Aktuelnosti - Uprava za slobodne zone\nDana 28. januara ove godine u prostorijama Ministarstva finansija održana je radionica na temu prezentacije novog Pravilnika o obliku i sadžini izveštaja o poslovanju slobodne zone.\nRadionici su prisustvovali predstavnici Uprave za slobodne zone: direktor Uprave, Jasmina Štambuk, Šef Odseka za kontrolu, nadzor, razvoj i promociju slobodnih zona, Vidak Tomić, savetnik u Upravi za slobodne zone, Bojan Komljenović, kao i direktori privrednih društava za upravljanje slobodnim zonama i predstavnici slobodnih zona čiji je zadatak sastavljanje godišnjih izveštaja o poslovanju slobodne zone.\nJasmina Štambuk, direktor Uprave za slobodne zone je u uvodnom delu radionice poželela dobrodošlicu svima i iznela svoja zapažanja i preporuke oko implementacije novog Pravilnika o obliku i sadžini izveštaja o poslovanju slobodne zone.\nU drugom delu radionice, predstavljene su sve izmene Novog pravilnika, urađena je komparativna analiza sa prethodnim Pravilnikom i izneta su očekivanja Uprave po pitanju daljeg izveštavanja.\nCilj radionice je bio upoznavanje predstavnika slobodnih zona sa novim Pravilnikom kao i edukacija prisutnih kako bi naredne godišnje izveštaje sačinjavali sa minimalnim brojem grešaka.\nSvečani Novogodišnji koktel Uprave za slobodne zone održan u Klubu poslanika\nU svečanoj sali Kluba poslanika, održan je Novogodišnji koktel kome je prisustvovao veliki broj zvanica. Pored zaposlenih u Upravi za slobodne zone, koktelu su prisustvovali predstavniciKabineta predsednika Republike Srbije, Ministarstva finansija, Uprave carina, Razvojne agencije Srbije, predstavnici društava za upravljanje slobodnim zonama, lokalnih samouprava kao i predstavnici kompanija, osnivača slobodnih zona.\nOvom prilikom direktorka Uprave za slobodne zone Jasmina Štambuk, pozdravila je sve prisutne i održala prigodan govor, u kome se osvrnula na najznačajnije poslovne rezultate ostvarene u 2019. godini i istakla: „Ova poslovna godina je bila dinamična i očekujemo da će i sledeća biti još dinamičnija, još aktivnija. Drago nam je da smo deo velikog projekta, razvoja zona i privlačenja značajnih stranih i domaćih investicija u naše zone.”\nNa kraju svog izlaganja, direktorka Uprave za slobodne zone, poželela je prisutnimai njihovim porodicama sve najbolje u Novoj godini kao i poslovni i lični uspeh i blagorodne predstojeće praznike.\nOsnovana 15. Slobodna zona u Srbiji – Slobodna zona “Šumadija”\nU četvrtak, 31. oktobra 2019. godine Rešenjem Vlade Republike Srbije osnovana je Slobodna zona „Šumadija“ u Kragujevcu.\nNovoosnovana zona je 15. slobodna zona u Republici Srbiji i obuhvata teritoriju površine 10ha 76a 37m².\nOsnivanje još jedne slobodne zone ima za cilj ubrzani ekonomski razvoj grada Kragujevca kao i povećanje prometa robe i usluga, a obuhvatajući interes celokupnog šumadijskog kraja.\nPrva kompanija koja će poslovati i svoje proizvodne aktivnosti obavljati u režimu ove slobodne zone je kompanija „Yangfeng Global Automotive Interior Co. Ltd.“, koja će se baviti proizvodnjom komponenti za unutrašnjost automobila, kao što su paneli vrata, instrument table, kompletan kokpit i podne konzole. Predviđena vrednost ove investicije je 19 miliona evra, a u narednom periodu se očekuje dalje proširenje slobodne zone „Šumadija“ i dolazak većeg broja investitora.\nOdržana godišnja međunarodna konferencija Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO)\nU periodu od 26. do 28. juna u Barseloni, Španija, održana je peta međunarodna konferencija i predstavljanje slobodnih zona (Annual International Conference & Exhibitation – AICE 2019).\nIspred Ministrastva finansija-Uprave za slobodne zone, Konferenciji je prisustvovala v.d. direktora Uprave za slobodne zone, Jasmina Štambuk.\nTokom trodnevne manifestacije, najbolji predavači iz sveta, kreatori politika, akademici, predstavnici multinacionalnih kompanija i globalni poslovni lideri iz 80 zemalja zajedno sa delegacijom članova Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO), podelili su međusobna iskustva i iskoristili još jednom priliku da ukažu na značaj i ulogu slobodnih zona i posebno skrenu pažnju na njihov doprinos globalnom ekonomskom rastu.\nNa Konferenciji su razmatrane različite teme te održani seminari i paneli iz domena liderstva, transparentnosti poslovanja, logistike i e-commerce-a. Ovom prilikom održan je i veliki broj sastanaka kako sa predstavnicima slobodnih zona iz celog sveta tako i sa predstavnicima regulatora iz ove oblasti u cilju razmene pozitivnih iskustava i unapređenja poslovnog ambijenta u slobodnim zonama Srbije.\nDelegacija Uprave za slobodne zone i predstavnici slobodnih zona Srbije učestvovali u radu Evropskog samita slobodnih zona u Skoplju, Republika Severna Makedonija\nU organizaciji Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO) i Direktorata za tehnološke industrijske razvojne zone (DIDTZ) u Skoplju je u periodu od 2.- 4. maja, održan Evropski samit slobodnih zona u čujem radu su ispred Republike Srbije prisustvovali predstavnici Ministarstva finansija Uprave za slobodne zone vd. direktora Jasmina Štambuk i vd. pomoćnika direktora Svjetlana Ćosović Novaković, kao i predstavnici slobodnih zona Subotice, Beograda, Smedereva i Pirota.\nEvropski samit je imao za cilj da okupi regionalne, visoko rangirane, predstavnike slobodnih zona, kako bi se podelila najbolja iskustva, promovisao koncept slobodnih zona i definisale aktivnosti u pravcu budućeg razvoja slobodnih zona u Evropi i Svetu.\nNa Samitu je učestvovalo 350 zvaničnika među kojima su bili i predsedavajući WFZO Dr. Mohamed Al Zarooni, izvršni direktor WFZO Dr. Samir Hamruni kao i izvršni direktor DITDZ-a Aleksandar Mladenovski.\nSednica Grupacije Slobodnih zona i carinskih skladišta Srbije\nPomoćnik ministra finansija za carinski sistem i politiku Snežana Karanović i direktorka Uprave za slobodne zone pri Ministarstvu finansija Jasmina Štambuk prisustvovale su danas poslednjoj ovogodišnjoj sednici Grupacija Slobodnih zona i carinskih skladišta pri Udruženju za trgovinu Privredne komore Srbije u Privrednoj komori Pirot. Događaju je prisustvovao i generalni direktor Svetske organizacije Slobodnih zona (WFZO) Samir Hamruni.\nPredsednik Grupacije Slobodnih zona Srbije i direktor Slobodne zone Pirot dr Dragan Kostić je, otvarajući sastanak, predstavio aktivnosti Grupacije u toku 2018. godine i predlog Plana rada za 2019. godinu. Slobodnu zonu Pirot je ove godine specijalizovani FDI magazin Fajnenšl Tajmsa proglasio za najbolju u Evropi i treću u svetu.\nOvom prilikom je održana i prezentacija o dosadašnjim rezultatima Uprave za slobodne zone, a s obzirom na to da se ove godine obeležava desetogodišnjice rada te uprave.\n- U Republici Srbiji posluje 14 slobodnih zona u kojima je zaposleno 34.676 radnika što je sedam puta više u odnosu na 2008. godinu kada je u zonama bilo zaposleno 5.500 radnika. U periodu od osnivanja Uprave za slobodne zone do danas Vlada Republike Srbije, na predlog Ministarstva finansija, donela je 35 Rešenja o davanju saglasnosti za određivanje i proširenje područja slobodnih zona. Vrednost ostvarene proizvodnje u slobodnim zonama iznosi 2,2 milijarde evra, što je 10 puta više u odnosu na 2008. godinu u kojoj je ista iznosila 0,2 milijarde evra – rečeno je na prezentaciji.\nNa sednici su razmatrane i izmene Carinskog zakona i pratećih podzakonskih akata u domenu rada slobodnih zona, a tim povodom je pomoćnica ministra Snežana Karanović istakla da novim zakonskim rešenjem smeštanje robe u slobodnu zonu postaje carinski postupak, s tim što za ovaj postupak ne postoji obaveza podnošenja deklaracije. Imajući u vidu novu podelu carinskih postupaka koje uvodi novi Carinski zakon, postupak slobodne zone spada u posebne postupke smeštaja, zajedno za postupkom carinskog skladištenja.