Dvojica uhapšena zbog brutalnog ubistva u centru Beča | Banja Luka 24 sata\nHome Crna hronika Dvojica uhapšena zbog brutalnog ubistva u centru Beča\nDvojica uhapšena zbog brutalnog ubistva u centru Beča\nTaj treći muškarac, koji nije povrijeđen u pucnjavi, prvo je bio saslušan samo kao svjedok, piše Blic. Međutim, kako je saopštila policija, istraga i rezultati saslušanja su promijenili mišljenje policije.\n– Dao je nevjerodostojnu izjavu vezanu za događaj – saopštio je portparol policije Danijel First.\nPolicija nije željela da daje dalje informacije zbog istrage koja je i dalje u toku. Ukazuje se u saopštenju policije jedino da se 29-godišnjaku pripisuje bliskost organizovanom kriminalu.\nPrethodno je ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović, na konferenciji za štampu u Beogradu, rekao da je srpska policija, na zahtjev za pomoć austrijskih kolega, proslijedila informacije o jednoj osobi.\nIstakao je da je policija dala kolegama iz Austrije pravi identitet jedne osobe, koja je imala lažne dokumente, što bi moglo da pomogne u rasvjetljavanju krivičnog djela.


NOVAKOV ČAS TENISA Đoković u petoj brzini do četvrtfinala Madrida! - Prnjavorski informativni portal\nFantastičnu partiju prikazao je Novak Đoković i ekspresno, za sat vremena održao čas tenisa Robertu Bautista-Agutu za plasman u četvrtfinale mastersa u Madridu – 6:2, 6:1.\nU petoj brzini igrao je prvi teniser sveta. Samo je nešto sporije ušao u meč, da bi od sredine prvog seta preuzeo apsolutnu kontrolu i do kraja ispustio samo jedan gem, a ukupno tri za ubedljiv trijumf, četvrti nad vršnjakom iz Španije.\nPRVI SET Nole slomio otpor Španca u petom gemu, Đoković – Bautista-Agut 6:2\nOdlično je Agut ušao u meč i nije dozvolio Novaku nijedan poen na svoj servis, ali je svetski broj jedan brzo uzvratio uz jedan ispušten poen za 1:1.\nPrva neizvesnost viđena je u trećem gemu i “đus” koji je pripao Špancu posle dva dobra servisa kojima je došao do pravog izbora udaraca (1:2). Ubrzo je počela i kiša da pada, taman kad se borba rasplamsala, a Bautista-Agut je bio vrlo motivisan da namuči Đokovića.\nFoto: Sport klub 1 / screenshotViktor Troicki bodri Noleta\nIgrao je Nole svoju igru i čekao pravu šansu. Na prvu brejk loptu je rešio da pošalje lob koji je rival pretvorio u smeč, ali je sjajnim forhendom opet došao do prilike da mu oduzme servis, i opet je nije iskoristio, zbog hrabrog poteza Aguta. Posle još jedne ispuštene šanse,Đoković je iskoristio četvrtu za brejk i 3:2, i pored nekoliko čudnih udaraca.\nBio je to znak da je najbolji na svetu ušao u seriju, potvrdio je brejk sa nulom i potom napravio još jedan uzevši devet poena zaredom, a posle 40 minuta rešio je prvi set u svoju korist – 6:2.\n.@DjokerNole looking sharp as he takes 1st set 6-2 off Bautista Agut. Numbers. https://t.co/8ca2vrqGBr #MMOPEN pic.twitter.com/PWGVt9UW5Y\n— Tennis TV (@TennisTV) May 5, 2016\nDRUGI SET Nole u petoj brzini, Đoković – Bautista-Agut 6:2, 6:1\nPosle četiri uzastopna gema koja su pripala Đokoviću, uspeo je Agut da prekine njegovu seriju i to na startu drugog seta.\nIpak, taj otpor je bio kratkog daha. Novak je ubrzo stekao dve brejke lopte i već prvu pretvorio u preokret i 2:1.\nĐoković se odlično kretao, servis ga je slušao, udarcima je čistio linije, sve mu je polazilo za rukom, pa je držao čas tenisa Bautista-Agutu (3:1).\nPotpuno demoralisani je izgledao španski teniser na terenu, bio je potpuno nemoćan, pa je još jednom ispustio servis i Nole je krupnim koracima, u petoj brzini stigao do četvrtfinala – 6:1.\nDOSADAŠNJI UČINAK U MADRIDU\nNajbolji teniser današnjice je u prvom kolu bio slobodan, a u drugom je lako izašao na kraj sa hrvatskim talentom Bornom Ćorićem (6:2, 6:4), dok je Bautista-Agut najpre pobedio kvalifikanta Santijaga Hiralda sa 6:3, 7:5, a onda i 23. igrača sveta, Felisijana Lopeza, sa 6:3, 5:7, 7:5.\nĐoković će u četvrtfinalu igrati sa pobednikom duela Žo-Vilfred Conga (Francuska, 7. nosilac) – Miloš Raonić (Kanada, 11. nosilac)


Konferancija o marketingu i brendiranju\nSrijeda, 25 Mart 2015 15:26\nMinistarstvo trgovine i turizma Vlade Republike Srpske organizuje sutra, 26.marta 2015.godine (četvrtak) Konferenciju pod nazivom „Marketing u trgovini, brendiranje proizvoda i usluga“.\nKonferencija, koju će otvoriti ministar trgovine i turizma Predrag Gluhaković, počeće u 12 sati, a održaće se u velikoj sali Administrativnog centra Vlade Republike Srpske - saopšteno je iz ovog ministarstva.\nKonferencija će obraditi tematiku brendiranja, definisanje, ulogu i izgradnju brenda u savremenim tržišnim uslovima, značaj strategije i uloge kreativnosti u procesu građenja brenda, kao i modele njegove implementacije.\nTakođe, na Konferenciji će biti promovisan dokument „Politika brendiranja u Republici Srpskoj“, koju je izdalo Ministarstvo trgovine i turizma.\n„Politika brendiranja“ obuhvata detaljne smjernice o važnosti i načinu kreiranja brenda, uz primjere uspješnih svjetskih brendova. Istim dokumentom biće predstavljeni preduslovi za upravljanje brendom i konkretne smjernice za izgradnju domaćih brendova.\nViše iz kategorije: « Od srijede novo pojeftinjenje na benzinskim pumpama Rajfajzen grupacija prošle godine poslovala pozitivno »


Sportske igre mladih - Brzeća čeka najbolje - Sportklub\nSportske igre mladih – Brzeća čeka najbolje\nVesti ostali sportovi - Ostalo Autor:Branimir Smilić9. sep. 20201:12\nSportske igre mladih/Aleksandar Cvetković\nPoslednji grad koji je, u okviru ovogodišnje sezone Dunav osiguranje Sportskih igara mladih, posetio Karavan radosti i prijateljstva bio je Kikinda.\nU ovom vojvođanskom gradu je, nakon uzbudljivih takmičenja realizovanih na nekoliko sportskih terena, finalizovan spisak učesnika velikog Državnog finala koje će se naredna tri vikenda, od petka do nedelje, održati u Brzeću na Kopaoniku.\nDeca su pokazala sve svoje talente, čim je njihov drug, talentovani fudbaler Ognjen Ugrešić, uneo baklju prijateljstva i usledio je upaljen plamen prijateljstva, kao znak da Igre počnu.\nDan ranije, jednako lepi prizori ulepšali su i terene Sportskog centra Mladost u Čačku. Nakon prve nedelje u školskim klupama, slobodan vikend bio je idealna prilika da se uživa u druženju i sportskim akivnostima.\nNakon toga, Igre su mogle i zvanično da počnu, a jedno od takmičenja koje je naišlo na posebno veliko interesovanje SIM-ovaca bio je turnir u baksetu „3 na 3” za srednjoškolce, koji su organizovali Grad Čačak i Kompanija NIS, višegodišnji prijatelj Dunav osiguranje Sportskih igara mladih.\nEriksenovo stanje stabilno, čeka se odluka oko utakmice\nEriksenovo stanje stabilno, čeka se odluka oko utakmice pre 11 min


(VIDEO) POČELE PINKOVE ZVEZDICE! Milica prva probila led u četvrtoj sezoni! - Informer\nČetvrta sezona omiljenog muzičkog takmičenja počela je na Televiziji Pink\nSamo dva meseca nakon završetka treće sezone ''Pinkovih zvezdica'', najgledanija muzička emisija je ponovo na malim ekranima. Na potpuno novoj sceni od one na koju su gledaoci navilki, pojavila se voditeljka Marijana Mićić i otkrila da je četvrta sezona ''Pinkovih zvezdica'' zvanično počela.\nDobro veče i dobro došli u četvrtu sezonu ''Pinkovih zvezdica''. Veliko mi je zadovoljstvo što ćemo se opet svi zajedno ovde družiti svakog petka kako bismo odabrali četvrtu Pinkovu zvezdicu. Znam da ste jedva čekali da počnemo jer sam dobijala svakodnevno poruke sa pitanjima kada će Pinkove zvezdice. Eto, počeli smo - kazala je Marijana na samom početku i dodala:\n- U ovoj emisiji predstaviće nam se dvanaest mališana, a u dalji krug proći će njih deset. Žiri je, za razliku od prethodne sezone u malo izmenjenom sastavu.\nVoditeljka je najavila petočlani žiri - Sergeja Ćetkovića, Jelenu Tomašević, Gocu Tržan, Leontinu Vukomanović i Milana Stankovića koji su odmah podigli svoje crvene stolice i gledaocima poželeli dobro veče.\nPrva takmičarka koja je razbila led u četvrtoj sezoni bila je Milica Trajkova. Ova takmičarka ima 13 godina i dolazi iz mesta Kavadarci u Makedoniji, a večeras je otpevala pesmu ''Stone cold'' koju u originalu izvodi Demi Lovato. Milica je dobila četiri glasa jer Goca nije podigla svoju stolicu.\n- Vidim da nisi malo dete, a izabrala si dosta zahtevnu i neobičnu pesmu. Mislim da je to za prvi krug dosta pretenciozno. Stegla si se jer ti je visoko. Sve vreme je to u visinama zvučalo kao kreveljenje. A bilo je i momenata kada me zakucaš za stolicu. Zato sam ostala dole. Mislim da u ovoj sezoni i shodno tvojim godinama da postavimo visoke standarde - iskrena je bila Goca.\n- Ovo je pesma Demi Lovato koju ja izuzetno volim i koju bih slušala iznova i iznova. Ti si pobegla od njene interpretacije što mi se jako dopalo. Goca nije imala mogućnost da te čuje lepo jer si daleko držala mikrofon. Mikrofon mora biti blizu usana. Ja verujem da si ti izvođač za čistu peticu. Imaš odlike nadarene dece. Ja mislim da ćeš ti da izuješ iz cipela u baražu - kazala je Leontina.\n- Slažem se i sa Gocom i sa Leontinom. Suština tvog pevanja je da nam pokažeš toplinu svog glasa. Svašta lepo smo čuli, ali bilo je i frljanja tonovima. Moraš da oceniš kod kuće da li možeš da otpevaš celu pesmu, a da ti glasić ne padne. Ne biraj naporne pesme i potrudi se da nađeš pesmu u kojoj možeš da pokažeš svoju toplinu - savetovala je Jelena takmičarku.\n- Na samom početku nastupati prva i to sa ovakvom pesmom, za mene je to desetka. U svakom slučaju, vidi se da imaš lepu boju glasa i da imaš volumen u glasu i mene je kupila ta tvoja borba bez obzira na greške - dodao je Sergej.\n- Makedonija nam je uvek davala prave bisere što se tiče talenata. Ja mislim da si ti jedna od njih. Mislim da si kvalitetan pevač i da ćeš dosta toga napraviti u svom životu - zaključio je Milan Stanković.\nPink Pinkove zvezdice Takmičenje žiri


Laguna - Bukmarker - „Gori Morava“ Dragoslava Mihailovića u prodaji od 2. juna - Knjige o kojima se priča\n„Gori Morava“ Dragoslava Mihailovića u prodaji od 2. juna\nU okviru projekta objavljivanja sabranih dela Dragoslava Mihailovića u Laguni, od 2. juna u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs naći će se novo izdanje romana „Gori Morava“.\nNajveći živi srpski pisac i velikan srpske književnosti druge polovine XX veka, proslavljeni autor romana „Kad su cvetale tikve“, „Petrijin venac“ i „Čizmaši“, u romanu „Gori Morava“ predstavlja se jednom potpuno ličnom pričom o svom detinjstvu i prvoj mladosti u malom mestu u Srbiji, tridesetih godina XX veka.\nPriča o detinjstvu junaka Stevana u srpskoj varošici na Moravi tridesetih godina XX veka zapravo je piščeva gorka ispovest o svojoj mladosti. Likovi meštana, rođaka i prijatelja oživljeni su nezaboravnim dijalozima i osenčeni strpljivim podnošenjem svoje teške i mukotrpne sudbine u nemirnim vremenima, a opisi odnosa sa svojom rodbinom i opraštanje od oca na samrti spadaju u najbolje stranice novije srpske proze.\nMihailović je za roman „Gori Morava“ dobio nagradu Vukove zadužbine.\nDragoslav Mihailović (Ćuprija, 1930) srpski je književnik, redovni član SANU, dobitnik mnogih književnih nagrada i priznanja, čija su dela prevođena na više evropskih jezika. Živi u Beogradu.\nPriča se nastavlja sa piscima [video]\nTokom drugog dana Noći knjige družili smo se sa piscima i posetiocima beogradskih knjižara, i nastavili da razvijamo priču. Rečenice sa 24. strane knjiga koje su izabrali na licu mesta pročitali su na...


Press Online :: Hronika :: DRAMA U NOVOM SADU Popio "otrov" ispred suda, polio se banzinom i hteo da se ZAPALI\nDRAMA U NOVOM SADU Popio "otrov" ispred suda, polio se banzinom i hteo da se ZAPALI\nMuškarac star 50 godina danas oko 10 časova popio je, kako se pretpostavlja, otrov ispred zgrade novosadskog suda i polio se benzinom u nameri da se zapali, a prema informacijama do kojih je došao ‘’Blic’’, sprečili su ga policajci i obezbeđenje suda.\nKako nezvanično saznajemo, pregovori sa za sada nepoznatim muškarcem trajali su kratko i zahvaljujući brzoj reakciji policije sprečena je veća nesreća.\nU Hitnoj pomoći kažu za ‘’Blic’’ da je vinovnik ovog incidenta u svesnom i stabilnom stanju prevezen u Urgentni centar radi dalje dijagnostike.\nDrama ispred suda u Novom Sadu\n- Za sada ne znamo šta je popio, ali smo dobili informaciju na terenu da je definitivno nešto progutao, pa je predostrožnosti radi zadržan u bolnici radi opservacije. Bio je poliven benzinom, ali je na sreću sprečen u nameri da se zapali. Inače, trenutno je dobrog opšteg stanja, ali se nalazi pod budnim okom lekara zato što ne znamo šta je popio – rečeno je za ‘’Blic’’ u Hitnoj pomoći.


