji gradonačelnik Subotice, Modest Dulić, prihvatio je inicijativu, a Đorđević je u ime Novog Optimizma predložio i da jedna ulica u Subotici ponese ime velikog esejiste i polihistora naše kulture, kao i to da se njegova obimna ostavština objavi.\nTada je, u saradnji sa Skupštinom AP Vojvodine, Nezavisno društvo novinara Vojvodine organizovalo, na godišnjicu smrti Radomira Konstantinovića, tribinu “Duh palanke”.\nNovosadski skup otvorio je Ištvan Pastor, predsednik Skupštine AP Vojvodine, a o našem velikom filozofu i književniku svoja uvodna izlaganja imali su istoričarka Latinka Perović, književnik Laslo Vegel, sociološkinja Ana Dević, kao i kulturološkinja Aleksandra Đurić Bosnić, čija je tema bila “Radomir Konstantinović nasuprot filozofiji završenog sveta”.\nSavet za očuvanje intelektualnog nasleđa\nGodinu i po dana od formiranja, a skoro tri godine od smrti uglednog pisca i filozofa, 2014. godine je u Subotici održana prva, konstitutivna sednica Saveta za očuvanje intelektualnog nasleđa Radomira Konstantinovića.\nJedna od odluka Saveta jeste organizovanje manifestacije Dani Radomira Konstantinovića u oktobru te iste godine, i to upravo u Subotici, gradu u kojem je ovaj veliki evropski intelektualac rođen, a predviđeno je da time ubuduće budu obeležavane godišnjice njegove smrti, 27. oktobra.\nTada je istoričarka Latinka Perović izabrana za predsednicu Saveta, a jedan od članova Saveta, Živan Berisavljević, najavio da će program obeležavanja i negovanja nasleđa Radomira Konstantinovića obuhvatati i kulturne manifestacije, okrugle stolove, ali i dodeljivanje nagrade sa njegovim imenom i istakao da će se “nagrade dodeljivati laureatima sa celog prostora druge Jugoslavije i onih zemalja u kojima je njegovo delo očevidno imalo odgovarajuće interakcije“.\nZa članove Saveta izabrani su tada književnici, kulturni radnici i javne ličnosti koje su bile Konstantinovićevi bliski saradnici, ili su se pak profesionalno bavili njegovim radom.\nČlanovi Saveta su: Latinka Perović, Živan Berisavljević, Gojko Tešić, Radivoj Cvetićanin, Ivan Milenković, Laslo Vegel, Boško Krstić, Oto Tolnai, Boško Kovačević i drugi.\nDvodnevni međunarodni naučni skup na temu „O duhu otvorenosti” održan je 2015. godine, a sa tog skupa je objavljen zbornik radova koji je promovisan u Gradskoj biblioteci u Subotici naredne godine.\nPored Zbornika „O duhu otvorenosti – dimenzije misaonog nasleđa Radomira Konstantinovića“, promovisan je i novi broj časopisa „Rukovet“, u kome je objavljen tekst Radomira Konstantinovića „Grad u kome sam se rodio“.\nNagrada “Radomir Konstantinović” od 2016. godine\nU svečanoj sali Gradske biblioteke u Subotici prvi put je uručena nagrada koja nosi ime velikog filozofa i lingviste Radomira Konstantinovića oktobra 2016. godine.\nNagradu su dobili pisac Slobodan Šnajder za knjigu „Doba mjedi” i Milorad Belančić, filozof, za knjigu „Mi pa mi”.\n„Ovo je veliki dan evropske kulture za Srbiju”, ocenio je prof. dr Gojko Tešić, član žirija za dodelu nagrade koju je uručila dr Latinka Perović, predsednica Saveta za očuvanje misaone zaostavštine Konstantinovića.\nTada je laureat Slobodan Šnajder izjavio: „Moja knjiga se bavi svim vrstama proterivanja, egzodusa, to je u osnovi priča o folksdojčerima, o ljudima sa ovih prostora, to je i priča o osveti kao najgoroj vrsti pravde, o osvetničkoj pravdi gde je većina platila za ono što je manjina počinila. Ali, knjiga je i nešto šira, bavi se progonstvom, strancem kao takvim, pobedom koja pobeđuje pobednika”, izjavio je Šnajder, a o niti koja povezuje njegovo stvaralaštvo sa idejama Radomira Konstantinovića, ali i o njegovim sećanjima na velikog filozofa, pisac je rekao: „Moji protagonisti se u romanu na neki oprečni način opiru onome što on zove palanka, i gube se u tome.”