\nGeneralni direktor Svetske organizacije Slobodnih zona (WFZO) Samir Hamruni je prezentovao neke od razvojnih programa Svetske organizacije Slobodnih zona (WFZO). On je izvestio prisutne o daljim aktivnostima usmerenim ka otvaranju regionalne kancelarije WFZO za Jugoistočnu Evropu u Srbiji koja bi u budućnosti omogućila korišćenje novih servisa u oblasti poslovanja slobodnih zona, efikasniju razmenu informacija i znanja te moderan pristup organizaciji rada slobodnih zona.\nAlfa tehniks otvorila fabriku\nU Slobodnoj zoni Svilajnac je danas otvorena fabrika kompanije Alfa tehniks, koja se bavi projektovanjem i mašinskom obradom metala. Vrednost investicije je 5,5 miliona evra. Novu fabriku otvorili su predsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović i generalni direktor Alfa tehniksa Dragoljub Radulović.\nTo je 12. fabrika u Svilajncu u proteklih 10 godina, a druga po veličini investicije, odmah iza Panasonika.\nProizvodnja Alfa tehniksa na godišnjem nivou iznosi 10 miliona evra, a 80 odsto proizvodnje namenjeno je izvozu. Proizvodi se plasiraju u više od 40 zemalja sveta.\nPrema rang listi magazina Fdi, Slobodna zona Pirot, koja se nalazi na jugoistoku Srbije, proglašena je vodećom slobodnom zonom u Evropi, a trećom u svetu.\nOvom prilikom, Ministar finansija u Vladi Republike Srbije, gospodin Siniša Mali izjavio je da je to još jedna potvrda da je Srbija postala atraktivna investiciona destinacija i da su ispred Slobodne zone Pirot samo slobodna zona Dubai i slobodna zona na Tajlandu. Istakao je i da je od 2012. do 2017. godine u ovoj slobodnoj zoni realizovano ukupno investiciono ulaganje od skoro 387 miliona evra, dok je broj proizvodnih investitora u zoni porastao za 22 posto u periodu od samo godinu dana, od 2016. do 2017. godine.\n„Svake godine situacija je sve bolja i to jeste jedini način da se ide napred. Ovo je takođe i velika odgovornost za nas da još jačim tempom nastavimo dalje i da razvijamo celu Srbiju. Želimo da svaka slobodna zona potpuno iskoristi svoje kapacitete i otvori još veći broj radnih mesta, a lično ću obići svaku od njih u narednom periodu“, rekao je Siniša Mali, koji je nedavno obišao slobodne zone u Smederevu i Zrenjaninu.\nOn je dodao da je u obrazloženju rang liste istaknuta dobra povezanost Slobodne zone Pirot sa panevropskim Koridorom 10 koji povezuje Beograd sa Sofijom i Turskom, Italijom i Grčkom.\nTakođe u magazinu je navedeno da je slobodna zona Pirot proglašena najboljom evropskom zonom za velike korisnike, da nudi investitorima dodatne podsticaje za radno intenzivne projekte, finansijske podsticaje po najvišim standardima. Pored toga, kompanije su oslobođene poreza na dobit pravnih lica u trajanju od 10 godina od dobitka izveštaja za prvu godinu, gde ulaganja iznose 9 miliona evra u osnovna sredstva, i gde je zaposleno više od 100 dodatnih radnika. Time su stvoreni uslovi za povećanje broja većih proizvodnih korisnika.\nSlobodna zona je dobila i nagradu za povezanost sa transportnim koridorima, razvoj novih tehnologija, pogodnosti za korisnike i unapređenje infrastrukture.\nIzvršni direktor Slobodne zone Pirot, dr Dragan Kostić ovom prilikom izjavio je da je slobodna zona dosegla sam vrh porodice evropskih slobodnih zona, što predstavlja veliko priznanje i obavezu za tim kako bi stvorili napredno ekonomsko okruženje.\nSlobodna zona Pirot nalazi se na Jugoistoku Srbije, osnovana je 1996. godine, a prostire se na povšini od 122 hektara. Svake godine beleži rast od 5 posto do 7 posto, kada se gleda vrednost izvoza, vrednost ostvarene proizvodnje kao i vrednost realizovanih investicija. Ukupan broj zaposlenih u zoni je 5.582 radnika. Ukupan broj korisnika slobodne zone u 2017. godini bio je 75 od čega 22 korisnika se bave proizvodnom delatnošću,a među njima najznačajniji su „Tigar Tyres“, „Tigar AD“, „D-Company“, „Mercatus Tekstile“, „Teri Inženjering“, „Ireli“, i dr.\nVišestruko povećan broj zaposlenih u Slobodnoj zoni Smederevo\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije gospodin Siniša Mali dana 15.10. obišao je Slobodnu zonu Smederevo i tom prilikom ukazao na značaj slobodnih zona za privlačenje investitora i privredni rast Srbije, poručivši da će se zajedno sa Vladom i predsednikom Srbije gospodinom Aleksandrom Vučićem i dalje boriti za svaku novu fabriku i investiciju.\nMinistar je izneo podatak da je u Slobodnoj zoni Smederevo broj zaposlenih u poslednjih pet godina porastao 20 puta, ukupan obim prozvodnje 30 puta, a ukupan izvoz čak 39 puta. Danas ovde ima osam proizvodnih kompanija, koje zapošljavaju 2.300 ljudi, a ostale se bave skladištenjem robe, rekao je ministar.\nIstovremeno je ukazao na činjenicu da su slobodne zone u 2012. godini ostvarile prihod od 2,5 milijardi evra, a da je sada prihod dostigao 4,6 milijardi evra.\nTada smo imali 25 proizvodnih kompanija u svim slobodnim zonama, a danas ih imamo 80. Srbija se menja i ide napred, važne su nam slobodne zone i svaka nova fabrika.\nTom prilikom ministar je najavio obilazak svih 14 slobodnih zona u Srbiji i naveo značaj koncepta slobodnih zona u Republici Srbiji, koju je ova Vlada prepoznala još 2012. godine, kao značajno sredstvo u privlačenju investicija, naročito investicija iz inostranstva.\nPrema njegovim rečima, Slobodna zona Smederevo je slika i prilika i pravo ogledalo privrede Srbije, odnosno kako ona danas izgleda u odnosu na 2012. godinu.\nMinistar je nakon obilaska Slobodne zone Smederevo održao sastanak sa gradonačelnicom Smedereva dr. Jasnom Avramović, direktorom Uprave za slobodne zone Milanom Ristićem, pomoćnikom direktora Uprave za slobodne zone Svjetlanom Ćosović-Novaković, direktorkom Slobodne zone Smederevo Milicom Mijatović i drugim predstavnicima Gradske uprave Smederevo.\nMagnet za privlačenje investicija\nOd kada je (2006. godine) usvojen novi Zakon o slobodnim zonama, u Srbiji je formirano 14 takvih zona, od kojih sve, manje ili više, uspešno posluju. – Ako posmatramo kretanje ekonomskih parametara, poput vrednosti prometa, ostvarene proizvodnje, izvoza, visine investicija i broja zaposlenih, moglo bi se reći da je najuspešnija FAS Slobodna zona – Kragujevac. Slede Slobodna zona „Subotica“ i Slobodna zona „Pirot“. S druge strane, činjenica je da vrednost proizvodnje i izvoza u FAS Slobodna zona, u prethodne tri godine beleži pad, u proseku 10 odsto godišnje, ali zahvaljujući povećanju vrednosti posmatranih ekonomskih parametara u ostalim zonama, pre svega u Pirotu i Subotici, može se reći da ukupna vrednost beleži rast od tri odsto – komentariše za Danasa Vidak Tomić, viši savetnik u Upravi za slobodne zone pri Ministarstvu finansija Republike Srbije.\nPrema podacima iz Izveštaja o poslovanju slobodnih zona, za 2017. godinu, u tim zonama radi 28.366 ljudi. Važno je naglasiti da se broj novozaposlenih, iz godine u godinu, uvećava i to za oko 3.000 godišnje. Naš sagovornik naglašava da su slobodne zone, koje nude brojne benefite korisnicima, jedan od proverenih instrumenata za privlačenje investicija, što dalje dovodi do transfera savremenih tehnologija, upošljavanja radne snage i pozitivnog uticaja na spoljnotrgovinski bilans države imajući u vidu da je čak 90 odsto ostvarene proizvodnje namenjeno inostranom tržištu.