VOZAČI OPREZ: Od danas obavezne zimske gume | NSU\nNaslovna Redline VOZAČI OPREZ: Od danas obavezne zimske gume\nSvi vozači na teritoriji države Srbije od danas su u zakonskoj obavezi da na svojim vozilima imaju zimske pneumatike.\nU vulkanizerskim radionicama ovih dana očekuju se veće gužve usled obavezne promene sezonskih guma. Sva četiri točka putničkih automobila moraju na sebi imati montirane zimske pneumatike i to sa minimalnom šarom od 4 milimetra.\nCene montaže i demontaže guma variraju od vulkanizera do vulkanizera, a tu su i dodatni troškovi balansiranja i evelntualne zamene ventila. Takođe, dobar vulkanizer će pre instalacije guma proveriti da li su felge vašeg vozila krive. Do deformisanja felge može doći i bez znanja vozača, a najčešće usled vožnje po lošim putevima. I najmanja deformacija pravi disbalans točka, što može prouzrokovati neravnomerno i prevremeno habanje pneumatika.\nZa zimski set preporučuju se gume sa većim zidom, a prednost čine i čelične felge koje su jeftinije pri kupovini, jeftinije za servisiranje, ali i izdržljivije u odnosu na aluminijumske zbog čvrstine materijala. Takođe čelične felge su otpornije na uticaj soli.\nJoš jedan važan faktor je starost guma. Pojedini vozači prave grešku i kupuju polovne pneumatike “boljeg” proizvođača, a za isti ili sličan iznos mogu kupiti potpuno nove gume nekog “slabijeg” brenda.\nIako te polovne gume imaju dublju šaru od propisanog zakonskog minimuma, pneumatici menjaju svoj sastav usled starosti. Sama guma postaje tvrđa, gubi svoju elastičnost, što utiče na njene performanse. Iz tog razloga je nova guma, najbolja guma.\nStarost svojih pneumatika možete proveriti tako što ćete potražiti tzv. “DOT” na zidu gume. Reč je o četvorocifrenom broju, u okviru kog prve dve cifre označavaju nedelju u godini, a druge dve godinu proizvodnje. Pneumatici koji su stariji od osam godina, smatraju se dotrajalim usled starosti, te bi iste trebalo promeniti iako je šara adekvatna.\nObavezno samo ako na putu ima snega, leda ili poledice.\nReply to Garigradjanin\nИ температура нижа од 5 степени целзијуса.


Muška intimna regija - MedicHill\nOd najranijeg detinjstva, penis je svom gospodaru najbolji prijatelj i najverniji sluga. Pazi ga, mazi ga i nadeva mu posebno ime. Prva mu je i najdraža igračka. Bastion muškosti. Najveći ponos i oslonac u životu.\nMnogi muškarci sebe definišu kroz svoj penis,pre svega, njegov izgled, veličinu i potentnost. Što je penis veći i krupniji, to su muškarčeva sigurnost u sebe i samopouzdanje jači i snažniji. Performanse i funkcionalnost polnog organa najveća su slabost i briga u životu prosečnog muškarca.Najlakši način da muškarcu poljuljaš tlo pod nogama nije zemljotres već udaranje na njegov ponos i diku.\nMnogo je pitanja, maštanja i zabluda kada je veličina penisa u pitanju. Nauka kaže, a praksa potvrđuje, da je prosečna dužina penisa u stretch poziciji (rukom povučen i rastegnut) kod Belaca 12, 5 cm. Crnci premašuju koplje za jedan centimetar, dok Azijati zaostaju za cela dva i po.\nPenis se može povećati sopstvenim masnim tkivom ili upotrebom filera (hijaluron i aquafiling) Procedura se izvodi u lokalnoj anesteziji ili analgosedaciji i traje u proseku od 30- 60 min u zavisnosti od procedure.\nCirkumcizija je hirusko odstranjivanje celokupnog ili dela prepucijuma sa kože penisa. Ova reč potiče iz latinskog jezika, odnosno od reči circum, u prevodu kružno, i caedere - odeći.\nPrema podacima Svetske zrdavstvene organizacije, smatra se da je 30% svetske populacije muškaraca obrezano.\nKoje su prednosti crikumcizije?\nKada govorimo o prednostima cirkumcizije one su mogostruke, kod obrezani muškaraca koža glansa penisa je orožala, i kao posledica javlja se ljuštenje površinskog mrtvog sloja celija. Kod ljudi koji nisu obrezani površinski sloj ćelija je živ i ne postoji orožavanje.\nZbog svega ovoga, obrezani ljudi su mnogo manje podložni za dobijanje polno prenosivih bolesti.\nIsto tako, postoje neoborivi dokazi da je kod obrezanih ljudi znatno manja učestalost karcinoma glansa penisa, a isto tako i manja učestalost raka grlića materice kod njihovih partenrki.\nPored obrednog odnosno verskog postupka kod muslimana i jevreja kao deo terapeutske procedure, cirkumcizija se izvodi kod postojanja:\n-Prekanceroznih lezija na glansu\nCirkumcizija predstavlja malu hiruršku intervenciju koja se obično obavlja u lokalnoj anesteziji. Trajanje ove intervencije je oko 30 minunta. Nakon odsecanja viska prepucijuma, ostatak se ušiva pojedinačnim šavovima, pomoću brzoresorbujućih konaca. Na kraju intervencije stavlja se zavoj koji ostaje 3-5 dana nakon čega se dolazi na previjanja.\nPostoperativni tok obuhvata uzimanje antibiotske i antiedematozne terapije. Proces zarastanja traje 10 dana i u tom periodu zabranjene se seksualne aktivnosti.\nFrenulum je kožna traka koja spaja kožu prepucijuma sa glansom penisa. Kod određenog broja muškaraca ta traka može da bude kratka sto se naziva “frenulum breve” i može praviti probleme prilikom erekcije i seksualnog odnosa koji su praćeni bolovima. Problem se jednostavno rešava u ambulantnim uslovima presecanjem frenuluma klasičnim putem ili radiotalasnim nožem.\nIntervencija traje oko 15min i izvodi se u lokalnoj anesteziji.


Matić i Murinjo: Nije uvijek sve bilo idealno... | BN\nMatić i Murinjo: Nije uvijek sve bilo idealno...\nU odnosu srpskog fudbalera i portugalskog menadžera bilo je velikih uspeha, kao i nerazumevanja, iako nikad i neprijateljstva.\nFudbal 28.06.2017 | 21:00\nGodinu posle rastanka sa Nemanjom Matićem, Žoze Murinjo shvatio je da je najbolji srpski vezista činilac koji mu je zaista neophodan.\nTo je znao kada ga je 2014. vratio iz Benfike u Čelsi za 25 miliona evra, to zna i sada, kada ga iz Čelsija dovodi u Mančester junajted, za 45,5 miliona evra i spektakularnu nedeljnu platu, od čak 176 hiljada evra!\nMeđutim, to što se poštuju i što "Posebni" zna da Matić vredi toliki novac, ne znači da i među njima nije bilo trzavica.\nNa početku sezone 2015/16, najlošije u novijoj istoriji Čelsija, Murinjo je otvoreno kritikovao Matića. Između ostalog, navodno mu je pred timom "gađao sujetu", optužbama da mu je potrebno "potrebno mnogo kontakata da bi kontrolisao loptu". Godinu pre toga zajedno su osvojili Premijer ligu, dominantno zaposevši engleski vrh.\nIste jeseni, dogodio se i momenat o kojem je Matić otvoreno govorio i prošle jeseni, nakon rastanka sa Portugalcem.\nU pitanju je bio meč protiv Sautemptona, koji su "plavci" izgubili 1:3 i u kojem je Matić uveden u igru na poluvremenu, pa bio zamenjenen samo dvadesetak minuta kasnije.\n"Kako sam se osećao? Užasno...", iskreno je govorio Nemanja o tom trenutku.\nIako je oćutao i mirno seo na klupu, u Matića je kuvalo.\n"Naravno da takva zamena nije najgora stvar koja može da vam se dogodi, ali verujte da nije lako izboriti se sa tim. To može da razume samo onaj ko se bavio fudbalom", rekao je Matić, između ostalog, o toj utakmici.\nMeđutim, da posredi nije bilo ozbiljne svađe dokazano je i ovog leta, veoma konkretno, kao i već te zime, kada je Matić veoma oštro poručio da su samo idioti pisali o njihovom lošem odnosu.\nNarednih dana, Srbin i Portugalac će se ponovo naći na istoj strani, na početku još jednog ambicioznog poduhvata - povratka Mančester junajteda na vrh Premijer lige.


Original postavio Slučajni prolaznik ... ili kako novopečeni poslodavci shvataju obaveze i prava zaposlenih u hjihovim firmama. Ja sam doživeo da na moju primedbu da neću da budem ničiji rob, dobio sam odgovor da to i neću biti, jer mogu da odem kući da jedem i spavam, a tu u firmi, pošto on misli na zaposlene, postoje kupatila pa tu mogu da se kupam i sve to mi čovek ispriča mrtav ozbiljan. Kakva su vaša iskustva? Kako to izgleda u drugim državama?\nPrava radnika u ovoj zemlji ne postoje. Postoje samo obaveze da crncis i radis ko konj a da ti udele koliko misle da treba i para i dana za odmor. Ma moze im se da nas rade kako im volja...plus nemamo ni sindikat da nas brani od poslodavaca. Potpuno smo obespravljeni i jadni i bedni Исповест је тако добра за душу, а тако лоша за репутацију.\nOriginal postavio Torrente Bgd Pa to je zato sto narod nema samopostovanja i to dozvoljava.\nOriginal postavio DeeLiteOrangeAdvanced Da, upravo to...i još nema poverenja u sindikate, koji ne rade ono što im je posao...\nOriginal postavio Mima 01 Ja radim u firmi gde mi se konstantno imputiraju tudje greshke, a niko netje da saslusha zaposlenog. Zato uvek moram da pazim na rad ostalih, da oni ne pogrese, a ja da ne nadrljam kasnije.\nOriginal postavio Torrente Bgd Pa na celu sindikata su vladini ljudi.Oni kao malo zategnu..vlast im tutne koji svvezanj evrica i sve reseno


Milivojević: Moramo da budemo jedinstveni, bez podela - Sportska centrala\nMilivojević: Moramo da budemo jedinstveni, bez podela\n2 sep 2019. 20:20\nLuka Milivojević ponovo je član reprezentacije Srbije i kako kaže velika mu je čast i zadovoljstvo što je deo srpskog tima.\nKapiten Kristal Palasa naglasio je da je najvažnije da ekipa bude složna, bez podela na bilo kakve navijače.\n– Moramo da budemo jedinstveni, da se ne delimo na sever i jug, na zvezdaše i partizanovce…Ja sam nekada igrao za Zvezdu, neki drugi momci za Partizan, neki za Vojvodinu… To je naša sudbina, ali ovde smo svi u službi reprezentacije Srbije i imamo zajednički cilj – odlazak na Evropsko prvenstvo 2020, kazao je Milivojević.\nOsvrnuo se na meč protiv Portugala koji se igra u subotu na stadionu ,,Rajko Mitić“.\n– Očekujem i veliku podršku sa tribina u utakmici protiv Portugalije, koja nam je prelomna u ovom kvalifikacionom ciklusu. Sve snage treba usmeriti ka Portugalu, neće biti lako, ali mislim da će ta utakmica doneti prevagu što se budućnosti u našoj grupi tiče. Ne sumnjam da će njima biti u Beogradu, nismo ni mi za potcenjivanje, kazao je fudbaler.\nMilivojević je prokomentarisao i susret sa selektorom Tumbakovićem u Engleskoj.\n– Mnogo se stvari izdešavalo. Usledio je razgovor sa selektorom, a onda i poziv, sve je bilo pozitivno i sada smo zajedno ovde. Cilj je bio da se popriča i ne dođe nespreman ovde, znam šta se traži, imaćemo vremena da se još bolje upoznamo i adaptiramo na uslove, kazao je Milivojević.\nSTANOJEVIĆEVE MUKE PRED ČUKARIČKI: Najbolji igrač proteklog kola pozitivan na COVID-19!\nFudbalDarkoT- 3 dec 2020. 14:11 0\nPartizan je proteklo kolo, odigrao po ocenama svih, najbolju utakmicu u sezoni protiv TSC-a. Ubedljiva pobeda od 4:0 unela je optimizam među sve kojima...\n„Delije“ neće biti na Hofenhajmu, ali koreografija će biti\nFudbalDarkoT- 3 dec 2020. 13:50 0\nVeoma važna utakmica očekuje Crvenu zvezdu protiv Hofenhajma u Ligi Evrope. Imaće crveno-beli priliku da overe plasman u narednu rundu, a pobedom da se...