\n„Zamislite, 1997. ili 1998. imao sam književno veče u Beogradu, i Konstantinović je sedeo u prvom redu. To je neki osećaj bliskosti, u Hrvatskoj intelektualac toga ranga ne bi došao mlađem kolegi na književno veče. To mi je silno imponovalo i nakon toga smo se družili. U jednom momentu je to bila relacija otac–sin na način koji nisam imao sa svojim ocem“, istakao je tada Šnajder.\nU ime filozofa Milorada Belančića, koji zbog bolesti nije mogao da dođe u Suboticu, nagradu je primila njegova supruga Svetlana prenoseći njegove reči zahvalnosti i zadovoljstva što nagradu deli sa piscem Šnajderom.\nNa dan kada je navršeno šest godina od kada nas je napustio Radomir Konstantinović, u Subotici i u Novom Sadu je održana promocija knjige „Konstantinović. Hronika“ Radivoja Cvetićanina, a izdavači ovog kapitalnog dela su Dan Graf iz Beograda i Fondacija “Stanislav Vinaver” iz Šapca.\nRadi se o do sada najopsežnijoj biografiji Radomira Konstantinovića.\nNa promociji u Novom Sadu, samo jednoj u nizu, uz saradnju Radija 021 a u njihovom Radio kafeu, uz prisustvo Konstantinovićeve supruge Milice i istoričarke Latinke Perović, predsednice Saveta za očuvanje misaonog nasleđa Radomira Konstantinovića, govorili su brojni intelektualci, poznavaoci Konstantinovićevog dela.\n“Iako autor i izdavači insistiraju na tome da je knjiga hronika, radi se o biografiji, a da to ne znači da se ne radi i o hronici. Ovo jeste jedna biografija utoliko što istinski, znalački, posvećeno, temeljito, studiozno, lucidno i pametno govori o životu i radu Radeta Konstantinovića, a jeste hronika u jednom drugom smislu jer predstavlja hroniku društva u kojem je Konstantinović živeo i radio. Što je to hronika vremena, epohe, naravi, hronika kulture, politike, mentaliteta, običaja, kontinuiteta i diskontinuiteta kroz koja prolazimo. To su za mene kao čitaoca ove knjige i jedni od najfascinantnijih njenih momenata”, rekao je tom prilikom novinar i pisac Teofil Pančić.\nPokret Novi Optimizam organizovao je niz promocija ove kapitalne knjige (Sarajevo, Beograd, Subotica, Novi Sad), i tako nastavio svoju misiju započetu još 2012 – da se Konstantinovićevo delo ne zaboravi.\nDan Radomira Konstantinovića, 91. godišnjica njegovog rođenja, obeležen je u Gradskoj biblioteci u Subotici 27. marta 2019. godine.\nNagrada „Radomir Konstantinović“ pripala je ravnopravno novosadskom književniku Laslu Vegelu za roman „Balkanska lepotica ili Šlemilovo kopile“, i Radivoju Cvetićaninu, novinaru i piscu iz Beograda, za knjigu „Konstantinović. Hronika“.\n„Danas je jasno da je propao pokušaj da se Konstantinović proglasi strancem u srpskoj kulturi – obrnuto, sve je čvršće uverenje da je Konstantinović jedan njen stub, i pitanje je vremena kad će stati uz rame Crnjanskom i Andriću“, rekao je na dodeli nagrade Cvetićanin podsetivši da je Konstantinović u književnosti bio „šampion modernizma“, i da je na toj liniji uvek bio „čovek subverzije i pobune“.\nOvom prilikom, po prvi put predstavljeno je i Prvo kolo Sabranih dela Radomira Konstantinovića, koje je iz štampe izašlo samo nekoliko sedmica pre ovog događaja, u izdanju Fondacije “Stanislav Vinaver” i Dan Grafa.