\n– Vrednost investicija, realizovanih u slobodnim zonama u periodu od 2008. do 2017. godine, dostigla je iznos od oko 2,3 milijarde evra, od čega je 1,8 milijardi investirano u periodu od 2012. do 2017. godine. Treba, međutim, naglasiti da priliv investicija i pokretanje proizvodnje u slobodnim zonama aktivira i zaleđe tih zona, odnosno privredna društva koja se pojavljuju kao dobavljači, špediteri, transporteri… multinacionalnih kompanija, tako da priliv novca koji su privukle slobodne zone znatno nadmašuje iznos od 2,3 milijarde evra – ističe Tomić.\nPored FAS Slobodna zona – Kragujevac, sagovornik Danasa izdvaja i slobodne zone u Subotici i Pirotu koje su se najbolje razvile. Slobodna zona „Subotica“ nalazi se u neposrednoj blizini granice sa Mađarskom, na Koridoru 10, i u njoj posluje 12 kompanija, koje se bave trgovinom, kao i pet multinacionalnih kompanija koje se bave proizvodnjom i to: Simens, Norna grupa, Amatek, Cintitech fluid Serbia i Swarovski Subotica. I Slobodna zona „Pirot“ dobro je pozicionirana – nalazi se u neposrednoj blizini granice sa Bugarskom, na Koridoru 10, i u njoj posluje 53 kompanije koje se bave trgovinom i 22 multinacionalne proizvodne kompanije, među kojima je najznačajnija Tigar Tyres. Posebno se ističe Slobodna zona „Smederevo“ koja je za samo pet godina od osnivanja uspela da privuče osam proizvodnih kompanija među kojima se izdvaja kompanija PKC Wiring Systems.\nDobro se drži slobodna zona „Zrenjanin“, koja je formirana na prostoru od oko šest hektara (u širem centru grada), i gde je ubrzo počinje sa radom preduzeće Kolpa. Danas zrenjaninska Slobodna zona radi punom parom, ima osam korisnika – proizvodnih firmi, mada izvoz preko nje realizuju i drugi proizvođači, smešteni u novim industrijskim zonama. Procenjuje se da će se poslovanje ubrzo povećati, s obzirom na to da svoj pogon u jednoj od industrijskih zona završava južnokorejski Essex, a najavljen je i dolazak kineskog proizvođača guma – Šandong Linglong, koji planira investiciju vrednu 870,4 miliona evra. Plan Essex je da u Zrenjanin najpre uloži 18 miliona evra i da zaposli 100 radnika, au drugoj fazi, koja bi trebalo da bude završena do 2023, kapaciteti će biti duplirani ukupan broj zaposlenih dostići će 160 radnika.\n– U ovom trenutku korisnici Slobodne zone „Zrenjanin“ zapošljavaju više od 6.300 ljudi. Kada je reč o investicijama one su na nivou od oko 200.000.000 evra, pri čemu treba imati u vidu da je značajan deo ulaganja u izgradnju objekata i opremanje proizvodnih pogona realizovan pre ulaska nekih od korisnika usluga te zone, pa nisu obuhvaćeni tom brojkom – objašnjava direktor zrenjaninske Slobodne zone Branislav Malagurski.\nNemački proizvođač kablova za auto industriju Draxlmaier najveći je zrenjaninski poslodavac i veliki izvoznik. Treba napomenuti da deo svojih proizvoda isporučuje Fijatu u Slobodnu zonu u Kragujevcu, koji se ne smatra direktnim izvozom. Slobodna zona „Zrenjanin“ raspolaže površinom od oko 98 hektara i čine je tri lokacije: „Jugoistok“, „Bagljaš“ i „Cvetna“.\n– Radimo sve što je potrebno za privlačenje investitora. I oni dolaze. Pored postojećih površina, proširujemo zrenjaninske industrijske zone za još 500 hektara. Dolazak novih ulagača, poput kompanije Essex i velikog kineskog proizvođača guma, pozitivno će uticati i na poslovanje i na izvoz. I još nešto, neće to biti samo skok izvoza zrenjaninske privrede, već će se pozitivno odraziti i na ukupan izvoz Srbije i dodatno doprineti atraktivnosti poslovnog ambijenta. Ono što dolazi sa ovakvim investicijama je nova putna infrastruktura, da ne govorimo o tome da je to šansa za zapošljavanje stručnog kadra, ali i kooperanata – objašnjava za Biznis Duško Radišić, pomoćnik zrenjaninskog gradonačelnika.\nAkcenat na proizvodnim firmama\n– Poslednjih godina koncentrišemo se na proizvodne firme, koje obezbeđuju veće zapošljavanje i izvoz. U 2017. godini korisnici Slobodne zone „Zrenjanin“ ostvarili su proizvodnju u vrednosti od oko 125.000.000 evra, dok je izvoz dostigao 100.000.000 evra, ako se isporuka delova Fijatu u Slobodnoj zoni Kragujevac ne računa kao izvoz. i moglo bi se reći da smo zadovoljni ostvarenim rezultatima – precizira direktor zrenjaninske Slobodne zone Branislav Malagurski.\nUslovi poslovanja u slobodnoj zoni\nUvoz i izvoz roba i usluga je slobodan\nNa uvoz robe namenjenoj delatnosti i izgradnji objekta u slobodnoj zoni ne plaća se carina i druge uvozne dažbine, osim u slučaju kada se roba stavlja u promet na domaće tržište\nKontrolu robe u slobodnoj zoni obavlja carinski organ, a korisnik slobodne zone je dužan da omogući sprovođenje mera carinskog nadzora i da vodi propisanu evidenciju\nSirovine koje se uvoze radi proizvodnje robe koja je namenjena izvozu oslobođene su poreza i drugih carinskih dažbina\nNa unos dobara i pružanje prevoznih i drugih usluga u slobodnoj zoni ne plaća se PDV\nKorisnici slobodne zone mogu iznajmiti, kupiti ili izgraditi poslovne, proizvodne ili skladišne objekte\nKorisnici slobodne zone mogu slobodno da koriste strane valute stečene poslovanjem u slobodnoj zoni\nEksproprijacija nije dozvoljena\nU slobodnu zonu se ne može uvoziti, niti se iz nje može izvoziti roba čiji je uvoz, odnosno izvoz zabranjen.\nSastanak sa delegacijom Azerbejdžana\nDana 14. maja ove godine u Ministarstvu finansija održan je sastanak na kome su prisustvovali predstavnici Uprave za slobodne zone, Uprave carina, Sektora za međunarodnu saradnju i evropske integracije Ministarstva finansija kao i predstavnici državne delegecije Azerbejdžana. Državnu delegaciju Azerbejdžana su činili predstavnici Ministarstva privrede, operateri slobodne ekonomske zone „Sumgait Chemical Industrial Park (SCIP)“ kao i predstavnik kompanije „Ekvita” koja je zadužena za projekat „Podrška razvoju Specijalnih ekonomskih zona u Azerbejdžanu”.\nCilj sastanka je bio prikupljanje iskustava najuspešnijih slobodnih zona iz Republike Srbije. Ovom prilikom, gospodin Vidak Tomić, viši savetnik u Upravi za slobodne zone predstavio je slobodne zone u Republici Srbiji, benefite koje ovaj koncept donosi, kao i poslovne rezultate ostvarene u slobodnim zonama u Srbiji u prethodnom periodu.\nNakon sastanka, delegacija Azerbejdžana je zajedno sa predsatvnicima Uprave za slobodne zone posetila slobodnu zonu u Pirotu, UOP Komoru Pirot i sastala se sa gradonačelnikom Pirota, gospodinom Vladanom Vasićem.\nDirektor Uprave za slobodne zone, Milan Ristić i privredna delegacija grada Pirota koju su činili izvršni direktor Slobodne zone Pirot i predsednik Grupacije slobodnih zona dr Dragan Kostić, pomoćnik izvršnog direktora Slobodne zone Pirot za marketing Aleksandar Simonović, direktor firme Gramer sistem iz Aleksinca Pjerluiđi Gione, vlasnik preduzeća D-Kompani Dragan Ćirić kao i predsednik Skupštine Grada Pirota Milan Popović, dana 26. februara 2018. godine sastali su se sa rukovodstvom Privredne komore Crne Gore, gde je potpisan Sporazum o saradnji radi promocije razvoja trgovine i ekonomskih odnosa dve zemlje. Tokom prijema u Privrednoj komori Crne Gore, Milan Ristić je predstavio poslovanje slobodnih zona u Srbiji i ostvarene rezultate prethodnih godina.\nDana 27. februara, Predsednik Vlade Crne Gore Duško Marković, primio je direktora Uprave za slobodne zone Milana Ristića kao i izvršnog direktora Slobodne zone Pirot i predsednika Grupacije slobodnih zona Srbije Dr Dragana Kostića. Nakon prijema kod crnogorskog premijera, gde su razmenjena iskustva o politikama razvoja slobodnih zona u Srbiji i Crnoj Gori, delegacija se sastala sa rukovodstvom firme Jadroagent Bar i obišla Luku Bar AD sa izvršnim direktorom Zarijom Franovićem.\nInvesticiona konferencija održana u Beogradu\nNa investicionoj konferenciji održanoj u Beogradu u organizaciji Razvojne agencije Srbije (RAS) i japanskog poslovnog udruženja (JETRO) na kojoj su prisustvovali predstavnici japanskih kompanija, najviše iz oblasti automobilske, metalske i elektronske industrije, rukovodilac grupe u Upravi za slobodne zone, Vidak Tomić održao je prezentaciju o pogodnostima poslovanja koje se nude u slobodnim zonama.