Do 2025. očišćena od mina\nDo 2025. godine BiH bi trebalo da konačno bude očišćena od mina - cilj je Strategije protivminskog djelovanja, koja je usvojena na pretprošloj sjednici Savjeta ministara. Da bi se došlo do toga, potrebno je održati na istom nivou finansiranje iz međunarodnih izvora, a ono iz domaćih - povećati. U Centru za uklanjanje mina, koji koordinira deminiranjem u BiH, ocjenjuju da su sebi postavili realan rok.\n"Centar za uklanjanje mina, zajedno sa svojim i vladinim i nevladinim organizacijama, pokušava da podigne njihove kapacitete. Vi morate znati da Oružane snage BiH imaju najveći kapacitet za deminiranje u BiH, i to preko 25 osposobljenih timova, ali nažalost nisu iskorišteni u punom kapacitetu. Njihova iskorištenost je 40 odsto, nažalost", kaže Saša Obradović, v.d. direktora Centra za uklanjanje mina u BiH\nDa bi ciljevi iz strategije bili ispunjeni, potrebno je 336 miliona KM. Demineri iz Republike Srpske kažu da su i oni radili na strategiji. Ove godine planiraju da očiste 400 hiljada kvadratnih metara, a naredne - duplo više.\n"Sljedeće godine, svi projekti koji budu rađeni će ići po novoj strategiji, ići će se na te MSP-ove, i svi će biti tretirani tom cijelom, sistematskom istragom. Koliko je realno da se do 2025. godine završi cijela priča, zavisiće u najvećoj mjeri - što se nas tiče - od međunarodnog faktora, odnosno od međunarodne pomoći, finansijske prije svega", kaže Ranko Marić, vođa deminerskog tima u Republičkoj upravi civilne zaštite\nJoš 1.091 kvadratni kilometar površine BiH je pod minama, a nju čisti više od 1.300 akreditovanih deminera. Prema zvaničnim podacima, u periodu od 1992. do 2016. godine, mine su odnijele 8.802 života.\nprotivminsko djelovanje strategija\n19.000 metara kvadratnih površine pod minama\nDoboj minski najzagađenija lokalna zajednica u BiH\nATV VIDEO: Srpski poslanici nisu dali pordšku zakonu o protivminskom djelovanju\nTraktorom ušli u minsko polje


PERISKOP za čisto more - Stakleno Zvono e-TV magazin\nEkološki pokret „Ozon“ i kompanija Coca-Cola Hellenic Crna Gora 7. Aprila su pokrenuli online kviz „Periskop“, kojim žele da dodatno zainteresuju javnost za problem morskog otpada i edukuju mlade o uzrocima njegovog nastanka.\nKviz je organizovan na Facebook stranici „Ozona“ kao posebna aplikacija i traje do 7. maja.\nKviz „Periskop“ je dio našeg zajedničkog projekta „Morski otpad u Jadranu“, u okviru kojeg, između ostalog, koristimo savremene tehnologije i društvene mreže kako bi edukovali javnost o zaštiti i unapređenju životne sredine. Nadamo se da ćemo i „Periskopom“ doprinijeti da more bude čistije – saopštili su iz Ekološkog pokreta „Ozon“.\nPravo učešća u online kvizu imaju sva lica koja imaju otvoren nalog na Facebook-u i prate stranicu „Ozona“. Potrebno je samo da pristupe kviz-aplikaciji i odgovaraju na pitanja o morskom otpadu.\nMorki otpad je globalni problem, a mi kao kompanija želimo da podržimo sve napore kako bi se on umanjio. Sami doprinosimo eliminisanju otpada korišćenjem reciklažnih materijala, upotrebom savremenih pogona i učešćem u edukativnim projektima poput ovog – saopšteno je iz Coca-Cola Hellenic Crna Gora.\nU narednih mjesec, na kraju svake sedmice biće nagrađena četiri takmičara koja daju najviše tačnih odgovora za najkraće vrijeme, dok će tri učesnika koja ostvare najbolji ukupan plasman biti nagrađena kao finalni pobjednici kviza. Ukupno 16 nedeljnih pobjednika dobiće promo materijale sa logom organizatora, dok će troje najboljih dobiti tablet računar (prvo mjesto), odnosno komplete karata za muzički festival Sea Dance (drugo i treće mjesto).\n„Ozon“ i Coca-Cola Hellenic Crna Gora drugu godinu zaredom sprovode projekat „Morski otpad u Jadranu“, kako bi skrenuli pažnju na njegov uticaj na cjelokupni ekosistem. U okviru projekta organizovali su jedinstvenu izložbu „Morski otpad“, foto-konkurs, tematske radionice i predavanja.\nTags: Coca-ColaEkološki pokret “Ozon”facebookfotokonkursJadrankvizMorski otpadmuzički festival Sea DancePeriskop\nNext story Klimatske promene se tiču svih NAS!


