Nakon tekstova u "Vijestima" ugasili fejsbuk stranicu i skinuli reklame\nDA LI JE JOVANOVIĆ PLAĆALA SUPRUGU "USLUGE" PREVOZA\nJovanović je urednik “Barskog portala”, novinar “IN4S” i predsjednik Udruženja raseljenih Srba i Crnogoraca sa Kosova. On je nedavno uhapšen u Smederevu zbog sumnje da je počinio krivično djelo trgovina ljudima\n17020 pregleda\t14 komentar(a)\nNe vole reklame, Foto: Screenshot\n04.01.2019. 08:40h Ažurirano: 04.01.2019. 08:40h\nHumanitarno društvo “Ruka ruci”, koje oboljelima od najtežih bolesti kao “lijek” prodaje vodu sa petrolejom, nije registrovano u Crnoj Gori.\nPodataka o tom “humanitarnom društvu” iz Sutomora nema u državnom registru nevladinih oragnizacija, a nijesu registrovani ni kao privredno društvo. I njihova fejsbuk stranica, preko koje su oboljelima od raka prodavali “lijek” ugašena je nakon što su “Vijesti” objavile istraživanje o štetnosti “ljekovite vode” koju čelnica te organizacije Bojana Jovanović i njeni saradnici nude za 100 eura. Jovanovićeva ni nakon objavljenih tekstova nije odgovorila na pitanja novinara “Vijesti” među kojima je i pitanje da li je “vozač” kojem, kako tvrde, plaćaju usluge prevoza do Borizana, njen suprug Milenko Miško Jovanović.\nJovanović je urednik “Barskog portala”, novinar “IN4S” i predsjednik Udruženja raseljenih Srba i Crnogoraca sa Kosova. On je nedavno uhapšen u Smederevu zbog sumnje da je počinio krivično djelo trgovina ljudima.\nSrpski istražitelji sumnjiče ga da je za novac posredovao u sklapanju ugovorenih brakova Albanki sa Kosova sa muškarcima u Srbiji.\nJovanović je jedan od aktera snimka napravljenog na izvoru Borizani u albanskom selu Kruju, sa kog HD “Ruka ruci” navodno toči vodu, koju za po 100 eura za pet litara prodaje oboljelima od raka.\nIako tvrde da prodaju “lijek” analiza Instituta za javno zdravlje, rađena na zahtjev redakcije “Vijesti” pokazala je da u vodi koju to HD prodaje postoje fekalne bakterije, da nije za ljudsku upotrebu i da je petrolej dodat.\nIz IZJ objašnjavaju da petrolej u vodi u prirodnom obliku ne postoji.\nJedan od snimaka koji je sa naloga “Barski portal” objavljen na Youtubu, prikazuje Jovanovića kako na izvoru snima mještane tvrdeći da “su to momci koji ih reketiraju”.\nEkipa “Vijesti”, koja je tokom istraživanja posjetila izvor u Borizanima od mještana je dobila odgovor da vodu niko ne naplaćuje.\n“Nabavljanje” vode reklamiralo se i na Barskom portalu čiji je Jovanović glavni urednik. Nakon serije tekstova u “Vijestima”, baner sa reklamom uklonjen je sa tog portala.\nNa tom portalu u februaru 2018. godine objavljen je tekst o HD Ruka ruci iz Sutomora koja navodno pomaže oboljelima od najtežih bolesti “da dođu do prirodno rafinisanog petroleja iz albanskog izvora Kruja”.\nNjima su iz te organizacije saopštili “da su na ideju došli kako bi izašli u susret ljudima koji veruju da im petrolej sa jedinog prirodnog izvora te vrste na svijetu pomaže u liječenju raznih tumora, čak i sa metastazama”.\n“Vidjeli smo da neki ljudi zloupotrebljavajući bolest mnogih koji kroz petrolej iz Albanije traže slamku spasa, nakon što ih zvanična medicina praktično otpisuje, prodaju litru ove tečnosti čak i po 200 eura, i na taj način se bogate na tuđoj muci.\nČlanovi našeg društva su obišli izvor u Kruji odnosno Borizanu, i uvjerili se da se taj čuveni petrolej tamo ustvari po pravilu ne naplaćuje. Istina, često na izvoru stoje lokalni momci koji “love u mutnom” i traže 20 evra da bi vam dozvolili da napunite bidon, i mora im se platiti, koliko god je to nekorektno i nepošteno što rade”, prenosi Barski portal riječi Zdravka Krstića koordinatora HD “Ruka ruci”.\nU tom tekstu je i izjava Milenkove supruge Bojane.\nOna sedmicama nije odgovorila na pitanja “Vijesti” gdje je, kada i na koji način registrovano Humanitarno društvo “Ruka ruci” ili DKC “Ruka ruci”, kako piše na etiketi za vodu koju donosi iz Albanije, da li imaju odobrenje nadležnih institucija da uvoze vodu, da li je voda kontrolisana i postoji li dokaz o tome.\nBez pitanja ostali su i odgovori zbog čega pet litara te vode naplaćuju 100 eura, da li to reklamiraju i na koji način, ali i da li je cijena vode ista i ukoliko eventualno imaju više narudžbi u istom danu.\nJovanović nije odgovorila ni ko im je i kada dao blagoslov da to rade jer se na to pozivaju u intervjuu, ali ni da li su albanskoj policiji prijavili da ih lokalno stanovništvo reketira. Jovanović, koja je danima bila dostupna za porudžbinu vode, objašnjavala je kako da joj se plati, kako se pije, nije bila raspoložena za komunikaciju sa novinarima “Vijesti” nakon što je voda kupljena.\nIstog dana kada je iz Sutomora autobusom poslala vodu poručenu sa broja jednog od novinara, drugom novinaru je odgovorila da je na putu i da “možda za vikend dođe u Crnu Goru”.\n“Ne volim reklame, ne volim lično da se reklamiram, ali okvirno o tome mogu da pričam. Kada se budem vratila, javiću vam se. Pozdrav”, odgovorila je Jovanovićeva 17. decembra.\nNVO “Ruka ruci”: Tužilaštvo da ispita zloupotrebe navodnih humanitaraca\nIz Nevladine organizacija “Ruka ruci” pozvali su juče tužilaštvo da ispita aktivnosti i poslovanje “neformalne grupe” humanitarnog društva “Ruka ruci” iz Sutomora, koja oboljelima od raka prodaje “vodu sa petrolejom”.\n“Jer isti rade izvan Zakona o NVO i ostalih zakonskih propisa, ostvarujući profit ne samo na bazi nelegalnih djelatnosti, nego i na bazi nemorala”, piše u njihovom saopštenju.\nTa NVO “Vijestima” se obratila jer njihov naziv zloupotrebljava “određena neformalna grupa koja sebe predstavlja humanitarnom organizacijom, a istovremeno se bavi nedozvoljenom i prevarnom aktivnošću zloupotrebljavajuci bolest ljudi”.\n“Dakle, mi iz NVO ‘Ruka ruci’ iz Podgorice smo jedina NVO regularno registrovana pod ovim nazivom kod nadležnog Ministarstva javne uprave i nemamo nikakve dodirne veze sa ‘nekom’ humanitarnom organizacijom ‘Ruka ruci’ iz Sutomora”, saopštili su oni. Dodali su da su provjerom utvrdili da se ta “neformalna grupa se ne nalazi u registru za NVO” i “sa indignacijom” odbacili povezivanje sa njima.\n“Javio nam se veliki broj naših članova, bivših i sadašnjih osuđenika, ali i ostalih zainteresovanih građana, koji su uspješno prošli program resocijalizacije, sa zahtjevom da se javno ogradimo od ovih prevarnih radnji, jer se naša NVO regularno samofinansira od društveno korisnih aktivnosti (fizički i drugi poslovi) a po programu resocijalizacije konkurisemo i za EU projekte. Prema tome, naši izvori finansiranja su potpuno legalni i u skladu sa programom društveno prihvatljivih normi. Iz svega navedenog sa indignacijom odbacujemo sva povezivanja sa aktivnostima samozvane neformalne grupe iz Sutomora, koja na krajnje nemoralan i nedozvoljen način zarađuje zloupotrebljavajući bolest ljudi”, saopštili su iz NVO “Ruka ruci”.\ntrgovina ljudimaBorizanBojana JovanovićMilenko Miško Jovanovićpetrolej voda"Humanitarno" društvo Ruka ruci\n17.09. 19:46 h\t924\t57461\n17.09. 17:40 h\t458\t53372\n18.09. 08:02 h\t89\t38932\n18.09. 07:45 h\t176\t36883\n18.09. 10:02 h\t542\t36703\n18.09. 08:08 h\t98\t993


Najbolji VPS server Srbija - Povoljna cena izrade i održavanja sajtova\nVPS server Srbija obuhvata usluge koja omogućuje da sa manje ili više novca postavite jedan ili više svojih sajtova ili nekih drugih projekata na server koji ima garantovane resurse.\nZa razliku od shared hosting paketa gde svi sajtovi koji se nalaze na jednom serveru dele iste resurse i povećanjem potrošnja resursa od strane jednog ili nekolicine sajtova, smanjuju se raspoloživi resursi drugim sajtovima. Pored toga što je to na neki način rešeno određenim ograničenjima za prekomerno korištenje resursa na deljenom hostingu, ipak najbolje rešenje između dedicated servera to jest namenskog servera i deljenog hostinga jeste virtuelni server – VPS.\nVirtuelizacija servera je omogućila da se na jednom istom serveru postavi nekoliko zasebnih (virtuelnih) servera od kojih svaki može imati određen broj gigabajta RAM memorije, hard diska, procesorske snage i drugih stvari.\nVPS serveri Srbija jeste usluga koju pruža takoreći svaka kompanija koja nudi usluge hostinga za sajtove. Međutim pitanje je da li vam je bitno da se virtuelni privatni server koji zakupite nalazi baš u Srbiji ili vam je svejedno gde je njegova lokacija. Ovo pišem iz jednostavnog razloga što većina firmi iz Srbije koje nude usluge hostinga i VPS servere, zakupe server u inostranstvu. Tako bi se vaš projekat ili sajt nalazio van Srbije.\nUkoliko vam sa druge strane to nije bitno da li se vaš sajt ili neki drugi projekat nalazi u Srbiji ili van Srbije onda nemate velike potrebe da zakupljuje VPS server u Srbiji od domaće firme jer za mnogo manje novca možete u stranim hosting firmama dobiti VPS server istih ili boljih karakteristika.\nSBB – VPS serveri sa lokacijom na teritoriji Srbije\nJedna od firmi iz Srbije koja sigurno ima svoje vlastite servere jeste SBB Eunet hosting koji nudi kako virtuelne VPS servere u Srbiji tako i namenske servere. Njihova cena za zakup VPS servera se kreće od nešto više od 1.000 dinara za najniži paket i oni vam omogućuju mesečno plaćanje i održavanje vaših servera kao i konsultacije u slučaju problema.\nDream web hosting – VPS serveri\nDruga kompanija koja je kod nas ali čiji serveri se ne nalaze u Srbiji nego u Nemačkoj kod kompanije Hetzner AG jeste Dream web hosting Srbija. Oni nude VPS server po nešto višim cenama od Eunet-a ali za svaki server dobijate cPanel nalog koji vam omogućuje upravljanje kako vašem serverom tako i email adresama i mnogim drugim stvarima što u velikoj meri olakšava korišćenje.\nDream web hosting VPS preporuka za velike projekte gde vam je pouzdanost izuzetno važna.\nDream hosting je pouzdana firma koja koja veoma vodi računa o održavanju servera. Sa njima sigurno nećete imati problema što se tiče dostupnosti vašeg sajta, to jest projekta. Naravno ukoliko se radi o veoma bitnim projektima preporuka je da zakupite namenski dedicated server gde ćete imati sigurno dobru i pouzdanu podršku i biti zadovoljni uslugom.\nVPS serveri koje nude firme iz inostranstva\nUkoliko se radi o manje važnim projektima, vašim ličnim sajtovima ili sajtovima vaše firme koji nemaju ogroman broj poseta ili više želite da imate neograničen broj sajtova za neke manje projekte, da ne budete ogranični brojem sajtova u nalogu kod standardnog hostinga, onda bi vam se veoma isplatilo da uzmete VPS server u nekoj firmi iz inostranstva.\nNa taj način ćete za isti ili manji iznos novca dobiti mnogo veće resurse ili jednostavno rečeno počevši od 3 ili 4 EUR mesečno možete imati veoma kvalitetan VPS server koji odgovara većini vaših potreba.\nVPS serveri kompanije OVH – Francuska\nJedna od kompanija, koja je skoro najveća na svetu što se tiče hosting usluga, jeste francuska OVH gde možete dobiti virtuelni server – VPS po ceni već od 3,6 EUR mesečno. Ovaj najmanji i najjeftiniji VPS ima 2 GB RAM memorije i 20 GB SSD hard diska.\nOVH kompanija takođe nudi i veće pakete VPS servera a takođe i namenske servere koji su povoljniji nego serveri koje bi ste plaćali u Srbiji ali i u mnogim drugim kompanijama u inostranstvu. S obzirom da se radi o kompaniji koja nudi hosting usluge na svih pet kontinenata, vaš VPS server možete smestiti u Evropi, Americi, Kanadi, Aziji… Uz to, bićete sigurni u kvalitet usluga. VPS serveri imaju anti DDOS zaštitu i redak je slučaj da neki server u kompaniji OVH ne funkcioniše kako treba.\nVPS serveri kompanije Aruba cloud – Italija\nDruga strana firma koju mogu da preporučim jeste italijanska hosting firma Aruba cloud, koja omogućuje da imate VPS privatne servere na 2 načina:\nStandardni server gde vi tačno možete izabrati količinu RAM memorije, snagu procesora, prostor na hard disku ili SSD disku i tako dalje. U ovom slučaju VPS server se obračunava po satu tako da cena mesečne pretplate čini ukupan broj sati korišćenja servera. Kod ovakvog tipa obračuna, uz naplatu po satu, možete server koristiti i samo nekoliko sati ili dana i biće vam naplaćen iznos proporcionalan vremenu korišćenja. Naravno, VPS server se naplaćuje bio on aktivan ili ne, tj isključivanje VPS servera iz kontrolnog panela Aruba cloud, neće prekinuti naplatu sve dok ga ne obrišete.\nSmart VPS server je druga opcija koju u ponudi ima Aruba cloud gde u ponudi imate 3-4 servera različite snage, RAM, SSD ali za razliku od standardnog, koji se naplaćuje po satu, Smart VPS server se naplaćuje mesečno i ovde nemate mogućnost da samostalno određujete parametre.\nIz iskustvo mogu da preporučim zakup servera kod Aruba cloud a naravno, osim VPS servera, u ponudi su i namenski serveri i veliki broj drugih usluga.\nVPS serveri kompanije Inmotion\nNa spisak kompanija koje u ponudi imaju VPS servere, mogu dodati i Inmotion hosting koja vam omogućuje zakup web servera po povoljnim cenama gde možete dobiti server od 1GB pa do 16GB RAM a osim toga imate i namenske servere i mnogo drugih usluga koje su vam sigurno potrebne.\nVPS serveri kompanije Hosting Winds\nTakođe interesantna može biti ponuda VPS servera u firmi Hosting winds koja je takođe strana kompanija ali nudi VPS servere sa održavanjem po početnim cenama od samo 5,5 dolara mesečno ili servere bez održavanja po po 4,5 dolara mesečno. Osim servera na Linuxu, možete uzeti i Windows VPS servere samo što je njihova cena nešto viša.\nVultr VPS serveri\nJoš jedna firma koja mogu da preporučim jeste Vultr koja nudi virtuelne privatne servere po ceni od 3,5 dolara mesečno ali se radi o serveru koji ima veoma slabe kapacitete od samo 500mb RAM memorije koji će opet možda nekom biti zanimljiv.\nDigital ocean VPS serveri\nSlična ponuda se može naći i preko kompanije Digital ocean koja ima slične cene VPS servera kao i Vultr.\nKoji VPS server uzeti?\nNa ovaj način napravljen je pregled nekoliko kompanija koja pružaju usluge iznajmljivanja VPS servera i koje možete uzeti za vaše projekte.\nUkoliko tražite hosting za vas projekat ili web sajt na virtuelnom privatnom serveru koji mora da se nalazi u Srbiji preporuka je da uzmete SBB eunet VPS.\nUkoliko vam to nije bitno a želite da idete preko firme iz Srbije preporuka je Dream web hosting gde možete iznajmiti kvalitetne VPS servere ali takođe i namenske servere. Dream web hosting servere zakupljuje preko poznate kompanije Hetzner A.G. i serveri se nalaze u Nemačkoj.\nUkoliko imate karticu za plaćanje putem interneta možete preko firme Hetzner AG po povoljnijim cenama uzeti VPS servere.\nTakođe iskoristite ponudu koju pruža francuski OVH koji imaju veoma povoljne VPS servere za oko 450 din za 2GB RAM ili italijanska Aruba cloud, koja može pružiti usluge iznajmljivanja VPS servera po povoljnim cenama.\nNa vama je da se odlučite gde i koji VPS server ćete uzeti ali s obzirom na veliki izbor VPS servera u inostranstvu i raznolikosti cena, preporuka je da za sve projekte koji od kojih ne zavisi neka veoma velika zarada, uzmete u inostranstvu. U slučaju stalne potrebe, možete angažovati administratora servera koji će voditi računa o vašem virtuelnom ili namenskom serveru.