\nPredsednica Saveta za negovanje misaonog naslijeđa Radomira Konstantinovića Latinka Perović vidi Sabrana dela kao ključnu činjenicu svih akcija vezanih za ovog pisca i filozofa.\nPriređivač Sabranih dela, prof. dr Gojko Tešić govorio je o tome da su u pet knjiga prvog kola uglavnom manje poznati, ili čak nepoznati Konstantinovićevi tekstovi, i da će oni biti veliko iznenađenje za književnu javnost.\nDo danas, od planiranih svih 30 sabranih knjiga, objavljeno je ukupno 15 tomova što predstavlja izdavački podvig i ispunjenje misije koju je Savet za očuvanje misaonog nasleđa Radomira Konstantinovića zacrtao sebi kao najvažniji cilj još u danima kada je osnovan.\nObeleženo 50 godina “Filozofije palanke”\nPovodom 50 godina od objavljivanja knjige „Filosofija palanke“ Radomira Konstantinovića, u nedelju, 25. avgusta 2019. godine, u kući Radomira Konstantinovića u Ivanjici, održan je razgovor o ovom jedinstvenom, klasičnom delu srpske filozofije i književnosti.\nTekst „Filosofije palanke“ Konstantinović je prvi put izgovorio avgusta meseca 1969. na Trećem programu Radio Beograda. Od tada, pola veka „Filosofija palanke“ neprekidno je živo prisutna u kulturnoj i društvenoj javnosti.\nO knjizi su govorili dr Milivoj Bešlin, Živan Berisavljević, Milan Vlajčić, dr Slobodan Ilić, mr Vladimir Marović, dr Ivan Milenković, dr Latinka Perović, prof. dr Gojko Tešić i Radivoj Cvetićanin.\nU organizaciji Pokreta Novi Optimizam tako je napravljen osvrt na bogatu povest ovoga dela, kao i na njegove aktuelne odjeke i recepciju.\nDeset povelja “Radomir Konstantinović”\nOve godine žiri za dodelu Povelje „Radomir Konstantinović“ (prof. dr Vladimir Gvozden, dr Ivan Milenković i prof. dr Gojko Tešić, predsednik) jednoglasno je odlučio da se za 2019. i 2020. dodeli deset povelja povodom desete godišnjice smrti Radomira Konstantinovića.\nŽiri je doneo jednoglasnu odluku da se izuzetno ove godine, povodom desetogodišnjice smrti Radomira Konstantinovića, dodeli deset Povelja „Radomir Konstantinović“ sledećim stvaraocima:\nOto Tolnai: Skandal: izbor pesama 2001-2017. KOV, Vršac, 2020.\nBora Ćosić: Dnevnik 2013-2020. Lom, Beograd, 2020.\nFilip David: Jesmo li čudovišta. Službeni glasnik, Beograd, 2019.\nSlavoj Žižek: Kao lopov u noći. Kako misliti kapital. Preveo Darko Ilin. Novi Sad, Akademska knjiga, 2020.\nDragan Prole: Jednakost nejednakog. Fenomenologija i rane avangarde. Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, Novi Sad, 2019.\nIvan Lovrenović: Putovi su, snovi li su. Fraktura, Zagreb, 2020.\nJeša Denegri: Jedna moguća istorija umetnosti XX veka. Službeni glasnik, Beograd, 2020.\nBožo Koprivica: Vježbanka Danilo Kiš. Karioke, Beograd, 2020.\nVlaho Bogišić: Nedovršeni Bogišićev Ustav i druga međuplemenska razmatranja. Službeni glasnik, Beograd, 2020.\nTomislav Brlek: Tvrdi tekst. Uvid i nevid moderne hrvatske književnosti. Fraktura, Zagreb, 2020.\nTakođe, Žiri deli jednoglasno uverenje da je ovaj izbor i autora i dela antologijski po svemu, a ono što je svakako najvažnije – ova ostvarenja su, nesporno, deo konstantinovićevske tradicije modernosti na bivšim jugoslovenskim prostorima.\nIstovremeno Žiri predlaže da dobitnici ovog simboličkog – a važnog priznanja, zajedno sa dobitnicima istoimene nagrade iz prethodnih godina, budu učesnici simpozijuma koji će biti posvećen sveukupnom stvaralačkom opusu Radomira Konstantinovića.