Doktor Aron : Vuk Drašković\nRoman Vuka Draskovića "Doktor Aron" je višeslojan, univerzalan i intrigantan roman, napeto traganje za smislom života, omaž disidentskom Beogradu osamdesetih godina prošlog veka u vreme bolesti i smrti Josipa Broza Tita.\n"Doktor Aron" je izuzetan roman jer je istovremeno društveno angažovan, filozofsko-religijski, enigmatski,humoran, ljubavni... Sadrži i elemente fantastike, dosežući u ovom aspektu do literarnih dometa Bulgakova i hispanoameričkih pisaca - Markesa, Borhesa, Fuentesa..."\n"Vuk Drasković;, jedan od najtiražnijih srpskih pisaca, autor bestselera "Sudija", "Noz", "Molitva", "Ruski konzul", "Noć Đenerala", napisao je novi roman "Doktor Aron". Ovo književno delo umetnički i estetski je najušpesnije u skoro tri decenije dugom stvaralaštvu njegovog autora. Novi Draskovićev roman plod je višedecenijskog promišljanja autora, beleženja značajnih misli, zapisivanja stvarnih događaja, umetničke interpretacije i taloženog iskustva.\n2009; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 313 str.; 978-86-491-0062-60;\nIzdavač: Srpska reč; 2009; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 313 str.; 978-86-491-0062-60;\nBoga se setimo kad sretnemo nesreću\nŽelja koja me je odvukla u politiku bila je ostvariva, možda je i danas. Želeo sam samo jedno - da Srbija postane snažna država, a Srbi snažna nacija. Ako si snažan, onda si u današnjem svetu i poštovan\n- Čovek koji me je inspirisao da napravim lik doktora Arona je čudak, mađioničar, genije. Zbog toga su mu govorili da je lud. Jednom mi je rekao, a bilo je to još osamdesetih godina: „Čuvaj se, sinko, mase, gomile i huka hiljada, ne budi ni sa kim do sa sobom samim, a tada ćeš biti u najopasnijem društvu. Rekao mi je: mnogo si mi sličan i ja se plašim za tebe“, rekao je Vuk Drašković, između ostalog, za Glas javnosti u intervjuu u kome govori o svom novom romanu „Doktor Aron“, koji se nedavno pojavio u izdanju „Srpske reči“. Sudeći po prvim reakcijama čitalačke javnosti, ova knjiga vratila je Draškovića u sam vrh srpske književne scene. Reč je o izvanrednom književnom ostvarenju, koje u duhu prethodnih Draškovićevih romana progovara o našem usudu, o istoriji, istinama, zabludama i posledicama istih koje danas živimo. Istovremeno, ovo je vrhunsko filozofsko štivo, koje pokreće mnoga krupna pitanja ljudske egzistencije, pa i smisla samog ljudskog života.\nKako je nastao roman? Kako ste odabrali ovu temu?\n- Teme iz romana „Doktor Aron“ živele su u meni duže od trideset godina i doktor Aron progovara sa stranica „Noža“, „Ruskog konzula“, „Mete“, ali pod drugim imenima. Tek sada, od prve do poslednje stranice govori on. Morao je, jer je imao pravo na ovu knjigu i morao je da se rodi pod ovim imenom. Da napišem ovu knjigu, inspirisao me je čovek s kojim sam se družio desetak godina, koji je bio neuropsihijatar i zapravo najneobičniji čovek kojeg sam upoznao. Uvek mora da postoji nešto što mora da inspiriše pisca.\nVaš glavni junak, doktor Aron, zapravo je stvarni lik, kojeg će mnogi čitaoci prepoznati?\n- Kod doktora Veselina Savića, tog najneobičnijeg čoveka koji me je inspirisao da stvorim lik doktora Arona, skupljala se sedamdesetih i osamdesetih godina elita tadašnje Srbije i Jugoslavije. Bila je to elita i pameti i vlasti. Tamo su dolazili i vodeći disidenti i bivši partizani i bivši četnici. I bivši robijaši sa Golog otoka, i oni koji su ih poslali na Goli otok. Sve se to u isto vreme okupljalo oko tog čoveka. On je sa prezrenjem slušao ta dosadna, patetična naklapanja. O Titu dok je bio živ, o Titu kad je umro, o štafeti... Ta pitanja su proglašavana za pitanja svih pitanja. Doktor Savić je govorio da će doći vreme kad deca neće ni znati ko je bio Tito i pokušavao da zapodene priče o pitanju svih pitanja, o smislu života. Provocirao je dijalog traganja za vrhovnom tajnom i duhovnim umom na kapijama vremena. Mislim da je zaista bio „moždana oluja“ i da je u nekim trenucima saopštavao neverovatne stvari koje su dolazile odnekud do njega i on ih je samo saopštio.\nNa momente se stiče utisak da je roman prožet elementima vaše autobiografije. Koliko vas, zapravo, ima u ovoj knjizi?\nPisca mora da bude u svakoj sceni, i u svakom liku. Pošto u mojoj knjizi ima najviše doktora Arona, onda mene najviše ima u doktoru Aronu\nKog još dela vas ima u romanu?\n- Rekao bih nade. I u meni se, kao i u doktoru Aronu, surovo međusobno bore dva različita osećanja, nada da smrt ne znači apsolutni kraj svega i da ću posmatrati svoju sahranu i strah od mogućnosti da možda i neću. Tu muku neko naziva bogom, kao Ivan Karamazov. Lično mislim da mislećeg čoveka ništa i ne muči kao bog. To je pitanje svih pitanja. Ima li vrhovnog uma ili ga nema. Od toga zavisi imaju li naši životi smisla ili nemaju.\nU jednom trenutku vaš junak kaže da što je više naučnih dokaza o postojanju boga, utoliko je više bezbožnika na ovoj kugli. Da li je tako?\n- Tako je. Možda to tako i mora da bude. Do boga se ne može doći. Ne postoje egzaktni niti bilo kakvi drugi dokazi koji se zovu evolucija, materija. Ne traži svoje da i obrnuto. Ako je bog, a ja mislim da jeste i vrhovna sila koja može sve, onda je on od početka u moći da ne bude Satane, koji je apostol zla. Zašto mu bog dozvoljava slobodu delovanja? Pa kako bismo upoznali dobro da ne upoznamo zlo. Ja mislim da je kod velikog broja ljudi Satana zaslužan za otkrivanje boga pre nego bilo ko drugi ili bilo šta drugo. Kada se čovek seti boga? Kada počinje intenzivno da razmišlja o njemu? Onda kada se sudari sa nesrećom, kada se pred njim ispreči užasno, nesavladivo zlo, kada mu je teško, kada ga uhvate panika i strah od neprijatelja, od prijatelja, od smrti, od bede, od bolesti. Kad više nigde nema nade, onda se okreće bogu i moli.\nVaš junak se pita i zašto Srbija ne može da živi a da ne umire? Kakav je vaš odgovor na ovo pitanje?\n- Ako ste u stanju da kao doktor Aron da odvojite svoju misao od svog tela i da je odvojite božjom brzinom, a to je brzina misli, onda ste u stanju da putujete do nebeskih kapija vremena, do tih nebeskih satelita i repetitora ispred kojih se stalno odvija repriza onog što se dogodilo ovde. Sa tih kapija vremena, on je posmatrao golgotu Srbije u Drugom svetskom ratu. Tamo je posmatrao i kako se zaista odvija Kosovska bitka. Doktor Aron je posmatrao je posmatrao suđenje Sokratu, ali je video i kako se stvarno odigrala Kosovska bitka. Nakon toga je čak pritiskao jednog vodećeg istoričara da to što je video objavi kao neoborivu činjenicu. Tako je naleteo i na Kursku bitku i poželeo da samo jedan tenk izvuče sa poprišta Kurske bitke, da ga odvuče do Kosovske bitke i da pomogne Srbima i Lazaru da pobede. Sad je filozofsko pitanje da li je to moguće. Lično mislim da jeste. Mislim da bi to izazvalo lanac nesagledivih posledica, jer bi Srbi tu bitku dobili, makar pred kapijom vremena. A onda bi ta srpska pobeda povukla i reviziju budućih događaja. To je moguće, a mislim da nije dozvoljeno i da to ne dozvoljava vrhovni um.\nGovorili ste da vas je vaš „glavni junak“ za života upozoravao i nagovestio sve ono kroz šta ćete proći tokom narednih par decenija kao političar, ali i kao čovek..\n- Jeste. Rekao mi je: „Sinko, mnogo si mi sličan, postradaćeš, plašim se za tebe. A da se to ne bi desilo, a desiće se, jer me nećeš poslušati, ja te molim, kloni se gomile, kloni se huka hiljada, kloni se svakog osim sebe samoga iako ćeš tada biti u najopasnijem društvu“. Vid se u knjizi da njega ne razumeju. On umire koji mesec posle Tita, ali on tačno zna šta sledi u narednim godinama i to saopštava. Ne čini to banalnim jezikom. On ne kaže da će se Jugoslavija raspasti i da će doći do užasnog krvoprolića između njenih naroda, te da će udariti narod na narod, porodica na porodicu. On saopštava da vidi veliki cirkus slonova. Kaže da je na đedovoj pogači koju mu je poslala umrla majka sve video. rekao je da će neki slonovi da lete na šahu a neki na srpu, neki na belim pečurkama a da će onaj najveći slon biti bez glave. Nismo ga razumeli a nije hteo da tumači cirkus. Kada je počeo cirkus, neki su se setili, ali, doktora Arona više nije bilo. Taj najveći slon ni sada nema glavu.\nMimo svih književnih pravila, reklo bi se da u ovom vašem romanu ima još nekoliko romana?\n- Ima, ali to je činjenica i zasluga doktora Arona, jer svaka od teme koje je on pokrenuo pojedinačno zaslužuje tomove i tomove. Međutim, kad se sve svede, znači traganje za smislom života a to znači traganje za vrhovnom tajnom i kapijama vremena.\nOva knjiga potvrdila je još jednom izuzetno mesto koje imate na srpskoj književnoj sceni. Da li imate neostvarenih želja kada je politika u pitanju?\n- Moja želja koja me je odvukla u politiku je bila ostvariva. Možda je i danas ostvariva. Želeo sam samo jedno, da Srbija postane snažna država a Srbi snažna nacija. Ako si snažan, onda si u današnjem svetu i poštovan. Uvek je bilo tako. Prilaze ti snažni. Političku taktiku sam podređivao političkom biću snažne Srbije, ali je to podrazumevalo dramatične zahvate u dušama i glavama ljudi. Srbija na Zapadu ima hiljadu mana, a jednu prednost, a to je da je danas tamo centar snage sveta. Ne inatiti se sa realnošću ako nisi u stanju da je promeniš. Ponašao sam se u politici kao doktor Aron, preporučujući lekove koje ogromna većina nije htela da primi, iako je znala da su to lekovi. Svaki lek, ako je lek je i gorak, a većina ih je išla po neke slatke napitke. Još uvek verujem da je moguće to što želim.\nŠta ste vi „pročitali“ iz događaja oko smrti patrijarha?\n- Ovo što se desilo u Beogradu od patrijarhove smrti pa do sahrane je bila po meni eksplozija žeđi naroda za duhovnim vrednostima.\nOsim doktora Arona, mnogi likovi u vašoj knjizi su vrlo prepoznatljivi. Brine li vas to?\n- Ja bih se brinuo kada se niko ne bi prepoznao. Toga bih se najviše bojao, da nijedan moj lik ne liči na neku ličnost iz života, da čitalac zaspe čitajući moju knjigu i da za sva vremena zaspe, tako što se ove knjige nikada neće setiti. Neka se čitalac uznemirava, neka obožava pisca, neka ga mrzi, neka ga psuje, samo da ne zaspi čitajući.\nMesta osuđena na stradanje\nU vašem romanu nižu se filmskom brzinom slike svih naših golgota, poraza, stradanja, od Kosova pa do NATO bombardovanja. Zašto nam se toliko puta istorija ponovila?\n- To je pitanje na koje od „Noža“ pa do danas pokušavam da dobijem odgovor. Zašto ima nekih mesta osuđenih izgleda na večno stradanje? Na primer, Jerusalim i Kosovo. Nema mira u Jerusalimu duže od dvadeset vekova i neće ga ni biti. Mislim da je sličan slučaj i na Kosovu. E, sad, zašto je to tako odgovor se može naći čini mi se samo kod vrhovnog uma. Jer, svi ljudi pate. I dželat pati kada ga obese, kada ga ubiju, ali, mislim da je patnja nevinih neko duhovno piće samog Boga. Ne možemo mi sve posmatrati kroz svoje naočare. Mi znamo ko smo, a da li zna mrav šta smo mi kad stanemo na njegov mravinjak. Ne možemo mi svojim vrednosnim sudovima meriti božje sudove. Nevino stradanje, šta je to. Da možda to ipak nije nagrada. A ako je kazna, onda je Bog mrzeo svog sina, jer ga je izložio najvećem mogućem nevinom stradanju i mukama. Jedno je sigurno: strašno je biti upisan u knjigu dželata, u knjigu zla. Ja verujem u ono što nam poručuju Biblija i Novi zavjet da jagnje nevino stradalo sedi pored Boga.\nČovek je pred vratima sopstvenoga pakla\nVuk Drašković o svom novom romanu „Doktor Aron“\n- Želja da napišem ‘Doktora Arona’ traje još od sedamdesetih godina prošlog veka. Doktor Aron se javljao i na stranicama nekih mojih prethodnih romana i knjiga - u ‘Nožu’, ‘Molitvi’, a naročito u ‘Ruskom konzulu’ i u „Meti“. Doduše, progovarao je kroz neke druge ljude, a ne kao doktor Aron, iako je to bio on. Evo, napokon se rodio i dobio svoju knjigu.\nKo je, u stvari, bio doktor Aron?\n- Za lik doktora Arona inspirisao me je jedan moj prijatelj, čudni, neobični i pametni čovek, profesor Univerziteta, neuropsihijatar, s kojim sam se družio petnaestak godina. On je zaista i u stvarnosti oko sebe okupljao tadašnju intelektualnu elitu ondašnje Jugoslavije. Bio je neka vrsta stožera oko koga su se okupljali svi, i oni koji su vladali, i oni koji su pali s vlasti, i oni koji su bili tadašnja opozicija, odnosno disidenti. On je bio čudak, malo na zemlji, a uglavnom na nebu, među zvezdama. Pokušavao je da tim najpametnijim ljudima tadašnje Jugoslavije nametne traženje odgovora na pitanje svih pitanja, kako je on govorio: ko smo mi? Da nismo možda neko priviđenje, da nije sam život priviđenje, da nije kosmos priviđenje? Postoji li vrhovni zakon, vrhovni um? Međutim, kao da je govorio zidovima. Svi ti najumniji ljudi tadašnje Jugoslavije tragali su za odgovorom na neka druga pitanja, po njima centralna i najvažnija: ima li Titu leka kad je otišao u bolnicu, gde će biti sahranjen, ko će nositi kovčeg, ko će mu sve doći na sahranu, šta će biti sa zemljom posle Tita i taj moj prijatelj je bio očajan i svaki dan je psovao.\nRadnja romana smeštena je u period uoči i neposredno nakon Titove smrti. Moram da priznam da sam očekivao da se radnja produži do devedesetih i tadašnjih dešavanja. Zašto ste mu dali tako malo vremena u knjizi?\n- Mislim da je on produžio do devedesetih i da je nastavio posle devedesetih. Tačno je da doktor Aron u romanu umire u septembru osamdesete, ali on umire, uveren sam, tek krajem devedesetih. Mislim da je umro u budućnosti, još one noći kad je uspeo da dođe do kapije vremena. Sećate se da on svojim posetiocima pred smrt kaže da je gotovo, misleći na Jugoslaviju, i da dolazi veliki cirkus slonova. On je video unapred taj cirkus slonova, video je i da će neki slonovi da lete na šahu, neki na srpu, neki na belim pečurkama, a da onaj najveći slon neće imati glavu. Ubeđen sam da je po povratku iz prošlosti otišao u budućnost da malo bolje zagleda slonove, i tek tada je umro.\nŠta je on to video?\n- Video je sve ono što se događalo u poslednjoj deceniji 20. veka. Njega to nije mnogo čudilo. Aronova teorija bila je ruganje budalama, kako je on govorio, koji stalno blebeću o budućnosti. Po njegovom mišljenju, budućnost ne postoji zato što će svaka budućnost kad dođe da prođe i postane prošlost. A obrnuti smer je nemoguć. On je verovao da je prošlost kosmička crna rupa koja usisava i guta svačiju budućnost.\nU delu romana „Eureka“, po povratku iz Jerusalima, doktor Aron započinje ozbiljnu raspravu na temu postojanja Boga. S obzirom na to da je inspirisan stvarnim likom, da li je ta rasprava dokumentovana?\n- Ne. Pisac unosi sebe u svaki lik. Pošto je centralni lik romana taj čudni, čarobni doktor koji psuje, vređa, nipodaštava i šokira drskošću svojih ideja i razmišljanja, onda sam ja kao pisac sebe lično najviše ugradio u taj lik i ja bih to sporenje Arona s Aronom mogao nazvati sopstvenim sporenjem sa sobom. Naravno, od tih sedamdesetih i osamdesetih, kad sam se družio s tim čovekom, prošlo je dosta godina i zbili su se neki događaji koji su šokantno potvrdili ono što je taj moj prijatelj tada govorio, a svi koji su ga slušali govorili su da je lud. Primera radi, on je šezdesetih godina prošlog veka na Neuropsihijatrijskoj klinici u Beogradu došao na ideju da od ćelije živoga psa napravi repliku. On nije umeo da to precizno formuliše i da kaže DNK, ali je meni pokazivao neke sveske, šifre, i govorio da je u svakoj ćeliji čovek, iz svakog živog bića kompletno živo biće, i da on to dobro zna, da je to on video. Gde je video - nije hteo da kaže. Verovao je, i to u romanu piše, da čak u pepelu ostaje taj zapis i da se iz pepela čoveka jednog dana može reprodukovati čovek. Danas, dok mi pričamo, hiljade i hiljade žena širom sveta oplođuju se vantelesno i niko u tome ne vidi nikakvo čudo. Svima je to normalno. Ali, kad otvorimo Novi zavet i pročitamo da je Marija vantelesno začela sina, onda se veliki protivnici Boga i zaljubljenici u svog boga koji se zove evolucija, hvataju za glavu i sa prezrenjem odbacuju takvu mogućnost.\nU periodu u kome se nalazi, vaš doktor Aron se obraća većini koja je neverujuća. Kao pisac ovog romana, kojoj se čitalačkoj publici vi obraćate danas kroz lik doktora Arona?\n- Manjini koja misli. A nikada se nije manje mislilo. Čovek je pred samim vratima sopstvenoga pakla. Spreman je da stvori Frankeštajna, koji će biti jači od njega. Nazirem mu već konture. To su kompjuteri, čipovi, sila tehnike koju stvara čovek i koja počinje da vlada njime i da čak bude pametnija od svoga tvorca. Zastrepeo sam pre nekoliko godina kada je kompjuter pobedio Garija Kasparova, svetskog šampiona u šahu. Kad već tvrdimo da iznad našeg uma nema uma, onda mi poručujemo kosmosu da smo mi bog, sa svim njegovim tvoračkim svojstvima, pa ćemo, eto, da se oprobamo stvarajući svoje frankeštajne. Obaveza i literature i filozofije je da se hrabro upusti u odbranu čoveka od čoveka. Čini mi se da ono što upravo čoveka čini čovekom, nije neuništivo, već da umire sa njim. To je tema kojom se bavim od studentskih dana. Najintimnije, najbolnije o tome razmišljam, i to me uvek najviše muči. Bog muči Ivana Karamazova, i on to priznaje. Čak i kaže: ‘Ima li ga, ili ga nema’. To je pitanje svih pitanja, a ne hoće li Titu otkinuti nogu i šta će biti sa štafetom. Taj moj doktor Aron je imao nesreću da živi u jednom vremenu gde su vrhovne vrednosti bile potpuna negacija svega onoga za čim je on tragao i o čemu je razmišljao.\nTa manjina koja misli i kojoj se ovim romanom obraćate, s godinama je sve manja i manja?\n- Ako je neko manjina, to još ne znači ništa. Možda je baš to ona ubedljiva većina. Uvek je zrnce zlata vrednije od vreće pleve. Nisam ja daleko od one vizije doktora Arona da je u početku ceo vidljivi kosmos bio manji od kokošjeg jajeta. Taj vrhovni um, na tu veličinu, sabio je jalove energije - i toplotnu, i gravitacionu, i energiju zračenja, i atomsku energiju - i u jednom trenutku zagrejao ju je do pucanja. Ko ne razmišlja o Bogu i ko nema hrabrosti da razmišlja i o tome ko je, eventualno, i kako stvorio Boga, lično mislim da i ne razmišlja.\nA kako vi razmišljate po tom pitanju?\n- U meni se bore nada i strah. Nada da ima Boga i strah da ga nema. Zato mi je od svih likova u romanu najbliži doktor Aron. On čak pribavlja dokaze da Boga ima. Pitanje je šta će biti kad umrem, hoće li i te čudotvorne moći mozga da umru, hoće li mi umreti misao. I onda se uplaši. On je ceo život posvetio nadi da vrhovni um postoji, toj avanturi otkrivanja i dokazivanja, da bi se na kraju života uplašio smrti i to na jedan ekstreman način, što nije hteo da sakrije.\nFiktivni i stvarni likovi\n- Krenula su već neka nagađanja, pred kojima sam nemoćan. Zovu me i pitaju, da li je doktor Aron taj i taj. Drugi navode neke druge ljude, koje su prepoznali u nekim likovima. Ja mogu samo da kažem da su to likovi iz romana, koje sam ja stvarao. Neka svako prepoznaje koga hoće, a ja prepoznajem samo svoje likove. Zamislite nesreću da niko nikog nije prepoznao i da je to samo neki mrtav lik, koji ne može da izađe iz korica knjige. Ako ne može da izađe iz korica knjige, onda je to katastrofa i za lik i za pisca.\nCeo sadržaj u četiri stiha\n- Nemoguće je baviti se pisanjem, a ne ugledati se na Dostojevskog, Tolstoja, Bulgakova, Markesa, na sjajnu plejadu latinoameričkih pisaca, na Crnjanskog ili na Njegoša. Iz Luče sam uzeo četiri stiha koji su moto i sadržaj ‘Doktora Arona’. Možda bi ceo sadržaj ovog mog romana stao samo u jednu onu Njegoševu: ‘Ako zemlja priviđenje nije, duša ljudska jeste besamrtna’\n02.10.11 Večernje novosti\nŠto je sredina koja književnost procenjuje manja, a duhovna kriza beznadežnija, to su književni argumenti slabiji, a vanknjiževni jači\nIako ne postoji ozbiljan čovek spreman da prizna kako u književni ukus meša stvari koje sa književnošću nemaju veze, veliki broj ljudi - čak i oni koji ne samo da se smatraju nego ih i smatraju ozbiljnim - to, ipak, čini.\nTako je, nažalost, bilo uvek i svugde.\nŠto je sredina koja književnost procenjuje manja i provincijalnija, a duhovna kriza u kojoj se nalazi beznadežnija i dublja - to su književni argumenti slabiji, a vanknjiževni jači.\nPre koju godinu, kada je roman “Doktor Aron” Vuka Draškovića izašao iz štampe, na njega se ostrvio izvestan broj ideološki deklarisanih “književnih kritičara”, zamerajući mu - a šta bi drugo - nacionalizam.\nUzimajući u obzir da je reč o ljudima koji ničim drugim do nacionalizmom nisu sposobni da se bave, pa žive ljude koji ne dele njihovu perverziju satanizuju i pljuju, a pokojnike pokušavaju da falsifikuju ne bi li ih na kvarno preveli na svoju stranu - iz njihovih “prikaza” o ovoj knjizi nisam uspeo da zaključim bogzna šta.\nNedavno, međutim, pošto sam knjigu pročitao, zapitao sam se nad ćutnjom dobrog dela književne kritike koji ne slovi kao ideološki ostrašćen.\nAko izuzmemo one koji, nezavisno od knjige i onoga što je u knjizi zapisano, imaju raznorodne rezerve prema autorovom vanknjiževnom delovanju, opet se postavlja pitanje uzroka ćutnje ostalih.\nU dobroj meri, razlog leži u specifičnoj vrednosti dela, ništa manje stranoj predrasudi, zbog koje se književno stvaralaštvo ljudi poznatih iz drugih oblasti javnog delovanja, stavlja pod neopravdanu, prećutnu sumnju.\nIako je - za razliku od drugih političara, lekara, pravnika... koji pišu - Vuk Drašković stariji kao književnik nego kao političar - i ne samo da je stariji nego je, pre nego što je političar postao, uz druge knjige, stigao da napiše i najtiražniji roman u istoriji bivše Jugoslavije - to se u ovoj, politikom opsednutoj sredini, ne računa.\nAko je, s obzirom na vreme kada je napisan i objavljen, “Nož” politički najhrabrija Draškovićeva knjiga, “Doktor Aron” je najhrabriji literarno i intelektualno.\nNezavisno od vremena u kom je nastao.\nPa mu ćutnja ovovremene kritike nauditi ne može.\n„Doktor Aron” Vuk Drašković\nOpremivši ga veleučenošću, nadnaravnim moćima i gospodskim manirima (gotovo nijednu rečenicu ne izgovara bez psovke), Drašković Arona otprema u zaplet tipičan za „sapunsku operu”: U Srbiju iz Amerike stiže Nik Visper, tu odmila prozvan Nidžo Sufler čiju misteriju dr Aron treba da razreši. Ali, šta je to za onog ko uspeva da reši i zagonetku Velikog praska!\nPosle podužeg izbivanja iz srpske književnosti – o kojoj je, u međuvremenu, kao ministar spoljnih poslova brinuo regrutujući u diplomatski kor brojne pisce kojima, pak, nije smetalo što su od njegovih političkih stavova na znatnoj ideološkoj razdaljini – Vuk Drašković je objavio roman „Doktor Aron”, u prvom izdanju od 10.000 primeraka, koji je ubrzo izbio na drugo mesto liste najprodavanijih domaćih knjiga, odmah iza „Vode iz kamena” Ljiljane Habjanović-Đurović. Kolika je to dobit i za književnost?\nArona Todorića, neženju, bez dece, odskora i bez vučjaka, zatičemo na početku romana upravo penzionisanog. Saznajemo da je on neuropsihijatar, da „beži od samoće” i da u svojoj kući svakodnevno prima „svakojake pacijente”. Međutim, ovo nije roman o učmalosti „trećeg doba”, nego o poletnom traganju, na kraju života, za odgovorima na krajnja pitanja: o Bogu, besmrtnosti, duši i njenom blaženstvu. Motor ovog bogotražiteljskog entuzijazma nalazi se u ubeđenju vremešnog lekara duše, u „njegovoj teoriji”, da je blaženstvo duše, „izazvano lekovitim kosmičkim narkoticima”. Ova se pesnička slika o opijatu duše razbokorava potom u metaforu o kvalitetu zagrobnog života. Tu, o doktoru Aronu, Drašković veli: „Kad umre, a oseća, reče, da će umreti uskoro, energiju njegove misli, koja neće umreti, okrepiće najzdravija i večna narkomanija vasione. Zato su mrtvi zdraviji od živih...”\nUstupajući mu ovakav uvid u večnost sa terminologijom o zdravoj narkomaniji, nepresušnoj drogi kosmosa, zdravlju mrtvaca i besmrtnosti misli pod kosmičkim opijatima, Drašković metafizičko preduzeće svog junaka srozava na nivo šarlatanstva.\nAron Todorić, najpozvaniji srpski neuropsihijatar u vreme realsocijalizma, usavršavao se na Univerzitetu u Moskvi u disciplinama neuropsihijatrije i parapsihologije (str. 21). S obzirom na ovu drugu „naučnu” oblast njegove specijalizacije, postaje jasna i njegova dijagnoza narkomanije vasione.\nKad šestorica stalnih Aronovih posetilaca – uglavnom akademici i profesori univerziteta, među kojima i jedan doktor kvantne mehanike (biskup Juraj i vladika Gerasim, ovom zgodom nisu prisutni) – posedaju za sto i počnu da prizivaju duhove, pa im se tu pojavi duh Stefana Dečanskog („Večeras kod Arona, ovi umni ljudi, svi zaljubljenici u zlatni srednji vek srpske carevine, tragali su za imenom i poreklom majstora mađioničara. Čaša je dugo podrhtavala...”), Drašković, a s njim i njegov glavni junak, u nekoliko navrata, njihovu aktivnost nazivaju spiritualističkom, umesto spiritističkom seansom. Ni učeni doktor ni pisac, zainteresovan za njegova naučna dostignuća, ne znaju, dakle, za razliku između spiritizma kao sujevernog verovanja u duhove i spiritualizma kao idealističke filozofije.\nOpremivši ga veleučenošću, nadnaravnim moćima („pogledom slika dušu”) i gospodskim manirima (gotovo nijednu rečenicu ne izgovara bez psovke, a omiljene su mu: „J.... te blesavog/blesavu” i „Nabijem te na k....”), Drašković Arona otprema u zaplet tipičan za „sapunsku operu”.\nU Srbiju iz Amerike stiže Nik Visper, tu odmila prozvan Nidžo Sufler. Donosi jednu sliku koju je, iako bez crtačkog dara, nacrtao u bunilu, kao pod hipnozom, a na njoj, kao na fotografiji, predstavljena je devojka s mladićem u zagrljaju. Taj mladić nije niko drugi do Sufler, i to u uniformi srpskog vojnika. Sve se to dogodilo davno pre Nidžovog rođenja, posle povlačenja srpske vojske preko Albanije. Ali, misterija nikad ne ide sama! Crtajući ovu sliku u transu, Nidžo je progovorio i srpski. Ostaje, međutim, tajnovito zašto, u direktnom kontaktu sa narkomanijom vasione, Nidžo srpskim jezikom nije obdaren valjano, nego posve traljavo. Ovu omašku neba, pisac štedro koristi za izradu niza leksičkih skečeva u kojima, na primer, mladi Amerikanac umesto glagola brkati upotrebljava glagol drkati i tome slično.\nTreba, dakle, razrešiti misteriju Nidža Suflera. Ali, šta je to za onog ko smelo postavlja ne samo pitanje o postojanju Boga, nego i „pitanje svih pitanja”, o onome što je stvorilo Boga, i ko uspeva da reši zagonetku Velikog praska („svemirska kokoška” zagrevala je do tačke pucanja „svemirsko jaje”, u kojem su bile sabijene sve poznate i nepoznate energije sveta). Doktor Aron rešava stvar. Pronađena je devojka sa Suflerovog crteža! I sve se završava veselo, veridbom, pri kojoj verenica „nije ni osetila svoje prstenovanje”.\nEto, to je, na samom vrhu liste najprodavanijih i najčitanijih romana domaćih pisaca, još jedno delo paraliterature.\nU „Vremenu”, 1930, Rastko Petrović je objavio tekst „Između Istoka i Zapada”, s podnaslovom „Idejni hašišizam u književnosti”, koji izvrsno dijagnostikuje problem kvazidijagnostikovanja misterije postojanja, što i danas prednjači u srpskoj književnosti. „Misticizam koji sad natapa našu misaonost”, piše Rastko Petrović, jeste „idejni hašišizam u našoj misaonosti, koji uspavljuje i donosi košmare!”\nZa Vuka Draškovića koji je, čak dva puta, igrom slučaja, jedini izbegao pokušaj ubistva od strane režima Slobodana Miloševića, s pravom bi se moglo reći da je i jedini intelektualac u Srbiji koji je od vatrenog nacionaliste evoluirao u demokratu. Na izvestan način, Drašković je personifikacija političke tranzicije u Srbiji. Nažalost, u njegovom poslednjem romanu, nalazi se i nekoliko ideoloških naplavina iz njegovog starog perioda. Dva primera:\nAron kaže da Boga nije osetio ni u jednoj zapadnoevropskoj bogomolji, već samo u Izraelu i u Srbiji, u jednoj minijaturnoj crkvi, takozvanoj Čobanovoj kapeli (str. 200). „Većina Hrvata bila (je) uz ustaše ili u domobranima, a većina hrvatskih Srba u partizanima i za komuniste” (210).\nNIN i tri praseta\nVuk Drašković, Doktor Aron\nTemena magijskog kvadrata Vukovih ideologema čine hrišćanstvo, antikomunizam, filosemitizam i ono što bih grubo nazvao veštičarenje. Sve ove ideje krasile su dominantni misaoni tok srpskog nacionalističkog kiča razmahanog tokom devedesetih, posebno na televizijskim kanalima BKTV i Palma i ja sam bio ubeđen da su, ako ne u odumiranju, ono u recesiji i da su našle neku svoju mišju rupicu iz koje neće nikada više na velika vrata ući u naše živote, ali avaj, evo ih uvezane u kožu, zlatotiskaju mi se pred očima i ističu ozbiljnu kandidaturu da postanu Ninov roman godine\nOvaj tekst bih mogao početi, a i završiti, jednostavno: roman Doktor Aron Vuka Draškovića (Srpska reč, 2009) ništa ne valja, a mnogo me mrzi da vam objašnjavam zašto. Ipak, ne činim to, ne samo zato što sam dužan da objašnjavam svoj estetski sud, već zato što knjiga koja je toliko loša nosi u sebi previše zlog semena i pregršt pogrešnih ideja za koje verujem da ih autor uopšte nije svestan, a o čitaocima da ne govorimo. Stoga osećam moralnu obavezu prema onima koji će u nekom trenutku svog života uzeti ovaj roman u ruke, smatram da je moja dužnost da ih upozorim, pa ukoliko me poslušaju uštedeće sebi dragoceno vreme koje bi potrošili čitajući ovaj književni otpad, a ukoliko me ne poslušaju, sretan im put.\nIpak, pre nego što se upustim u pokušaj čivijanja po raštimovanom/pogrešno naštimovanom orkestru novog romana Vuka Draškovića, moram reći reč-dve o pakovanju. Treba biti sujetan do nebesa i tašt preko svake mere da bi se danas knjiga uvezala u kožu. Postoje neka izdanja Svetog pisma, možda poneki primerak Geteovih Sabranih dela iz sredine devetnaestog veka, za izradu čijih korica je moralo da strada neko nevino živinče, nešto je, dakle, moralo biti odrano, da bi se umstvovanja sabrala i sabila u kožni povez, kao u Eolovu mešinu. Čak iako se radi o sintetičkom proizvodu, zlatotisk naslova i bareljef na hrptu i prednjoj korici ističu ovu ambiciju da sve deluje impozantno, da se unapred stekne utisak da je ovo knjiga koja će vam promeniti život i enterijer dnevne sobe. I konačno, kad odmorite oči od zlata s korice, na forzacu, unutrašnjoj strani, dočekaće vas fotografija autora u sepiji. Na jednoj stranici je on, njegovo iskusno lice, izražajan nos i odlučan pogled, a na drugoj stranici otvaraju se nebesa. Sunce se pomalja iza oblaka i obasjava vas dragi čitaoci, budite spremni, konačno se nalazite pred istinom, imajte hrabrosti te počnite sa čitanjem, pošto ste se zadržali dostojanstvenih pet-deset minuta zadubljeni u misli, kontemplirajući o kjaroskuru, Đorđoneu i Venecijanskoj školi, ili možda o tome kako postoji svetlo na kraju tunela - on je tu, Vuk je tu, a vi ste voljni da budete jedno od tri praseta, jedno od sedam jagnjadi, samo da bi mogali da uživate, da udahnete, da se nađete u priči spasiteljskoj koju vam nudi ova knjiga, već na prvi pogled prepoznata kao remek-delo. Jer samo remek dela izgledaju ovako kad ih u ruku uzmeš, samo ona teže toliko, samo se na njima znoj vaših usplahirenih i uzbuđenih ruku tako zadržava.\nDoktor Aron je roman životopis istoimenog protagoniste, neuropsihijatra, medijuma, naučnika, profesora univerziteta, Titovog ispisnika, domaćina soarea i kružoka u kome se okuplja cvet, odnosno, cr?me de la cr?me beogradskog intelektualnog i umetničkog života u presudnom času po Jugoslaviju, odnosno neposredno pre i posle smrti Josipa Broza. Činjenica da je Draškoviću kao uzor za stvaranje književnog lika poslužio Vesko Savić ne iskupljuje slabost narativnog toka u kojem se skače s teme na temu, ali ostajući na onome što je još neko od velikih mudraca i boraca za istinu nazvao četiri stuba srpstva. (Oprostite mi što ne znam šta se u ovoj sintagmi piše velikim slovom, pravopis za ovakve stvari prestaje da važi - ovakve sintagme su u izuzeću, nadrastaju pravila, vaspostavljajući ih, amin.) Dakle, temena magijskog kvadrata Vukovih ideologema čine hrišćanstvo, antikomunizam, filosemitizam i ono što bih grubo nazvao veštičarenje. Sve ove ideje krasile su dominantni misaoni tok srpskog nacionalističkog kiča razmahanog tokom devedesetih, posebno na televizijskim kanalima BKTV i Palma i ja sam bio ubeđen da su, ako ne u odumiranju, ono u recesiji i da su našle neku svoju mišju rupicu iz koje neće nikada više na velika vrata ući u naše živote, ali avaj, evo ih uvezane u kožu, zlatotiskaju mi se pred očima i ističu ozbiljnu kandidaturu da postanu Ninov roman godine.\nDoktor Aron u ulozi protagoniste objedinjava u svojoj raskalašnoj ličnosti sve ove četiri osobine i poput atomskog jezgra drži na okupu ostale likove u knjizi, od kojih neki zaista nemaju nikakvu funkciju u romanu. Međutim, čak je i autor poput Vuka Draškovića shvatio da bez drame nema romana, odnosno da nije dovoljno što će se nizati epizode u stanu doktora Arona Todorića, već da mora da im doda neki zaplet da bi imalo smisla ispuniti tristotinjak stranica knjige. Zbog toga se, dakle, u romanu pojavljuje Amerikanac Nik Visper, tako lepo, prostački u romanu pokršten u Nidžo Sufler, a pominje se i doktorova velika ljubav Sara oko čega se gradi mala biografska drama. Sve je, kao što vidite, lepo upakovano, a sve to u funkciji pomenuta četiri ideologema kojima nas autor poji i doji.\nAntikomunizam je inherentan liku doktora Arona, mada mu nijedna ideološka matrica nije draga. Ipak, kada je reč o Drugom svetskom ratu jezikom naracije govori se samo o stradanjima onih koji su bili u četnicima, dok se partizani i ne pominju. Pored toga insistira se na epopeji iz Prvog svetskog rata, čime se uvodi intertekstualna igra sa Vremenom smrti Dobrice Ćosića, što nikako nije slučajno. Ova aluzivnost Doktora Arona trebalo bi da pored Ćosića pokrije još i Dostojevskog, međutim, bez obzira na slične ideološke matrice Fjodora i Vuka, Rus je nekako, uz dužne ograde, veliki pisac. Insistirajući, dakle, na herojskim pričama iz Velikog rata autor je želeo da zanemari priču o Drugom svetskom ratu koja je, u najmanju ruku, mogla da problematizuje ulogu dobrog dela srpskog naroda u njemu, odnosno voljno priključivanje partizanima, što je Vuku neshvatljivo. Kada je reč o izboru likova iz naroda, o domaćinima Rajčetu i Vojčetu, o Nikovoj budućoj porodici Kosari, Milošu, Vojinu, svi su oni četnički potomoci ili rođaci. O partizanima i njihovom delovanju priča se isključivo i jedino sa nipodaštavanjem. To se najbolje vidi u basni o Košavi.\nHrišćanstvo je povezano za antikomunizmom, ali i sa činjenicom da predstavlja kopču sa ruskom književnom tradicijom, a poglavito sa Dostojevskim, kojoj bi autor romana želeo da pripada. Veliki deo knjige, poput najvažnijih dela ruske književne tradicije, posvećen je potrazi za bogom, odnosno pokušaju davanja plauzibilnog i uverljivog odgovora da Gospod zaista postoji. S druge strane, njegova hrišćanska vizija je krajnje agresivna i zatvorena za druge religije. Hrišćanstvo se čini usavršenim i zbog toga treba svi da mu se priklonimo.Ovaj naizgled atipični mesijanski stav, koji stolećima nije bio karakterističan za istočno hrišćanstvo, u Srbiji se povampirio devedestih sa masovnim krštenjima, slavama i badnjacima na branicima i polubranicima. Upravo taj duh, duh kraja osamdesetih i početka devedestih, trenutak histerije pred rat, pred bitku, nosi ova knjiga i zbog toga je toliko bitno izneti svoj sud o njoj.\nMoja omiljena retorička figura iz nacionalizma devedesetih je zvanični srpski filosemitizam. Kombinovan sa floskulama koje su lansirali neki ovdašnji Jevreji o Srbima kao nebeskom narodu i sa potpuno neutemeljenom paralelom o jednakom stradanju oba naroda, ova ljubav je porasla do neslućenih razmera i to je lepo, samo kad bi bilo istinske ljubavi čoveka prema čoveku. Naime, u svakom antisemitizmu postoje dva problema: prvi je spremnost na radikalno nasilje izraženo u prefiksu ove kovanice. Međutim, drugi deo je mnogo opasniji jer podrazumeva jednu teorijsku misao provedenu u praksi. To je misao o rasnoj podeli čovečanstva koja, bez obzira na prefiks ljubavi ili mržnje, vodi ne baš veselom kraju. Interesantno je da je ovo najbolje pokazao Sander Gilman, istoričar medicine koji je istraživao „naučni“, „medicinski“ antisemitizam, a svoje demaskiranje pogubnog filosemitizma je dao na primeru istraživanja o tome ko su najpametniji stanovnici Sjedinjenih država. Svako predubeđenje o rasi, bilo ono pozitivno ili negativno, vodi u rasizam. Filosemitizam Doktora Arona, koji nosi izrazito jevrejsko ime, ime Mojsijevog brata, dobija zabrinjavajuću formu u sadističkom uživanju u izraelskim vojnim pobedama. Ipak se, je l’ te, radi o muslimanima.\nOno što sam nazvao veštičarenjem odnosi se na sklonost ka okultnom, misticizmu, teozofiji i sličnim stvarima. Doktor Aron je medijum i njegova istraživanja iz oblasti parapsihologije su ga navodno dovela do određenih saznanja koja potom koristi da bi spojio mladog američkog marinca sa devojkom koja iz prve, posle razmene tri replike, pristaje da se uda za Nika. Devedesetih su na svakom od televizijskih kanala vladali medijumi. Moj omiljeni bio je Ljubiša Trgovčević koji je imao svoju emisiju na TV Politika (u Draškovićevom romanu se ova medijska kuća zove Otadžbina, nimalo čudno). Kako god, spajajući sve ono što se činilo retrogradnim i raspadajućim u društvu koje se „okrenulo Evropi“, Drašković je na najplastičniji mogući način uspeo da nam pokaže gde se tačno nalazimo.\nMožda će se nekom činiti da je ovo eksces, da jedna ovakva knjiga predstavlja izuzetak, ali nemojmo potcenjivati uticaj kulture (nadgradnja) na društvo i proizvodnju (baza). Knjige možda nemaju tu moć da menjaju društvo, ali svakako formiraju pogled na svet istovremeno odražavajući ono što je Gramši nazivao dominantom, odnosno dominantnim pogledom na svet. U ovim međudelovanjima krije se cezura u savremenosti u kojoj se nalazimo. To je rupa iz koje se teško vadi, a s ovakvim romanesknim pokušajima, moći ćemo napolje samo sa bojnim pokličima. Jer, ukoliko se dobro sećate, posle uspešne indoktrinacije srpstvom tokom prvih pet godina vladavine Slobodana Miloševića (1987-1992) usledili su pljačkaški ratovi za „jugoslovensko nasleđe“. Ako je suditi po autoru Doktora Arona, na tom planu nije još sve kazano.