IMAMO REKORDERA?! - Vozač uhvaćen sa 5,5 promila alkohola, lekari objasnili kako je uopšte živ\nSaobraćajna policija iz Kraljeva preksinoć je zaustavila je vozača koji je, kako je pokazao alko-test, u krvi imao neverovatnih 5,5 promila alkohola. Kako je uopšte moguće da je neko živ sa toliko alkohola u krvi, a kamoli da upravlja vozilom i razgovara sa policajcima?!\nOvaj Kraljevčanin star 55 godina je i sa tolikom količinom alkohola u sebi, komunicirao sa policajcima. Priznao im je da je celu noć pio alkohol i onda kolima krenuo kući.\n– Činjenica je da je sve više ljudi koji dolaze sa sve većim brojem promila alkohola u krvi. Ono što se može pronaći u literaturi jeste da je toksična granica do fatalnog ishoda negde oko 4.5 promila alkohola u krvi – objasnila je ranije za “Blic” toksikolog Centra za sudsku medicinu i toksikologiju Kliničkog centra Kragujevac, doktorka Tatjana Živković koja dodaje da je to ipak individualno i zavisi od mnoštva faktora.\nNa pitanje koliko je to alkohola popila osoba koja “dogura” do mogućih fatalnih 3,5 ili više promila alkohola u krvi, oba sagovornika odgovaraju da i to zavisi od tolerancije.\nPrevious articleBorovčanin u bolnici zbog korona virusa\nNext articleSREM: Uhapšen organizator „korona žurke“


Kako je internet promenio putovanja - 92putovanja\nKako je internet promenio putovanja\nLj. Bukviæ / petak, 10.05.2013. / 10:31 / Zanimljivosti / Komentara: 2\nTuristièka industrija je jedna od najprofitabilnijih u svetu, jer nema te kriza koja bi ljude spreèila da putuju, ali kao i na sve ostale segmente naših života, tako i na ovaj, i te kako utièu promene koje donosi razvoj interneta.\nDirektor Turistièke organizacije Beograda Dejan Veselinov kaže da 47 odsto ljudi u Srbiji danas koristi internet, a da 31,2 odsto internet koristi da prikupi neke informacije, sazna nešto u vezi sa putovanjem. „Gotovo 80 odsto onih koji požele da putuju iskoriste internet u neku svrhu“, napomenuo je Veselinov. On kaže da sajt TOB-a beleži 40.000 poseta, od èega je èak 28.000 iz Srbije.\nTuristièke agencije i svi agenti zaposleni u ovoj industriji, hotelijeri, pa i avio kompanije moraju da se prilagode i iskoriste moguænost koje im nudi internet, saglasni su uèesnici konferencije „Industrija turizma i globalni internet servisi“. Oni koji to ne uspeju jednostavno æe nestati sa turistièke scene.\n- Turizam je u svetu odmah iza hemijske i naftne industrije, a ove godine se oèekuje rast od èak èetiri odsto i profit od nekih 1.350 milijardi dolara - rekao je direktor Departmana za meðunarodne odnose Univerziteta Singidunum Slobodan Unkoviæ, juèe u Hajatu na konferenciji u organizaciji Danas konferens centra. Osvræuæi se na to koliko se sa pojavom interneta i njegovim razvojem poslednjih godina sve promenilo i u turistièkoj industriji Unkoviæ je istakao da postoje stvari koje æe ostati iste.\n- Veliki turoperatori æe i dalje dominirati, naroèito u segmentu letnjih odmora, jer oni koriste prednosti veletrgovine, imaju ugovore sa hotelima i mogu po pristupaènim cenama da obezbede aranžmane. Tu nema dileme - rekao je Unkoviæ.\nOn je napomenuo da se seæa velikih agencija koje su poslovale dobro osamdesetih godina prošlog veka i toga koliko su one trošile na štampanje publikacija, na unajmljivanje agenata. „Sada se sve to radi elektronski. Sve više ljudi rezerviše putovanja ili smeštaj preko interneta“, istakao je Unkoviæ. Da to kod nas još nije zaživelo na pravi naèin, kaže on, pokazalo je jedno istraživanje iz 2011. „Èak 60 odsto turista iz Srbije rezervisalo je putovanje samostalno, 29,7 odsto je to uèinilo preko turistièke agencije, a svega 2,3 odsto putem interneta“, naglasio je Unkoviæ.\nDirektor Kongresnog biroa Srbije Miloš Milovanoviæ rekao je da je prošlo vreme kada su se turistièke agencije ugraðivale u smeštaj ili prevoz i da je sada njihov zadatak da prodaju doživljaj koji potrošaè ne može sam da kupi. Što se tièe korišæenja interneta u turistièke svrhe, Srbija tu, smatra Milovanoviæ, još uvek zaostaje za nekim razvijenim zemljama.\nMilovanoviæ kaže da je Kongresni biro Srbije koji radi veæ tri godine napravio meðu prvima u svetu aplikaciju za mobilne ali da to slabo ko iz Srbije koristi. Da bi se situacija u turistièkoj industriji popravila, Milovanoviæ napominje, mora dosta toga da se promeni, pre svega, da se radi na infrastrukturi i sistemu.\n- Skeptièan sam po tom pitanju, ali sistem mora da se menja, nama treba uspešno funkcionisanje javno-privatnog partnerstva. Zasad nisam siguran da je privatni sektor spreman da uèestvuje, a s druge strane javni sektor kao da nije spreman da dozvoli privatnom da odluèuje o bilo èemu“, napomenuo je Miloš Milovanoviæ.\nDirektorka za prihode u hotelu „Hajat ridžensi“ Neli Jaæimoviæ rekla je da je njihov hotel, da bi držao korak s vremenom, na vreme prihvatio sve izazove koje internet donosi.\n- Bili smo primorani da odluèimo mnogo toga, na kojim sajtovima æemo biti, kakav æe naš sajt biti, potom šta možemo i po kojoj ceni da ponudimo. Za hotele je, na primer, jako važno da kada se pojavljuju na više sajtova imaju uniformisane cene - rekla je Jaæimoviæ.\nInternet je, napomenula je ona, doneo transparentnost, a bez nje hoteli gube kredibilitet, što opet utièe na imidž hotela, koji je i te kako bitan. Prema njenim reèima, trenutno na svetu ima dve milijarde korisnika interneta, a do 2016. oèekuje sa da æe ih biti gotovo tri milijarde.\nRezervisanje turistièkih putovanja, prevoza ili smeštaja putem interneta iz godine u godinu raste, ali od Evropljana najažurniji po tom pitanju su Britanci, koji èine 28 odsto od ukupnog broja onlajn rezervacija. „‘Hajat’ je na primer 2009. imao 20 odsto onlajn rezervacija, a prošle godine ih je bilo gotovo 30 odsto. Najviše rezervacija na ovaj naèin je iz SAD i Nemaèke, mada je poslednjih godina sve više Rusa“, rekla je Jaæimoviæ.\nInternet je, prema reèima direktora Duke end Peterson travela Zorana Ðukanoviæa, od svih grana možda ponajviše pogodio turistièku. „Trenutno jedan od najbrutalnijih ratova koji se vodi je onaj izmeðu mašine i èoveka, meðutim, ako èovek ostane èovek onda ga mašina nikada neæe pobediti“, objasnio je Ðukanoviæ.\nstrana 1 od 18871 idi na stranu


Podgorica: Završena sanacija ulica 4. jula, Bracana Bracanovića i Filipa Lainovića (VIDEO) - INFRASTRUKTURA\nHomePLANIRANJE PROSTORAPodgorica: Završena sanacija ulica 4. jula, Bracana Bracanovića i Filipa Lainovića (VIDEO)\nokt. 29, 2021 at 12:42 pm\nGradonačelnik Podgorice dr Ivan Vuković, sa saradnicima, obišao je završene radove na temeljnoj sanaciji ulica Bracana Bracanovića, 4. jula i Filipa Lainovića na Zabjelu. Riječ je o veoma frekventnim saobraćajnicama u ovom dijelu grada, koje su dugo bile u lošem stanju. Vrijednost pomenutih radova, uključujući i aktivnosti drugih privrednih društva Glavnog grada, koje su u prethodnom periodu realizovane na ovom prostoru, iznosi 642.000 eura.\nGradonačelnik je zahvalio kolegama iz gradskih preduzeća, u prvom redu Putevima, na izvanredno odrađenom poslu. “Gradsko Zelenilo je nedavno u Ulici 4. jula zasadilo drvored sa preko 100 odraslih sadnica, dok su kolege iz Agencije za stanovanje obnovile fasade na šest objekata u blizini, a uporedo sa tim, ekipe Komunalnih usluga pristupile su modernizaciji javne rasvjete u okolnim kvartovima, a u toku su i radovi na izgradnji dječijeg igrališta u Ulici 4. jula. Kao rezultat svih ovih aktivnosti, možemo reći da je ovaj dio grada potpuno promijenio lice”, istakao je Vuković, podsjećajući da je za period od tri godine, uloženo preko 7 miliona eura u projekte na Zabjelu, što dovoljno govori o posvećenosti gradske uprave, kada je ovaj dio grada u pitanju.\nDirektor gradskog preduzeća Putevi, Radenko Bulatović, kazao je da je u sanaciju ove tri izuzetno značajne saobraćajnice uloženo preko 400.000 eura.\n“Završeni su radovi na sanaciji asfaltnog kolovoza u Ulici Bracana Bracanovića (od Ulice 4. jula do Bulevara Mitra Bakića) na dužini od 380 m. Izvođeni su radovi na rezanju postojećeg asfaltnog kolovoza, raskopavanju, mašinskom struganju, izdizanju šahti fekalne kanalizacione mreže, izdizanju slivničkih rešetki atmosferske kanalizacione mreže, obilježavanju horizontalne signalizacije, ugradnji asfaltnih platformi, kao i sanaciji trotoarskih površina i ugradnji ivičnjaka”, saopštio je Bulatović. Kada je riječ o Ulici 4.jula, završena je sanacija na potezu od raskrsnice sa Ulicom Bracana Bracanovića do raskrsnice sa Ulicom 27. marta, na dužini od oko 900 m, čime je ova važna saobraćajnica temeljno sanirana.\nGradsko preduzeće Putevi trenutno izvodi radove na sanaciji trotoarskih površina uz Centralni park na Pobrežju, na potezu od raskrsnice sa Ulicom Bracana Bracanovića do raskrsnice sa Bulevarom Save Kovačevića, a vrijednost radova iznosiće oko 23.000 eura.\nPodgorica: Završena temeljna sanacija Ulice Kolovrat


Primenjena etika - Evangelos Protopapadakis, Duška Franeta, : knjiga | KorisnaKnjiga.com\nEvangelos Protopapadakis, Duška Franeta,\nZbornik Primenjena etika čini četrnaest radova grupisanih u šest tematskih oblasti. Pospešivanje čoveka – nit koja povezuje prvu grupu radova ove knjige – pomoću bioničkih pomagala koja više ne samo da nadomeštaju neku izostalu funkciju ljudskog tela, nego i unapređuju ljudske performanse, unapređenje posredstvom hemijskih supstanci i genske terapije koje omogućuje neočekivane uspehe u sportskim ali i drugim aktivnostima ili putem savremenih tehnika neurostimulacije, noviji su primeri tehnoloških dostignuća koja imaju potencijal da izmene čovekov život u budućnosti. Anticipirajući kraj nekim od najvećih čovekovih tegoba, poput pojedinih teških bolesti i invaliditeta, ostvarenje višemilenijumskih snova čovečanstva o većim sposobnostima pojedinca, ali i eventualne drastične nepravde u budućem društvu, ovi tehnološki uspesi morali su postati vruća etička tema današnjice. Oni od nas zahtevaju da još jednom promislimo svrhu i perspektive medicine, sporta, prava, ali i pitanja o smislu čovekovog života, smislu napretka i pravednom društvu.\nPhilosophy of entropy\nCena: 2.222 din\nCena: 3.896 din\nJung i politika: Političke i sociološke ideje K. G. Junga\nIz života i dela K. G. Junga


Astrolog - Aleksandra - Numerolog\nAleksandra, opcija 18\nNe dozvoljava nikakva ograničenja, nikakva sputavanja ni ometanja – ako joj se obratite za pomoć, ona će rešenje pronaći svim raspoloživim sredstvima – astrologijom, numerologijom, tarotom, filozofijom i psihologijom. Njeno iskustvo joj omogućava da ujedini sva znanja i raspoloživa sredstva da nadje rešenje vašeg problema, da odgovori na vaša pitanja, da zaviri u vašu prošlost, definiše sadašnjost i predvidi budućnost. Njena energija može se osetiti i kroz sms poruku a njeno znanje i precizni odgovori mnoge su vratili na pravi put.\nAleksandri se možete obratiti sa pitanjima iz svih životnih oblasti, za nju nema nepoznatog. Ali ako tražite stručnjaka za finansijske savete, ako su vaša pitanja i problemi vezani za novac – njeno ime je garancija uspeha i kvaliteta.\nAutor: Aleksandra datum objave: 2016-12-12\nIzračunaj tvoj bioritamski broj i saznaj šta te očekuje tokom 2017. godini na ljubavnom, poslovnom i zdravstvenom planu.\nAutor: Aleksandra datum objave: 2016-12-09\nNumerološka prognoza za 2017. godinu: Nezadovoljstvo...\nTokom ove godine bi bilo dobro pripremiti teren za novog premijera. Bioritamskim peticama predstoji godina ljubavi, šestice ulaze u jedan od težih perioda dok devetke započinju novi...\nAutor: Aleksandra datum objave: 2016-09-14\nLjubavni aspekti svake osobe zapisani su u natalnoj karti. Dakle, na pitanje "Da li je on/ona pravi/va za tebe?" odgovor daju Mesec, Sunce i Venera. Pročitaj tekst i saznaj...