\nKonstantinović: Marginalost je duša Srbije\nGovoreći o Srbiji devedesetih godina u jednom od retkih intervjua koji je dao srpskim medijima Konstantinović kaže: “Da vam kažem: borba protiv nacionalizma jeste borba protiv samoće. Zašto? Zato što je samoća egzistencijska forma totalitarizma, svakog, pa i ovoga nacionalističkog s početka devedesetih godina. Ovo što vam sad kažem rekao sam pre deset godina, na početku Druge Srbije, na dan 11. aprila 1992. godine. Beogradski krug bio je krug spasonosnog prijateljstva, pa je zato, uistinu, bila privilegija naći se u njemu. Mislim na prijateljstvo, kao na privilegiju (valjda najveću od svih privilegija). Ali, ne manje, mislim i na privilegiju manjine, neodvojivu od privilegije prijateljstva. Ili, ako hoćete, na privilegiju marginalca. Zato što je marginalnost duša istorije. Druga Srbija, dakle Srbija evropska, jeste marginalna Srbija, i dan-danas, i upravo kao takva, kao marginalna, jedina moguća budućnost Srbije.”\nFilosofija palankeIn memoriamradomir konstantinovicBeogradNovi SadSubotica


Video: Ipak su mu oprostili ''srednjak''! | BN\nVideo: Ipak su mu oprostili ''srednjak''!\nUprava zagrebačkog Dinama odlučila da fudbalera Maćada, koji je navijačima pokazao srednji prst, kazni samo novčano - oduzimanjem petine plate.\nFudbal 01.08.2015 | 19:40\nPaulo Maćado, fudbaler zagrebačkog Dinama, koji je na zvižduke navijača hrvatskog šampiona tokom utakmice u kvalifikacijama sa norveškim Moldeom, reagovao pokazivanjem srednjeg prsta, neće leteti iz kluba.\nKažnjen je samo novčano - sa 100.000 evra, što je petina njegove godišnje plate (igra za 500.000 evra). Kazna će biti uplaćena u humanitarne svrhe, kažu u zagrebačkom klubu.\n"Izvinjavam se saigračima, treneru, predsedniku, navijačima, ocu, na čiji sam rođendan napravio ovaj ispad. Ali, najviše se izvinjavam sinu, koji mi je po dolasku kući rekao: 'Tata, zašto si to uradio?'. Ne znam zašto sam to uradio", rekao je Maćado na konferenciji za novinare u Dinamu.\nTrener Dinama Zoran Mamić stao je u odbranu fudbalera rekavši da je on "dobri duh svlačionice" i da je omiljen među igračima.\nNa konferenciji za novinare bio je ceo tim Dinama, a to je, kako ocenjuju hrvatski mediji, bila želja da se demonstrira zajedništvo u ekipi.\nIako su navijači Dinama želeli da vide leđa Maćadu, uprava Dinama odlučila je drugačije, pre svega zbog "jakog" ugovora koji Portugalac ima.\nOvako, veruju u Dinamu, prašina će se sleći i vremenom će se zaboraviti. A uz to novac će biti uplaćen u humanitarne svrhe, što je još jedna želja da se dodvore navijačima da oni zaborave na ovaj incident.


Danas je Miholjdan - neobičan dan! (VIDEO) - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n09:43 12. OKT 2018.\nPravoslavci danas obeležavaju praznik Svetog Kirjaka, u narodu poznati i kao Miholjdan, a za razliku od mnogih drugih crkvenih praznika, narod kaže da na današnji dan treba raditi, niti se venčavati. Običaj verovatno potiče iz vremena kada su se početkom oktobra obavljali poslednji poljoprivredni radovi pred početak zime.\nOvaj dan se naziva i mišji dan, zbog verovanja da će miševi i ostale poljske životinje danas uginuti ako do sada nisu opremile svoja skloništa hranom za zimski period. U Boki Kotorskoj, Miholjdan zovu još i gospodski praznik, jer su ga slavile čuvene pomorske porodice tog kraja, a mornari na ovaj dan nikada nisu isplovljavali na more kako ne bi uvredili sveca.\nVerovanje kaže da su ljudi rođeni na ovaj praznik izuzetno nadareni i da im je predodređena velika sreća u životu. Postoji verovanje da će, ukoliko vreme na početku oktobra bude lepo, zima biti hladna.