Laguna - Svetlo u prozoru - Lusinda Rajli - Knjige o kojima se priča\nOd autorke bestselera Kuća orhideja.\nSnažna priča o ljubavi, ratu i, nadasve, o oproštaju.\nSADAŠNJOST: Emili de la Martinijer se oduvek opirala svom aristokratskom poreklu. Posle smrti njene glamurozne, rezervisane majke, obrela se sama na svetu, kao jedina naslednica velikog porodičnog doma na jugu Francuske. Jedna stara sveska pesama vodi je u potragu za misterioznom i lepom Sofijom, čija je tragična ljubav promenila kurs porodične istorije.\nPROŠLOST: London 1943. Mlada službenica Konstans Karuters mobilisana je u kontraobaveštajnu službu i u jeku rata stiže u okupirani Pariz. Pošto u prvih nekoliko sati u Francuskoj ne uspe da ostvari agentske veze, slučajno će se naći u jednoj bogatoj porodici upletenoj u smrtonosnu igru tajni i laži. Primorana da odustane od svog identiteta i svih veza s domovinom i voljenim mužem, Konstans biva uvučena u zapetljanu mrežu obmane, čije će posledice uticati na buduće generacije.\nKada Emili otkrije skrivenu odaju u vinskom podrumu porodične kuće, shvatiće da su njeni aristokratski preci bili povezani sa Francuskim pokretom otpora za vreme Drugog svetskog rata. Dok otkriva porodične tajne, Emili se upušta i u lično putovanje kroz vreme, shvativši da joj zamak može pružiti tumačenje sopstvene teške prošlosti i konačno otključati budućnost.\n„Roman koji potvrđuje zašto je Lusinda Rajli toliko cenjena autorka. Priča je kompleksna i promišljena a opet veoma uzbudljiva, emotivna, čak i duhovita. Stil je jasan i u pravoj meri dramatičan, a Rajlijeva majstorski vodi likove tako da ne možete ni u jednom trenutku predvideti šta će se sledeće dogoditi. Knjiga koju ćete čitati sa uživanjem.“ WeLoveThisBook.co.uk\nKnjiga je mnogo dobra. Cita se u jednom dahu. Svo vreme drzi punu paznju. Tople preporuke!!\nOdlicna knjiga, posle citanje serijala ,,Sedam sestara", mislio sam se dali da citam knjigu koja ne e iz tog serijala. Procitao sam je i nisam se pokajao. Cista desetka.\nMoja omiljena knjiga od nje. Izvanredna spisateljica\nDivna priča o životu i ljudima. Ljubav, mržnja, posvećenost i pohlepa se prepliću kroz štivo i drže pažnju čitaoca do poslednje strane. Bilo mi je zadovoljstvo pročitati Svetlo u prozoru. Bilo je to svetlo o životu. Hvala laguni na još jednoj izuzetnoj priči.\nDugo nisam ni jednu knjigu pročitala u jednom dahu. Izuzetno dobro\nŽivot nije život ako nije začinjen dramatikom i isprepleten istorijom. Naša naoko običnost seže do dubina i traži i pronalazi tanane niti koje se vuku i ne prekidaju. Emili ima svoju priču. Ima i svoju tugu kao i svako od nas. A kad je zakopala po tragovima, iskočiše žive slike... Tako nas autorica drži u fabuli, kroz još jednom ispisanu sagu jedne porodice. Plemićka je u ovom slučaju, ali to ne štiti od tuge... Velika uljuljkana majka, otac intelektualac, dete nesnadjeno... Emili živi tudji život, sve do trenutka smrti svoje velike majke... Onda doživljava svoj pravi život. Otkidaju se emocije, život se odmotava, sećanja naviru... Majstorici, već dokazanoj, hvala što nam iznedri svoje čedo. Što je svetlost ugledala dana. U prozoru...\nInteresantan pristup pisanju. Proslost i sadasnjost kao i ostali njeni romani.Sa jedne strane, po meni, naivna mlada zena pored koje je zivot prosao a ona stajala sa strane i gledala, a sa druge hrabra zena sto se upusta u kostac sa svim sto zivot nosi. Lepa knjiga.\nPrelepa knjiga, kao i sve ostale knjige Lusinde Rajli! Topla preporuka!\nRoman „Svjetlo u prozoru“ britanske spisateljice Lusinde Rajli je snažna priča o ljubavi, ratu i, nadasve, o oproštaju. Emili de la Martinijer, junakinja ovog romana se oduvijek opirala svom aristokra...


