Yugopapir: Leontina Kraus: Po duhu se osećam Srpkinjom, streljajte mene umesto najmlađeg komuniste (1942)\nLeontina Kraus: Po duhu se osećam Srpkinjom, streljajte mene umesto najmlađeg komuniste (1942)\nZovem se Leontina Kraus, rođena sam 16. aprila 1881. godine u Pišćanovcu, sreza Novo Marovskog od oca poč. Josipa i majke poč. Henrijete, rođ. Erlevain, po duhu se osećam Srpkinjom, krštena sam u rimo-katoličkoj crkvi, neudata, neosuđivana, policijski nekažnjavana\nBezbroj je plemenitih gestova pojedinaca i čitavih grupa učinjenih u jednom od najmračnijih poglavlja istorije, u doba vladavine armijskog generala Milana Nedića, koji je sam sebe nazvao "ocem srpskog naroda". U svetle trenutke ovog perioda ubraja se i primer direktora učiteljske škole Miloja Pavlovića, koji je dobrovoljno stao uz svoje učenike na kragujevačkom strelištu. I još niz sličnih, poznatih ili još bezimenih heroja...\nJedna od do sada nepoznatih patriotkinja je Leontina Kraus. Neka sledeća četiri originalna dokumenta iz tog vremena budu trag u otkivanju velike žrtve ove žene.\nCvetkova 6 kvart 7\nDa se u toku današnjeg dana uhapsi KRAUS LEONTINA, učiteljica u penziji, sa stanom u Cvetkovoj ulici br. 6.\nPretres stana, u cilju kompromitujućeg materijala, obavezan je.\n15 decembra 1942\nPo naredbi Šefa Odeljenja specijalne policije, Referent, (potpis nečitak)\nRađeno 19. decembra 1942. godine u odeljenju specijalne policije U.G.B.\no saslušanju Kraus Leontine, učiteljice u penziji iz Beograda, sa stanom u Cvetkovoj ul. br. 6.\nZovem se Leontina Kraus, rođena sam 16. aprila 1881. godine u Pišćanovcu, sreza Novo Marovskog od oca poč. Josipa i majke poč. Henrijete, rođ. Erlevain, po duhu se osećam Srpkinjom, krštena sam u rimo-katoličkoj crkvi, neudata, neosuđivana, policijski nekažnjavana.\nDisciplinski kažnjena sa penzionisanjem i umanjenjem prinadležnosti za 50% zbog odricanja poslušnosti pretpostavljenim starešinama - nisam htela da vodim školsku decu u crkvu.\nFizički i duševno zdrava.\nRođena sam 1881. godine u Pišćanovcu, gde mi je otac bio zakupac manastirskog imanja. Poč. otac bio je po rođenju Jevrejin, ali se je nakon tri godine od mog rođenja pokrstio i prešao u rimo-katoličku veru.\nPoč. majka bila je Hrvatica, kći Nemaca iz Beča.\nKao šestogodišnje dete upućena sam od strane roditelja u samostan reda Ursulinki u Pišćanovcu, a kasnije sam prešla u samostan Milosrdnih sestara u Zagrebu, gde sam završila i učiteljsku školu.\nMeđutim, i pored ovakvog vaspitanja u detinjstvu, tokom daljeg života odbacila sam od sebe svako osećanje vere, i osporavam pravo na postojanje bilo koje veroispovesti.\nIz ovakvog mog stava došla sam do ubeđenja, da je komunističko uređenje u svetu jedino koje može da pruži ljudima ravnopravnost i ista prava na život, a u ovom svom ubeđenju potencirana sam i time što sam konstatovala da u našoj zemlji vodeće državničke ličnosti ne vode pravu narodnu politiku u cilju poboljšanja životnih uslova, već se grabe samo za svoje lične interese.\nOvakvo moje shvatanje pobudilo me je da uputim predsedniku Srpske vlade nekoliko pisama u kojima sam zahtevala njegovo povlačenje sa ovog položaja s tim, da vođenje države ustupi komunistima čija je ideologija i praktična organizacija jedino sposobna za napredak i poboljšanje životnih prilika čovečanstva.\nPisma sam uputila pod uticajem svoga ličnog mišljenja i stava, jer smatram, da je komunizam izvanredno uspešna tvorevina ljudskog duha, pošto se zasniva na pozitivnim naukama.\nNasuprot ovome, fašističke ideologije ne mogu imati uspeha u narodu zbog toga što misle jedino na ciljeve svoje politike, a ni malo ne vode računa o čoveku i njegovim težnjama i pravima.\nU jednom od ovih pisama zahtevala sam, da se pusti na slobodu jedan od najmlađih komunista a da ja na njegovo mesto budem streljana. Ovo sam uradila radi toga, što smatram da je moj životni put skoro završen, a da bi puštanjem na slobodu jednog komunističkog omladinca bilo pomognuto komunističkoj stvari da što skorije dođe do izražaja i preuzimanja vlasti u svoje ruke.\nIako sa mesnom komunističkom organizacijom ili sa komunistima posebno nemam nikakve veze, ja se smatram otvorenim i beskompromisnim komunistom i kao takva spremna sam da primim sve posledice.\nU mom stavu prema komunizmu ne može da dođe do promena ili udaljavanja zbog toga, što sam potpuno svesna vrednosti, kako ideološke tako i praktične, komunizma u kome gledam jedino spas i srećniju budućnost čovečanstva.\nU oči moje smrti, u zadnjem pismu koje sada pišem, želim Vam predati najbolji deo mog životnog saznanja.\nSmrt nije bolna - i smrt je lepa kad časno sledimo poziv Prirode.\nSvaki koji oseća bitno čovečno u čoveku, staviće sve svoje snage na raspolaganju pregaocima oko komunističkog privrednog uređenja, a njegove nosioce prigrliti svom svojom ljubavlju i zahvalnošću.\nMoja poslednja osećanja posvećujem\nU Beogradu 8. XII 1942.\nLeontina Kraus (s.r.)\nPosle nekoliko meseci mučnog životarenja u logoru, u zoru 7. juna 1943. godine Leontina Kraus je streljana...\nObrada: Yugopapir (Revija Halo 92, 1972.)\nLabels: Beograd, Istraživanje, Jugoslavija, Memoari, NOB, Sedamdesete