\nPoseta predstavnika Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO)\nPredstavnici Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO), dr Samir Hamruni, izvšni direktor ove organizacije i gospođa Nika Manukova, regionalni direktor ove organizacije za Evropu i zemlje Balkana bili su u trodnevnoj poseti našoj zemlji.\nPrvog dana posete održani su sastanci sa državnim sekretarom u Ministarstvu finansija, gospodinom Nenadom Mijailovićem i pomoćnikom ministra finansija za carinski sistem i politiku, gospođom Vesnom Hreljac Ivanović na kojima je izvršni direktor Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO), dr Samir Hamruni predstavio ovu organizaciju istovremeno naglašavajući da bi ova organizacija bila počastvovana da Ministarstvo finansija kao nadležno ministarstvo za razvoj slobodnih zona bude počasni član ove organizacije.\nDrugog dana posete, u okviru 4. poslovnog foruma “EXPO-RUSSIA SERBIA 2017”, koji je održan od 15. do 17. marta 2017. godine u kongresnom centru hotela Metropol, u suorganizaciji Grupacije slobodnih zona Privredne komore Srbije i Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO) održana je naučno-praktična radionica pod nazivom „Slobodne zone i industrijski parkovi budućnosti”.\nTeme radionice bile su: novi načini za uspostavljanje povoljne poslovne klime za investitore u zonama, šta će pomoći investitorima da učine svoje projekte efektivnijim, kako utiče poslovna klima na kvalitet investicionih procesa, a u cilju kreiranja akcionog plana i alata za saradnju sa investitorima.\nNa ovom skupu učestvovalo je pedesetak predstavnika investitora, specijalnih i slobodnih zona i industrijskih parkova iz Rusije, Belorusije, Jermenije, Gruzije, Kazahstana, Kirgistana, Makedonije, Hrvatske, Poljske, Bugarske, Češke, Letonije, Litvanije, Estonije, Moldavije i Uzbekistana.\nSkup su otvorili dr Samir Hamruni izvršni direktor Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO), predsednik „OJSC Zarubez EXPO” David Vartanov i Žarko Malinović, sekretar udruženja za trgovinu Privredne komore Srbije.\nModerator radionice bio je dr Dragan Kostić, predsednik Grupacije slobodnih zona Srbije i izvršni direktor Slobodne zone „Pirot”.\nSvoja izlaganja imali su: Milan Ristić direktor Uprave za slobodne zone Ministarstva finasija Republike Srbije, Nina Pobrić predstavnica Agencije za strana ulaganja Bosne i Hercegovine, Sergej Vorodin predstavnik Industrijskih parkova Rusije, Sandra Ežmale predstavnica „SEZ Rezekne” iz Litvanije, Viktor Mizo direktor Direktorata za tehnološke i razvojne industrijske zone Makedonije, Turuzbekov Baktubek savetnik direktora „SEZ Bishkek” iz Kirgistana, Svetislav Gatev predstavnik Investicione agencije Bugarske i Nika Manukova regionalna direktorica Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO).\nNakon uspešne naučno stručne radionice u Beogradu „Slobodne zone i industrijski parkovi budućnosti“ i posete Slobodnoj zoni Smederevo, izvršni direktor Svetske organizacije slobodnih zona (WFZO) dr Samir Hamrouni i regionalna direktorica za Evropu i zemlje Balkana, Nika Manukova u pratnji Milana Ristića, direktora Uprave za slobodne zone i Vidaka Tomića, višeg savetnika, posetili su Slobodnu zonu „Pirot”.\nU okviru posete organizovan je obilazak zone i njenih korisnika. Delegacija je posetila Tigar Tajers i Tigar AD kao i druga prozvodna preduzeća koja posluju u zoni.\nDirektor Uprave za slobodne zone, gospodin Milan Ristić smatra da je ovo veoma važna poseta prvog čoveka Svetske organizacije slobodnih zonakoji ima za cilj da se uveri u kvalitet rada Slobodne zone Pirot u kojoj je prvi put.\nU ime Grada Pirota goste je primio gradonačelnik Pirota, mr Vladan Vasić.\nCilj posete je upoznavanje sa kapacitetima slobodnih zona Srbije i sagledavanja mogućnosti organizacije Godišnje svetske konferencije slobodnih zona u maju 2019. godine.\nPredsednik Grupacije slobodnih zona pri Privrednoj komori Srbije, dr Dragan Kostić, predao je konkursnu dokumentaciju za kandidaturu za održavanje Godišnje svetske konferencije slobodnih zona u maju 2019. godine u Srbiji.\nSvetska organizacija slobodnih zona jednom godišnje održava svetsku konferenciju slobodnih zona kojoj prisustvuju predstavnici slobodnih zona i industrijskih parkova iz više od 70 zemalja.\nOve godine, početkom maja, konferencija će biti održana u Kartageni u Kolumbiji, gde će se razmatrati kandidatura za održavanje godišnje svetske konferencije u maju 2019. godine.\nPrve dve konferencije održane su 2015. i 2016. godine u Dubaiu kojima su prisustvovali direktor Uprave za slobodne zone, gospodin Milan Ristić i predsednik Grupacije slobodnih zona Republike Srbije, dr Dragan Kostić.\nDubai 2015. godine, sa predsednikom Svetske organizacije slobodnih zona, dr Muhamedom Al Zarunijem\nDubai 2016. godine, sastanak sa šeikom Ahmed bin Said Al Maktumiem\nGodišnja internacionalna konferencija slobodnih zona\nU periodu od 9. do 11. maja u Dubaiu u Ujedinjenim Arapskim Emiratima održana je druga po redu internacionalna konferencija slobodnih zona u organizaciji Svetske organizacije slobodnih zona WFZO.\nTema ovogodišnje konferencije „Globalni lanac vrednosti: Mogućnosti slobodnih zona u budućnosti“ privukla je više od 1000 učesnika: akademika, kreatora politika, multilateralnih organizacija i istaknutih poslovnih ličnosti iz oko 60 zemalјa, koji su predstavili najnovija istraživanja o uticaju slobodnih zona kao i njihovu ulogu u globalnom lancu vrednosti.\nDan pre svečanog otvaranja konferencije upriličen je sastanak za predstavnike državnih organa zemalјa učesnika konferencije u prostorijama Nјegovog Visočanstva šeika Ahmeda bin Saeeda Al Maktumija, predsednika Odelјenja za civilno vazduhoplovstvo, direktora i predsednika “Emirates group” kao i predsednika “Dubai World”.\nTokom konferencije organizovana je poseta najuspešnijoj slobodnoj zoni u svetu „Dubai Airport Free zone“.\nRepubliku Srbiju su na Konferenciji predstavlјali direktor Uprave za slobodne zone, g. Milan Ristić i predsednik grupacije slobodnih zona u Privrednoj komori Srbije, g. Dragan Kostić. Tokom konferencije vođeni su razgovori sa predstavnicima svetske banke, predstavnicima slobodnih zona u Sjedinjenim Američkim Državama (NAFTZ), kao i mnogobrojnim učesnicima konferencije.\nUčešće na biznis konferenciji TIL 2016\nKonferencija „Transport i logistika Evrope i Dunavskog regiona-TIL 2016“ održana je pod pokroviteljstvom Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije 14. aprila 2016. godine u Sava Centru u Beogradu.\nNa konferenciji je učestvovalo preko 500 učesnika, a najveći broj su činili donosioci odluka vodećih kompanija iz oblasti špedicije, logistike i drumskog, železničkog, avio i vodnog saobraćaja, donosioci odluka vodećih kompanija koje su korisnici usluga u ovoj oblasti, visoki predstavnici relevantnih državnih institucija i strukovnih udruženja iz Jugoistočne Evrope i Dunavskog regiona, Evropske unije, Turske, Rusije, Kine, predstavnici finansijskih institucija i udruženja, osiguravajućih društava kao i predstavnici medija.\nU okviru panela „Integrisane fleksibilne logističke usluge u efikasnom kretanju transporta i roba“, predavanje je održao i Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija.\nOvom prilikom predstavljene su pogodnosti poslovanja u slobodnim zonama, kao i značaj sinergije pogodnosti u slobodnim zonama i fleksibilnih logističkih usluga.