Sarajevo: Protesti radnika "Hidrogradnje"\nRadnici sarajevskog preduzeća "Hidrogradnja" okupiće se danas ispred zgrade federalne Vlade u Sarajevu da bi izrazili nezadovoljstvo zbog uništavanje ovog kolektiva i tražili da prema njima bude izmiren višegodišnji dug.\nPredsjednik Sindikata Redžep Tufekčić izjavio da radnici godinama bezuspješno ukazuju na kriminal, korupciju i uzimanja poslova od "Hidrogradnje" što ih je, kaže, dovelo u tešku situaciju.\n"Sada nam uzimaju i zgradu, a niko ne kaže da treba namiriti 12 godina penzionog staža, da se ne možemo liječiti sedam godina i da nismo primili 25 plata.\nProcjena sudskog građevinskog vještaka za zgradu iznosi 18,2 miliona KM, a daju je za 11 miliona.\nMi to nećemo dati i tražićemo svoja prava", istakao je Tufekčić. On je naglasio da Vlada, kao većinski vlasnik, mora izmiriti obaveze prema zaposlenima, koje bez tužbi radnika iznose između 35 i 40 miliona KM.\n"Kad se to izmiri, biće svima dobro. Ako im `Hidrogradnja` ne treba, jasno smo im rekli da prodaju imovinu i izmire obaveze prema radnicima", naveo je Tufekčić.


JP '' Vodovod i kanalizacija'' Grocka preuzelo održavanje kanalizacione mreže u naseljima Vinča, Leštani i Kaluđerica - Grocka Info\nNaslovna Vesti Opštinske vesti JP ” Vodovod i kanalizacija” Grocka preuzelo održavanje kanalizacione mreže u naseljima...\nJP ” Vodovod i kanalizacija” Grocka preuzelo održavanje kanalizacione mreže u naseljima Vinča, Leštani i Kaluđerica\nObaveštavaju se građani naselja Vinča, Leštana i Kaluđerice da je dana 15.05.2013.god. odlukom Opštinskog veća, Javno preduzeće ”Vodovod i kanalizacija” Grocka preuzelo na upravljanje i održavanje kanalizacionu mrežu tih naselja. JP Direkcija za izgradnju opštine Grocka nije više u mogućnosti da izdvaja novčana sredstva za održavanje iste.\nPreuzimanje i održavanje kanalizacionih sistema podrazumeva izlazak specijalnog vozila ”Woma”, odvođenje otpadnih voda i svih dodatnih radova na uličnoj mreži. Cena po domaćinstvu iznosi 243,43 din.\nKorisnici koji imaju ugovor sa JP Direkcija za izgradnju opštine Grocka smatraju se legalnim, a korisnici koji nemaju ugovor, a priključeni su na kanalizacionu mrežu, pozivaju se u roku od 15 dana da se jave u prostorije JP Vodovod i kanaliѕacija Grocka ul. Petra Drapšina br.21 u Grockoj ili u Lešanima ul Maršala Tita br.64 radi legalizacije i sklapanja ugovora o međusobnim pravima i obavezama, a radi održavanja kanalizacionog sistema. Ovim povodom službenici našeg preduzeće obićiće domaćinstva u ovim naseljima i upoznati građane sa uslovima.\nSvi oni koji u predviđenom roku ne sklope ugovor sa JP ”Vodovod i kanalizacija” Grocka biće isključeni i moraće naknadno da legalizaciju priključka uz svu potrebnu dokumentaciju i novčanu nadoknadu.\nMole se građani da redovnim izmirenjem svojih obaveza omoguće normalno održavanje kanalizacije.\nPrethodni tekstDemokrate delile letke\nSledeći tekstAmbrozija – biljka koja pravi velike probleme


Press Online :: Kofer :: Nisu ni kuća ni automobil: Šta je danas mladima prioritet?\n“Danas status proizilazi iz upućenosti, iz iskustava i deljenja istih na društvenim mrežama sa prijateljima koji nikada nisu doživeli to. To se naziva ekonomija deljenja, ali je bolje nazvati je ekonomijom pristupa. Milenijalci ne žele imovinu o kojoj moraju da brinu i koja će ih ograničavati“, rekao je Čip Konli iz “Airbnb“.\n“Ne samo da su ti digitalni nomadi udubljeni u sve to, već su počeli od putovanja da prave posao od kojeg mogu i da zarađuju. Samo uključe kameru i slikaju se“, zaključio je Konli.


Bh. malina nema izvoznog limita – Na problem oko otkupa, izvoza kornišona bh vlasti nereaguju?! — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n21. Avgusta. 2016. Biznis, Vijesti\nDok bosanskohercegovački proizvođači voća i povrća sa zebnjom iščekuju nalaz inspektora iz Rusije i ponovni početak izvoza, uzgajivači malina takvih problema nemaju. Malina je jedini bh. proizvod koji bez ikakvih ograničenja ima osigurano izvozno tržište. U hladnjači bugojanske firme Heco, čiji kapacitet premašuje 4.000 tona i za koju mnogi stručnjaci u ovoj zemlji kažu da je začetnik malinarstva u Bosni i Hercegovini vri kao u košnici, jer nakon okončanog otkupa maline sorte vilamet i miker na redu je polka.\nUz njih, samo na području Bugojna još je šest otkupljivača maline koja ide na tržište EU-a. “Tržište sigurno postoji, nemamo ograničenja. Svake godine pojavljuje se sve više novih kupaca, sve je veća potražnja, nema apsolutno nikakve prepreke za povećanje proizvodnje maline u BiH”, poručuje vlasnik firme Muhamed Palačkić. Prepoznali su to i stanovnici gornjovrbaske regije, koji su poodavno prestali uzaludno iščekivati oživljavanje ratom ili privatizacijom uništenih firmi i okrenuli se uzgoju malina. Stoga i ne čudi što je, kažu, u sezoni ovdje gotovo nemoguće pronaći berača. “Svaka porodica može da radi dva duluma maline, s kojih mogu ubrati od osam do 15 hiljada maraka”, navodi Palačkić. Malina je kao klasična berzanska roba čija cijena ovisi od ponude i potražnje na svjetskom tržištu, no njena prosječna otkupna cijena po kilogramu posljednjih godina nikada nije bila ispod tri marke.\nTakvu cijenu ne dostiže nijedna poljoprivredna kultura. Naprimjer, tonu pšenice proizvođač proda za 300, a istu količinu maline za tri hiljade maraka. “Malina ima najveću perspektivu kad je u pitanju bilo kakvo voće i izvoz iz BiH”, zaključuje Palačkić. Svjesni zahtjeva tržišta, ovdje se nakon višegodišnjeg iskustva u malinarstvu okreću organskoj proizvodnji malina, koja je, kažu, budućnost, a sve pretpostavke imaju.


SDA o trasi koridora 5c: Zastupat ćemo stavove lokalne zajednice u Blagaju – dijalogin.tv\nGradski odbor SDA Mostar navodi kako je dobro upoznat sa stavovima lokalne zajednice u Blagaju u vezi s trasom koridora 5c kroz to mjesto te će svojim djelovanjem nastojati, u okviru službenih institucija Grada, Kantona i Federacije, zastupati i promovirati interese te zajednice.\n“Sve one koji su problematiku trase autoceste južnim dijelom Mostara pokušali zloupotrijebiti za dnevnu politiku i samo njima poznate interese, želimo podsjetiti da ni izbliza nisu bili tako glasni kada se razgovaralo o nekim drugim, još nepovoljnijim trasama, koje bi potpuno izolirale taj dio Hercegovine i lokalno stanovništvo”, stoji u saopćenju za javnost SDA upućenom nakon burne javne tribine o spomenutoj trasi koja je održana prošle sedmice u Blagaju.\nIz Gradskog odbor SDA Mostar navode kako je upravo ta stranka u više navrata djelovala u pravcu pronalaženja rješenja koje bi maksimalno zaštitilo građane i njihovu imovinu.\n“Gradski odbor SDA Mostar smatra da je autocesta na koridoru 5c kičma razvoja, ne samo ovog dijela Hercegovine, nego i cijele države, i zato je potrebno iznaći takvo rješenje trase, koje će biti najmanje štetno po okolinu i stanovništvo, ali koje će promovirati razvoj Grada Mostara i okoline”, navodi se u saopćenju.\nKnjiga žalosti u iranskoj ambasadi u povodu tragedije u trgovinskom centru


ZAKON O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU: Milion i po građana još čeka novu knjižicu, a mnogima ističu overe starih, papirnih, zdravstvenih knjižica. Potvrdu za korišćenje zdravstvene zaštite izdaje nadležna ispostava RFZO za sva osigurana lica kojima je zdravstvena knjižica istekla, a zdravstvena kartica još nije izrađena. Ova potvrda će važiti do izdavanja novog dokumenta\nNovu zdravstvenu knjižicu čeka još milion i po građana, iako su zahtev za njenu izradu predali još 2016. godine, a nemali broj je i onih kojima su knjižice napravljene, ali im nisu još uručene.\nMnogima ističu overe starih, papirnih, zdravstvenih knjižica, a u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje kažu kako niko neće imati problema prilikom odlaska kod lekara, ukoliko su mu doprinosi redovno izmireni. Na preglede, operacije ili bilo koju drugu intervenciju, mogu da idu s potvrdom koju su dobili u Filijali Fonda, prilikom predaje zahteva za izradu nove knjižice. Oni koji tu potvrdu nisu dobili, moraće da ponovo stanu u red ispred lokalne filijale RFZO.\nDo 17. maja 2017. godine podneto je ukupno 6.324.035 zahteva. Savetnik za informisanje direktora Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje Nemanja Velikić kaže da imamo oko 6.800.000 osiguranika, što znači da još oko pola miliona građana nije podnelo zahteve za izradu novih zdravstvenih knjižica.\n"Apelujemo na osiguranike koji još nisu podneli zahtev za izdavanje nove kartice, da to urade. Do sada je od 6.826.231 osiguranika, 4.722.234 njih dobilo zdravstvene kartice, odnosno urađene su, ali im još nisu uručene. U Zavodu za izradu novčanica u izradi je 1.511.978 zdravstvenih kartica", rekao je Velikić.\nUkoliko su osiguraniku doprinosi uredno regulisani, on može bez ikakvih problema da ostvaruje pravo iz zdravstvene zaštite. Bez obzira na kom obrascu.\n"Nijedan osiguranik ne sme da bude vraćen samo zato što još čeka Karticu zdravstvenog osiguranja. Nakon isteka stare knjižice, a po predaji zahteva i čekanja na Karticu zdravstvenog osiguranja svi osiguranici sa izmirenim doprinosima dobijaju Potvrde PZK koje su ekvivalent legitimaciji za ostvarivanje zdravstvene zaštite. I sa njom, bez ikakvih problema mogu obavljati preglede, operacije i druge neophodne intervencije", ukazao je Velikić.\nRepublički fond i Zavod za izradu novčanica i kovanog novca preduzeli su sve raspoložive mere da se svi i ljudski i tehnički resursi uključe u proces proizvodnje zdravstvenih kartica, kada je reč o Zavodu, odnosno uručivanja zdravstvenih kartica, kada je reč o Republičkom fondu. Prema Velikićevim navodima, Zavod za izradu novčanica u ovoj godini povećao je proizvodni kapacitet zdravstvenih kartica na 700.000 kartica mesečno, čime je ubrzano uručivanje kartica.\n"Prema informacijama iz Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca, do kraja 2016. godine maksimalni kapacitet proizvodnje zdravstvenih kartica je bio 350.000 kartica na mesečnom nivou. Imajući u vidu činjenicu da je u poslednja tri meseca prošle godine podneto skoro 4.000.000 zahteva za izradu zdravstvenih kartica, jasno je da Zavod za izradu novčanica ne može da proizvede sve zdravstvene kartice u kratkom roku", napomenuo je Velikić i ocenio da je ovo isključivo posledica prakse osiguranih lica koja su čekala sam istek zakonskog roka za zamenu zdravstvenih knjižica.\nZahtevi za izdavanje novih knjižica mogu da se podnose i dalje, a Velikić objašnjava da to može da se učini na šalterima RFZO, šalterima Pošta Srbije ili uz pomoć portala E-uprave. Neophodna dokumentacija i način predaje, zavise od vrste ostvarivanja prava na zdravstveno osiguranje, o čemu osiguranici mogu detaljno da se informišu na sajtu RFZO.\nOsiguranici mogu na dva načina da provere da li im je gotova nova knjižica, odnosno kartica zdravstvenog osiguranja. Odlaskom na neki od šaltera RFZO ili daleko jednostavnije i komfornije, na sajtu RFZO uz pomoć aplikacije "Proveri". Ukucavanjem jedinstvenog LBO broja, i pritiskom na klik, na ekranu će se pojaviti informacija o tome da li je kartica urađena.\nIzvor: Vebsajt Dnevnik, Lj. Petrović, 21.05.2017.