"Niš je spreman": Gradonaèelnica æe se vakcinisati kineskom vakcinom - Niš - Društvo - B92 Lokal\nNiš - Društvo - B92 Lokal\n"Niš je spreman": Gradonaèelnica æe se vakcinisati kineskom vakcinom\nNiš je spreman za masovnu vakcinaciju, spremili smo u svih pet gradskih opština ukupno 43 punkta, danas kreæemo sa šest punktova koji su pristupaèni, imaju parking i rampe za osobe sa invaliditetom, izjavila je danas gradonaèelnica Niša Dragana Sotirovski na sednici državnog rukovodstva i Operativnog tima za vakcinaciju.\nIzvor: Niške vesti utorak, 19.01.2021. | 10:09 -> 10:27 Niš\nFoto: Depositphotos, belchonock\n"Centralni objekat za vakcinaciju je centralni objekat Doma zdravlja. U vakcinaciji æe uèestvovati 20 tima sa oko 80 ljudi", izjavila je Sotirovski, pišu Niške vesti.\nPrema njenim reèima u Niš je noæas stiglo 5.100 doza kineskih vakcina protiv korona virusa, a do sada je vakcinisano Fajezrovom vakcinom 1.841. osoba Gerontološkim centrima i zaposleni u zdravstvenim ustanovama.\n"U gerontološkim centrima su vakcinisani svi koji su se prijavili. U Domu zdravlja otvoren kol centar, a najstariji sugraðani se motivišu i kroz kuænu negu Doma zdravlja i kroz razgovor sa zaposlenima u gerontološkim centrima", izjavila je Sotirovski.\nOna je najavila da æe sutra primiti kinesku vakcinu i da æe tom prilikom kroz lokalne medije pozvati gradjane u Nišu da se masovno prijave za vakcinaciju.\nKad se spoje ljubav prema poslu, deci i pesmi VIDEO\nKakve su cene na niškim pijacama?\nU Nišu vanredno sa pretnjom da preðe u dramatièno VIDEO\nŽelite promene u ulici, naselju, gradu? Za najbolje ideje obezbeðena sredstva\nNiš: Vanredna autobuska linija zbog Zadušnica\nGradski krizni štab doneo mere: Meðu njima i regulisanje dolaska na groblje\nUhapšen vlasnik lokala u Nišu\nEpidemiološka situaciju u Nišu na korak do katastrofalne, a u restoranu lumpuje 180 ljudi?\nU Nišu upozorenje za upozorenjem: "Buknuæe sve bolesti"\nSituacija u Nišu alarmantna: "Grad nikada nije bio u težoj situaciji"\n"Bili smo dovoljno tolerantni": Raskinut ugovor sa firmom koja rekonstruiše centralni gradski trg\nDrastièan pad putnika na niškom aerodromu\nVašington èuva leða Saudijcima, iako su umešani u teroristièke napade 11. septembra!\nOèekuje se obraæanje predsednika Srbije (VIDEO)\nStižu dodatne pare, spisak onih koji dobiju još je podugaèak!\nFrancuski prvoligaš angažovao novog trenera, povratnika iz Kine\nSurovi profesionalac štit za pretnje iz EU i SAD\nStojkoviæ neæe popuštati, evo šta æe biti zabranjeno reprezentativcima!\nSednica Saveta za nacionalnu bezbednost biæe održana veèeras u 18.00 sati, a prema reèima predsednika Aleksandra Vuèiæa sednica æe biti veoma ozbiljna.\n"Plakao sam kao dete u svlaèionici kod Vajde"\n"Svaki dan zakljuèavanja košta 190 miliona evra"\nUŽIVO Još malo, pa zatvaranje\nAnesteziolog u KBC "Dragiša Mišoviæ": "Tozovac je stabilno, na intenzivnoj nezi"\nSrbija 15 puta poveæala izvoz, Kinezi žele naše jabuke, kukuruz, šljive, meso...\nPrva krava u Crnoj Gori plaæena bitkoinima: Ko su ponosni vlasnici? VIDEO\n"Oseæam se krivim"\nOsmi uzastopni poraz Zvezde u Evroligi VIDEO 307 | Sport\nPrvi Piksijev spisak – ovaj tim æe poèeti borbu za Katar! 219 | Sport\nÐokoviæ: Želim da budem ispred Nadala i Federera 205 | Sport\nÐurðeviæ postao Crnogorac 157 | Sport\nMilivojeviæ: Uspeli ste da me oterate iz reprezentacije 132 | Sport


MILIONI ZA NJIVE: Cena uz "Miloš Veliki" skočila četiri puta | Ekonomija\nMILIONI ZA NJIVE: Cena uz "Miloš Veliki" skočila četiri puta | Mondo Portal\nMILIONI ZA NJIVE: Cena uz "Miloš Veliki" skočila četiri puta 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Novosti.rs 09.01.2020. / 11:43 11:49\nI seljaci će se ovajditi. Prolazak autoputa "Miloš Veliki" kroz Šumadiju podigao cenu okolnih njiva četiri puta.\nNovoizgrađena deonica autoputa od Surčina do Obrenovca na "Milošu Velikom", duga 17,6 kilometara, povećala je vrednost ara zemljišta okolnih njiva za više od četiri puta, pošto je cena sa nekadašnjih 600 do 800 evra po aru, sada i do 3.000 evra, pišu "Večernje novosti".\nKada bude završeno preostalih 7,9 kilometara od Vojvođanske ulice u Beogradu do petlje "Surčin", dobiće se još 80 hektara ekskluzivne privredne zone, za koju se investitori već sada raspituju.\nKako za beogradski dnevnik ističe Stevan Šuša, predsednik Opštine Surčin, placevi duž novoizgrađenog autoputa postali su mnogo privlačniji za privredna ulaganja posle početka gradnje ove deonice i njenim puštanjem u saobraćaj.\nU PRELJINI KVADRAT ZEMLJE 50€\nOtkako je, pre tri godine, autoput stigao do Preljine nadomak Čačka, vlasnici parcela koje se nalaze uz samu saobraćajnicu oglašavaju prodaju placeva po ceni koja je "skočila" čak i do 50 puta! Za njive ranije nuđene po 50 evra po aru, sada mnogi traže toliko za kvadrat. Država je otkupljivala zemlju za put po 100 do 240 evra po aru, ali su ljudi na sudu dobijali desetostruke sume.\n"Nedavno se javio čovek iz Francuske koji je video preko satelita lokaciju uz autoput i hteo je da dođe i pogleda zemljište. Sa završetkom poslednjeg kraka putnog tzv Koridora 11 prema Beogradu, od Vojvođanske ulice do petlje "Surčin", treba očekivati da cena kvadrata na ovom pojasu dostigne vrhunac", kaže Šuša.\nOn ističe da Grad Beograd i Opština u ovom delu ne poseduju svoje placeve, pa je za svaki pokušaj dovođenja investitora potrebna dobra saradnja sa vlasnicima njiva. Sa njima je, kako priča, u toku eksproprijacije zemljišta za autoput bilo problema, jer je "nekoliko njih postavilo nerealne uslove".\nPredsednik ističe i da je ova opština nedavno tako propustila priliku da dovede veliku kompaniju i zaposli ljude.\n"Hteli su da objedine placeve tri vlasnika, od kojih su se dva složila sa ponuđenom cenom, dok je treći tražio basnoslovnu sumu novca. Na kraju je investitor zemljište za izgradnju pronašao i kupio u Šimanovcima".\nautoput zemljište građevinsko zemljište oranice cene