Yugopapir: Milionski žiri čitalaca domaćih TV magazina zahteva '78: Vratimo najzad Jugoslaviju na Pesmu Evrovizije\nMilionski žiri čitalaca domaćih TV magazina zahteva '78: Vratimo najzad Jugoslaviju na Pesmu Evrovizije\nMaj 1978: U trenutku kad je i druga Evrovizija protekla bez našeg predstavnika - pobedio je Izrael!\nČitaoci listova "Radio TV revija", "Studio", "TV novosti", "Stop", "Ekran i "Ven" masovno su glasali za povratak na Evroviziju!\nPre izvesnog vremena, zagrebački list "Studio" došao je na ideju da u jednoj zajedničkoj, sinhronizovanoj akciji, svih šest jugoslovenskih televizijskih revija - našeg lista i "TV novosti" iz Beograda, "Stopa" iz Ljubljane...\n..."Ekrana" iz Skoplja i "Vena" iz Sarajeva - upita svoje čitaoce:\nPovratak na Evroviziju - da ili ne?\nGlasovi su stigli, glasovi su izbrojani i - šta se pokazalo?\nPokazalo se da sve zajedno može da se sažme u jednom odlučno, veliko DA!\nEvo, uostalom, kako su glasali pojedini listovi:\n"RADIO TV REVIJA" - 22.560 da i 84 ne;\n"STUDIO" - 30.540 da i 918 ne;\n"TV NOVOSTI" - 29.349 da i 642 ne;\n"STOP" - 4.478 da i 159 ne;\n"EKRAN" - 14.802 da i 720 ne i\n"VEN" - 2.796 da i 123 ne.\nDakle, referendumom milionskog žirija čitalaca, koji su se u zaista zavidnom broju odazvali glasanju treba li da se vratimo na takmičenje Evrovizije za "Pesmu Evrope", utvrđeno je da - treba!\nIsto je tako glasio i odgovor većine muzičkih stručnjaka, pevača i kompozitora koji su učestvovali u anketi "Evrovizija - da ili ne".\nOstaje još samo da se čuje mišljenje odgovornih ljudi iz JRT-a: objavićemo ga u jednom od narednih brojeva.\nA onda - na posao. U stvari, kako rekoše mnogi, pravi posao tek predstoji. Jer, ukoliko se iduće godine, ipak, vratimo na ovu smotru pesama iz dvadeset zemalja, koju prati TV gledalište od oko 130 miliona ljudi, moraćemo da rešimo još jedno, znatno složenije pitanje: ko i kako?\nKako birati pesmu koja će nas predstavljati na ovoj muzičkoj olimpijadi; kako pogoditi njenog pravog izvođača?\nNa samom takmičenju, u velelepnoj Kongresnoj palati, u Parizu, prošle subote, čulo se a, bogami, i videlo - sve i svašta.\nOzbiljna, dostojanstvena pesma, lepo pevanje i svečano odelo, ruku pod ruku sa lakrdijom, izmotavanjem, golim nogama i šljokicama.\nAko je za trenutak i vladala zbunjenost, pa i lagani šok, pokazalo se na kraju da prava pesma i pravo ponašanje na sceni, ipak, kako-tako prokrče sebi put do opšte zapaženosti.\nPobedio je Izrael: ubedljivo najdopadljiviju i najbolju pesmu "A-ba-ni-bi" izveli su Izhar Cohen i grupa "Alpha Beta" i, opravdano, dobili najviše glasova (gotovo da nije bilo žirija koji im nije dodelio poene).\nPoslednje mesto, sa nula glasova, "osvojila" je Norveška, podsetivši nas za trenutak na naše tužno iskustvo s ovog nadmetanja (nulu, ipak, nismo osvajali; tešili su nas nekim malenkostima, nedovoljnim da JRT ostave u onom poznatom ubeđenju "važno je učestvovati" ...)\nIako nas je sport poslednjih godina čeličio sličnim porazima i plasmanima u samom začelju tabele, u ovom muzičkom slučaju nismo, eto, imali baš nimalo sportskog duha.\nŠta će biti dalje i hoće li tog daljeg, kad je reč o nama na Evroviziji uopšte biti, javićemo. Zasad - hvala što ste nam se po tom pitanju - javili.\n(Jugoslavija se vratila na Pesmu Evrovizije 1981. - op. Y.)\nLabels: Anketa, Izrael, Jugoslavija, Muzika, Pesma Evrovizije, Sedamdesete