IDE NA REMONT: Ana Nikolić svoje salo stavlja u usne! | Stars | Kurir\nPonovo hoće da menja lični opis\nStars 30.01.2018. 23:49h 30.01.2018. 23:49h\nPevačica će posetiti estetskog hirurga koji će joj za 2.000 evra izvaditi dotrajale silikone i umesto njih staviti masno tkivo iz njenog stomaka\nOperativni zahvat je zakazan za prvu polovinu marta na jednoj privatnoj klinici na Novom Beogradu, otkriva Kurir. Pre toga pevačica će morati da se reši odavno dotrajalih silikona koje je u usne ugradila još pre više od deset godina i u međuvremenu ih nekoliko puta dopunjavala i popravljala.\nPrema našim saznanjima, Ana već duže vreme želi da ugradi sopstveno salo u usne s obzirom na to da je taj metod trenutno hit u celom svetu i daje odlične rezultate. Ipak, zbog trudnoće i porođaja morala je malo da pričeka sa tim.\nKoga oni foliraju\nI DALJE U BRAKU S RASTOM\nAna i Rasta, iako su pre nekoliko meseci objavili da se razvode, i dalje su u braku. Njih dvoje su predali papire za pokretanje parnice svom advokatu, ali od toga još uvek nema ničega. Ni prvo ročište nije zakazano jer, kako tvrde izvori, njih dvoje su ostavili mogućnost pomirenja. Njihov advokat je potvrdio za medije da proces nije zakazan i tom prilikom izjavio da se pevačici i reperu nigde ne žuri.\n- Krajem godine Ana je bila kod estetskog hirurga, koji joj je potanko objasnio kako izgleda proces ispumpavanja sala, koje se potom ubrizgava u druge delove tela. Ceo proces trajaće svega petnaestak minuta, nakon čega će odmah moći da se vrati svakodnevnim aktivnostima. Jedini problem je što će nekoliko dana pre intervencije Ana morati da ide na vađenje silikona iz usana. Malo je uplašena zbog toga jer je to vrlo bolan proces. To je klasična operacija, traje oko sat vremena i nakon toga imaće najmanje deset konaca u usnama - rekao nam je izvor blizak pevačici.\nKorekcija u Hrvatskoj\nOvo nije prvi put da Nikolićeva radi remont usana. Pre šest godina je, na nagovor prijatelja, na jednoj privatnoj klinici u Hrvatskoj izvadila silikone, uradila korekciju usana, ali je tad nastao problem.\n- Prvih nekoliko meseci sve je bilo u redu, a onda su usne počele da joj se deformišu, pa je morala više puta da ubrizgava silikon kako bi to prikrila i popravila. Došlo je vreme da to konačno reši, a sa ubacivanjem sopstvenog masnog tkiva više ne bi trebalo da ima komplikacija. Vađenje silikona i ubrizgavanje sala u usne Anu će koštati oko 2.000 evra- završava naš sagovornik.\nPokušali smo da dobijemo Anin komentar, ali su svi njeni brojevi telefona poznati našoj redakciji bili nedostupni tokom jučerašnjeg dana.\nHVALA PLASTIČARU Uradila još jednu korekciju\nKRIJE DA JE PUMPALA JAGODICE\nPoslednju estetsku intervenciju Nikolićeva je imala pre godinu i po dana, kada je ubrizgavanjem hijalurona popravila izgled svojih jagodica.\nPrema rečima našeg izvora, taj zahvat takođe je radio doktor koji će joj za mesec i po dana ubrizgati salo u usne.\n- Prezadovoljna je njegovim radom. Ona tada nije znala da postoji mogućnost ubrizgavanja sopstvenog sala, pa se zato odlučila za hijaluron. Nije ga mnogo ubrizgala u jagodice, skoro da se i ne primećuje. Ne bi me čudilo ako sad odluči da i u jagodice ubrizga salo - kaže nam Anin prijatelj.\nANA NIKOLIĆ SPREMNA ZA NOVI POČETAK: Moja nova ljubav će vas iznenaditi!


U ljetni kamp kod Rudog stigla prva grupa djece | Palelive.com\nPočetna Regija Rudo U ljetni kamp kod Rudog stigla prva grupa djece\nRUDO – U ljetni kamp Strgačina kod Rudog, koji okuplja djecu iz BiH, stigla je prva grupa učesnika od oko 40 djece iz četiri osnovne škole, rekao je Srni koordinator projekta Predrag Kastratović.\n„Kamp je počeo sa svojim planiranim aktivnostima za ovu godinu. Stiglo je 40 djece iz osnovnih škola iz Sarajeva, Foče i Štrpca“, naglasio je Kastratović.\nOn je dodao da će ova grupa djece u kampu ostati do subote, 25. juna, a naredna grupa dolazi u ponedjeljak, 27. juna.\n„Za ovu godinu planirano je da kroz kamp prođe oko 240 učenika osnovnih škola iz BiH i isto toliko članova udruženja za brigu o licima sa posebnim potrebama“, napomenuo je Kastratović.\nOn je podsjetio da su za ovo druženje pripremljene razne edukativne i zabavne aktivnosti, kao i nekoliko interesantnih izleta na obližnja izletišta.\n„Učesnici kampa imaće priliku da posjete Višegrad i Rudo, i tom prilikom se upoznaju o osnovnim kulturno-istorijskim obilježjima ovih krajeva“, dodao je Kastratović.\nProjekat implementira Udruženje „Nada“ Rudo, a finansijska podrška obezbijeđena je od Ambasade SAD u BiH.\nPrethodni članakOdržano književno veče „Malo poezije za naše prijatelje“\nNaredni članakZavisnost od droge kod mladih veliki problem


Cisterne za vodu, Gornji Milanovac :: Daibau.rs\nCISTERNE ZA VODU, GORNJI MILANOVAC\nTražim dobrog majstora za cisterne za vodu: Skupili smo i proverili majstore za cisterne za vodu, koji rade u mestu Gornji Milanovac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za cisterne za vodu će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen majstor za cisterne za vodu Gornji Milanovac više


Charles Gayle Trio – Streets (Northern Spy) | Jazzin.rs\nNajplemenitiji improvizovani džez stiže od jednog od njegovih najstarijih živih izvođača. Bez starca itd. itd.\nŽeljno očekivani novi studijski album 73-ogodišnjeg njujorškog saksofoniste posle izvrsnog živog Our Souls od pre dve godine je maltene školski primer „pravog“ fri džeza. Streets je muzika lišena skoro svega sem volje njenih izvođača, ona se kreće tokom svesti i zaobilazi gotovo sve elemente koje ljudi tradicionalno smatraju neophodnim da bi nešto bilo muzika.\nStreets nema fraze, iako ima melodije, spontano prizvane iz primordijalnog haosa i nestale pre nego što bi došli u iskušenje da ih ponovite. Streets nema taktove iako ima ritma, ali to je ritam koji se kreće u svim pravcima odjednom i svrha mu nije da vreme obeleži ili izmeri, već da ga poništi. NaStreets se sve događa odjednom, a opet ti događaji imaju svrhovitost i komuniciraju jedni sa drugima.\nGayle je dugo godina pamćen po dve stvari: moćnoj inspiraciji koju je u njemu probudio John Coltrane svojim duhovnim tenor-dozivom i surovom uličnom preživljavanju koje je obeležilo decenije njegovog životnog veka. Iako je u pitanju autentični crni fri džezer sa korenima duboko u spiritualnom poimanju muzike, pitanje je da li bi Gayle danas i dalje snimao da krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina prošlog veka nije identifikovan i slavljen kao izgubljena legenda od strane nove, bele generacije džez avangarde.\nStreets je delom meditacija o Gayleovom životu na ulici, meditacija koju izvodi tužni istoimeni klovn u koga je saksofonista prerušen na naslovnoj strani i koji je do daljnjeg njegov alter-ego što komunicira sa ostatkom sveta. Ali delom, ova tema nije važna. Streets je pre svega muzika o muzici, o neiskazivom, nesvodivom na reči i objašnjenja. Gayle je opisuje kao muziku koja nastaje dok se izvodi, koja počinje idejom, a ta se ideja objašnjava daljim sviranjem i način na koji njegov trio na ovom albumu komunicira – međusobno ali i sa slušaocem – izaziva divljenje.\nJer, mnogo slobodno improvizovane muzike pokušava da pobegne što dalje od džeza osećajući se sputano njegovom semantikom, držeći se samo neidiomatskih gestova, a mnogo fri džeza se plaši potpunog napuštanja harmonije i tema, pa kombinuje klasični pristup sa slobodnim soliranjem. Nije slučajno što Gayle u ovim poznim godinama sa nestvarnom lakoćom nalazi srednji put. Streets je muzika koja je bespogovorno džez, koja ni u jednom trenutku ne gubi gruv, a opet ovo je ploča koja gotovo programski beži od ponavljanja bilo melodije, bilo ritmičke celine.\nUmesto toga, Gayle vodi igru sviranjem koje je moćno i autoritativno a da ne upada u pozu hinjene ekspresivnosti niti glumata nekakvu liriku – njegov je tenor saksofon topao i zvonak. Kada na naslovnoj kompoziciji ili u Doxology izleti u visoke, piskave registre, njegova je kontrola savršena. Veteran Michael T.A. Thompson prosipa preko svojih bubnjeva fantastične slike kože i metala, ritmička pulsiranja i tvrde udarce, prateći Gayleove misli pokretima tela. Kontrabasista Larry Roland jednako slobodno ulazi u pripovedanje ove priče, gradeći složenu mrežu čupanja i okidanja, a sa gudalom u rukama je ubitačan, bilo u agresivnoj Doxology, bilo u diskretnijojStreets.\nIstina je da ovim albumom Gayle i drugovi muziku ne vode ni na jedno mesto na kome ona već nije bila, kao i da se mogu prepoznati odjeci Coltranea (u njegovom sviranju) i Aylera (u organizaciji zvuka), ali Streets je jedan toliko čist, toliko autentičan primer muzike koja se rađa u trenutku dok se izvodi i koja živi i umire isključivo snagom svoje poetike izmišljane i testirane sada-i-ovde, da će samo najumorniji, najblaziraniji slušalac ovo isticati kao nedostatak. Ostali mogu da skoče naglavačke, zatvorenih očiju. Tako se najbolje sluša.\nCharles Gayle – tenor saksofon\nLarry Roland – kontrabas\nMichael T.A. Thompson – bubnjevi\nTagovi: Charles Gayle, Fri džez/Avangarda, Larry Roland, Michael T.A. Thompson, Northern Spy, SAD, saksofon\nKomentara 20 : "Charles Gayle Trio – Streets (Northern Spy)"\n09/03/2012 у 12:11\nWOW! Uros se otvorio.\nHocemo jos njegovih recenzija, znamo da ima sta da slusa i o cemu da pise. Moze i naglavacke, dok slusa „Streets“\n09/03/2012 у 13:56\nuzasno emotivna i uznemirujuca ploca, kroz nju provejava citava istorija americhke free scene, ali ne samo kada je rech o njenom muzickom razvitku, vec i istorija ljudskih sudbina…\nandjeli u blatu, svi oni, od tristana, preko kolmena, kasnog trejna, sun ra, dolfija, ajlera, tejlora, aeoc, aacm, lowa, rajta, …do vejra, gejla i ostalih….\nsamo zbog ovakvih ljudi i ovakve muzike mi ponekad bude zao sto poslednjih godina uglavnom skidam muziku za dzabicu a ne kupujem, jedino ovde ima smisla ucestvovati kintom…\njelen danas odbija hranu!\n09/03/2012 у 20:00\nUfff, koji album.\nOvih dana slušam ovaj album i ne mogu da shvatim kako to da samo starci od 60, 70 i kusur godna prave ovako dobre albume a mlađarija koja je kao slobodna i kao puna energije sastavlja sve neke umne albume koji se ne mogu slušati ni 30 sekundi. Izgleda da ova GMO hrana djeluje na tupost ovoga svijeta. Sve je više tehnologije i kojekakvih pomagala a ljudi sve gluplji i tuplji i …\nI onda čikica kao u nekim bajkama izroni iz dubine i pokaže što je glazba, da ništa nije omeđeno, da širine i dužine ima na pretek, i da se samo treba odvažiti krenuti u bilo kojem pravcu, i to je to. U umjetnosti vremena i prostora ima koliko god hoćeš.\nJelene, ja ovakve ploče (cd-ove) kupujem bez obzira na sve, šta košta da košta (imam sreće pa mogu). Mnogi su i potpisani jer su kupljeni na koncertima i moram priznati da kad nekad pogledam na svoj zidić gdje su mu složeni cd-ovi osjetim neko čudno zadovoljstvo i pomislim da sam i ja dio jazz povijesti, he, he, he…\nInače, meno je i omot genijalan.\nLjudi ovo je najbolji album ove godine bez obzira što je godina tek počela. Ovo je 100 postotna improvizacija ali mene diže za 500 posto.\n12/03/2012 у 15:28\nkritika albuma i koncerata u ovom listu podseća me na one „starozavetne“ proroke džeza kao što je bio Ig Panasije iz davnih tridesetih godina.Ali,odavno je mrtav sentimentalni, polumistični, impresionistički i literarni pristup u džez kritici koji neguju novinari jazzina. Ovde se džez tretira kao metafora a ne kao muzika, jer nisu kompetentni da govore o muzici unutar njenih kategorija.\n13/03/2012 у 18:23\noh yeah, muzika samo obrazovanim muzicarima. i obrazovanim kriticarima. minimum da imaju srednju muzicku.\nSlazem se s jelenom i u to ime, ponovo na Ring Ring ove godine dva DJa, ali da onda njihov nastup recenzira ko?\n13/03/2012 у 19:28\ni to kakva dj-a!!!! let me guess, jedan iz usa a jedan iz swe? ;))))\n13/03/2012 у 21:19\nsve znas 🙂\nDanas je potvrdjen i venue za to.\nOnda znas i s kim jos Kensson moze nastupa\n13/03/2012 у 22:48\npa da, vecernji cert njih trojice mi je death wish ;))))\nkoliko sam chuo, a moze se reci da sam ok obavesten ;)), bice, kao i uvek, josh mnogo strava poslastica shto taj dan shto inache na celom festivalu 2012… ali necu da kvarim nishta unapred, jedva chekam, tebi ostavljam bojane da poentirash…;)))\n12/03/2012 у 17:15\n@ big jazz daj, mojne, pusti praznu prichu… koga zanima „kompetentnost“ te vrste, svaka recenzija bi bila ista, da li je modala, da l je free, da li je rubato, … struktura kompozicije/tok improvizacije, tehnika sviranja,…ovo-ono…\n13/03/2012 у 07:20\nSledeci put obavezna transkripcija muzike uz recenziju, jer inace nije zanimljivo citanje.. Inace ne damo pare! Geeeez…\n14/03/2012 у 13:46\nSlušalac ne mora da poznaje tehničke aspekte muzike da bi uživao u njoj, ali kritičar mora, bar u onoj meri koliko to zahteva muzika o kojoj piše i koju procenjuje. Kao što to važi i za svaku drugu umetnost. Ali priznajem da recenzije u jazzinu mogu da posluže kao orijentir za nestručne ljubitelje džeza i ostale zainteresovane.\n14/03/2012 у 14:11\npa kakve sad to veze ima sa bilo chim… otkud ti znash da smiljanic ne cepa shifre sa partitura i carsafa… jednostavno, mozda voli nesto lirskiji ili impresivistichki zonfa pisanja…\nti bi da nas u svakoj recenziji smaraju „struchnjaci“ time shto bi nam furali tu svoju struchnost u vidu praznih termina 24/7 u svakoj recenici…\nuostalom, smiljanic pise o free jazzu/improv/avant, tako da to apriori i ne moze da se ukalupi na nacin na koji ti kapiras… ekipa krvari vec 60 i kusur god da ti tvoji struchnjaci ne bi mogli ni da pridju….\nno can do, this is free, baby….\n14/03/2012 у 18:43\nKritičar mora da poznaje tehničke aspekte muzike kako bi mu bilo jasno šta muzičar pokušava da uradi na albumu, šta pokušava da kaze, tj. koja ideja stoji iza njegove muzike. A Smiljanić je sjajan recenzent, baš zbog toga, što vrlo uspešno jezik muzike prevodi na govorni jezik, oslanjajući se na ideje koje stoje iza same muzike i uverljivost interpretacije tih ideja. Tek ako tako posmatra muziku, kritičar moze pisati o njoj, i biti spona između muzičara i slušaoca, poput nekog prevodioca.\n15/03/2012 у 17:36\nDobar muzicki kriticar pored naslusanosti, nacitanosti i sposobnosti da kompetentno uporedi dva izvodjaca ili izvedbe, trebalo bi da bude upucen u tehnicke aspekte odsviranog. Medjutim, onaj ko slusa muziku po pravilu nije i ne bi trebao da bude toliko zainteresovan u primenjenu tehniku (osim ako nije muzicar koji je tu da analizira u cilju ucenja ili pozajmljivanja trikova i fazona), vec u to da li ga i kako ta muzika pokrece. Analizirati detaljno tehniku bi bilo kao kad bi neki restoranski kriticar spekulisao oko toga pri kojoj je temperaturi kuvar usuo limunov sok u neki sos ili jos bolje kad bi filmski kriticar pricao nasiroko o tome sa kojom blendom i kolikim otvorom je karmerman snimao koju scenu.\nStoga bih bigjazza zamolio da nam imenuje i prezentuje kako to rade recenzenti za ‘upucene’, sa kojim to nivoom tehnicke kompetencije pisu tekstove koji priblizavaju muziku potencijalnom slusaocu. Posebno neka mi prezentuje u okviru srpskog govornog podrucja tekst koji je u rangu bilo kog Smiljanicevog sa ovog sajta.\n15/03/2012 у 19:29\npa da, igzekli….\napsolutno je kul da recenzent zna tehnicki aspekt muzike koju komentarise, cak i da ga detaljno navodi ako je i kada takvo znanje i takav podatak od nekakvog znacaja… ali to ne znaci da je nuzno da se svaka iole plauzibilna i ukusna recenzija sastoji od rekonstrukcije svirke…\nza free jazz i smiljanicev fokus to tehnicko znanje apsolutno nije relevantno (ostale txtove sa sajta i ne citam jer ne pratim tu muziku)… stavise, daleko od toga…. nije to, nedaj boze, roy hejnsov „love letters“ pa da me zanima da li je ovo ili ono, kako ga je skofild zavrnuo, sa kojom pedalom, ili da li redman svira ovako ili onako… iskreno, i za tu gnjavazu od svirke je to potpuno sekundarno, mene zanima originalan i nadahnut txt, a ne statisticki spisak… i sam mogu da provalim o cemu je rec, tako da te recenzije ne bih ni citao, tj. te koje se bave i forsiraju tehnicki aspekt na ustrb literarnog sadrzaja…\ndakle, i time da zavrsim jer je big jazz vec dobio previse prostora, izbor je recenzenta da li ce da fura tehnikalije ili nece, da li ce da pravi balans izmedju impresionistickog pristupa i ovog prvog, forsiranje ciste muzicke teorije nije reper nizasta… a za free jazz teoretsko znanje bi se svelo na istoriografiju i komparacije sa predjashnjim muzicarima, jer takva svirka izmiche ukalupljivanju te vrste…\nmene iskljucivo zanima konacan rezultat recenzije, stil, originalnost, nadahnutost i mislim da smiljanic roks!!!\n15/03/2012 у 18:42\nSmiljanica za gradskog sekretara za kulturu i igrice\n15/03/2012 у 20:36\nEvo još jednog jako lepog teksta o Gejlu i fri-džezu uopšte:\n16/03/2012 у 09:19\nPuštali smo malo prepucavanja, ali sledi poslednja opomena:\nlažna skromnost, pozeraj, nadmenost, uobraženost, snobizam…izbegavajte ovakve lične kvalifikacije i fokusirajte se na komentarisanje tekstova.\nKomentari u kojima se analiziraju ličnosti, a ne tekstovi, biće banovani.\nPeter Nadas каже:\n16/03/2012 у 10:21\nnpr.: „…je pre svega muzika o muzici, o neiskazivom, nesvodivom na reči i objašnjenja.“ – molim, totalno generičko, neodređno pisanje o… bilo čemu.\n17/03/2012 у 05:00\nCcc. Kako da se pise o muzici unutar njenih kategorija kada se radi o muzici koja zeli da izbegne kategorisanje. Jos Jazzin nije dosao do tog stadijuma kada bi se pisalo o improvizaciji koja u potpunosti odbacuje sve dogme i jazz instrumente ili ih podvrgava specijalnom tretmanu koji bi mogao da svede recenziju na „a kako je ovaj zvuk proizveden..a da li ja ovde cujem bilo sta sto ima veze s muzikom as we know it, mogu da zamislim kakvi bi se onda tek komentari slali… Uros pise srcano i epski i znalacki i svakako nije majstor digresije ali nikad ne gusi sa tom „play by play“ gnjavarijom zato sto muzika nije sport u kom treba deducirati sve poteze majstorski obdarenog muzicara-zanatlije… Bilo bi lepo kada bi se neki likovi ovde oglasavali i kada im se nesto svidi a ne samo da bashuju kad ih zuljaju neciji lik i delo…