Predsjedanje Rektorskom konferencijom/zborom BiH preuzima Univerzitet u Sarajevu - Univerzitet u Zenici\nPredsjedanje Rektorskom konferencijom/zborom BiH preuzima Univerzitet u Sarajevu\nRektorska konferencija/zbor Bosne i Hercegovine održala je svoju posljednju sjednicu pod predsjedanjem rektora Univerziteta u Zenici prof. dr. Jusufa Durakovića nakon čega presjedanje preuzima Univerzitet u Sarajevu, odnosno rektor prof. dr. Rifat Škrijelj. U skladu sa tim mijenja se sjedište i generalni sekretar Rektorske konferencije/zbora BiH.\nRektori javnih univerziteta/sveučilišta razmatrali su informaciju o realizaciji nastave u akademskoj 2021/2022. godini te donijeli odluke o dodjeli priznanja, odnosno plaketa Rektorske konferencije/zbora koje će se dodijeliti na svečanoj sjednici.\nRazmatrana je informacija u vezi s aktivnostima poduzetima u okviru uključivanja Bosne i Hercegovine u DARIAH – ERIC mrežu te informacija o prispijeću akata Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine.\n13.04.2018. CIP UNZE: POSJETA PRIVREDNOM SAJMU U MOSTARU\nPredstavnici CIP UNZE posjetili su Privredni sajam u Mostaru u cilju sagledavanja trenutnog stanja privrede…\nprevious post: Univerzitet u Zenici na Međunarodnom studentskom košarkaškom i odbojkaškom turniru „Memorijal Vedrana Jelavića“ u Dubrovniku\nnext post: Program stipendija vlade Rumunije


Vakum pumpe i puhala « Dar d.o.o. – Industrijski i građevinski strojevi i oprema\nDarIndustrijska opremaVakum pumpe i puhala\nVakum pumpe i puhala Elmo Rietschle\nWittig vakum pumpe\nRobuschi vakum pumpe i puhala\nVakum pumpe prema industriji\nElmo Rietschle vakum pumpe i puhala\nElmo Rietschle je svjetski lider u proizvodnji najkvalitetnijih vakum pumpi i puhala\nElmo Rietschle ima najveći raspon tehnologija za vakum i pritisak kako sljedi:\nkanalna puhala – G serija\nradijalna puhala – F serija\nbezuljne i uljne lamelne vakum pumpe i puhala – V serija\nvijčane vakum pumpe – S serija\nvakum pumpe sa tekućim prstenom – L serija\nRootovo puhalo – R serija\nkandžaste vakum pumpe i puhala – C serija\nElmo Rietschle je dio Gardner Denver grupe. Elmo Rietschle ima tradiciju u proizvodnji najkvalitetnijih vakum pumpi i puhala vrhunske tehnologije. Sve vakum pumpe i puhala proizvode se u Njemačkoj.\nElmo Rietschle vakum pumpe i puhala namijenjene su da se koriste za širok raspon industrijskih procesa. Elmo Rietschle vakum pumpe i puhala smanjuju potrošnju energije, omogućuju neprekidan pouzdan rad, otklanjaju onečišćenja i osiguravaju uštede.\nRobuschi vakum pumpe\nNiz rješenja visoke izvedbe\nZahvaljujući širokom rasponu tehnologija, Robuschi može pružiti rješenja koja kombiniraju vrhunsku učinkovitost, nisku emisiju buke, male dimenzije, minimalno održavanje, konkurentne operativne troškove i dug životni vijek. Robuschi nudi veliki izbor vakum pumpi s tekućim prstenom, rotaciona uljna puhala, te vijčane kompresore niskog tlaka.\nRobuschi jednostepene vakum pumpe sa tekućim prstenom mogu postići do 33 mbar (a) pri usisavanju plina i pare bez onečišćenja iz maziva. Robuschi vakum pumpe odlikuje manja potrošnja vode, niska razina buke i vibracija, minimalno održavanje. Raspon uključuje kompletne jedinice (KRVS, CRVS, LRVS), posebno prilagođene za različite potrebe za vakumom u industrijskim procesima.\nWittig WPSO vakum pumpe mogu se koristiti kao pumpne stanice u kombinaciji s WKP baznim pumpama. Radne stanice su posebno pogodne za operativne vakume ispod 100 mbar. U usporedbi s 1-stupanjskim vakum pumpama, crpnim stanicama, imaju prednosti u manjoj potrošnji energije, zauzimaju manje prostora i niže posebne investicije. Sve vakum pumpe opremljene su mikroprocesorskim upravljanjem.\nGardner Denver Transport kamionski program vakum pumpi i puhala\nKompresori, vakum pumpe, puhala… za ispuhivnje, prijenos ili istovar različitih materijala, rasutih tereta, tekućina i sl.\nKompresori (vijčani, rotacioni, kandžasti)\nPuhala (vijčana, pužna)\nVakum pumpe (hlađene zrakom, hlađene vodom, tekući prsten, pužne)\nPumpe za tekućine (rotacione, zupčaste, lamelne)\nHidraulična oprema (uljni hladnjaci)\nTDR Rovinj d.o.o.\nM. I. Natura d.o.o.\nTDR Rovinj d.o.o.: 3 x Elmo Rietschle kandžasta vakum pumpa C-VLR 1000 Zephyr najveća i najefikasnija vakum pumpa na tržištu. Isporučena je sa frekventnim regulatorom\nGEO-STROJ d.o.o.: uljna, lamelna vakum pumpa Elmo Rietschle V-VCB 20, kapaciteta 20 m3/min, 2,0 mbar, 0,75 kW, za potrebe laboratorija\nVITIVA: Robuschi vakum pumpa u ATEX izvedbi\nKoka d.d.: Uljna lamelna vakum pumpa Elmo Rietschle VC500\nMesna industrija Natura d.o.o.: Uljna lamelna vakum pumpa Elmo Rietschle VC303\nKao generalni zastupnik za ELMO RIETSCHLE, WITTIG. GARDNER DENVER osiguravamo Vam jamstvo, rezervne dijelove te servis za sve vakum pumpe i puhala.