TURBOMETABOLIZAM - Dr Pankadž Vidž | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 332327\nAutor : Dr Pankadž Vidž\nZajedno sa širenjem savremenog zapadnjačkog načina života po čitavoj planeti, širi se i metabolički sindrom - skup simptoma koji povećava rizik od razvoja srčanih oboljenja, moždanog udara, dijabetesa i drugih bolesti.\nDobre vesti: metabolički sindrom može se staviti pod kontrolu dobro promišljenim programom fizičkih vežbi, prirodne ishrane, kontrole stresa i kvalitetnog sna. U ovoj jezgrovitoj i vedroj knjizi doktor Vidž prečišćava mnoštvo medicinskih istraživanja i pravi jednostavan i efikasan program za vitalnost i zdravlje. Izbegavajući pomodarstvo i jeftine trikove, pruža čitaocima praktične savete, studije slučajeva običnih ljudi i jasne odeljke u kojima uspeva da raskrinka uobičajene medicinske mitove. Ako se pridržavate dokazano efikasnih metoda doktora Vidža, možete da kontrolišete dijabetes, izbegnete metaboličke poremećaje povezane s njim, izgubite višak kilograma i živite zdravijim i srećnijim životom, puni energije.\nUšteda: 95,00 RSD\nAutor Dr Pankadž Vidž\nZDRAV ŽIVOT 323487\nKnjiga dr Sanje Toljan Muškarci u hormonskoj ravnoteži nudi muškarcima ključ za rešavan...\nZDRAV ŽIVOT 309926\nKnjiga “Kako biti zdrav i srećan” dr Tatjane Jocović rođ. Đorđević, akademika u Srpskoj...\nZDRAV ŽIVOT 309290\nMala knjiga koja pogađa pravo u srž Velikog topljenja kilograma. Bernadet Fišer je bi...\nZDRAV ŽIVOT 300272\nBIĆU NAJBOLJA VERZIJA SEBE CD\nMETODE MRŠAVLJENJA Saveti za zdravlje i lepotu za žene i muškarce. Knjiga puna inspirat...


SKANDAL! FIBA NAM OTELA KOSOVO! Na promotivnom spotu za Evrobasket za žene Srbija BEZ JUŽNE POKRAJINE (FOTO) | Sport | Kurir\nRTS GA VIŠE NEĆE EMITOVATI\nSKANDAL! FIBA NAM OTELA KOSOVO! Na promotivnom spotu za Evrobasket za žene Srbija BEZ JUŽNE POKRAJINE (FOTO)\n28.06.2019. 18:20h 28.06.2019. 18:36h\nPromotivni spot FIBA za Evropsko prvenstvo za žene u Srbiji i Letoniji, koji je sinoć emitovan na RTS, a na kome se vidi mapa naše zemlje bez Kosova i Metohije, digao je popriličnu prašinu!\nSvetska košarkaška organizacija priznala je Kosovo još 2015. godine, pa i nije iznenađenje što su u spot stavili mapu Srbije bez naše južne pokrajine, ali čudi što je emitovan na Javnom servisu.\nIz RTS za Kurir kažu da je paket špica i džinglova stigao iz FIBA. Dodaju da imaju obavezu da emituju spot koji su dobili, ali da su zbog sporne mape odlučili da se više to ne emituje.\n"Emiteri su u obavezi da emituju samo taj promo-materijal, ali RTS neće emitovati materijale u kojima se nalazi mapa Srbije bez teritorije Kosova i Metohije. Materijal u kome su predstavljeni gradovi domaćini Evropskog prvenstva u košarci se inače nalaze i na zvaničnom FIBA sajtu. U prenosu utakmice između Srbije i Belorusije, zbog nestanka struje u Zrenjaninu, više puta je došlo do prekida u dostavi signala od španske produkcije, koja proizvodi i prosleđuje signal Evroviziji i svim emiterima, a koju je angažovala FIBA. Tokom tih prekida, greškom je emitovan jedan kadar promo-materijala u kome se videla grafika Srbije bez Kosova i Metohije", saopštila je PR služba RTS.\nSRBIJA JE NA VIDOVDAN POKORILA EVROPU: Pre četiri godine košarkašice su donele prvo zlato u istoriji (VIDEO)\nHEROJ POBEDE LAVICA U ZRENJANINU SONJA PETROVIĆ: Očekujemo dosta bolju igru u nastavku takmičenja! Važno je da je sala bila puna! (KURIR TV)\nMARINA MALJKOVIĆ BRUTALNO ISKRENA POSLE POBEDE NA PREMIJERI: Gore od ovoga ne može! (KURIR TV)\nEvrobasket 2019promotivni spotKosovoSrbijaFIBA