Oštra Luka - STVARNO ZA NAS NIJE AUTOPUT NEGO MAKADAM\nSTVARNO ZA NAS NIJE AUTOPUT NEGO MAKADAM\nPogledajte šta su bh vozači radili po jedinom autoputu...\nNadzorne kamere JP Autoceste F BiH snimile su brojne nedozvoljene i opasne situacije na bh. autocesti koje su prouzrokovali nesavjesni vozači.\nOkretanje na autoputu, zaustavljanje i izlazak iz automobila, vožnja zaustavnom trakom i čak nevjerovatna vožnja unazad, samo su neke od situacija u kojima su vozači ugrozili sebe i druge učesnike u saobraćaju.\nIz Autocesta Federacije BiH apeliraju na vozače da se pridržavaju pravila vožnje, te poštuju saobraćajnu signalizaciju kako bi vožnja na autocesti bila što sigurnija i ugodnija.\n-Nepravilna vožnja na autocesti, greške koje vozači prave prilikom vožnje, osim što su kažnjive zakonom, mogu biti opasne i za druge učesnike u saobraćaju, te izazvati smrtne posljedice, upozoravaju.\nPogledajte neke od vrlo opasnih situacija.\nPročitano 429 puta


HIT PAPARACO! PEVAČ LAPSUS BENDA PREUMORAN: Emir zahrkao u avionu! (FOTO)\nEmir Aličković nasmejao je putnike tokom leta Tivat-Beograd kad je zaspao i zahrkao u avionu.\nNaime, pevača Lapsus benda savladao je umor budući da je nekoliko noći zaredom radio po crnogorskim klubovima. Kada je stigao na tivatski aerodrom, bio je prilično pospan, pa je zahvaljujući igrici na telefonu ostao budan. Oči su mu bile otvorene sve dok nije seo u avion. Čim je poleteo, Emir je zaspao.\nSkoro 45 minuta pevač je bio u dubokom snu, a kada je avion sleteo, saradnik ga je probudio.\nNije baš bilo lako dozvati ga svesti, ali nekako je uspeo. Izgubljen u vremenu i prostoru, mladi Bosanac istrljao je oči, otišao je po prtljag i uputio se ka izlazu sa surčinskog aerodroma, gde ga je sačekao taksi.\nZa pevače, pa tako ni za Emira ništa nije novo da su svoje krevete zamenili kolima i avionima, s obzirom na to da je svaka letnja sezona za mnoge radna.\nKurir.rs/ M. D./ Foto: Printskrin Instagram\nBNV više nije produžena ruka jedne partije\nAnaliza: Ogromna vojna i ekonomska vrednost Grenlanda\n"Orlovi" protiv Novog Zelanda, da li će se ponoviti 2014?\nBilans antikapitalističkih protesta u Francuskoj: Uhapšeno 68 ljudi zbog samita G7\nNE DIRAJ LUNU, STRADAĆEŠ! Maca Diskrecija pripretila Kiji: Prekipelo joj od oprečnih komentara pa UZELA STVARI U SVOJE RUKE!\nAlija Bekrić: Nemam strah od Superlige\nPrvi test za Srbiju na Evropskom prvenstvu\nBez struje u ponedeljak delovi naselja Ratko Jović, Gornji Komren i nekoliko ulica u Nišu\nLlideri G7 razmatrali POVRATAK RUSIJE u grupu\nUznemirujući satelitski snimci: Vatra i dim se vide iz svemira FOTO\nProcena uticaja izgradnje budućeg gasovoda od Niša do Dimitrovgrada na javni uvid građanima\nPREDSEDNIK OPŠTINSKOG ODBORA SLS U GNJILANU PREŠAU U REDOVE SRPSKE LISTE: Među Srbima na Kosmetu ne sme biti podela\nOpet suzavac, cigle i molotovljevi kokteli FOTO\nMornar vraća sjajnog strelca\nINDI U MINIJATURNOM KUPAĆEM KOSTIMU POKAZALA ČIME RASPOLAŽE! Gornji deo samo što ne pukne! (FOTO)