Super jahta-podmornica Migaloo – Zlatibor.News\nReading: Super jahta-podmornica Migaloo\nZlatibor.News > Blog > Društvo > Super jahta-podmornica Migaloo\nUpdated 2013/11/02 at 5:43 PM\nKada su jahte u pitanju u svetu bogatih sve je jasno. Najbolje je svakako i najveće. Dizajneri austrijske kompanije Motion Code: Blue su predstavili projekat koji svako zaslužuje pažnju. Oni su pripremili idejno rešenje jahte podmornice. Jahta je dobila ime Migaloo po grbavom albino kitu. Prema projektu ova jahta bi bila 11 metara široka, i 115 metara dugačka, a unutrašni prostor bi bio podeljen na šest spratova/paluba. Jahta – podmornica bi imala mogućnost da zaroni na dubinu od 240 metara.\nIdeja kojom su se dizajneri vodili je jednostavna, vlasnik ovakve jahte može da putuje širom sveta, često ne primećen. Istovremeno, nemirno more više nije prepreka za putovanje. A o prestižu koje vlasniku ovakva jahta donosi ne treba posebno govoriti.\nDizajneri su posebnu pažnju posvetili glavnoj palubi. Prostor ispred komandnog tornja je rezervisan za vlasnika broda. Privatna terasa na pramcu, i kabina na dva nivoa. Ogroman prostor koji se nalazi iza komandnog tornja je iskorišćen za heliodrom, bazen veličine 8 x 3 metara, i veliki bar. Prema projektu paluba bi imala granitni pod. U odnosu na vojne podmornice toranj je širi i veći. Ovde je smeštena prostrana dnevna soba, stepenište u trup, kao i okno za lift. Na krovu tornja je sala za sunčanje i komandni most za polovidbu po površini. Zanimljivo je pomenuti da su na glavnoj palubi postavljene teleskopske tende kako bi se putnici zaštitili od jakog sunca.\nSvi uređaji i motori su smešteni ispod komandnog tornja u samom trupu jahte-podmornice. Što se tiče prostora na jahti-podmornici postoji osam luksuznih apartmana koji su raspoređeni na palubama 2 i 3. Takođe našlo se mesta i za bioskop, biblioteku, teretanu i sobu za igru. Dizajneri su predvideli četiri bočne terase u nivou druge palube, koje se po potrebi otvaraju i zatvaraju. Ovaj prostor se naslanja na glavni salon, salu za ručavanje i salon sa đakuzi kadom. Sa glavne palube na terase se silazi bočnim stepeništima.\nJahta-podmornica Migaloo ima 90 prozora od specijalnog stakla koja mogu da izdrže ogroman pritisak (14 – tornj, po 26 na prvoj i drugoj palubi i 24 na trećoj) tako da putnici mogu da uživaju posmatrajući morski svet. Kako bi ugođaj bio kompletan pored prozora su planirane podvodne lampe koje bi osvetlile tajanstveni svet mora.\nNa palubi 3 je smeštena kuhinja i to direktno ispod sale za ručavanje, a na palubi 4 su smeštene prostorije za posadu. Tu se, takođe, nalazi perionica i vežbaonica za posadu, kao i sala za ručavanje posade.\nPre no što jahta-podmornica zaroni, ona se mora pripremiti za ronjenje. Sav nameštaj i mobilijar se sklanja sa glavne palube. Bočne terase se zatvaraju, a dno bazena se podiže na nivo palube.\nJahta-podmornica ima dovoljno prostora za prtljag, tako da se mogu ukracti i različita vozila. Tehnička specifikacija koja se tiče brzine broda u plovidbi na površini i tokom ronjenja nije poznata, kao ni radijus plovidbe.\nPotparol kompanije Motion Code:Blue je za Daily Mail Online izjavio da jahta-podmornica rezultat intenzivnog istraživanja i dobrog poznavanja trenutnog stanja na tržištu jahti. On je dodao da sve veći broj kupaca ima specijalne zahteve i da je ovo odgovor na njihove zahteve. najzaslužniji za razvoj ovog projekta su direktori kompanije Kristofer Gloning i Kristijan Gumpold, koji su želeli da podmornicu transformišu u luksuznu jahtu.\nStudiju izvodljivosti su pripremili strčnjaci iz estonske kompanije Starkad. Da li će ova jahta-podmornica uskoro zaploviti ostaje da se vidi.\nTAGGED: jahta, jahta-podmornica, migaloo, Motion Code: Blue, podmornica\nPrevious Article Za kladioničare – tip kola\nNext Article Čajetina pobedila u gostima


Djela Petar Kočića prvi put na francuskom | Banjaluka.net\nDjela Petar Kočića prvi put na francuskom\nElektronski časopis “Serbica” koji izlazi na francuskom jeziku u izdanju Univerziteta Montenj u Bordou čiji je sedamnaesti broj posvećen stogodišnjici smrti Petra Kočića promovisan je u Narodnoj i univerzitetskoj biblioteci RS.\nNa promociji održanoj u utorak uveče govorio je profesor sa katedre za slovenske jezike i književnost sa ovog Univerziteta, Milivoj Srebro. Istakao je da je ovo neka vrsta međunarodne saradnje Narodne i univerzitetske biblioteke RS, zahvaljujući razumijevanju i podršci direktora Ljilje Petrović-Zečić i Univerziteta Montenj.\n– Ovaj broj je neka vrsta monografije, knjige o Kočiću. Njegovo djelo je predstavljeno iz ugla kritike, a glavni dio je posvećen njegovim glavnim djelima i pripovjetkama, imamo čak i prevod “Jazavca pred sudom” – objasnio je Srebro.\nSvojevrstan paradoks je, kako kaže, to da Petar Kočić do sada nije prevođen u Francuskoj.\n– Prosto je neverovatno da je trebalo toliko vremena da se Kočić pojavi na francuskom jeziku, uostalom i naši realistički pisci nisu prevođeni mnogo u Francuskoj, ali to je neka druga tema – kazao je on.\nUhapšen radnik Doma “Rada Vranješević”\nŠAMPIONI U MIKSU: Hrvat i Srpkinja pobjednici Australijan opena\nDanas su Časne verige, ovaj običaj valja ispoštovati\n“OVO JE SAMO POČETAK”: Marija Nović (17) iz Dervente najmlađa žena pilot u BiH\nJASNA ĐURIČIĆ, GLUMICA: Nikoga nije briga za stradale u Srebrenici, uključujući i međunarodnu zajednicu\nKOMPANIJA “RIMAC” HIT: Električni hiperautomobil “Nevera” rutinski obara rekorde\nSVIMA KOJI VOLE POZORIŠTE: Za jednu kupljenu ulaznicu, druga na poklon\nFilm “Jazavac pred sudom” 2. februara pred beogradskom publikom\nAUKCIJA U NJUJORKU: Botičelijeva slika prodana za 45 miliona dolara\nMALAGURSKI: Stanivuković i Grad Banjaluka podržali film “Republika Srpska: Borba za slobodu”\nEmotivna poruka na sahrani: Poslednji oproštaj od Akija Rahimovskog\nPreminuo pisac i profesor Tihomir Levajac\nPovećanje broja krivičnih djela i saobraćajnih nezgoda u Banjaluci