\nDana 30. marta u Smederevu, direktoru Uprave za slobodne zone Milanu Ristiću, dodeljeno je priznanje „Kapetan Miša Anastasijević“ za unapređenje poslovnog okruženja. Priznanje se dodeljuje za posebne poslovne i društvene rezultate u toku jedne kalendarske godine.\nTigar Tyres otvorio novi pogon u Slobodnoj zoni Pirot\nMišlen grupa je u svojoj fabrici Tigar Tajers u slobodnoj zoni Pirot svečano otvorila novi pogon valjare, čime je okončan investicioni ciklus od 215 miliona evra započet 2013. godine.\nFotografije preuzete sa sajta www.automagazin.rs\nTim ulaganjem fabrika je povećala proizvodnju na 12 miliona putničkih guma godišnje, dok broj zaposlenih sada iznosi 3.000.\nSvečanom otvaranju novog pogona fabrike Tigar Tajers u Pirotu prisustvovala je njena ekselencija, ambasadorka Republike Francuske u Srbiji gospođa Kristin Moro, Erik Fadi- predsednik kompanije Mišlen za Centralnu i Jugoistočnu Evropu, Geri Šede – direktor kompanije Tigar Tajers, Milan Ristić- direktor Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija kao i lokalni zvaničnici, poslovni partneri, mediji i zaposleni.\nFabrika Tigar Tajers izvezla je prošle godine proizvode u vrednosti od 295 miliona evra u Evropu, ZND i na Bliski istok, što je čini trećim najvećim izvoznikom u Srbiji.\nSednica Grupacije slobodnih zona\nU Smederevu je 16.oktobra 2015. godine, u zgradi Gradske uprave, održana sednica Grupacije slobodnih zona PKS, na kojoj je prema utvrđenom dnevnom redu prezentovan izveštaj o poslovanju slobodnih zona u prethodnom periodu, razmatran status aktivnosti komisije na implementaciji pojednostavljene procedure uvoza/izvoza u slobodnim zonama, izvršen prijem novih članova u Grupaciju (Slobodna zona Beograd i Slobodna zona Priboj), razmatrana mogućnost učlanjenja u „World Free Zone Organization“, usvojen Plan rada Grupacije za 2016.godinu i razmatrano izdavanje specijalnog dodatka o slobodnim zonama Srbije u fDi magazinu.\nZaključak svih prisutnih na sednici je da su slobodne zone u Srbiji ostvarile značajne rezultate u poslovanju u proteklom periodu, gde je zabeležen stalni rast ukupnog prometa, izvoza i povećanje broja kompanija, kao i povećanje broja zaposlenih u njima. Shodno tome stav članova Grupacije je da je potrebno uvesti nove pogodnosti koje bi privukle investitore, a to je ukidanje ili smanjenje poreza na dobit preduzeća za proizvodne kompanije, kao i oslobađanje od plaćanja dela poreza na zarade. Za razliku od direktnih subvencija, investitori bi bili oslobođeni poreza nakon izgradnje fabrika i nakon uposlenja radnika, a država bi na jedan izgubljeni evro dobila sedam. Pored državnih, potrebno je da i lokalne samouprave donesu mere koje se tiču oslobađanja od plaćanja dela poreza na zarade za nova radna mesta, kao i oslobađanje od plaćanja gradskih i opštinskih taksi. Pored toga potrebno je pregovarati sa predstavnicima EU oko zadržavanja pogodnosti i nakon pristupanja Srbije EU.\nPoseta delegacije Konfindustrije gradu Smederevo i Slobodnoj zoni Smederevo\nGrad Smederevo danas su posetili g. Edoardo Garone, član predsedništva Konfindustrije i predsednik grupacije ERG, g. Erik Kosuta, predsednik Konfindustrije Srbija, kao i g. Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone.\nOvom prilikom organizovan je sastanak kojem su prisustvovali predstavnici Konfindustrije, dr Jasna Avramović gradonačelnica Smedereva, kao i g. Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija.\nRazgovarano je o privrednom i regionalnom razvoju grada Smedereva kao i potencijalima kojima grad raspolaže.\nNakon sastanka, delegacija je posetila Slobodnu zonu Smederevo u kojoj investicije realizuju četiri italijanske kompanije.\nKonfinustrija je osnovna organizacija koja predstavlja italijanske proizvodne i uslužne kompanije. Osnovana je 1910. godine. Danas okluplja više od 149 000 kompanija svih veličina koje su učlanjene na bazi dobrovoljnog članstva. Konfindustrija predstavlja interese italijanskih kompanija predvodećim institucijama, uključujući parlament, vladu, sindikate i druge socijalne partnere.\nPOSETA UREDNICE FINANCIAL TIMESA SRBIJI\nUrednica specijalizovanog magazina za direktne strane investicije-FDI, koji posluje u sastavu “Fajnenšel tajmsa” Kortni Fingar, u okviru radne posete Republici Srbiji obišla je Gradove Pirot,Niš i Beograd.\nPrema protokolu, najpre je posetila Opštinu Pirot gde je razgovarala sa gradonačelnikom Pirota g. Vladanom Vasićem, načelnikom Pirotskog okruga g. Dimitrijem Vidanovićem kao i generalnim direktorom kompanije Tigar A.D. g. Nebojšom Đenadićem i tom prilikom je istakla da je njen cilj da se upozna sa onim što Pirot može da ponudi investitorima, s obzirom da je reč o gradu koji se nalazi na odličnoj poziciji, koji ima Slobodnu zonu Pirot, koja je i nagrađivana od strane ovog renomiranog časopisa i brojne druge pogodnosti koje su od značaja za investitore.\nPrilikom posete, direktor kompanije „Tigar Tyres“ g. Teri Šede održao je prezentaciju kompanije.\nU sklopu posete gradu Nišu i regionu, privrednim sistemima i regionalnim institucijama koje su podrška privredi i privrednicima, gđa Kortni Fingar posetila je Regionalnu komoru Niš. Uglednu novinsku analitičarku ugostio je predsednik RPK Niš dr Dragan Kostić, nakon čega je uz prisustvo privrednika i predstavnika lokalnih institucija održana obimna prezentacija svih raspoloživih privredno-ekonomskih i prirodnih potencijala kojima rasplaže južni region.\nGđa Fingar ovom prilikom izjavila je da je cilj njene posete upoznavanje sa prilikama u kojima ovde posluju pre svega veliki sistemi, način na koji domaći privrednici opstaju i u uslovima globalne recesije i krize uspevaju da opstanu na tržištu. Posebnu pažnju novinarka je usmerila ka potencijalima koji bi u narednom periodu mogli biti od važnosti za potencijalne strane investitore, kao glavne oblasti privrede u koje je moguće i održivo investiranje.\nSastanku u RPK Niš prisustvovao je i predsednik Kluba investitora RPK NIŠ g.Pjerluiđi Đione, direktor kompanije „Grammer“, g. Nebojša Bogdanović, kao i predstavnik kompanije „Philip Morris“, g. Bojan Avramović.\nPrilikom posete Beogradu, renomirana novinarka sastala se direktorom Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza, g. Nenadom Bjelogrlićem, pomoćnicom u Sektoru za carinski sistem i politiu u Ministarstvu finansija, gđom Vesnom Hreljac, državnim sekretarima u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Dejanom Trifunovićem i Miodragom Poledicom, kao i direktorom Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija, g. Milanom Ristićem.\nPredstavljen je koncept slobodnih zona u Republici Srbiji, koraci razvoja i uspeha,brojni podsticaji koji se nude potenciajalnim investitorima kao i strategija razvoja slobodnih zona u narednom periodu.\n“Swarovski” otvorio pogon u Slobodnoj zoni „Subotica“\nAustrijska kompanija „Swarovski“, koja trenutno zapošljava 383 radnika, otvorila je u Slobodnoj zoni „Subotica“ proizvodni pogon i najavila da će do sredine iduće godine zaposliti još 170 radnika.\n„Swarovski“ je u Slobodnoj zoni „Subotica“ započeo proizvodnju krajem 2013. godine, a izgradnju proizvodnog pogona počeo je početkom 2014. godine. Do sada je ta kompanija u Srbiji investirala oko 22 miliona evra.\nKompanija je poznata po proizvodnji ukrasnih kristala, u 120 zemalja zapošljava oko 25.000 radnika, a odlučila je da otvori pogon u Srbiji nakon zatvaranja fabrika u Kini i Češkoj.\nPremijer Republike Srbije Aleksandar Vučić obraćajući se zvanicama istakao je da je Vlada Srbije u ovu fabriku investirala 2,75 miliona evra.\nDirektor „Swarovski Subotica“ Dejan Jovanović označio je otvaranje nove fabrike kao događaj od velikog značaja za kompaniju, ukazao na to da je pre nekoliko godina postojala samo ideja o projektu, te da je 2012. godine doneta odluka o realizaciji.