2000/06/09 16:33 Sport i politika\nFRI, 09 JUN 2000 16:33:30 GMT\nBanjaluka, 9.juni 2000. (AIM)\nFudbaleri Republike Srpske ne�e igrati u klupskim kvalifikacijama u BiH za evropske kupove. Ni nakon deset godina ne�e ih biti u borbi sa evropskim ekipama.\nPoslednjih dana traje prepiska postoje�ih fudbalskih asocijacija, formiranih na etni�kom principu, a kamen spoticanja postao je Statut Nogometnog saveza BiH, koji je odbio da potpi�e Fudbalski savez Republike Srpske, uz obrazlo�enje da on predstavlja majorizaciju bo�nja�kog dijela fudbalske organizacije nad Fudbalskim savezom RS, da ne pretpostavlja konsensus i rotaciji u odlu�ivanju, kao i da predvi�a da se u slu�aju nepostojanja kvoruma u drugom sastajanju mo�e odlu�ivati i bez kvoruma, �to je, tako�e, ocijenjeno kao mogu�nost za gu�enje fudbalske asocijacije RS.\nZajedni�ka delegacija evropske i svjetske fudbalske asocijacije (FIFA k UEFA)najavila je dolazak u posjetu Fudbalskom savezu RS za 13. i 14. juni sa namjerom da se na�e rje�enje ovog spora. U RS se nadaju da �e posjeta svjetskih i evropskih funkcionera omogu�iti da se nakon toga uklju�e u kvalifikacije i pojave u Evropi.\nNesporazumi su po�eli kada je Nogometni savez BiH obavijestio kolege iz RS da se Statut usvaja po principu uzmi ili ostavi. Statut je podr�ala Evropska fudbalska asocijacija (UEFA), uprkos ranijem stavu Svjetske fudbalske asocijacije (FIFA) i njenog prvog �ovjeka da je neophodno formirati fudbalsku asocijaciju u FBiH, a onda �e ova, sa Fudbalskim savezom RS, formirati jednu organizaciju u BiH. Skup�tina Fubalskog saveza RS jednoglasno je odbacila takav Statut, nakon �ega su prvo stigle prijetnje, a zatim i obavje�tenje da klubovi iz RS ne�e u Evropu.\nSli�no se desilo i u odbojka�kom sportu. Nakon sprovedenih kvalifikacija za ulazak u evropska takmi�enja Odbojka�ki savez BiH (koji obuhvata samo bo�nja�ki dio) rekao je da nema namjeru da prijavi odbojka�ke klubove iz RS za evropska takmi�enja, dok Odbojka�ki savez RS ne prihvati Statut sa gotovo istom organizacijom.\nU Odbojka�kom savezu RS ka�u da su kolege u bo�nja�kom dijelu FBiH izabrale 18. maja novi jednonacionalni (bo�nja�ki) Upravni odbor, koji je ve� 22. maja poslao ultimatum. S ranijim sazivom uveliko su trajale aktivnosti na uspostavljanju zajedni�ke odbojka�ke asocijacije u BiH.\nSportski savezi u Republici Srpskoj nastali su tokom rata 1992. - 1995. godine, zahvaljuju�i entuzijazmu sportskih radnika i pokretanju takmi�enja u svim sportovima u vrijeme dok su uveliko trajale borbe. Fudbaleri su igrali kup ve� 1993. godine, kasnije i ligu u dva dijela, a svi ostali imali su sistem takmi�enja kroz turnire i kupove. Fudbaleri su se takmi�ili sa klubovima u Jugoslaviji,a ko�arka�i i rukometa�i u obje konkurancije u ligama.\nU to vrijeme sportski savezi sa sjedi�tem u Sarajevu zaposjeli su mjesta u svjetskim asocijacijama, �ak i kada na terenu nisu imali razvijen sport.\nDejtonski mirovni sporazum nije se bavio sportom, �to je protuma�eno da je ostavljeno entitetu da ga organizuje i stvara uslove za njegov razvoj. Istog �asa po�ela je trka tri partnera u svakom sportu da zadr�i �to vi�e samostalnosti u okviru nacionalnog korpusa. Sportski radnici Republike Srpske smatrali su da je neophodno stvarati potpunu odvojenost sporta, a predstavnici bo�nja�kih sportskih saveza tra�ili su objedinjavanje na nivou BiH.\nOva igra sportskih funkcionera predstavlja sportsko izdanje orijentacije politi�ara na razli�itim nivoima vlasti i njihove stavove prame BiH. Poseban problem ostalo je pitanje odnosa u sportu u Federaciji BiH, gdje bo�nja�ka i hrvatska strana imaju odvojene saveze u svim sportovima i gdje se jo� uvijek tra�i "modus vivendi" za zadr�avanje �to ve�e samostalnosti.\nSport je postao �rtva politike. Svaki rezultat i svako takmi�enje nose njen pe�at. O organizaciji takmi�enja koje �e biti u funkciji razvoja, takmi�arskog duha i motivacije sportista jo� se ne razmi�lja.\nTa politi�ka pozadina i jeste razlog da se relativno sporo ide u rje�avanje problema organizovanja sporta. Sportske asocijacije pa�ljivo slijede dr�avnu organizaciju jer misle da su va�an politi�ki izraz vlasti. Politi�ari misle da sport, kao bitna dru�tvena aktivnost, ne mo�e da bude prepu�ten slu�aju i da zbog uticaja na dru�tvo i dru�tvene grupe, mora da bude pod potpunom kontrolom vlasti. Sportski radnici, ve�inom deklarisani kao amateri, samo su privid sporta, a u stvari frontmeni politike svojih vlasti.\nDa li �e se stvar pokrenuti sa mrtve ta�ke - u ovom tranutku je te�ko re�i. Pro�le godine na sastanku u Olimpijskom komitetu u Lozani, uz prisustvo svih zainteresovanih strana, usvojena je "Zajedni�ka izjava", koju sportisti u �argonu zovu "principi iz Lozane". U njoj se ka�e da �e se u vezi sa organizacijom sporta u BiH po�tovati dva principa - prvi je decentralizacija, a drugi, da "na nivou dr�ave postoji jedno jedinstveno tijelo za svaki sport i jedan nacionalni olimpijski komitet, kao krovna organizacija razli�itih dencentralizovanih organizacija".\nSportisti su u me�uvremenu kao najve�i problem navodili da je nemogu�e organizovati takmi�enja u BiH, jer postoji velika opasnost za igra�e i funkcionere, posebno izvan velikih gradova, ali i �itav niz drugih razloga.\nU izjavi iz Lozane se napominje da �e "svaki sport ustanoviti prelazno rje�enje takmi�enja da bi se izabrali timovi za u�e��e na evropskim takmi�enjima". Svi kolektivni sportovi, izuzev fudbala, uspjeli su da organizuju neko od zavr�nih takmi�enja, koje obezbje�uje redoslijed i plasman u Evropu.\nU izjavi je preporu�eno da "okviru reorganizacije sportskih tijela predsjedni�tvo Olimpijskog komiteta i sportski savezi na nivou dr�ave mogu slijediti model dr�avnog predsjedni�tva".\nObja�njavaju�i postoje�u situaciju, ministar sporta u Vladi RS Milorad Karali�, ka�e da su "predstavnici asocijacija iz Republike Srpske odr�ali brojne sastanke sa �lanicama saveza BiH radi nala�enja prihvatljivih rje�enja u organizovanju sporta u BiH", ali i da su "pored pozitivnih primjera, izneseni i slu�ajevi koji nisu u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom, Ustavom BiH i RS i ne temelje se na principima koji obezbje�uju ravnopravnost dva entiteta i tri naroda".\nCentralizacija ili decentralizacija sporta di�e se �ak i na nivo opstanka BiH kao dr�ave. Nakon sastanka ministra Karali�a s �elnicima fudbalskih, ko�arka�kih, rukometnih i odbojka�kih asocijacija u RS povodom postupka fudbalskog i odbojka�kog saveza Federacije BiH, saop�teno je da "takvi postupci ugro�avaju ve� zapo�eti proces dogovaranja ukoliko ne bude pravovremene adekvatne realizacije potpisnika zajedni�ke Izjave i me�unarodne zajednice, poslijedice mogu biti veoma �tetne po sport i po cjelinu inplementacije Dejtonskog mirovnog sporazuma".\nO�igledno je da �e sport i politika u BiH, uklju�uju�i naravno oba njena entiteta, jo� dugo i�i ruku pod ruku. Pitanje je samo dokle �e privremena takmi�arska rje�enja biti motiv za sportiste da biju bitku na sportskom terenu.


Kako izabrati poklone deci?! | Anin Kutak\nApr 17, 2012 - Roditelji i deca 3 Comments\nKako izabrati poklone deci?!\nKada se približe praznici ili rodjendani ( jer se kod “nas” jedino tada deci moze priuštiti nešto važnije,da ne kažem skuplje ) roditelji se previše opterećuju poklonima za decu. Šta i kako im udovoljiti, što više ih iznenaditi i ispuniti im želje.\nČesto smo nerealni u granicama želja zajedno sa decom, jer deca želje i zamisli doživljavaju drugacije od odraslih, tj. nas koji imamo iskrivljene slike stvarnosti koje nose težinu materijalnog sveta .\nTako deca učeći od nas često žele : telefone, laptopove, ” markiranu ” garderobu, takodje i igracke koje im uglavnom ne možemo priuštiti, a kada je reč o novcu kao poklonu da i ne spominjem…Većina nas misli da ako im se ispune takve želje biće mirni i oni i mi, ali ne. Iz iskustva znam, da ih to drži dva-tri dana, a zatim kreće sve iznova, deca uvek traže pažnju, igru, kreativnost, zabavu.\nZato, kada se kao i svi opteretimo mislima o poklonima ( trčim tamo,trčim vamo.. ), a dete već razmišlja o nekim drugim stvarima. Sednem, udahnem, sačekam i uvek sa istom mišlju završim: pored svih materijalnih stvari, svih putovanja koja smo mislili da će im biti važna zbog ” nečega “, shvatim da njima treba jedna nebeska širina, umna sloboda, igra u pesku, valjanje po travi, da im je za Uskrs najvažnije farbanje jaja, za Novu godinu da padne sneg da se sankaju, da za rodjendan imaju tortu i da im dodju drugari ( a ne “ova” ili “ona” igraonica )…\nSa decom treba razgovarati i na vreme im objasniti smisao praznika i proslava , da se nijedan praznik ne svodi na poklanjanje, vec na druženje sa bliskim ljudima. Takodje ih na vreme osvestiti da se ljubav ne svodi na gomilu šarenih upakovanih kutija, već da se čuva duboko u nama mnogo duže. Pokloni ne mogu da zamene našu komunikaciju sa detetom, ili vreme koje provodimo sa njim, zato na vreme sebi postavite granice i dobro uvek razmislite o svemu.\nMiroslav Georgijevic April 17, 2012 at 8:41 pm\nSjajan tekst! Otvara vidike i podseća na ono što svi mi roditelji često zaboravljamo! Hvala Ana.\nSnezana Ignjatovic May 6, 2012 at 8:21 pm\nvirgo May 29, 2012 at 8:14 pm\nTekst me je vratio na H. Kartera koji je davno rekao : ” Samo su dve stvari koje mozemo dati svojoj deci: jedna stvar su koreni a druga krila…”


Nezapamćeni sukob u Zadruzi: Pobili se oko bivše "Modelsice"! | Mondo Portal\nNezapamćeni sukob u Zadruzi: Pobili se oko bivše "Modelsice"! 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTV 03.12.2019. / 18:12 18:12\nAutor mondo.rs 03.12.2019. / 18:12 18:12\nTuča učesnika Zadruge zbog devojke!\n"Fatalna" Dragana Mitar bila je u centru sukoba Vladimira Tomovića, sa kojim se muvala prethodnih dana, i Edisa "Torte" Fetića, sa kojim je ranije varala bivšeg supruga.\nDragana je najpre rekla da nije "ničija devojka", onda je još uvek oženjeni Edo pokušao da je poljubi pred svima kako bi dokazao da je ipak njegova. Torta ju je zgrabio za ruku, a onda je uleteo Vladimir da je zaštiti i potukli su se!\nOstali su, zajedno sa obezbeđenjem, poleteli da ih razdvoje, a pobesnelog Vladimira u jednom trenutku je zadržavalo čak desetoro njih!\nUz salve psovki i pretnji, Vladimir i Torta su nekako razdvojeni. Vladimira su izveli iz dnevnog boravka i oborili na krevet, gde je i dalje pretio da će "...... u usta" Tortu, ali je priznao i da nije video šta se desilo, odnosno da je mislio da je Edo Draganu uhvatio za grudi pred kamerama, umesto za ruku.\n27.11.2019. / 12:03\n27.11.2019. / 12:10\n03.12.2019. / 23:56\nА, ја мислио да су то све образовани људи који су сецпосвађали око неке научне теме, кад оно тамо... Оно тамо... Е, Србијо... Пре ћеш плаћати поруке тамо неким необразованим скоројевићима, него дати те исте паре за лечење деце. Али, то је ипак одраз садашњег стања у Србији. Срамота.\n03.12.2019. / 22:37\n03.12.2019. / 22:24\nKoliki koeficijent neinteligencije je potreban da bi pratio ovaj kulturni genocid ?\nUpravo gledate Premijera predstave "Mnogo buke ni oko čega" u JDP-u 0 Zabava video Pre 51 min Pogledajte kako je bilo na premijer!\nUpravo gledate Sloba Radanović odgovara na vaša pitanja: Kome je posvećena pesma "Bivši"? 2 Guglali smo Pre 21 min Sloba Radanović otkriva nam kako je bilo na snimanju spota za pesmu "Bivši", da li je ona nekome posvećena i da li...


Pomoćni radnik - Mont Glass d.o.o.\nKompanija Mont Glass D.O.O. je jedna od vodećih kompanija na tržištu Srbije i Crne Gore u oblasti enterijerskog stakla. Najznačajniji resurs MONT GLASS-a predstavlja mlad i energičan tim, posvećen izgradnji jake i stabilne kompanije, koja je u stanju da odgovori najvećim zahtevima moderne arhitekture. Tome svedoči veliki broj referentnih objekata izvedenih u zemlji i inostranstvu, za neke od najpoznatijih domaćih i inostranih investitora.\nUsled povećanog obima posla, kompaniji je potreban: POMOĆNI RADNIK - 1 izvršilac\nNije neophodno radno iskustvo (poželjno radno iskustvo na sličnim poslovima)\nLična primanja od 60.000 do 80.000din. u zavisnosti od nivoa znanja i ličnog angažovanja


GRAD TEATAR: ZUVDIJA HODŽIĆ NA TRGU PJESNIKA\n310 pregleda\t3 komentar(a)\nZuvdija Hodžić, Foto: Grad teatar\n22.07.2016. 18:34h Ažurirano: 22.07.2016. 18:34h\nGostovanje Zuvdije Hodžića na Trgu pjesnika, prošlogodišnjeg laureata književne nagrade “Stefan Mitrov Ljubiša” koju dodjeljuje festival Grad teatar, bilo je i svojevrsna promocija njegovog novog romana “Svi moji”, koju je jedan od najznačajnijih pripovjedača i pjesnika ovog prostora upriličio u razgovoru sa profesorkom i kritičarkom Boženom Jelušić.\nNovo djelo pisca uskoro izlazi iz štampe u izdanju “Otvorenog kulturnog foruma” sa Cetinja, a kako je istakla Božena Jelušić, ova uzbudljiva Hodžićeva porodična biografija naslanja se na njegov nagrađivani roman “Davidova zvijezda”, koji je ušao u lektire i u nastavni program za srednje škole. “Svi moji” je prvo djelo Zuvdije Hodžića pisano u “četiri ruke” - dio romana je zapis njegove supruge, koji je pronašao i uključio u roman, i tu se negdje “ukrštaju” dvije perspektive, ženska i muška, kako je izjavila, i ti djelovi su pisani rukopisom. Dio u romanu gdje se pojavljuje “udbaš” biće štampan na pisaćoj mašini, kao i svaka druga zvanična zabilješka, a kako je cijela knjiga neka vrsta listanja porodičnog albuma, tu će biti i fotografija njegove porodice, i likovnih priloga, jer Zuvdija Hodžić nije samo osobit pisac izuzetnog orijentalnog pripovjedanja, nego je i odličan crtač.\n“Novi roman 'Svi moji' govori o mojim precima, dervišima - bektašijama, i on objašnjava moje duhovno nasljeđe. Ovaj roman nijesam dugo pisao, ali sam ga dugo nosio u sebi, možda samim mojim rođenjem, i možda više od bilo koje druge knjige ili priče koju sam napisao. Jer, ja sam dio tog bektašijskog stabla, tog đeda koji je posljednji derviš, i oca koji je bio prvi komunista u našoj porodici, i prvi partizan. Ja sam, dakle, neka spona između predaka i potomaka, a mislim da sam ovim romanom napravio korak dalje u odnosu na 'Davidovu zvijezdu', mada je teško bilo odmaknuti se od te knjige. Ona mi je donijela nagradu 'Stefan Mitrov Ljubiša', a Ljubiša je takođe dio mog duhovnog nasljeđa, i mnogo uticao na mene da napišem 'Davidovu zvijezdu', ali i novi roman 'Svi moji'. Ta duhovna srodnost sa Ljubišom nagradu Grad teatra koju sam dobio čini posebno važnom u mom životu, a čini mi i veliku čast, s obzirom na pisce koji su je dobili prije mene”, kazao je Hodžić.\nObjašnjavajući ko su bektašije o kojima govori u novom romanu, i šta je ono što ih čini značajnim, on je rekao da u islamu postoji dvadesetak derviških redova, koji su neka vrsta bratstava, a da su među njima na ovim prostorima najbrojnije upravo bektašije.\nI njihov pogled na svijet bio je sasvim drugačiji, zato bektašije jesu još jedan motiv koji se naslanja na spoj istočnog i zapadnog civilizacijkskog kruga, u onom najboljem geteovskom maniru zapadnog i istočnog romana. I u novom djelu “Svi moji”, kao i u “Davidovoj zvijezdi”, značajan Hodžićev motiv je granica. Ovog puta to je priča o sjeveru Crne Gore, osobito Gusinju, tom zanimljivom i uzbudljivom prostoru miješanja naroda i vjera iz koga Zuvdija Hodžić potiče. Poseban dio romana pripao je događajima na granici između Crne Gore i Albanije iz 1948. godine.\n“To je bilo vrlo teško vrijeme, zapamtio sam ga kao dijete, talas emigranata iz Albanije koji su bježali od režima nije bio u stotinama, nego u hiljadama. Bilo je puno stradanja, ubistava, i naravno da su zbog svojih stavova upravo bektašije tada imali najveći problem, a bilo je prirodno da se oni najviše pobune, jer su se najviše zalagali za slobodu, za bratsvo, za jednakost”, objasnio je pisac.\nOno što je danas, kao i svih ranijih decenija Zuvdiji Hodžiću lično i profesionalno najvažnije jeste biti dobar čovjek.\n“Ne mogu da vjerujem piscu koji ne iznosi svoj stav prema događajima i svijetu koji ga okružuje, i koji, prije svega, nije plemenit i dobar čovjek”, istakao je Hodžić.\nBektašije ne dijele ljude po vjeri i naciji\n"Bektašije volim zato što su to učeni ljudi velike tolerancije, koji druge ljude ne djele ni po vjeri, ni po naciji. Oni su po svom duhovnom i životnom ustrojstvu nešto što je iznad i samog islama, što je proizvod duhovnog nasljeđa i civilizacijskih krugova. Nije slučajno što je najviše partizana i boraca protiv antifašizma poteklo upravo od bektašija. Oni se ne predstavljaju, slično su organizovani kao masoni i povezani su bratstvom, propovjedajući prijateljstvo prema svakom čovjeku, dobronamjernost, humanu filozofiju, poeziju…Meni je to dobrodošlo da kao pisac pokažem svoja osjećanja, svoje misali, svoju filozofiju života”, rekao je Hodžić, podsjećajući da su bektašije na ove naše prostore najviše došle zajedno sa janjičarima koji su poticali iz hrišćanskih sredina, zbog čega su manje bili naklonjeni onom ortodoksnom, sunitskom islamu, a mnogo više onom slobodnijem, šiitskom.\nZuvdija HodžićGrad teatar BudvaGrad teatarBudva\n16.05. 13:55 h\t8630\n16.05. 14:33 h\t2242\n16.05. 14:10 h\t1706