Epoxy Pogledaj sledeću temu\nPoslao: Sub Okt 26, 2019 12:05 pm Snimi Poruku\nPozz ljudi,recite mi jel imao neko od vas iskustva sa epoksidnom smolom u akvarijumu,dali je bezbedna za zivi svet u aq???Hvala!\nPoslao: Sub Okt 26, 2019 3:21 pm Snimi Poruku\nH400, H410, H411, H412, H413 ako tako nesto vidiš na pakovnju onda nije. Ako ne piše ništa, onda najverovatnije nije. Samo ono što je označeno da je sigurno oko hrane i vodenih životinja koristi. Čak i posle sušenja može biti toksičan po vodene životinje sa dugotrajnim posledicam.\nŠta želiš zalepiti? Ako ne ulazi u akvarijum kod Kineza imaš dvokomponentni lepak na bazi akrila, lepi čak i netretiran aluminijum.\nPoslao: Sub Okt 26, 2019 7:48 pm Snimi Poruku\nPitanje za taj dvokomponentni lepak na bazi akrila:da li lepi aluminijum za staklo i drugo,da li utiče na silikon negativno?\nPoslao: Sub Okt 26, 2019 8:41 pm Snimi Poruku\nJavim ti u ponedeljak da li hoce staklo za aluminijum da zalepi i koliko jako. Dosta ostar miris oslobadja lepljenje, noćas testiranje otpada nedeljom mozak na otavu pustam\nZa silikon to ne znam kako bi testirao.\nPoslao: Pon Okt 28, 2019 11:42 am Snimi Poruku\nNe bih nista da lepim vec da napravim dekoraciju posto se inace time bavim u slobodno vreme,a na mom epoxy ne pise nista od navedenog pa se necu igrati sa tim,osim ako naravno ne naletim na seto sigurno,hvala u svakom slucaju.\nPoslao: Uto Okt 29, 2019 7:51 pm Snimi Poruku\nLepi aluminijum za staklo ali ne preterano cvrsto. Doduse ja sam pokusao da razdvojim posle sat vremena. Nisam sve otkinuo, videcemo sutra kadva ce biti situacija.\nPoslao: Sre Okt 30, 2019 1:25 pm Snimi Poruku\nŠta bi drugo došlo u obzir?Važno je da ih zalepi čvrsto,jer treba da sanira oštećenje stakla.Otrovnost nije bitna,jer ne bi bilo sa unutrašnje,nego sa spoljašnje strane akvarijuma.\nPoslao: Sre Okt 30, 2019 2:49 pm Snimi Poruku\nLepak se za staklo hvata dosta čvrato. Moram skalpel da koristim da bi ga uklonio. Deblji sloj hvata aluminijum. Ja ga mešam na parcetu aluminiuma kad mi se osusi muka ziva ga je ukloniti. Koristim ga da zalepim diode za aluminijumski hladnjak Ako su ivice ostecene i to hoces da maskiraš, grubljom šmirglom pređi stranu aluminijuma koju ćeš da lepiš i držaće. Mada za masku koju izgrebeš možeš da probaš i Ceresit CS24(nije za akvarijum) da koristis. Ja sam ga naneo izmedju sudopere i kuhinjskih elemenata da mi ne prolazi voda evo godinu dana stoji bez problema. Kao i za svaki silikon treba naneti bar 1mm silikona izmedju površina koje se lepe. Staklo kada pukne popravlja se sa drugim staklom i akarijumskim silikonom.\nPoslao: Pet Nov 01, 2019 1:48 pm Snimi Poruku\nAkvarijum za koji sam pitao je prelepljen,ali majstora je mrzelo da ga skrati za 1 cm i tu je problem,jer je staklo okrnjeno.On me uverava da će biti ok,a meni ne uliva potrebno poverenje.S toga sam pomislio da na to mesto nalepim aluminijumski profil,kao dodatno osiguranje.Ili da nalepim stakla širine po 2 cm,uzduž visine akvarijuma.Izgled nije bitan,jer bi taj akvarijum išao za ancistruse..


Da li je loša frizura razlog za agoniju? - To sam ja\nDa li je loša frizura razlog za agoniju?\nPiše: Mister XMiroslav Luković 10 avgusta, 2021 10 avgusta, 2021\nFrizura nam je svima bitna, neko će reći da je možda ključna za dnevnu dozu samopouzdanja, ali feniranje i pramenovi nikako ne mogu da stanu u red sa ugradnjom bajpasa ili podizanjem kredita za stan\nMislio sam da nas je globalna pandemija malo izbacila iz ružičastog mehura razmaženosti i podsetila šta su to tuga, strah i borba za goli život. Međutim, nažalost, i dalje ima onih koji drugačije izvijenu šišku doživljavaju isto kao, nedajbože, odlazak na respirator.\nMožda nam je ovih vrelih letnjih dana bilo teže nego obično, možda smo svi bili umorniji i manje tolerantni, ali ne mogu da se otmem utisku da klijenti neretko preozbiljno doživljavaju frizuru i od frizera imaju očekivanja kao da je mikrohirurg. Da se ne lažemo, frizura nam je svima bitna, neko će reći da je možda ključna za dnevnu dozu samopouzdanja, ali feniranje i pramenovi nikako ne mogu da stanu u red sa ugradnjom bajpasa ili podizanjem kredita za stan.\nNe bih se bavio ovim poslom da mislim da je beznačajan, ali me i dalje šokira činjenica da kosa može toliko da utiče na raspoloženje klijenata\nFotografija © Foto Šormaz\nHoću sve da nas podsetim – nije smak sveta ukoliko ste nezadovoljni frizurom ili ukoliko usluga koja vam je pružena nije ispunila sva vaša očekivanja!\nČesto se dešava da mi dođu klijenti nezadovoljni prethodnim radom, u agoniji moleći da ih „spasem”, pomognem i „rešim bede”. Ovih dana je toga bilo više, te otuda i inspiracija za ovaj tekst. Priznaćete, malo su prejake emocije i termini za jedno loše feniranje ili ton pramenova. Ne bih se bavio ovim poslom da mislim da je beznačajan, ali me i dalje šokira činjenica da kosa može toliko da utiče na raspoloženje klijenata.\nDok je posao igra, ostvarujemo super rezultate, a od momenta kada se to svede na eksel tabele sa prevelikim očekivanjima, ulazimo u problem i obostrano nezadovoljstvo\nKosa raste. Frizura se uvek može popraviti. Kosa će se, čak i ako ne odete odmah na popravku, sama dovesti u red. Nemojmo padati u očaj!\nNa frizere može parališuće da deluje taj opšteplanetarni značaj frizure za ženu. Ja svoj posao doživljavam ozbiljno, ali pravim frizerima kreativcima ovaj posao je i neka vrsta igre i stvaralaštva. Kada klijent strogo računa na matematičku preciznost i ozbiljnost, moja kreativnost se tu gubi i gasi. Dok je posao igra, ostvarujemo super rezultate, a od momenta kada se to svede na eksel tabele sa prevelikim očekivanjima, ulazimo u problem i obostrano nezadovoljstvo.\nTo je jedan od razloga zbog kojeg smatram da frizeri treba da završe saradnju sa pojedinim klijentima. Prevelika panika zbog frizure ne donosi dobre rezultate, a nije ni osnovana. Moj savet je da se pozabavite izborom frizera, odlukom kod koga otići i kome verovati. Raspitajte se, pogledajte na internetu, procenite. Svako ko se bavi ovim poslom želi da iznedri najbolje, a sa bilo kojom vrstom kontrole, straha, panike i nervoze rezultati nikada neće biti dobri.\nSve što je do vas je – izbor frizera. Vi birate. A kad već to uradite, onda pustite da vam pravi kreativci u našem poslu pruže svoj maksimum.\nVoli Vas Mister X!\nNegovana žena Frizura Mister X zdravi i lepi