\nIzvršni potpredsednik „Swarovski professional“ Taro Nordhajer istakao je da je ova godina značajna za austrijsku kompaniju jer obeležava 120 godina postojanja te je i otvaranje pogona u Subotici važan trenutak u bogatoj istoriji te firme.\nKonferencija Svetske organizacije slobodnih zona\nDirektor Uprave za slobodne zone, gospodin Milan Ristić i predsednik Grupacije slobodnih zona Republike Srbije, dr Dragan Kostić, prisustvovali su dana 12. maja 2015. godine, Prvoj Konferenciji i sajmu koju je organizovala Svetska organizacija slobodnih zona, “The 1st World Free Zones Organization (World FZO) International Conference and Exhibition“.\nTrodnevnom događaju koji se održava u Dubaiu, prisustvuju direktori slobodnih zona članica udruženja iz celog sveta, zajedno sa stručnjacima iz ove oblasti, privrednicima i menadžerima.\nOvom prilikom održan je sastanak sa predsednikom svetske organizacije slobodnih zona, dr Mohamedom Alzaronijem. Na sastanku je dogovorena poseta gospodina Alzaronija Republici Srbiji i poseta slobodnim zonama u našoj zemlji.\nDirektor Uprave za slobodne zone, gospodin Milan Ristić, dao je izjavu o državnim i lokalnim pogodnostima koje se nude u slobodnim zonama u Republici Srbiji kao i o aktivnostima koje se preduzimaju u cilju privlačenja novih investitora.\nNajava premijera o podsticajnim merama namenjenih budućim investitorima u slobodnim zonama\nSvečano otvoren novi prozvodni pogon kompanije Meteh\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić i ambasador i konzul Belgije Leo Des, posetili su fabriku "Meteh" u Smederevu u kojoj je u subotu (25. aprila 2015. godine) otvoren proizvodni pogon koji je nedavno renoviran.\nU fabrici za proizvodnju metalnih delova i sklopova od tankih i srednje debelh limova, u subotu su puštene u pogon i dve nove mašine čime je počet novi projekt - sklapanje proizvoda za firmu "Agfa".\nPremijer Srbije je pozvao goste iz Belgije da ulažu u Srbiju "jer garantuje da nigde u regionu ne mogu da dobiju bolje uslove". On je naglasio da će Vlada Srbije "pomoći oko poreza na imovinu i na dobit u Slobodnoj zoni".\n"Meteh" je belgijska firma koja je u Industrijskoj zoni otvorena 2008. godine. U fabriku je tada uloženo oko 12 mil EUR. U 2014. godini uloženo je još 2,5 mil EUR u nove mašine, a u 2015. godini oko 2,5 mil EUR u dodatnih 6.000 kvadratnih metara proizvodnog prostora i zemljišta.\nU Slobodnoj zoni „Smederevo“ položen kamen temeljac\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić, ministar privrede Željko Sertić i gradonačelnica Smedereva dr Jasna Avramović, postavili su dana 25. aprila 2015. godine kamen temeljac za izgradnju tri hale, koje će graditi lokalna samouprava i italijanski investitor, kompanija “CCVI”.\nJednu halu površine 3.000 kvadratnih metara gradiće grad Smederevo za investitore koji su već pokazali interesovanje, vrednost radova je 113 miliona dinara, dok će druge dve hale napraviti italijanska kompanija CCVI, koja se bavi proizvodnjom kotrljajućih ležajeva za namensku industriju, a te hale, na površini od 4.000 kvadratnih metara, biće završene u novembru. Vrednost investicije je četiri miliona evra, a očekuje se da do kraja godine bude zaposleno 100 radnika.\nAmbasador Italije u Srbiji Đuzepe Manco, ovom prilikom poželeo je italijanskoj kompaniji dobrodošlicu u veliku familiju italijanskih preduzeća u Srbiji, koja broji oko 500 članova. Manco je rekao da će nove italijanske investicije doprineti strateškom razvoju tog područja u Srbiji.\nDirektor kompanije CCVI, Đorđani Kvincani rekao je da odluka da se ulaže u Smederevo nije doneta spletom slučajnih okolnosti, već ozbiljnim istraživanjem tržišta i uslova za razvoj metaloprerađivačke industrije.\n„Privredni razvoj Smedereva i uloga Slobodne zone”\nGrad Smederevo, Privredna komora Srbije, Ministarstvo finansija Republike Srbije, Uprava za slobodne zone i “Slobodna zona Smederevo d.o.o.”, organizovali su u ponedeljak, 23. marta prezentaciju „Privredni razvoj Smedereva i uloga Slobodne zone”, u okviru koje je predstavljeno angažovanje lokalne samouprave na tom planu u poslednje dve godine.\nUčesnici su se saglasili da Slobodna zona Smederevo spada u red najuspešnijih u Srbiji, a da je saradnja sa lokalnom samoupravom primer za druge.\nDirektor Uprave za slobodne zone Srbije, Milan Ristić, podsetio je da slobodne zone jesu instrument za najbrže privlačenje stranih investitora i dodao da se mnogi varaju kada misle da nakon dobijanja tog statusa nije potrebno nikakvo angažovanje.\n“U poslednjih godinu i po dana, zahvaljujući lokalnoj samoupravi, Slobodna zona je “eksplodirala”, pre svega, dolaskom finske kompanije PKC, koja se u konkurenciji nekoliko drugih gradova odlučila za Smederevo, zato što je ovaj grad ponudio najbolje uslove. Tim ljudi koji ga vodi na vreme je shvatio da u slobodnu zonu treba da se ulaže i da lokalna samouprava, osim olakšica koje daje država, dodatno treba da stimuliše dolazak investitora.”\nPredstavnici manjih kompanija koje posluju u režimu zone izrazili su zadovoljstvo rezultatima sa kojima su upoznati tokom prezentacije i podsetili da je neophodno insistirati na očuvanju velikih sistema, jer oni obezbeđuju posao i razvoj malih i srednjih preduzeća. Takođe se čuo predlog da bi jedna od olakšica poslovanja u režimu slobodne zone, za strane kompanije, ponovo moglo biti oslobađanje plaćanja poreza na dobit u prvih 10 godina poslovanja.\nKompanija “Jet Oil Serbia” otvorila moderno skladište nafte\nU Slobodnoj zoni Smederevo počela je sa radom kompanija “Jet Oil Serbia”koja poseduje savremeno skladište za naftne derivate, kapaciteta 25 miliona litara. Realizacija investicionog projekta podeljena je u dve faze. Po finalizaciji kompletnog investicionog projekta kompanija “Jet Oil Serbia” uposliće 50 radnika i raspolagaće rezervoarima za skladištenje dizela, bezolovnog benzina i TNG-a, ukupnog kapaciteta 46200m³, dok trenutno raspolaže kapacitetima za skladištenje i manipulaciju belih derivata, kapacitetea 25000 m³. Ukupna vrednost investicije je 20 miliona evra.\nKompanija je osnovana 2011. godine i nalazi se u vlasništvu triju kompanija – “Mamidoil S.A.” sa sedištem u Atini, švajcarske kompanije “Mitan Handels” i domaće “NAFTA A.D.”.\nPočetak rada dela područja proširenja Slobodne zone Pirot\nNa predlog Komisije za proveru ispunjenosti uslova za početak rada dela područja proširenja Slobodne zone Pirot, ministar finansija doneo je Rešenje za početak rada dela područja proširenja na površini od 24 hektara.\nNa pomenutom području poslovaće kompanije: Tigar Tyres-Big tigar, D company, Levada i Borjana. U narednom periodu na ovom području biće zaposleno 700 radnika i to u: preduzeću Tigar Tyres-Big Tigar, 550 radnika, preduzeću Lenada 150 radnika, dok će u preduzeću D company biti zaposleno 50 radnika.\nMilanu Ristiću priznanje Evrokorak\nU okviru sedme akcije „Ljudi za novo vreme – izbor ličnosti godine“ koju tradicionalno organizuju Puls radio iz Pirota i medijska kuća Ani press uz podršku lokalne samouprave, dodeljene su nagrade za istaknute sugrađane i odabrane predstavnike institucija i organizacija koji doprinose boljem kvalitetu života i pozicioniranju opštine Pirot u javnosti.\nGrađanima Pirota, koji su se u velikom broju okupili na svečanosti u sali Kluba Vojske Srbije, predstavljeni su dobitnici priznanja koji su tokom protekle godine prema mišljenju lokalne zajednice, dali najveći doprinos razvoju i promociji Pirota.\nPriznanje „Evrokorak” dodeljeno je Milanu Ristiću, direktoru Uprave za slobodne zone, za sve učinjeno u razvoju Slobodne zone Pirot i Opštine Pirot.