Hesi ProLine Boost 500ml – Hidroponika\nPočetnaĐubriva & AditiviStimulatoriCvetHesi ProLine Boost 500ml\nŠifra artikla/SKU: 4097\n64 na zalihama\nHesi ProLine Boost je organsko đubrivo kompanije Hesi. Proizvodnjom ovog organskog đubriva i proširivanjem svoje široke palete proizvoda, Hesi je napravio važan iskorak u proizvodnji i plasmanu đubriva visokog kvaliteta.\nHesi ProLine Boost (organsko đubrivo) koristi se kao stimulator u fazi cvetanja. Jedna od osnovnih karakteristika ovog đubriva jeste da povećava veličinu cvetova i ubrzava proces dozrevanja gajenih biljaka. Veoma je koristan ukoliko želite da sami regulišete dužinu perioda dozrevanja. Ovo đubrivo se koristi kako u hidroponskim sistemima tako i kod gajenja biljaka u zemljištu. Doprinosi povećanju lisne mase kao i povećanju celokupne bujnosti gajenih biljaka. Formulacija ovog đubriva napravljena je tako da obezbeđuje povećan broj internodija (kolenaca/čvorova) na stablu biljaka, manje razmake izmedju internodija, i da usmerava energiju biljaka ka horizontalnom rastu (da se biljka razgranjava umesto da raste u visinu).\nPrva doza se daje na početku faze cvetanja. U poodmakloj fazi cvetanja i pre dozrevanja dodaje se 1-2 puta nedeljno.\n1: Folijarno 1-2 ml/l rastvoriti i naprskati biljke\n2: Fertirigaciono 2 ml/l, zalivati ručno ili sistemima za navodnjavanje\n3: Primeniti jednom kada se pojave prvi cvetovi, pa opet nakon par nedelja i koristiti do dve nedelje pred berbu\n4: Kod biljaka koje sporije rastu primenjivati jednom mesečno\n1. Ukoliko koristite Boost folijarno, nemojte prskati biljke koje su direktno pod svetlima\n2. Nakon primene Boost-a povećaće se potreba za vodom kod biljaka\nMakro i Mikro Elementi: fosfor, kalijum, magnezijum, kalcijum, gvožđe, cink, bakar, molibden i selenium\nUkupan Azot (N): 2.3%\nLako rastvorljivog kalijuma (K2O): 9%\nLako rastvorljivog fosfora (P2O5): 4.7%\nOstalo: voćni ekstrakti, voćni enzimi, biljni šećeri, kiseline, itd.\nŠifra proizvoda: 4097 Kategorije: Coco, Cvet, Hesi, Hydro, Organsko, Soil


Osnovna škola "Ivan Meštrović" Vrpolje - Ponude\n> Naslovnica > Ponude\nV r p o l je\nSukladno članku 12. Pravilnika o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN 67/14, 81/15) roditelji učenika 4. razreda, na zajedničkom roditeljskom sastanku održanom 27.1.2017. godine vezano uz izbor potencijalnog davatelja usluge za izvođenje višednevne izvanučioničke nastave – Škola u prirodi ( Broj javnog poziva: 3/2016) u školskoj 2016./2017. godini, donijeli su:\n1. Izvođenje višednevne izvanučioničke nastave - Školska ekskurzija četvrtih razreda – Škola u prirodi povjerava se Putničkoj agenciji APP TURIZAM iz Požege, Poslovnica Slavonski Brod – P.Krešimira IV 58, 35 000 Slavonski Brod .\n2. Ova odluka roditelja je konačna.\n3. Ova odluka objavljuje se na internetskoj stranici Škole i upućuje se agencijama koje su bile\npozvane na predstavljanje svoje ponude.\nv.r. Miroslav Zmaić, prof.\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN 67/14, 81/15 ) Osnovna škola „Ivan Meštrović“ Vrpolje objavljuje\nJAVNI POZIV BR: 3/2016\nDavatelj usluga je obvezan dostaviti ponudu do roka naznačenog u priloženom obrascu, u zasebnoj i zatvorenoj omotnici s naznakom „JAVNI POZIV - NE OTVARAJ“ i brojem ponude za navedenu izvanučioničku nastavu na adresu: Osnovna škola „Ivan Meštrović“ Vrpolje, Bana Jelačića 50, 35210 Vrpolje.\nU privitku možete pogledati obrazac poziva.\nPonude pristigle nakon roka naznačenog u priloženom obrascu neće se razmatrati.\nZa sve ostale upite vezano za organizaciju višednevne izvanučioničke nastave\nnazovite na broj mobitela: 0912240394.\n4. Obrazac poziva za organizaciju visednevne izvanucionicke nastave.docx\nOdluka o odabiru ponude za izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave 5.razreda\nVrpolje, 13. travnja 2016. godine\nSukladno članku 12. Pravilnika o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno\nobrazovnih aktivnosti izvan škole (NN 67/14, 81/15) roditelji učenika petog (5) razreda, na zajedničkom roditeljskom sastanku održanom 7. travnja 2016. godine vezano uz izbor potencijalnog davatelja usluge za izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave – Trakošćan-Varaždin-Varaždinske toplice u školskoj 2015./2016. godini, donijeli su\n1. Izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave petog razreda povjerava se Putničkoj agenciji Astralis travel iz Slavonskog Broda,M.Gupca 20.\n3. Ova odluka objavljuje se na internetskoj stranici Škole.\nOdluka o odabiru ponude za izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave 6.a i b. razreda\nVrpolje, 7. travnja 2016. godine\nobrazovnih aktivnosti izvan škole (NN 67/14, 81/15) roditelji učenika šestog (6.) razreda, na zajedničkom roditeljskom sastanku održanom 7. travnja 2016. godine vezano uz izbor potencijalnog davatelja usluge za izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave Krapina-Tuheljske toplice u školskoj 2015./2016. godini, donijeli su\n1. Izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave šestog a i b razreda povjerava se Putničkoj\nagenciji Polet Vinkovci iz Vinkovaca, Trg kralja Tomislava 1.\nOdluka o odabiru ponude za izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave\nSukladno članku 12. Pravilnika o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojnoobrazovnih aktivnosti izvan škole (NN 67/14, 81/15) roditelji učenika trećeg (3) razreda, na zajedničkom roditeljskom sastanku održanom 14. ožujka 2016. godine vezano uz izbor potencijalnog davatelja usluge za izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave – Đakovo- Našice- Osijek u školskoj 2015./2016. godini, donijeli su\n1. Izvođenje jednodnevne izvanučioničke nastave trećeg razreda povjerava se Putničkoj agenciji APP iz Slavonskg Broda,Trg Hrvatskog proljeća bb.\nOdluka o odabiru ponude za izvođenje višednevne izvanučioničke nastave\nobrazovnih aktivnosti izvan škole (NN 67/14, 81/15) roditelji učenika 4. razreda, na zajedničkom roditeljskom sastanku održanom 23.2.2016. godine vezano uz izbor potencijalnog davatelja usluge za izvođenje višednevne izvanučioničke nastave - Škola u prirodi-Sjeverni Jadran ( Broj javnog poziva: 2/2016) u školskoj 2015./2016. godini, donijeli su\n1. Izvođenje višednevne izvanučioničke nastave - Školska ekskurzija 4. razreda –Škola u prirodi-Sjeverni Jadran povjerava se Putničkoj agenciji Brod Tours iz Slavonskog Broda,Matije Mesića 60, Slavonski Brod .\n3. Ova odluka objavljuje se na internetskoj stranici Škole i upućuje se agencijama koje su bile pozvane na predstavljanje svoje ponude.\nv.r.Miroslav Zmaić, prof.\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Osnovna škola „Ivan Meštrović“ Vrpolje raspisuje\nJAVNI POZIV BR: 1/2016\nPonuditelj je obvezan dostaviti ponudu do roka naznačenog u priloženom obrascu, u zasebnoj i zatvorenoj omotnici s naznakom „JAVNI POZIV-NE OTVARAJ“ i brojem ponude za gore navedenu izvanučioničku nastavu na adresu : Osnovna škola „Ivan Meštrović“ Vrpolje, Bana Jelačića 50, 35210 Vrpolje.\nZa sve ostale upite vezano za organizaciju ekskurzije nazovite na broj telefona: 035/438-018 ili broj mobitela: 095/392-0890.\nPrilog: Poziv za organizaciju višednevnu izvanučioničku nastavu\nDokument u pdf-u: Obavijest o odabiru najpovoljnije ponude\nPoziv na dostavu ponuda za nabavu inf. opreme\nO B A V I J E S T o Odluci Povjerenstva za provedbu javnog poziva o odabiru ponude za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave Lonjsko polje-Sisak-Topusko\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Povjerenstvo za provedbu javnog poziva Osnovne škole „Ivan Meštrović“ Vrpolje prema javnom pozivu (ponuda br. 05/2015) za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave za 5. razrede u Lonjsko polje-Sisak-Topusko odabralo je ponudu agencije Orion tours, Đakovo.\nO B A V I J E S T o poništenju javnog poziva o odabiru ponude za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Povjerenstvo za provedbu javnog poziva Osnovne škole „Ivan Meštrović“ Vrpolje prema javnom pozivu (ponuda br. 03/2015) za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave za 7. razrede u Daruvar – Lipik donosi Odluku o poništenju natječaja.\nO B A V I J E S T o Odluci Povjerenstva za provedbu javnog poziva o odabiru ponude za organizaciju višednevne izvanučioničke nastave u Škola u prirodi\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Povjerenstvo za provedbu javnog poziva Osnovne škole „Ivan Meštrović“ Vrpolje prema javnom pozivu (ponuda br. 04 /2015) za organizaciju višednevne izvanučioničke nastave „Zagorski bregi“ za 7. razrede odabrana je ponuda agencije Astralis travel d.o.o., Slavonski Brod.\nO B A V I J E S T o Odluci Povjerenstva za provedbu javnog poziva o odabiru ponude za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Povjerenstvo za provedbu javnog poziva Osnovne škole „Ivan Meštrović“ Vrpolje prema javnom pozivu (ponuda br. 06/2015) za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave za 3. razrede u gradove susjedne županije – Đakovo i Osijek odabrana je ponuda agencije Brodtours, M. Mesića 60, Slavonski Brod.\nJAVNI POZIV BR: 6/2015\nJEDNODNEVNE IZVANUČIONIČKE NASTAVE – Đakovo - Osijek\nPonuditelj je obvezan dostaviti ponudu do roka naznačenog u priloženom obrascu, u zasebnoj i zatvorenoj omotnici s naznakom „JAVNI POZIV-NE OTVARAJ“ i brojem ponude za gore navedenu izvanučioničku nastavu na adresu: Osnovna škola „Ivan Meštrović“ Vrpolje, Bana Jelačića 50, 35210 Vrpolje.\nZa sve ostale upite vezane za organizaciju ekskurzije nazovite na broj tel. 035/438-018 ili br. mob. 095/392-0890.\nJAVNI POZIV BR: 5/2015\nJEDNODNEVNE IZVANUČIONIČKE NASTAVE – Park prirode Lonjsko polje\nZa sve ostale upite vezano za organizaciju ekskurzije nazovite na broj tel. 035/438-018 ili broj mob. 095/3920890.\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Povjerenstvo za provedbu javnog poziva Osnovne škole „Ivan Meštrović“ Vrpolje prema javnom pozivu (ponuda br. 02/2015) za organizaciju jednodnevne izvanučioničke nastave za 6. razrede u Plitvička jezera odabrana je ponuda agencije Lunatours d.o.o.\nSukladno Pravilniku o izvođenju izleta, ekskurzija i drugih odgojno-obrazovnih aktivnosti izvan škole (NN br. 67/2014) Povjerenstvo za provedbu javnog poziva Osnovne škole „Ivan Meštrović“ Vrpolje prema javnom pozivu (ponuda br. 01/2015) za organizaciju višednevne izvanučioničke nastave za 4. razrede odabrana je ponuda agencije Brod tours, Slavonski Brod.\nJAVNI POZIV BR: 4/2015\nDVODNEVNE IZVANUČIONIČKE NASTAVE – HRVATSKO ZAGORJE\nPonuditelj je obvezan dostaviti ponudu do roka naznačenog u priloženom obrascu, u zasebnoj i zatvorenoj omotnici s naznakom „JAVNI POZIV-NE OTVARAJ“ i brojem ponude za gore navedenu izvanučioničku nastavu na adresu Osnovna škola „Ivan Meštrović“ Vrpolje, Bana Jelačića 50, 35210 Vrpolje.\nJAVNI POZIV BR: 3/2015\nJEDNODNEVNE IZVANUČIONIČKE NASTAVE – Zapadna Slavonija\nZa sve ostale upite vezane za organizaciju ekskurzije nazovite na broj tel. 035/438-018 ili broj mob. 095/392-0890.\nJAVNI POZIV BR: 2/2015\nJEDNODNEVNE IZVANUČIONIČKE NASTAVE – PLITVIČKA JEZERA\nJAVNI POZIV BR: 1/2015\nVIŠEDNEVNA IZVANUČIONIČNA NASTAVA- 4. RAZREDI\nPETODNEVNE IZVANUČIONIČKE NASTAVE - ŠKOLA U PRIRODI\nU privitku možete pogledati Obrazac poziva za organizaciju petodnevne izvanučioničke nastave.\nZa sve ostale upite možete nazvati na tel. 035/438-018 ili mob. 095/392-0890.