Poklon za devojku, majku, sestru, suprugu » Originalni\nPOKLON ZA MAJKU - YouTube\nAdresa . Gospodara Vučića 245 11000 Beograd, Srbija. Kontakt. Tel: +381 11 3087-515 Fax: +381 11 3087-614 Email: office@vulkani.rs. Radno vreme Vulkan izdavaštva:\nPoklon za devojku, suprugu, majku, sestru,,, Vaza. Ako se spremate za kupovinu poklona dragim ljudima, a naročito ako su u pitanju ženske osobe koje imaju sve, predlažemo nešto drugačije. Vaza sa njenim imenom i buketom cveća je savršen poklon za dragu osobu. Share.\nPokloni za majku 60 godina: najbolje opcije i savjeti o\nPokloni za mame mogu značiti toliko stvari, bilo da je to personalizovani nakit ili umetničko delo, nešto ručno izrađeno ili nešto što je seća na posebno vreme ili mesto. Pokloni za mame mogu zahtevati malo kreativnosti i razmišljanja, pa smo za vas izdvojili nekoliko ideja.\nMnoge kćeri i sinovi počinju razmišljati o poklonu za majku mnogo prije njezina šezdesetog rođendana. Dobar dar je izabran mudro. Sjajno je ako će poklon biti upotrijebljen za ženu, a ne samo za kupanje u ormaru ili ormaru.\nPoklon majci – šta kupiti mami za rodjendan Složićete se da majka u životu svake osobe predstavlja posebnu figuru. Upravo iz tog razloga, onda kada poželite da izaberete poklon koji ćete pokloniti majci za rođendan, neminovno je da ćete težiti da izaberete nešto što će je dovoljno obradovati, pozitivno je iznenaditi i učiniti je srećnom.\nPoklon za majku | Forum Krstarice\nZa poklon majci, posebna prilika nije ni potrebna, ali posebna emocija jeste. Mi u Poklonshopu smo se potrudili da Vaša majka shvati koliko Vam je posebna i da se uvek tako zbog Vas oseća. Pogledajte šta smo spremili za Vas i odaberite ono što najviše liči na poklon koji bi se njoj svideo ili neka Vam naše ideje posluže kao inspiracija za savršen poklon za mamu.\nPoklon za majku – Kukica\nPoklon za godišnjicu braka – ideje za poklone Znamo da ljubav koju osjećate jedno prema drugome nemoguće je pokazati fizičkim stvarima, ali će vam one kao mali …\nPoklon za majku Ručno izrađeni, unikatni predmeti. Rukotvorine i umjetnine balkanskih kreativaca. Pronađite idealan poklon za svaku priliku – Kukica


Na Gazimestanu — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nNa Gazimestanu je rodoljubiva lirska pesma Milana Rakića.\nPre Prvog balkanskog rata, Milan Rakić je bio konzul u Prištini, koja je tada pripadala Turskoj. Obilazeći srpske manastire i svetinje na Kosovu, dobio je inspiraciju da napiše nekoliko rodoljubivih pesama. Tada su nastale pesme Simonida i Jefimija. Nakon posete Gazimestanu (mesto gde se odigrao glavni događaj u Kosovskoj bici), napisao je pesmu Na Gazimestanu.\nPesma Na Gazimestanu je sastavljena od dve tematske celine.\nPrva tematska celina se odnosi na slavnu srpsku prošlost. Prve tri strofe govore o pesnikovoj viziji Kosovskog boja. Za njega su ratnici „silni oklopnici bez mane i straha“, a sama Kosovska bitka „oblak praha, krvava trka i oluja“. Pesnik vidi Kosovo polje nakon bitke kao „nepreglednu jamu i kosturnicu strašnu“ (hiperbola). Divi se kosovskim junacima koji su se svesno žrtvovali za svoju otadžbinu.\nDrugi deo pesme govori o pesnikovom dobu, o tome kako starije generacije zameraju mlađim generacijama da su izgubile rodoljubivo osećanje i da su potpale pod uticaj zapada, zaboravljajući na slavnu prošlost svog naroda. Pesnik ističe svoju ljubav prema otadžbini i spremnost da se svesno žrtvuje za nju ukoliko to bude potrebno.\nPesma je ispevana u dvanaestercu. U nekim stihovima je zastupljena paralelna rima, a u nekim ukrštena.\nVikizvornik ima izvorni tekst povezan sa člankom Na Gazi-Mestanu.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=На_Газиместану&oldid=14398669“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 11. jul 2017. u 21:47 č.


Kako da uštedite struju: Konkretni trikovi za manje račune\n5 mesta na planeti na koja običan čovek nikada neće kročiti (foto)\nNajbolje ljubavnice rađaju se u ova 3 znaka\n9 karakteristika pravog muža: Ako vaš radi ove stvari, prava ste srećnica\nNajveće škrtice na svetu: Moj svekar urinira u šaht ispred kuće da ne mora da pušta vodu u wc-u\nČini čuda u vašem domu: Za šta sve možete upotrebiti moćnu belu kredu\nKujica čoveka na ulici molila za pomoć: Pratio je i naišao na pretužan prizor (video)\nNovak Đoković se vraća na teren: Poznato koji turnir će igrati prvi u 2022.\n3 stvari koje u život donose nesreću: Zbog njih se osećate neispunjeno\nRetko ko ga čisti: Sigurno pojma nemate da je ovo najprljaviji deo vašeg tela\nPorodica tvrdi: Georgina nas se stidi, Ronaldo pored sebe ima zlo od žene (video)\nKraj ledenih dana: Meteorolog otkrio kakvo nas vreme čeka do sredine februara\nPožar u soliteru na Novom Beogradu, jedna osoba povređena (video)\nNovi negativni rekord: Danas najviše zaraženih od početka pandemije\nČuveni psiholog savetuje: Obrazovana žena ne treba da se uda za majstora\nDobra vest: Možete da sprečite da vam se obuća kliza po ledu\nReguliše holesterol, jača kosti i čuva oči – jedite ovo povrće što više\nNovi uslovi za penzionisanje stupili na snagu\nDonosi mir i sreću: Uredite dečju sobu prema feng šui načelima\nIdealan za nerve, krv i bolove: Ovaj čaj je svemoćan!\nAko želite savršeno skuvan pirinač, dodajte 1 sastojak u vodu\nPrivlače bogatstvo: Ove biljke držite pored ulaznih vrata!\nKako je čuvena supa mnogima nepoznatog pedijatra spasila živote hiljade dece\nZašto muškarci ostavljaju dobre žene\nA. J. 24. decembra 2021. 12:15\nSve počinje s tim da se obavežete i usvojite navike koje doprinose štednji energije, kako biste bili predani u svojoj nameri da vam računi za električnu energiju budu što manji.\nBez toga nećete postati svesni toga što radite, što može uticati na ukupnu potrošnju energije i konačan uspeh. Jedino ako ste potpuno predani cilju možete doći do rezultata, kaže autorka knjige ‘100 tips to save energy’ Aurora Lamanon, koja u knjizi daje i neke vrlo konkretne savete.\n– Razvijte naviku gašenja svetala kad napuštate neku prostoriju u kući. Iako svetla ne troše puno električne energije, ako stalno ostavljate svetla za sobom, puno se troši – kaže.