\nPriznanja u ovoj kategoriji dobili su ministar odbrane Bratislav Gašić, ministar privrede, Željko Sertić, direktor kompanije Tigar Tyres, Geri Šajde, nekadašnji državni sekretar u Ministarstvu omladine i sporta, Dragan Atanasov kao i izvršna direktorka NALEDA, Violeta Jovanović.\nTreći sastanak šefova vlada Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope („Beogradski susret“) održan je 16. i 17. decembra u Beogradu.\nSrbija je tom prilikom ugostila premijera NR Kine, Li Kećijanga, što je bila prva poseta Srbiji kineskog predsednika Vlade još od 1986. godine. Takođe, privredne i državne delegacije Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope učestvovale su na Samitu u Palati „Srbija“, kao i na Privrednom forumu u Centru „Sava“ na kojem su se razmatrale teme iz poljoprivrede, industrije, turizma, internet tehnologije, transporta i infrastrukture.\nZa 3. Samit šefova vlada Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope i Četvrti ekonomsko-trgovinski forum registrovano je 6.588 prijava učesnika iz 17 zemalja sa ukupno 402 delegacije.\nKao najbrojnije su bile delegacije iz Srbije (87), Poljske (50) i Kine (37) članova delegacije, a najmanje predstavnika najavile su Bosna i Hercegovina (dvoje), Letonija (6) i Estonija (7) članova.\nNa Samitu su učestvovali i predtavnici iz 496 kompanija, a najviše njih dovele su Kina (321), Srbija (308), Slovenija (16) i Bugarska (11). Uz to Samit je pratilo gotovo hiljadu predstavnika medija među kojima su najbrojniji srpski i kineski.\nPoseban akcenat je stavljen na unapređivanje privredne saradnje, gde postoje velike i do sada neiskorišćene mogućnosti.\nOvom prilikom predstavnici Vlade Republike Srbije i Vlade NR Kine i kineskih kompanija potpisali su više sporazuma i memoranduma o saradnji dveju zemalja.\nU okviru panela „Trgovina, logistika i turizam“, čiji je moderator Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, predstavljene su i slobodne zone u Srbiji.\nIzlaganje „Slobodne zone-najpovoljnija mesta za investiranje i poslovanje“, održao je Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija i tom prilikom prisutnim privrednicima predstavio prednosti ulaganja u slobodne zone.\nNagrade najboljim slobodnim zonama u svetu\nNa listi najboljih slobodnih zona u svetu, koju tradicionalno objavljuje prestižni časopis “Financial Times”, među 34 najbolje slobodne zone nalaze se i dve slobodne zone iz Republike Srbije.\nSlobona zona Zrenjanin osvojila je nagradu u kategoriji podsticaja koje nudi investitorima, a Slobodna zona Pirot u kategoriji podsticaja koje nudi za reinvestiranje.\nKompanija "Tigar Tyres" otvorila novi pogon "Big Tigar"\nU Pirotu je dana 9. oktobra 2014. godine otvoren novi pogon fabrike "Tigar Tyres", koja je u vlasništvu francuske kompanije "Michelin". Jedan deo novog pogona već je počeo da radi, a istovremeno traje i uređenje i instaliranje mašina. Planirano je da celokupan projekat bude završen 2016. godine, a investicija će dostići 215 miliona evra.\nOtvaranju novog pogona prisustvovali su Geri M. Šede, direktor kompanije "Tigar Tyres", Žan Dominik Senar, predsednik "Michelin group", Kristin Moro, ambasadorka Francuske u Beogradu, Tomislav Nikolić, predsednik Republike Srbije, Željko Sertić, ministar privrede Srbije i Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministrastvu finansija.\nU novom pogonu biće zaposleno 500 radnika, dok će po završetku kompletnog projekta, do kraja 2016. godine, u celoj fabrici "Tigar Tyres" biti zaposleno 2.700 radnika.\nProširenje proizvodnih kapaciteta i uvođenje novog programa proizvodnje putničkih i poluteretnih pneumatika omogućiće povećanje obima proizvodnje za 50%. Sadašnji kapacitet fabrike "Tigar Tyres" je 8 miliona guma godišnje, a uz "Big Tigar" dostićiće 12 miliona, istaknuto je na otvaranju.\nProizvodnja će biti zasnovana isključivo na budžet gumama, koje će se prodavati pod brendovima “tigar”, “kormoran” i “riken”. Nove proizvode kompanija će plasirati na tržišta Rusije, Evropske unije, Afrike i Bliskog istoka.\nKonferencija slobodnih zona jugoistočne Evrope\nU Beogradu se 18. i 19. septembra 2014. godine održala Međunarodna konferencija slobodnih zona Jugoistočne Evrope. U radu Konferencije, učestvovali su predstavnici Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Crne Gore, Bugarske, Belorusije, Turske, Poljske i Ujedinjenih Arapskih Emirata, ukupno više od 100 predstavnika slobodnih zona, članova međunarodne organizacije FEMOZE.\nMeđunarodna organizacija FEMOZA (Federation mondiale des Zones Franches), sa sedištem u Švajcarskoj, koja obuhvata oko 1.800 slobodnih zona u 125 zemalja, podržala je inicijativu Grupacije slobodnih zona i carinskih skladišta Udruženja za trgovinu Privredne Komore Srbije, da se na nivou Jugoistočne Evrope organizuje Regionalna konferencija slobodnih zona.\nMinistar finansija, prof. dr. Dušan Vujović je u Privrednoj komori Srbije na međunarodnoj konferenciji o slobodnim zonama rekao da u Srbiji ima 12 slobodnih zona i da je u njima prošle godine poslovalo 226 preduzeća, 30 odsto više nego prethodne godine. Izvoz robe iz slobodnih zona prošle godine je povećan za 143 odsto, na 2,1 milijardu evra, što je petina ukupnog izvoza iz Srbije. Ukupna vrednost proizvodnje u slobodnim zonama povećana je za 170 odsto i iznosila je 2,4 milijarde evra, a investicije su iznosile oko 198 miliona evra. U slobodnim zonama je prošle godine bilo zaposleno 18.313 radnika, 25,6 odsto više nego 2012. "Vrednost prometa u slobodnim zonama u 2013. godine je bila oko pet milijardi evra, što je rast od 97 odsto, a posebno je značajno što je učešće domaćeg repromaterijala u proizvodnji povećano za 260 odsto", istakao je Vujović.\nMinistar privrede Srbije, Željko Sertić istakao je da i preduzeća koja rade u slobodnim zonama moraju da rade na jačanju konkurentnosti i poštovanju standarda Evropske unije, kako bi lakše dolazila do tržišta za izvoz. Sertić je najavio da će se ubuduće više raditi na obezbeđivanju uslova za otvaranje novih firmi i rešavanju problema preduzeća u restrukturiranju.\nPredsednik Svetske federacije slobodnih zona (FEMOZA) Huan Torents je naveo da trenutno u 126 zemalja posluje 1.800 slobodnih zona, a među najuspešnijima su one u Tajvanu, na Filipinima i u Južnoj Koreji. U slobodnim zonama se, kako je rekao, uglavnom odvija trgovina, proizvodnja i obezbeđuju usluge logistike, a u poslednje vreme i usluge zdravstvenog staranja. "Raznim olakšicama, kao što je oslobađanje od carina, uvoznih i poreskih dažbina, investitori se najlakše privlače da posluju u slobodnim zonama", naglasio je Torents, koji je 30 godina bio direktor slobodne zone u Barseloni u kojoj je bilo otvoreno 40.000 radnih mesta.\nDirektor Uprave za slobodne zone Srbije Milan Ristić je ocenio da rezultati poslovanja u slobodnim zonama mogu da budu mnogo bolji, imajući u vidu investicionu klimu u okruženju i pogodnosti koje okruženje daje investitorima u slobodnim zonama.\nUprava za slobodne zone, kako je dodao, želi da uvede nove poreske pogodnosti za rad u slobodnim zonama, kao što je ukidanje poreza na dobit pravnih lica. "Ako se prihvati naš predlog da se ne plaća porez na dobit, to će biti veliki stimulans za dolazak stranih investitora", rekao je Ristić i dodao da je Makedonija u slobodnim zonama uvela nulte poreze. Neophodno je definisati uslove poslovanja slobodnih zona nakon što Srbija pristupi Evropskoj uniji, pri čemu će se koristiti iskustvo zemalja koje su već pristupile EU – Češke, Hrvatske, Poljske i drugih.