(FOTO) Izabrano novo rukovodstvo Asocijacije mladih OO SDA Travnik - Općinska organizacija SDA Travnik\nDanas, 09. maja. 2015. godine u sali općine Travnik održana je izborna skupština za novo rukovodstvo Asocijacije mladih Općinskog odbora SDA Travnik. Prisutne je pozdravio Adnan Šatrović, dosadašnji predsjednik AM OO SDA Travnik. Prisutnim delegatima poželio je uspješnu izbornu skupštinu, a novoizabranom rukovodstvu uspješan rad u mandatnom periodu.\nUz prisustvo velikog broja delegata i delegatkinja, te sprovedene izborne procedure izabrano je novo rukovodstvo Asocijacije mladih SDA Travnik. Većinom glasova, za predsjednika je izabran Amer Halep, dok su za potpredsjednike izabrani Emir Adilović i Đenan Kos.\nU svom obraćanju, novoizabrani predsjednik Amer Halep, zahvalio se delegatima na ukazanom povjerenju, te naglasio da će u narednom periodu raditi na daljnjem jačanju Asocijacije mladih i njenom omasovljavanju.\n[Best_Wordpress_Gallery id=”10″ gal_title=”IZBORI AM”]\nVIDEO: OO SDA Travnik organizirala press konferenciju povodom završetka izborne kampanje\nVIDEO/FOTO: Danas odata počast rahmetli dr. Mirsadu Peci i Salimu Tarakčiji


Srpski „pancir“ prvi put gađao ciljeve na zemlji, a „pasars“ u vazduhu. Vojska Srbije se neprekidno priprema i obučava, poručio ministar Vulin, posle vezbe na „Pasuljanskim livadama“.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i zamenik načelnika Generalštaba Vojske Srbije general-major Petar Cvetković prisustvovali su gađanju ciljeva iz artiljerijsko-raketnih sistema PASARS i Pancir S1, koje su izveli pripadnici Trećeg raketnog diviziona 250. raketne brigade za protivvazduhoplovna dejstva, u rejonu vojnog kompleksa „Pasuljanske livade“.\n„Mi se pripremamo i vežbamo, i to je posao vojske, ali ovo što ste danas videli je za nas od posebnog značaja, jer je ovo prvi put da Pancir gađa po ciljevima na zemlji, a nulta serija PASARS-a po ciljevima u vazduhu. Takođe, ovo je deo naše pripreme za veliku vežbu koju ćemo izvesti u oktobru i gde ćemo prikazati sve sposobnosti koje je Vojska Srbije uspela do sada da postigne“, naglasio je Vulin.\nTags: Aleksandar Vulin, Milan Popović, PASARS, Petar Cvetković, Tiosav Janković, vojska srbije


Srbija protiv koronavirusa, počinje trodnevna zabrana kretanja | Radio Kosovska Mitrovica\n10. April, 2020 07:00 |\nSrbija se nalazi u petoj nedelje epidemije koronavirusa, ukupan broj zaraženih 2.867 osoba, dok je 66 izgubilo život. Stručnjaci smatraju da se poštovanje mera isplaćuje i da bismo uskoro mogli da prođemo vrhunac krize, zbog čega će tokom vikenda biti na snazi najduži policijski čas od početka vanrednog stanja. Od 17.00 do ponedeljka u 5.00 na snazi će biti potpuna zabrana kretanja.\nPredsednik Aleksandar Vučić sastaće se u Nišu sa predstavnicima lokalne smaouprave, Kliničkog centra i drugih zdravstvenih institucija u tom gradu. Prema podacima Republičkog kriznog štaba, u Nišu je hospitalizovano 110 pacijenata kod kojih je potvrđen koronavirus. Na respiratorima je 19 obolelih. U taj grad danas će stići medicinska i zaštitna oprema i respiratori.


Piše P.U.L.S.E, objavljeno 08/03/2020 Nema komentara\nRecimo da Jolan Kovač veruje kako je Supermen jači od novinara Klarka Kenta. U interpretaciji koja je u filozofiji poznata kao „de re“, Jolan je ne samo siromašna kćerka mađarskih emigranata koja pozira neafirmisanim crtačima stripova iz Klivlenda, nego je sa svojim uverenjem naivna, pa čak u potpunoj zabludi – Klark Kent i Supermen su samo različita imena koja označavaju istu osobu (u DC univerzumu Kent se, kad god to postane nužnost, samo presvlači u Supermena), a jedna osoba ne može biti jača sama od sebe, ma kako da je obučena.\nMeđutim, u „de dicto“ interpretaciji, uverenje Jolan, strip modela koja će u istoriji ove umetnosti ostati poznata kao junakinja Luiz Lejn, sasvim je razumno – Supermen i Klark Kent su različiti pojmovi, a Jolan, odnosno Luiz, nema znanje o tome da oni predstavljaju istog čoveka, odnosno super-čoveka.\nStvar sa ovim školskim primerom bi mogla da se, barem u ovoj priči, zakomplikuje ne samo time što je Supermenova devojka Luiz Lejn „de re“ strip-model Jolan Kovač koja je 1935. pozirala Supermenovim autorima, piscu Džeriju Sigelu i crtaču Džou Šusteru, nego što se ona sama, „de dicto“ predstavljala amerikanizovanim umetničkim imenom Džolan Karter. Pritom, kasnije se udala za Sigela, pa je „de re“ postala Džolan Sigel.\nKo god bila ambiciozna novinarka Luiz Lejn i njeni modaliteti, ove latinske fraze, „de re“ i „de dicto“, naravno, nisu potekle iz stripova o Supermenu, niti bilo čega drugog što je postalo DC univerzum, već su zapravo domaći pojmovi u metafizici, ali i u filozofiji jezika. U doslovnom značenju, „de dicto“ je „o onome o čemu se govori“, dok „de re“ kaže da je reč „o samoj stvari“.\nKako navodi Stenfordski rečnik filozofije, ove fraze se koriste da ukažu na razliku kod takozvanih intencionalnih iskaza, a „de re“ / „de dicto“ dvosmislenost se javlja u obilju jezičkih glavolomki i problema verovanja. Ova distinkcija igra posebno važnu ulogu u takozvanoj modalnoj logici, koja je šezdesetih godina 20. veka proširila iskaznu logiku modalnim operatorima (koji kvalifikuju iskaz) i filozofima omogućila jednu složenu, ali zgodnu alatku, poznatu i kao „logiku iznijansiranih istina“.\nSlavni američki filozof, Vilard Van Kvajn (1908-2000), jedan od najznačajnijih mislilaca 20. veka i logičar gotovo obožavan među beogradskim filozofima, iskoristio je „de re“ / „de dicto“ dvosmislenost za preispitivanje osnova mišljenja i verovanja, ali i smisla alternativnih univerzuma.\nU kultnom članku “Quantifiers and Propositional Attitudes,” objavljenom 1956. godine, kad se na američkoj televiziji uveliko emitovala serija “Avanture Supermena”, a američko društvo obolelo od Makartnijevog lova na veštice i komunističke špijune, Kvajn navodi jedan vrlo zanimljiv primer ove dvosmislenosti koji ukazuje kako ljudi mogu verovati u iskaze koji su kontradiktorni sami sebi.\nAko neko kaže “Milan veruje da je neko špijun”, Kvajn u tome vidi iskaz koji može imati dva moguća značenja: (1) Milan veruje da je postoje špijuni ili (2) Neka osoba je takva da Milan veruje da je ona špijun. U prvom slučaju, to je “de dicto” interpertacija gde iza reči „neko“ može biti bilo ko, a reč je neodređena. U drugom slučaju, to je “de re” interpretacija jer “neko” označava sasvim konkretnu osobu, a Milan je pred dilemom da li da postane uzbunjivač i prijavi špijunsku zaveru.\nU međuvremenu, Supermen nikako ne može verovati da je Klark Kent špijun. Luiz, naravno, gaji neku sumnju.\nFilozofija, Kvajn, Nauka kroz priču\nDe re / De dicto napisao/la P.U.L.S.E dana 08/03/2020


Vihorka Tomas: “Jedna od najjačih ljudskih potreba jeste da zna gdje se nalaze njegovi najmiliji i šta se dešava s njima” – Crveni križ FBiH\nVihorka Tomas: “Jedna od najjačih ljudskih potreba jeste da zna gdje se nalaze njegovi najmiliji i šta se dešava s njima”\nAutor CK FBiH dana 29/08/2019\n30. avgust/kolovoz obilježava se kao Međunarodni dan nestalih osoba.\nSjećamo se svih osoba koje se smatraju nestalima bez obzira da li su nestali kao posljedica oružanih sukoba, zločina protiv čovječnosti ili kršenja ljudskih prava, a čije su nam sudbine i mjesta ukopa nepoznati.\nTim povodom, razgovarali smo sa Vihorkom Tomas, koordinatoricom Službe traženja Crvenog križa Federacije BiH. Vihorka je dio Crvenog križa od 1992. godine.\n“U to vrijeme najviše smo radili na uručivanju porodičnih poruka Međunarodnog komiteta Crvenog križa. Hiljade porodičnih poruka je razmijenjeno u ratnom periodu. Neizmjerna je važnost i značaj porodičnih poruka. Svako ljudsko biće ima potrebu za skloništem, hranom, pićem, ali jedna od osnovnih ljudskih potreba jeste da zna gdje se nalaze njegovi najmiliji i šta se dešava s njima.”, prisjeća se Vihorka.\nPrema evidenciji Međunarodnog komiteta Crvenog krsta(MKCK), u Bosni i Hercegovini još uvijek se traga za oko6.700 osoba.\n“Do god se ne riješe pitanja nestalih osoba, to će biti najbolnija tema našeg društva, posebno za organizacije koje rade sa porodicama nestalih osoba i u neposrednom su kontaktu sa njima.” – dodaje Tomas.\nCrveni križ u Bosni i Hercegovini je od samog početka uključen u proces traženja nestalih osoba, uz kontinuiranu podršku Međunarodnog komiteta Crvenog križa.\n“Mi ćemo i dalje nastaviti pružati svu podršku porodicama nestalih osoba u okviru našeg mandata, jer je Crveni križ ruka koja pruža pomoć i naši programi se međusobno prepliću i nadopunjuju.” – ističe Vihorka Tomas.\nMKCK u saradnji sa 17 udruženja porodica, 21 organizacijom Crvenog krsta/križa i Mrežom mira Međunarodni dan nestalih obilježava pitanjem „Gdje je? u preko 20 općina i gradova širom Bosne i Hercegovine. Volonteri Crvenog križa podijeliće u BiH hiljade tamnih balona s natpisom “Gdje je?” i tako podsjetiti na težak teret neizvjesnosti koji porodice nestalih osoba prati kroz život, a noseći balone građani će izraziti solidarnost sa njima, simbolično preuzimajući dio njihovog tereta.


Vojvodina najtolerantnija prema lezbejskoj i gej populaciji | Autonomija\nSaturday, 15. Aug, 2020.\nVojvodina najtolerantnija prema lezbejskoj i gej populaciji\nIzveštaj o stanju ljudskih prava lezbejske i gej populacije u 2008. godini pokazuje da su Vojvodina i Novi Sad najtoler…\nIzveštaj o stanju ljudskih prava lezbejske i gej populacije u 2008. godini pokazuje da su Vojvodina i Novi Sad najtolerantnija područja za pripadnike te populacije, izjavio je danas predsednik Gej srejt alijanse Boris Milićević.\nPrema njegovim rečima, saradnja sa policijom i drugim državnim organima postoji i ona je dobra, ali ne i dovoljna.\n„Policija deluje veoma profesionalno i uvek su tu da obezbede naše skupove kako bi se izbegli incidenti. Međutim, problem je kod pojedinačnih slučajeva nasilja kada se žrtve plaše čak i da prijave nasilje“, kazao je Milićević na konferenciji za novinare u Novom Sadu.\nDodao je da u tim slučajevima često dolazi do viktimizacije, odnosno do osuđivanja žrtvi da su same krive za incidente koji im se dešavaju.\n„Veliki pomak u uticaju na svest neobaveštenih ljudi napravilo je Srpsko lekarsko društvo, koje je, nakon 18 godina apelovanja od strane raznih nevladinih organizacija, priznalo i obelodanilo da homoseksualnost nije bolest“, rekao je Milićević.\nOn je kazao da se situacija generalno poboljšava u čitavoj Srbiji i najavio da će na leto biti održana i Parada ponosa na inicijativu alijanse i srodnih organizacija.\nUdružena opozicija Srbije pozvala sve evropske parlamente na saradnju\nU Novom Sadu održan protest zbog prebijanja građanskog aktiviste Milana Vujića\nProbušena guma na automobilu urednika TV N1 Branislava Šovljanskog\nSvetinje u politici\nAutistični i neurotipični\n(Pod) razno (1.846) Arhiva (19) Autori (4) Stvarni ljudi (15) Autonomija (17.360) Antidiskriminacija (69) Autori (2.501) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Boris Varga (2) Branislava Opranović (34) Dalibor Stupar (10) Dinko Gruhonjić (84) Dragan Bursać (1) Dragan Markovina (1) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (419) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (331) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (85) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (5) Zlatko Jelisavac (412) Civili (138) Kultura (1.275) Marginalci (1.502) Ogledalo (4.836) Stav (1.884) Utočište: Nacionalizam (1.392) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.069) Izbori (241) Izdvajamo (4.089) Jugoslavija (2.420) Karikatura nedelje (220) Mladi i mediji (13) Planeta (2.391) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (6.320) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (16.917) Aktuelno (9.365) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (808) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (880) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)