\nDodaje da je važno i redovno menjati filtere na uređajima za grejanje ili hlađenje jer time povećavamo njihovu energetsku efikasnost. Osim toga, čistite odvode u frižideru često jer, kad su prljavi, frižideru je potrebno više energije da postigne željenu temperaturu.\nNiste ni znali da neki aparati i ugašeni konstantno troše struju\nEvo zašto bi trebalo da stavite novčić u zamrzivač pre nego što…\nAko se grejete na TA peć, ovo morate da znate kako bi uštedeli na…\nAko primetite ove probleme sa STRUJOM, odmah zovite električara!\n– Ako želite da rashladite ili zagrejete prostoriju, u oba slučaja najbolje je držati zatvorene prozore. Čak i malo otvoreni prozori dovešće do toga da uređaji za grejanje ili hlađenje troše više energije – upozorava autorka.\nIsključite aparate iz struje\nDodaje da je dobar način da uštedimo i korišćenje tajmera. Velike uštede na računima za električnu energiju postići ćete korišćenjem solarnih panela. Raspitajte se o tome kako ih ugraditi, savetuje Lamanon.\nJedan od dobrih načina štednje je i sušenje veša na vazduhu jer sušilica troši mnogo energije. Takođe, uređaje koje ne koristite isključite iz struje, ne samo prekidačem, jer dok god su uključeni u struju, koriste energiju.\nDakle, treba izvući kabl za napajanje iz utičnice. Ako to ne možete da uradite tokom dana, možete uveče pre spavanja. I ako još koristite stari tip monitora uz računar, zamenite ga LCD-om jer troši manje energije.\nTrikovi za pranje kade i tuš-kabine: Biće besprekorno čisto uz samo 2 sastojka…\nNe morate da trošite pare na osveživače: Poboljšajte vlažnost vazduha…\nOdeća će vam dugo predivno mirisati uz ovih 5 genijalnih trikova\nČini čuda u vašem domu: Za šta sve možete upotrebiti moćnu…\nDonosi mir i sreću: Uredite dečju sobu prema feng šui…\nNe morate da trošite pare na osveživače: Poboljšajte…\nŠest najčešćih grešaka zbog vam kojih zimi umiru sobne…\nTrikovi za pranje kade i tuš-kabine: Biće besprekorno čisto…\nRazgovaraju doktor i pacijent:\n- Doktore, kupio sam odličan slušni aparat!\n- Odlično. A kako je vaša supruga?\n- Ma samo 1.200 dinara!


Miloš Biković otvoreno: "Ne smemo i ne možemo da se odreknemo Kosova" | Telegraf - Najnovije vesti\n2. jun 2019 | 10:33 » 10:52\n- Mislim da moramo naći rešenje kosovskog pitanja kroz model da izbegnemo sukobe i rat - smatra popularni glumac\nMiloš Biković trenutno snima seriju "Južni vetar", koja bi, kao i film "Južni vetar 2" trebalo da se emituje naredne godine. Ova godina će u njegovoj biografiji ostati ubeležena zlatnim slovima zbog premijere ratnog spektakla "Balkanska međa". Glumac, kog je ruski predsednik Vladimir Putin odlikovao za doprinos razvoju kulture, govorio je o kulturi, ali i o političkim pitanjima.\n- Mesec dana snimate nastavak "Južnog vetra". Šta je bilo presudno da prihvatite ulogu u prvom delu i da igrate bez honorara?\n- Dopali su mi se i projekat i uloga. Verujem u to da, kad ideš malo težim putem, to je ispravan put. Naša kinematografija se i dalje nalazi u teškom položaju. Uradio sam to i zbog sebe. Kada se čovek da u potpunosti, i u nešto veruje, onda to prepozna i publika. Nisam ulogu Petra Maraša igrao zbog honorara, nego iz ljubavi prema svojoj profesiji. Svaki glumac će vam isto odgovoriti.\n- Film "Južni vetar" umalo nije snimljen, što je nedavno i otkriveno. Da li biste komentarisali slučaj "Šušljik"?\n- Ne bih komentarisao, jer nemam dovoljno informacija o tome.\n- Snimali ste deo scena u Zabeli. O čemu glumac razmišlja kada se nađe sam u četiri zida tamnice?\n- Šta smo dobili time što je napokon izglasana doživotna kazna za zločine nad decom?\n- Zakon koji je tako strog ima jednu preventivnu meru i mislim da je to njegov najveći plus. Svaka vrsta zaoštravanja kaznene politike nas vodi ka jednom totalitarnom društvu. Međutim, nisam ja kompetentna osoba da dam sud. Zločin nad decom je nešto najgore što može da se desi. Deca su nevina i nezaštićena, a od mene na ovu temu ima sigurno mnogo boljih sagovornika.\n- Smeta li vam što su vam zalepili epitet da ste čovek ove vlasti zato što se u dokumentarcu pojavljujete s Aleksandrom Vučićem?\nBiković: Podrška predsedniku u Rusiji, gde ja imam uticaja, ispravna je stvar, Foto: ATA Images\n- Koja vam je politička opcija najbliža?\n- Ne podržavam nikad određenu opciju, već neki konkretan projekat. Meni je najvažnije da se radi u interesu Srbije, bilo da je reč o liberalnoj ili konzervativnoj, levoj ili desnoj političkoj opciji, na vlasti ili u opoziciji."\n- Šta mislite o kolegama glumcima koji su u politici?\n- Podigla se velika prašina u vezi s filmom "Balkanska međa". Da li ste iznenađeni?\n- Nisam iznenađen. "Balkanska međa" prvi je film koji nas ne prikazuje kao zločince. Srbiji je bio potreban jedan takav film, što je pokazala njegova gledanost. Mislim da je taj film ukazao na jedan pravac.\nBiković: "Balkanska međa" prvi je film koji nas ne prikazuje kao zločince, Foto: ATA Images\n- Da li je Kosovo danas pitanje svih pitanja u Srbiji? Moramo li ga se odreći?\n- Šta biste vi uradili?\nBiković i ruska glumica Olga Kuzmina, Foto: Tanjug\n- Treba li crkva da se meša u politiku i pita u vezi s Kosovom?\n- Crkva ne treba da se meša u politiku, ali treba da izrazi svoj stav. On mora da se uvaži i da se uzme u razmatranje kad se donose političke odluke. Crkva ima viševekovno iskustvo. Preživela je sve partije i države, a opstala je i kad nismo imali državu. Ima jedinstveno iskustvo i smatram da su nedopustivi napadi na crkvu.\n- Kakav je Putin ostavio utisak na vas?\n- Da li je Rusija jedini prijatelj Srbije?\n(Telegraf.rs / Izvor: kurir.rs)\nTagovi: Glumac, Kosovo i Metohija, Miloš Biković, Rusija, Vladimir Putin\nJa 02.06.2019 21:48\nKosovo je deo Velike Albanije... kad bi se zezali!\nKosovka 02.06.2019 17:30\nTakoooo je muskarcinoo ..Srbine .inekektualcu.\nAleksandra 02.06.2019 12:34\nBravo, Milose...Kada bi svi mladi razmisljali na taj nacin, spasli bi ovu drzavu od propasti.Mudro..iskreno i izuzetno ispravno objasnjenje celokupne situacije. Bravo....Ponosni smo sto si deo nas.