PRIČA O MURASAKI - Lajza Delbi : Domaća Knjižara\nPRIČA O MURASAKI\n"Istinita povest o ženi koja je prva na svetu napisala roman. Živela je u jedanaestom veku i smela je sve što druge žene nisu. Rođena je kao ćerka dvorskog službenika srednjeg ranga i mogla je da proživi zadati život žene, kao poslušna supruga i brižna majka. Ali nije. Sledeći ono najbolje u sebi, hrabro se prepustila mašti i talentu, i ta osvojena sloboda odredila je njenu dalju sudbinu.\nNJeno očaravajuće delo privuklo je pažnju regenta, moćnog i zavodljivog muškarca, i on je pozvao na dvor, za družbenicu carici, ali i u svoju postelju...\nPRIČA O MURASAKI otkriva nam svet tradicionalnog Japana. Govori nam o ljubavi, strasti, dvorskim intrigama. Istovremeno, ona je tanani iskaz o duši dame Murasaki; o duši živoj kao planinski potok i nežnoj kao trešnjin cvet...\nLajzi Delbi, autorki ovog istovremeno uzbudljivog i prefinjenog romana, mora se verovati. Ona dobro poznaje svet o kome piše, jer je jedina žena iz zapadnog sveta koja je bila gejša."\nformat A5, str:494, pismo: ćirilica, ISBN: 86-84559-76-2, izdavač: Globosino Aleksandrija\nPisac / Autor: Lajza Delbi


Festival mimoze u Herceg Novom od 18. februara – Studio B\nFestival mimoze u Herceg Novom od 18. februara\nFestival mimoze u Herceg Novom od 18. februara Tanjug\nObjavljeno: 09.02.2022. 15:52 Izmenjeno: 09.02.2022. 15:52\nU okviru ove zimske turističke manifestacije u Herceg Novom biće organizovano i predstavljanje tri prijateljska grada, među kojima se nalazi i Beograd.\nTradicionalni festival „Praznik mimoze“ održaće se u Herceg Novom od 18. februara do 5. marta, a raznovrstan program obuhvatiće pozorišne predstave, koncerte, književne i poetske večeri, izložbu cveća, sajam vina.\nKako je saopštila Turistička organizacija Herceg Novi, taj grad 53. put organizuje festival mimoze koji će početi koncertom Nede Ukraden na Trgu Nikole Ðurkovića, a završiti se „spaljivanjem Karnevala“, povorkom mažuretkinja i koncertom Dejana Petkovića i Big Benda.\nKako je navedeno u saopštenju, predsednik opštine Herceg Novi Stevan Katić, pozvao je goste iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Severne Makedonije da posete festival „Praznik mimoze“.\n„Radujemo se što ćemo se, nakon dve godine pandemije, ponovo okupiti u Herceg Novom, gradu koji vas uvek dočekuje otvorenih vrata i u kojem se osećate kao kod kuće“, rekao je Katić.\nOrganizatori najstarijeg hercegnovskog festivala su Opština Herceg Novi, Javna ustanova kulture „Herceg Fest“ i Turistička organizacija Herceg Novi.


Profesionalno usavršavanje u Velikoj Britaniji - Centar za transfer tehnologije\nProfesionalno usavršavanje u Velikoj Britaniji\n07 sep Profesionalno usavršavanje u Velikoj Britaniji\nObjavljeno u 13:33h\nU toku je konkurs za četvrti ciklus programa „Profesionalno usavršavanje u Velikoj Britaniji“. Program finansira Britanska ambasada u Beogradu sa ciljem da poveća kapacitet državnih institucija u Republici Srbiji za pristupanje EU.\nNa konkurs se mogu prijaviti državni i javni službenici, članovi pregovaračkih grupa, od kojih će šest odabranih boraviti i raditi do šest nedelja tokom februara i marta 2016. godine u Velikoj Britaniji, nakon čega se od njih očekuje da svoje znanje i iskustvo stečeno u okviru ovog programa podele sa kolegama u cilju unapređenja rada na pridruživanju Srbije Evropskoj Uniji.\nRok za prijavu je 15. septembar 2015. godine, a uslov za učešće u programu je odlično znanje engleskog jezika.\nViše o programu na: http://www.britishcouncil.rs/professional-development-2016


eKapija | Petrol grupa u prvih devet mjeseci ostvarila je 2,29 mlrd EUR prihoda - Zabilježen pad od 30% u odnosu na isti period lani\nIzvor: Mina | Subota, 21.11.2020.| 13:03\nPetrol grupa u prvih devet mjeseci ostvarila je 2,29 mlrd EUR prihoda - Zabilježen pad od 30% u odnosu na isti period lani\nGrupa Petrol u prvih devet mjeseci ostvarila je 2,29 mlrd EUR prihoda od prodaje, što je 30% manje u odnosu na isti period prošle godine.\nNeto dobit potonula je 49%, na 40,5 mil EUR. Na poslovanje je uticao pad prodaje naftnih derivata, uglavnom zbog antikrunskih mjera na svim tržištima.\nSituacija se pogoršala u martu pojavom novog koronavirusa. Mjere koje su zemlje preduzele za suzbijanje pandemije, ograničavajući kretanje između zemalja i između lokalnih zajednica, dovele su do značajnog pada prodaje naftnih derivata zbog saobraćajnih ograničenja, prenosi SEEbiz.\nKako kažu, njihova je glavna briga, čak i u slučaju drugog talasa epidemije, poduzimanje mjera za zaštitu zdravlja i Petrolovih kupaca i zaposlenih.\n- Snabdjevanje energijom teče bez problema, sva prodajna mjesta rade - rekli su, dodajući da se planovi za ovu godinu ne mogu ostvariti zbog nove epidemije koronavirusa i rezultirajuće nepredvidive ekonomske krize.\nU prvih devet mjeseci Petrol grupa ostvarila je 301,9 mil EUR prilagođene bruto dobiti, što je 13% manje u odnosu na isti period prošle godine. Bruto operativna dobit pala je četvrtinu na 114,4 mil EUR.\nVećinu je generisala prodajom naftnih derivata, petinu prodajom robe i srodnih usluga, ostatak prodajom drugih izvora energije, energetskim i ekološkim rješenjima te proizvodnjom električne energije iz obnovljivih izvora.\nGrupa je u prvih devet mjeseci prodala 2,3 miliona tona naftnih derivata, što je pad od 21 odsto, uglavnom zbog manje prodaje u maloprodaji kao rezultat Covid-19. Prodaja ukapljenog naftnog gasa iznosila je 114 hiljada tona ili 17 odsto manje.\nProdaja električne energije zaustavila se na 15,7 teravat sati, a prodaja prirodnog gasa na 19,9 teravat sati.\nGrupa Petrol u prvih je devet mjeseci ostvarila 345,2 mil EUR prihoda od prodaje robe, što je tri odsto manje u odnosu na isti period prošle godine. Krajem septembra imao je preko 510 benzinskih servisa, od toga 318 u Sloveniji, 110 u Hrvatskoj, 42 u Bosni i Hercegovini, 15 u Srbiji, 15 u Crnoj Gori i deset na Kosovu.


Мамама већа примања док су на боловању | Новости\nсреда, 24. 07. 2019. у 10:01\nVreme je bilo da se Drzava brine za mama a dok su na bolovanje, ujedno I voditi racuna dasu zasticen zakonski da nebi poslodavci davali otkaze kako I'm pase. A isto i trudnice staviti po zakonsku zastitu.\nSta je sa porodiljama koje su dobile resenja o nadoknadama jos pre 1-1.5 godinu i sada nemaju prava na povecanja - pracenje zarada kod poslodavca! Koja je imala 30.000 nadoknadu i dalje ima 30.000 - nema ikakvog povecanja, iako je mozda kod gazde sada 35.000... Jos gore je za posebnu negu deteta - koriste resenja o nadoknadi izdate jos za potrebe porodiljskog odsustva! Na taj nacin, ako se zena porodi 2019. a posebnu negu deteta ''produzi'' na primer do 2022. primace svo vreme istu nadoknadu\nDa da sigurno a mnogima i otkaz\nБудуће маме би требало да примају надокнаду без обзира да ли су у радном односу,или не.Новац за то се мооора наћи.\nPorodiljama bi trebalo isplatiti garantovanu zaradu ako ne ispunjavaju uslove za veću naknadu, i to je po meni možda i najjači podsticaj za radjanje dece. Svaka isplata manja od garantovane zarade je sramotna za državu i ponižavajuća za porodilju\nSve je to lepo ali sta posle kad prodje porodiljsko? Treba iskolovati decu, treba da imaju neku perspektivu... Mnogo sire i dublje treba resavati problem. Ima li podatak pored prirodnog prirastaja koji je u minusu, koliko ih je otislo iz zemlje?\npozdravljam, medjutim nije sve u parama i nije sve samo u primanju jednog roditelja. deca su skup hobi u danasnje vreme i za pospesivanje nataliteta je potrebo stvoriti suprotnu sliku - da svaka porodica moze da priusti da odgoji i skoluje dvoje dece. Tek onda ce ovakve mere da podignu natalitet a da nemamo povecanje siromastva i funkcionalne nepismenosti. Lepo je neko napisao u komentarima - sta posle? skola? odeca i obuca? rekreativne nastave i ekskurzije? vanskolske aktivnosti?


Život je priča svih generacija - Kolping Društvo Srbije\nŽivot je priča svih generacija\nČinjenica da je u toku kontinuirani proces starenja stanovništava je opšte poznata. Starenje stanovništva je naročito ubrzano u zapadnim zemljama i zemljama s visokim tehnološkim razvojem.\nSrbija, kao deo Evrope nije izuzetak po pitanju tog trenda.\nStarenje stanovništva uglavnom ima negativnu konotaciju, zbog toga što se smatra posledicom\nnegativnog priraštaja stanovništva, odnosno “bele kuge”. Ipak, ne smemo zaboraviti da je jedan od razloga povećanja postotka starijih u društvu i produženi životni vek čoveka. Zahvaljujući poboljšanju uslova i kvaliteta života i napretku u oblasti medicine, životni vek ljudi se prudužava, što je pozitivna okolnost i cilj većini ljudi.\nDakle, ako posmatramo stvari iz ugla da većina ljudi želi da živi što duže i samim tim i da ostari, potrebno je da redefinišemo način na koji gledamo na starenje.\nDa bismo uspešno planirali podršku i zaštitu starije populacije korisno je da pođemo od sebe i da se zapitamo kakav bismo život mi želeli da živimo u kasnijim godinama – kako bismo voleli da nas\ntretiraju i šta bismo od sadržaja i usluga voleli da imamo na raspolaganju da bismo bili što vitalniji i da bi nam život bio što kvalitetniji.\nAko razmišljamo na takav način, nameće se zaključak da je u društvu bitno promovisati koncept\naktivnog starenja i omogućiti ljudima da kroz čitav život budu aktivni i uključeni u društvo.\nTakođe bitno je promovisati prava starijih osoba, ali i pružiti im adekvatnu podršku kad se nađu u situaciji gde ne mogu da se brinu o sebi.\nNaši stariji sugrađani i sugrađanke su marginalizovana kategorija društva, pa samim tim zapostavljeni i u sistemu socijalne zaštite. Iz tog razloga želimo da putem ove kampanje vratimo fokus na temu položaja starijih, njihovih prava i obaveza.\nDo sljedećeg teksta vas pozivamo da se zapitate: Da li su stariji u društvu voljeni i sigurni, ili pak nevidljivi?\nOva kampanja je deo projekta „Socijalna zaštita u fokusu Novosađana“ koji se realizuje u okviru\nprograma „Aktivni građani-bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju Srbije“,\nkoji realizuje BOŠ uz podršku američkog naroda putem Američke agencije za međunarodni razvoj\nGodišnja konferencija programa Osnaživanje žena\nU četvrtak, 17.12.2020. godine, u periodu od 14 do 16h, održana je online konferencija “Godišnja konferencija programa Osnaživanje žena – Ravnopravna, Srčana, Snažna, Inovativna”. Nakon uvodne reči direktorke Melinde Tomić,…\nZavršna konferencija projekta “Iskustveno učenje”\nU petak, 11.12.2020. godine, u periodu od 11 do 13h, održana je online završna konferencija projekta „Iskustveno učenje“, koji realizujemo u saradnji sa školama sa teritorije cele Srbije. Nakon uvodne reči direktorke Melinde…\nProjekat “Iskustveno učenje” realizujemo od 2014. godine, u saradnji sa školama širom Srbije. Šestogodišnje iskustvo u oblasti razvoja i primene service-learning metodologije u nastavnom radu, odnosno učenja zalaganjem u lokalnoj…


Volvo S60 2.4i vs Mercedes Benz C 230 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Volvo S60 2.4i vs Mercedes Benz C 230\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i limuzina sa 4 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Veliki porodični automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (prednji koji implementira Volvo, odnosno zadnji kada je u pitanju Mercedes Benz). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Volvo, 5-cilindrični agregat sa 20 ventila i 170ks , dok je drugi 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 204ks koji potpisuje Mercedes Benz.\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu Mercedes Benz za nijansu prednjači. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju veliki porodični automobil, što u principu znači dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 2% više metala.\nMercedes Benz je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.3 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 245 kilometara na čas, 20km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 9.1 litara goriva na 100 kilometara (31 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Mercedes Benz nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude Mercedes Benz. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Ana Sević tuži Darka Lazić: Dužan 900 000 dinara za alimentaciju?! – Tračara\npiše Tracara.com 28. 05. 2020., 13:28\nAna Sević navodno je podnela tužbu protiv bivšeg supruga Darka Lazića, za neplaćanje alimentacije.\nPevač, navodno, od razvoda nijednom nije ispunio svoje obaveze, pa je dug sad već narastao na 900.000 dinara.\n“Ana je presavila tabak i podnela tužbu protiv bivšeg supruga Darka Lazića, koji od razvoda nije uplatio nijednu alimentaciju koju je sud odredio za potrebe izdržavanja njihove zajedničke ćerkice,“ priča izvor blizak folk pevačici i nastavlja:\n'Cause all of me loves all of you ♥🍀…\nA post shared by ANA SEVIC OFFICIAL (@anasevicofficial) on Mar 26, 2020 at 12:26pm PDT\n„Budući da njih dvoje nisu u braku više od dve godine, taj iznos je narastao na 900.000 dinara, Ana je rešila da novac potraži pravnim putem.“\nSevićeva je, kako dalje pišu domaći mediji, tužbu podnela u najstrožoj tajnosti i advokte zamolila za diskreciju, budući da su i ona i Darko javne ličnosti.\n“Ana ne želi da javno blati oca njene ćerke, kako ne bi povredila osećanja malene Lorene. Ona samo želi da naplati ono što joj po zakonu pripada u iznosu koji je sud odredio. Budući da od razvoda Lazić nije dao ni dinara, Ana sada potražuje oko 8.000 evra”, kaže izvor i objašnjava zbog čega je Sevićeva tek sada tužila bivšeg supruga.\n“Ana nije želela da ga tuži ranije zbog toga što je Darko imao problema sa narkoticima, sa zakonom, a onda je doživeo i tešku saobraćajnu nezgodu. Tada joj je jedino bilo važno da se izvuče, ali budući da je sada dobro i da nastupa, da zarađuje, vreme je da svoje obaveze prema ćerki izmiri”, tvrdi izvor.\nPrethodna vest Tijana Ajfon uhapšena zbog prostitucije, čamcem ušla ilegalno u Bosnu\nNaredna vest Iskrena ispovest Novaka Đokovića: Želim još dece, ali Jelena nije spremna