Ovako Vučićevi batinaši tuku narod (FOTO) | Srbija | Direktno\n29. 11. 2021. 20:31 2\nNezadovoljni građani Srbije su u subotu rešili da kažu "dosta" bahatom režimu, pa su u brojnim gradovima blokirali saobraćaj na sat vremena. Blokada je bila na snazi u Beogradu, Novom Sadu, Zrenjaninu, Šapcu, Valjevu, Topoli... Ali, nažalost, nije moglo da prođe bez nasilja.\nJednostavno, policija se u tim trenucima povukla, a na scenu su stupili batinaši, koji su rešili da se obračunaju sa golorukim narodom, pa su scene koje su munjevitom brzinom stizale naterale sve da se zapitaju - dokle je režim spreman da ide?Sve je počelo na auto-putu u Beogradu, gde smo videli bahatost i siledžijstvo Vulinovog komandira Aleksandra Krstića, koji je gurao ljude, a jednu ženu je i bacio preko bankine. Ove scene su gotovo sve zgrozile, osim Aleksandra Vučića, Anu Brnabić i Vericu Bradić, koji su imali jedinstven stav da je on radio svoj posao.\nNije režim video ništa sporno ni u tome što je bager u Šapcu krenuo na ljude. Građani su bili u strahu, jer vozač nije imao nameru da se zaustavi, pa je narod spasao Dragan Milovanović Crni, koji je prošao kroz satanizaciju u režimskim medijima.\nI to nije bilo sve od skandaloznih detalja u Šapcu, budući da su nakon bagera, iz službenih škoda istrčali batinaši sa motkama i čekićima, krenuvši tako na goloruk narod. Samo sticajem srećnih okolnosti, niko u ovom bezumnom piru režimske paravojske nije stradao.\nMislio je očigledno režim da će silom uspeti da slomi narod, ali je on pokazao koliko je ponosan i prkosan, pa je sinoć na protestu u Beogradu viđena scena od koje Aleksandru Vučiću nije dobro.\nDragoljub Zamurović je zabeležio sliku reke ljudi koji su se kretali od Trga republike do zgrade RTS-a, što je bila više nego jasna poruka na nasilje vlasti.\nAleksandar Vučić SNS Batinaši\n3, 2, 1: 'Ajmo, udri po Ponošu!


Radmanović: Do Nove godine trebalo bi da bude potvrđen novi saziv Savjeta ministara - Srpskainfo\nZamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Nebojša Radmanović izjavio je da bi do Nove godine trebalo da bude potvrđen novi saziv Savjeta ministara, ali da se proces odvija usporeno zbog izostanka dogovora SDA sa koalicionim partnerima u Federaciji BiH (FBiH).\nDanas već izgleda da to ne može biti 18, pa možda ni 23. decembra koji smo utvrdili kao rezervni termin, a razlog je to što SDA, kao politička partija koja ima najveći broj poslanika u parlamentu BiH, nije završila konsultacije sa svojim koalicionim partnerima – rekao je Radmanović za Radio Republike Srpske.\n– Važno je za sve u BiH da se nešto dešava i da radimo punim kapacitetom. Nadam se, ipak, da bi to u periodu do Nove godine moglo biti završeno – rekao je Radmanović.\nOn je ocijenio da dogovor između HDZ i SDA nije ključni, ali jeste veliki dio problema.\n– Osim kadrovskih promjena, problem predstavlja i zahtjev HDZ za izmjene Izbornog zakona – kaže Radmanović.\nGovoreći o nesuglasicama u DNS u vezi sa kandidatom za ministra za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara Draškom Aćimovićem, on je napomenuo da je riječ o unutarstranačkom pitanju na koje SNSD nema uticaj.\n– Mislim da nikome ne treba sva ova priča o tome sada u medijima. Naravno da treba da postoje određeni kriterijumi, a vidjećemo kako će to da se završi – rekao je Radmanović.\nPovodom medijskih spekulacija da je vrh SNSD tražio od DNS da do sutra predloži novog kandidata, Radmanović je rekao da nema tu informaciju.\n– Bio sam juče i sa predsjednikom SNSD Miloradom Dodikom i to pitanje nije bilo na stolu. Takav je koalicioni odnos. Ako bi jedna politička partija uticala na kadrovska rješenja drugih, onda bi to bio haos iz koga ne bi znali kako da izađemo – naglasio je Radmanović.\nPrema njegovim riječima, činjenica je da na prvom mjestu dokument jasno kaže da se ne prejudicira članstvo u NATO, a na drugom mjestu da se članstvo ne prejudicira jer će o tome odlučivati Predsjedništvo i parlament BiH u skladu sa Ustavom i zakonom.\n– To su rečenice koje bi trebalo svima da budu jasne i dovoljne. Ako ne prejudicirate članstvo, ne prejudicirate onda ni Akcioni plan za članstvo (MAP) – pojasnio je Radmanović.\n– Naravno, to je moj lični optimizam koji će se teško ostvariti zbog Evropljana koji spavaju, koji ne razumiju da je u pitanju opstanak EU ukoliko se ne proširi na pet zemalja Balkana – ističe Radmanović.\nPolitika Nebojša RadmanovićSavjet ministara