Rasisti iz našeg sokaka | Veseli četvrtak\nNisam tada mogao da znam da je ovaj film iz 1972. (koji je režirao sam Poatje) nastao na talasu „novog vesterna”, kojem su znatno doprineli režiseri Sem Pekinpo ili Džordž Roj Hil, prvi put sa crncima kao centralnim likovima. Otad pa nadalje, bilo je sasvim uobičajeno gledati filmove holivudske A produkcije sa crncima u istaknutim ulogama, poput današnjih hitova sa Vilom Smitom ili Tarantinovog „Oslobođenog Đanga”.\nAli vestern stripovi sa crnim protagonistima? Ispostavilo se da smo morali prilično dugo na to da čekamo.\nJedan od najagilnijih domaćih izdavača stripa Veseli četvrtak već mnogo godina sarađuje sa verovatno najpoznatijim italijanskim izdavačem Serđo Boneli editore, čije najpopularnije junake poput Zagora, Dilana Doga, Martija Misterije, Teksa i drugih svakog četvrtka – otud i naziv – u novim sveskama dovodi na kioske pred čitaoce željne njihovih avantura. Ljudi iz Bonelija odlučili su nedavno da pokrenu novu ediciju sa stripovima namenjenim odrasloj publici, što podrazumeva eksplicitne sadržaje, neuobičajene teme, rečnik odraslih i posebnu poetiku nasilja (i seksa), po ugledu na podetiketu Vertigo čuvenog američkog izdavača Di-Si komiks.\nKada mi se glavni urednik Veselog četvrtka Dušan Mladenović obratio sa predlogom da uređujem prvi mini-serijal iz ove produkcije, sa junakom po imenu Dedvud Dik, crncem na Divljem zapadu u periodu posle američkog Građanskog rata, ponajpre sam pomislio na film koji sam pomenuo na početku ovog teksta, a odmah zatim i na vestern epopeju Maršal Bas velikana evropskog stripa Igora Kordeja i Darka Macana. Rado sam pristao, ali podatak koji je „začinio” čitav dogovor bilo je to da je strip o Dedvudu Diku rađen na osnovu proze Džoa R. Lensdejla.\nIme ovog teksaskog pisca poznato je svakom boljem poznavaocu savremene horor književnosti, ali i ljubiteljima noar žanra i TV serije Hep i Lenard. Prva epizoda Dedvuda Dika „Crno kao noć, crveno kao krv” rađena je po priči „Soldierin’”, koju je Lensdejl napisao za antologiju pod naslovom „Warriors 3”, čiji je priređivač bio Džordž R. R. Martin (autor Igre prestola). Kako sâm Lensdejl kaže: „Pokušao sam da napišem roman o Dedvudu Diku još osamdesetih, ali su mi sve izdavačke kuće kojima sam se obratio dale isti neverovatni odgovor: ’Crnci ne čitaju, a belce ne zanima da čitaju priče o crncima.’ Potom sam se devedesetih godina obratio jednom izdavaču koji mi je dao politički korektan odgovor: ’Ne znamo da li postoji tržište za ovu knjigu.’ A onda sam konačno dobio priliku da napišem prvu priču, na zahtev mog prijatelja Džordža…”\nSa velikim zadovoljstvom sam pristupio uređivanju ovog izdanja i rezultat je upravo na kioscima. Nema potrebe da govorim o veoma zanimljivoj sadržini i izvanrednom crtežu – u kvalitet prve epizode serijala Dedvud Dik može sada da se uveri svaki čitalac. Valja se ovde osvrnuti na nešto drugo, što niko u svetu stripa kod nas zaista nije mogao da očekuje.\nČim je Veseli četvrtak najavio novog junaka – crnog kauboja – među reakcijama pratilaca društvenih mreža ovog izdavača počele su da provejavaju i neke koje su bile vrlo čudne i zabrinjavajuće; potom je stvar eskalirala, kako se čini, zbog tragičnih aktuelnih događaja u Americi, koji su eksplodirali posle ubistva Džordža Flojda:\n„Ovim direktno pljujete na naše ljude koji žive u Americi, a neki od njih rade i kao policajci koji su imali posla sa ovima koje zastupate…”; „Vi ste teški rasisti i neofašisti. Nikada više neću kupiti nijedan vaš strip. Sve će vam ubrzo migranti pojasniti. Podarite im ćerke, majke, sestre i žene da vam podignu natalitet”; „Ako redakcija ne reaguje na ono šta se radi našim sunarodnicima na Kosovu i Metohiji i u Crnoj Gori, zašto reagujete na dešavanja u SAD? Da vam Flojd, uz dužno poštovanje svakog ljudskog života, nije bliži od sopstvenog brata, ili svetinje?” I tako dalje, i tako dalje.\nOčekivali smo da kontroverzu eventualno izazove slobodan jezik i eksplicitan sadržaj stripa (na šta upozorava nalepnica na koricama), ali se ispostavilo da nekim čitaocima stripova smeta što je serijal posvećen Afroamerikancu umesto – kako jedan uvređeni komentator reče – „Srbima sa Kosova”. Deplasirano je objašnjavati tehnologiju objavljivanja licenciranog stranog stripa, a kamoli to što junak u njemu – o drskosti! – može biti crne boje kože. Moja generacija je bila „pelcovana” protiv svake vrste rasizma: odrastali smo u zemlji u kojoj je studiralo mnogo mladića i devojaka iz Afrike, Azije ili sa Bliskog istoka, a geslo „bratstvo i jedinstvo” važilo je i za braću i sestre iz nesvrstanih zemalja. U toj zemlji je vrhunac bilo čega što bi moglo da zaliči na rasizam bilo klasično beogradsko zavitlavanje, odnosno „buva” da je Mići Orloviću, čuvenom TV voditelju, žena rodila – crnče.\nOvakvi napadi, međutim, na nešto što bi poslednje trebalo da bude opterećeno ideologijom ili šovinizmom – uzbudljivu strip-avanturu – pokazuju da rasizam niče na najneočekivanijim mestima, i da, kao u onom politički nekorektnom vicu, po Mujinim rečima, „svak ima svog ’Ercegovca”. Tema o rasistima iz našeg sokaka prevazilazi značaj jednog strip-izdanja i trebalo bi da bude predmet široke društvene reakcije. Svima nama koji smo učestvovali u projektu sa nazivom Dedvud Dik kao svojevrsna uteha i ohrabrenje mogu da posluže reči stvaralaca popularne domaće TV serije Senke nad Balkanom: i njima su stizale pretnje i komentari u kojima su nazivani „neprijateljima Srbije”.\nI mada nova verzija poznate stare pošalice glasi: „Život piše romane, a ljudi ne čitaju ni stripove”, siguran sam da je Dedvud Dik jedan od onih koji će ljude naterati da ih čitaju ponovo.\nOnako kako stripove treba čitati.