Ko kontroliše poslovanje Eparhije vranjske? – DAVID\nKo kontroliše poslovanje Eparhije vranjske?\nProsečnom vranjskom verniku ostaje da se uzda samo u proviđenje, jer su njegovi novci, kad ih zarađuje, državni, kad ih u Eparhiji troši, crkveni. I u tom interregnumu generišu se skandali poput “afere Artemije”, u kojoj će krivci za zloupotrebljena sredstva, kojima se takođe zameće trag, odgovarati “kanonski”, a ne po državnim zakonima. Običan građanin, vernik, neobavezan monaškim zavetom o askezi, za to bi dobio desetine godina robije.\nU dopisu, pak, iz Ministarstva trgovine i usluga, koji je potpisala Miroslava Krsmić, ovlašćeno lice za postupanje po zahtevu, kaže se da “Sektor tržišne inspekcije ne raspolaže dokumentima koji sadrže tražene informacije u vezi kontrolisanja Eparhije vranjske, kao i eventualno utvrđenih nepravilnosti, s obzirom da tržišna inspekcija u periodu 2005-2010. godine nije vršila kontrlu Eparhije vranjske”.\n-Nadležnosti MInistarstva vera – kaže se u dopisu potpisanom od strane državnog sekretara ovog ministarstva, Dragana Čurovića – su propisane članom 24. Zakona o ministarstvima, kojim nije predviđena kontrola poslovanja crkava i verskih zajednica. One su nezavisne od države i imaju pravo da samostalno uređuju i sprovode svoj poredak i organizaciju i da samostalno obavljaju svoje unutrašnje i javne poslove. Shodno navedenom ne posedujemo podatke o traženim informacijama.\nPogledaj original: NUNS Centar za istraživačko novinarstvo – CINS » Blog Archive » Ko kontroliše poslovanje Eparhije vranjske http://www.cins.org.rs/?p=2539#ixzz0ztZdfP8f


Zemaljski muzej BiH 1. februara puni 128 godina – Magazin Plus\nHome/Kultura/Zemaljski muzej BiH 1. februara puni 128 godina\nNajstarija moderna, kulturna i naučna institucija u Bosni i Hercegovini Zemaljski muzej 1. februara napunit će 128 godina, a u čast te godišnjice posjetitelji će moći od 12 do 20 sati besplatno posjetiti Muzej\nNa taj dan bit će postavljena gostujuća izložba od evropskog kulturnog značaja jer će biti izloženi predmeti koje publika do sada nije vidjela, a od izuzetne su vrijednosti.\nOva izložba bit će otvorena 10 dana, a kako je za Fenu kazao vršilac dužnosti direktora Zemaljskog muzeja Mirsad Sijarić u budućnosti će se nastojati da se 1. februar uvijek obilježava nizom manifestacija u Muzeju.\nDodao je da će tokom tog dana biti organizirane prezentacije poslova koji se obavljaju unutar Muzeja, a obično su skriveni od javnosti, kao i prezentacije filmova o Zemaljskom muzeju. Bit će izložena i originalna sarajevska Hagada.\nZemaljski muzej BiH zvanično je otvoren 1888. godine, preživio je tri rata, a opstao i nakon što su većim dijelom obustavljeni grantovi za sedam bh. institucija kulture od značaja za državu jer njihov pravni status nije riješen.\nZbog finansijskih poteškoća nakon ukidanja grantova, na tri godine zatvorio je svoja vrata, ali je 15. septembra prošle godine nanovo otvoren što su mnogi dočekali s oduševljenjem.\nSijarić kaže da je situacija u Muzeju slična onoj kakva je bila i prije nekoliko mjeseci kada je Muzej tek otvoren, ali s obzirom na to da je početak godine izrazio je očekivanje da će biti realizirana data obećanja predstavnika različitih nivoa vlasti u finansijskom smislu.\n“U pravnom smislu ne očekujemo neke bitne promjene, a to bi značilo da je Muzej i dalje talac neriješene situacije i neriješenog pravnog statusa”, smatra v.d. direktora Zemaljskog muzeja BiH.\nOsnivanju Muzeja prethodio je period u kojem su brojni pojedinci ili grupe intelektualaca ukazivali na potrebe za jednom takvom ustanovom sve dok nije osnovano Muzejskog društvo i nakon toga 1. februara 1888. godine Zemaljska vlada osnovala Zemaljski muzej za BiH.\nNakon što je otvoren prostor u kome je prvobitno bio smješten uskoro je postao suviše skučen i nepogodan, te se 1908. pristupilo izgradnji novih zgrada. Odlučeno je da se gradi muzejsko zdanje paviljonskog tipa u koje će biti smještene kao zasebne cjeline sve postojeće zbirke, prenosi FENA.\nGradnja je završena 1913., a Muzej je u današnjoj zgradi otvoren za javnost 4. oktobra te godine.\nEP rukomet: Norveška slavila protiv Poljske


"Narod pobjeđuje" pita tivatsku policiju: Ko je u Seljanovu pucao u vazduh?\n"POČINILAC ISPALIO OKO DVADESET METAKA"\n"Pucnjava je bila praćena napadno preglasnom muzikom i drekom više osoba. S obzirom da su muzičku podlogu pucnjave i dreke činile režimske kvazipatriotske pjesmice, čini se da su revolveraš i njegova družina čitavom naselju željeli pokazati i dokazati svoj "patriotizam", tj. svima staviti do znanja da su oni podobni i lojalni aktuelnom režimu"\n5698 pregleda\t6 komentar(a)\nGrađanska lista "Narod pobjeđuje", Foto: Građanska lista "Narod pobjeđuje"\nGrađanska lista "Narod pobjeđuje" zatražila je od Odjeljenja bezbjednosti (OB) Tivat informaciju ko je sinoć u naselju Seljanovo pucao u vazduh iz pravca novih stambenih zgrada u Bokeškoj ulici.\nU tim zgradama solidarnosti pored bronih činovnika Opštine Tivat i opštinskih javnih preduzeća i ustanova, stanove ima i dosta tivatskih policajaca.\nOB Tivat juče je u saopštenju lokalnom javnom servisu Radio Tivat o stanju bezbjednostiti u gradu i poštovanju mjera na sprečavanju širenja koronavirusa tokom proteklog vikenda i vaskršnjih praznika, naglasilo da "u gradu sve protiče mirno i sa aspekta drugih nezakonitosti" i da "nije bilo registrovanih i prijavljenih krivicnih djela i prekrsaja."\n"Sinoć oko 19.30 časova – dakle, već uveliko u vrijeme policijskog sata - naselje Gornje Seljanovo potresla je bjesomučna pucnjava iz pištolja. Pucnjava je dopirala iz pravca zgrada na bivšoj lokaciji Švedskih baraka, a počinilac je ispalio, jedan za drugim, oko dvadesetak metaka. Pucnjava je bila praćena napadno preglasnom muzikom i drekom više osoba. S obzirom da su muzičku podlogu pucnjave i dreke činile režimske kvazipatriotske pjesmice, čini se da su revolveraš i njegova družina čitavom naselju željeli pokazati i dokazati svoj "patriotizam", tj. svima staviti do znanja da su oni podobni i lojalni aktuelnom režimu", saopštila je večeras tim povodom lista "Narod pobjeđuje".\nOni su istakli da je suvišno govoriti o ogromnoj opasnosti po bezbjednost i živote građana koju ovakvi događaji uzrokuju jer "svi znamo da ti ispaljeni meci moraju pasti na zemlju."\n"Ali postoji i jedan neuporedivo veći problem: tenzije u Tivtu i uopšte u Crnoj Gori odavno su podignute do nivoa koji je sve teže kontrolisati. Stanje izolacije u kojem egzistiramo od polovine marta, te brojni protivustavni i totalitarni akti državnih organa dodatno su naelektrisali ionako krajnje zategnutu socijalno-političku situaciju. Događaji kao što je sinoćnja pucnjava na Gornjem Seljanovu potencijalno mogu biti ona kap koja će preliti čašu", saopštila je lista "Narod pobjeđuje" javno upitavši odgovorne u OB Tivat "da li su počinioci ovog divljačkog djela privedeni i da li je protiv njih podignuta krivična prijava".\n"Obraćamo se Odjeljenju bezbjednosti Tivat zato što je slučaj koji smo opisali prije svega u njihovoj nadležnosti. Obratili bismo se, povodom istog, i funkcionerima Opštine Tivat. Nažalost, iz naših ranijih saopštenja i pitanja koja smo im upućivali, a na koja nije bilo odgovora, jasno nam je da njih ni sadašnjost ni budućnost Tivta ne zanimaju. Zanima ih samo da po svaku cijenu ostanu na vlasti. A to je u ovom istorijskom trenutku opasnije nego što je ikad bilo", zaključuje se u saopštenju liste "Narod pobjeđuje".\nkoronavirusTivat policijaOB TivatOdjeljenje bezbjednosti TivatSeljanovoTivatGrađanska lista "Narod pobjeđuje"\n26.07. 15:20 h\t205\t43881\n26.07. 06:45 h\t297\t38116\n26.07. 13:20 h\t247\t34580\n26.07. 08:00 h\t26\t33809\n26.07. 09:41 h\t380\t31360


Potvrđena optužnica protiv Amira Zukića i drugih: Pročitajte detalje… – Haber.ba\nPotvrđena optužnica protiv Amira Zukića i drugih: Pročitajte detalje…\nOpćinski sud Sarajevo (OSS) potvrdio je optužnicu protiv Amira Zukića, Safeta Bibića, Senada i Nedžada Trake, Ramiza Karavdića, Eseda Džananovića, Asima Sarajlića, Mirsada Kukića i Seida Fazlagića, potvrdila je za “Fenu” glasnogovornica Tužilaštva Kantona Sarajevo Azra Bavčić….\nOptužnica Amira Zukića, Safeta Bibića, Nedžada Traku, Senada Traku i Ramiza Karavdića tereti za udruživanje radi činjenja krivičnih djela u vezi sa krivičnim djelom primanje nagrade ili drugog oblika koristi za trgovinu uticajem te krivično djelo protivzakonito posredovanje.\nZukić se tereti i za krivično djelo – nedozvoljeno držanje oružja.\nIstovremeno, Esed Džananović se tereti za krivično djelo zloupotreba položaja ili ovlasti, a Asim Sarajlić i Mirsad Kukić za krivično djelo primanje nagrade ili drugog oblika koristi za trgovinu uticajem, dok je Seid Fazlagić optužen za krivično djelo pomoć počinitelju nakon izvršenog krivičnog djela.\nKako se u optužnici navodi, Amir Zukić i Safet Bibić terete se da su u toku 2016. godine organizovali grupu kojoj su se pridružili Senad i Nedžad Trako te Ramiz Karavdić.\nPrema tužbenim navodima, oni su kao članovi grupe pronalazili osobe koje su spremne da daju novac za zaposlenje u Elektroprivredu BiH, nakon čega je Amir Zukić koristeći svoj uticaj preko Eseda Džananovića realizovao nezakonita zapošljavanja u ovo preduzeće.\nUsto, Asim Sarajlić i Mirsad Kukić terete se da su koristeći svoj položaj posredovali prilikom zapošljavanja, čime su, kako se navodi, počinili krivično djelo primanje nagrade ili drugog oblika koristi za trgovinu uticajem.\nTeme:Amir Zukić, Asim Sarajlić, Općinski sud Sarajevo, optužnice, SDA


Karla Tejada Arias | Harvard Catalyst Profiles | Harvard Catalyst\nTejada Arias, Karla\nKarla Tejada Arias, M.D.\nDept. of Medicine, Division of Gerontology, Lowry 1A\n617 632 8684\n617 632 8633\nHenao J, Fernandez R, Tejada Arias K, Chae C. Diffused Alveolar Hemorrhage in the Setting of Scleroderma Renal Crisis. Cureus. 2019 Jun 18; 11(6):e4932. PMID: 31431838.\nTejada Arias's Networks


DKC4351 | DEKALB ®\nSigurnost pre svega! Stabilnost u svim uslovima proizvodnje Postizanje visokih prinosa je moguće i u teškim klimatskim uslovima. Osigurajte svoj prinos bez obzira na sušu i teške uslove proizvodnje. Visok potencijal za prinos Maksimalni prinosi sa novom generacijom DEKALB® hibrida. Hibrid sa visokim stepenom prilagodljivosti i tolerancije na uslove okoline pruža proizvođačima veću profitabilnost po hektaru. Otpuštanje vlage Ostvarite prinose bez odlaganja žetve. Niska vlažnost za vreme žetve eliminiše potrebe za veštačkim sušenjem, umanjujući na taj način troškove proizvodnje.


Ćerku Anice Dobre, glumicu Minu Softić uslikali smo u jednom popularnom prestoničkom kafiću, gde je uživala sa drugaricom.\nMina Sovtic paparaco\nKako su sve vreme pričale na engleskom jeziku, shvatili smo da je Minina gošća iz inostranstva.\nDa je nasledila gracioznost i harizmu od mame bilo nam je jasno kada se Mina Softić pojavila u kafiću, a za njom se okrenuli momci koji su sedeli u bašti. Ipak, ona je bila fokusirana na razgovor sa drugaricom, kojoj je očigledno pre toga pokazivala Beograd.\nU jednom trenutku glumica je spazila psa koji joj je prišao, pa ga je mazila sve dok vlasnik nije morao da krene kući. U međuvremenu, Mina je sve vreme proveravala mejlove na mobilnom telefonu, očigledno, očekujući važne vesti.