\nLokalne samouprave treba da definišu podsticaje, odnosno oslobođenja od plaćanja dela poreza na zarade za sva nova radna mesta, kao i oslobađanje od gradskih i opštinskih taksi i poreza kod izgradnje i eksploatacije objekata namenjenih proizvodnim aktivnostima.\nPredstavnici slobodnih zona očekuju da do 2020. godine Srbija bude pokrivena mrežom slobodnih zona koje jednostavnim carinskim procedurama i poslovanjem bez plaćanja carina, privlače investitore iz celog sveta i predstavljaju industrijski „HUB“ u Jugoistočnoj Evropi, istaknuto je na završetku dvodnevne međunarodne konferencije o slobodnim zonama Jugoistočne Evrope u Privrednoj komori Srbije.\n„Slobodna zona Smederevo“- Grad Smederevo započeo izgradnju fabrike za potrebe finske kompanije „PKC GROUP“\nDana 5. septembra 2014. godine u Slobodnoj zoni „Smederevo“ premijer Republike Srbije, gospodin Aleksandar Vučić, postavio je kamen temeljac za izgradnju novog pogona za proizvodnju kablovskih setova za komercijalna vozila finske kompanije „PKC GROUP“.\nKompanija „PKC GROUP“ počela je sa poslovanjem u Republici Srbiji krajem 2013. godine i trenutno zapošljava oko 250 radnika.\nNovi proizvodni pogon obuhvata površinu od 19.200 kvadratnih metara.\nProcena je da će realizacijom investicije od 8.500.000 miliona evra do kraja ove godine, kada se planira završetak radova na proširenju proizvodnih kapaciteta, biti zaposleno oko 1.500 radnika.\nKompanija proizvodi električne distributivne sisteme, elektroniku za komercijalna vozila, žičane i kablovske sisteme, test sisteme kao i električne sisteme.\nNa tržištima Evrope, Azije i tržištima Severne, Centralne i Južne Amerike, kompanija zapošljava preko 18.000 radnika.\nSlobodna zona „Apatin“\nMinistar finansija je, na predlog Komisije za utvrđivanje ispunjenosti uslova za početak rada dela područja Slčobodne zone „Apatin“, 27. maja 2014. godine, doneo Rešenje o davanju saglasnosti za početak rada dela područja Slobodne zone „Apatin“ na lokaciji „Blok 61 Apatin“, u Apatinu.\nOvim povodom, opštinu Apatin posetio je Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministrastvu finansija, i tom prilikom uručio Rešenje Ministra finansija, dr Živoradu Smiljaniću, predsedniku opštine Apatin.\nPreduzeća „Lamber-lajn“, „Embalegno“ i „Lamilko“, prema oceni Komisije, ispunila su sve tehničke uslove za rad u režimu Slobodne zone i time sebi omogućila brojne pogodnosti.\nPoseta kineskih privrednika\nU organizaciji Uprave za slobodne zone Ministarstva finansija, u Privrednoj komori Srbije održan je sastanak sa predstavnicima Grada Šenžena. Kinesku delegaciju predvodio je zamenik gradonačelnika sa najvišim rukovodstvom Grada Šenžena. Cilj posete je bio upoznavanje sa slobodnim zonama Republike Srbije, uslovima poslovanja i budućoj saradnji.\nDirektor Uprave za slobodne zone, gospodin Milan Ristić, je istakao da u Republici Srbiji posluju 13 slobodnih zona koje su spremne za saradnju sa kineskim privrednicima.\nDogovoreno je da naredna poseta bude organizovana sa rukovodstvom Grada Šenžena i privrednicima ovog Grada zainteresovanim za ulaganje u Republiku Srbiju.\n„Swarovski“ u Slobodnoj zoni u Subotici\nU toku su radovi na izgradnji fabrike austrijskog koncerna „Swarovski“. Fabrika čija izgradnja treba da bude završena sredinom naredne godine, zaposliće između 500 i 600 radnika.\nPotpredsednik Svarovskog zadužen za proizvodnju, Ralf Geringer, objasnio je da je ova kompanija izabrala Slobodnu zonu u Subotici zbog blizine ovog grada Austriji, te da će nova fabrika moći lako da se uključi u mrežu proizvodnih kapaciteta Svarovskog.\nU međuvremenu, dok izgradnja fabrike ne bude završena, austrijski proizvođač kristala već zapošljava 54 radnika u Subotici, a do polovine ove godine očekuje se da će broj radnika koji sada rade u iznajmljenom prostoru da naraste na 200.\nOtvorena finska fabrika kablova\nDana 6. marta 2014. godine u Slobodnoj zoni u Smederevu otvorena je fabrika kablovskih setova za komercijalna vozila finske kompanije „PKC GROUP“.\n„PKC GROUP“je vodeći svetski proizvođač i isporučilac elektrodistributivnih sistema najvećim svetskim proizvođačima komercijalnih vozila.\nDo kraja 2014. godine finska kompanija će u Smederevu raditi u pet puta većem prostoru od postojećeg, a plan je da nivo investicija do kraja 2016. godine bude oko 8 miliona evra.\n„Geox” gradi fabriku u Vranju\nDana 5.marta 2014. godine u Slobodnoj zoni Vranje postavljen je kamen temeljac za izgradnju fabrike „Geox”.\nRok za završetak fabrike u kojoj će u prvoj fazi biti zaposleno 1250 radnika i čija vrednost je 9 miliona evra je 300 dana. Proizvodni asortiman obuhvataće žensku modnu obuću visokog kvaliteta, a godišnja proizvodnja iznosila bi oko 1.250.000 pari obuće.\nRenomirani italijanski brend, drugi je najveći svetski proizvođač obuće i trenutno predstavlja jednog od najvećih investitora u Srbiji .\nKompanija danas posluje u 103 zemlje širom sveta, a osim ženske obuće asortiman obuhvata i dečiju klasičnu, biznis, kao i sportsku i modnu obuću.\nU Slobodnoj zoni Apatin, dana 21. decembra 2013. godine postavljen je kamen temeljac za izgradnju fabrike za tkanje, bojenje i doradu tekstila, kompanije "Fleš Srbija".\nPreduzeće posluje po najvišim tehnološkim standardima i standardima kvaliteta, uključujući moderna postrojenja, proces projektovanja i negovanje ljudskih resursa. Proizvodni asortiman ove fabrike čine tekstil za proizvodnju kupaćih kostima, donjeg rublja, odeće i sportske odeće.\nPolaganje kamena temeljca, 13.03.2014. godine\nUkupna investicija u Slobodnoj zoni Apatin procenjuje se na 22,6 miliona evra, koja uključuje izgradnju fabrike i farbare i drugih potrebnih građevinskih objekata i magacina, kao i nabavku opreme, mašina, hardvera i softvera. Površina građevinskih objekata obuhvata 17.500 kvadratnih metara.\nProcena je da će do oktobra 2017. godine (treća godina rada), kada se planira proširenje i završetak druge faze proizvodnih kapaciteta biti zaposleno 203 radnika.\nPreduzeće „Lumberline“ počelo je izgradnju fabrike nameštaja u „Slobodnoj zoni Apatin”. Novi pogon će biti biti izgrađen u zoni male privrede, odnosno Bloku 61.\nOva investicija vredna je 1.200.000 evra, i u prvoj fazi rada fabrika će zaposliti 40 radnika.\nU fabrici će se proizvoditi pločasti nameštaj namenjen za opremanje hotela i drugih turističih objekata, zdravstvenih ustanova i škola. Slovenački investitori imaju nameru da ovu fabriku kasnije prošire i time zaposle još radnika.\nZašto je dobro poslovati u slobodnim zonama Srbije?\nDana 23. januara 2014. godine u organizaciji Slovenačkog poslovnog kluba i Privredne komore Srbije održana je radionica pod nazivom „Zašto je dobro poslovati u slobodnim zonama Srbije?“\nSavetnica za ekonomiju ambasade Slovenije, Ljiljana Tigar-Kužnar istakla je da je Srbija na prvom mestu po broju investicija koje Slovenija ima u inostranstvu, jer u njoj posluje 1.400 slovenačkih firmi, a po vrednosti ulaganja, od 100 miliona evra, je na drugom mestu.\nOna je dodala da da je Srbija jako poželjna destinacija za investicije i da su u Srbiji prisutne sve veće slovenačke firme, a Impol Seval i Gorenje su među prvih 15 izvoznika iz Republike Srbije.\nSekretar udruženja za trgovinu Privredne komore Srbije, Gordana Hašimbegović, istakla je da se slobodne zone u Srbiji razlikuju od onih u drugim zemljama, ali da su značajan instrument za privlačenje stranih investicija.\nDirektor Uprave za slobodne zone, Milan Ristić predočio je da su slobodne zone dobro raspoređene po celoj Srbiji i da gotovo u svakoj posluje po neka slovenačka firma. Prema njegovim rečima, slobodne zone u Republici Srbiji imaju najpovoljnije uslove u regionu i da svake godine ostvaruju rast od 100% u svim segmentima-proizvodnji, izvozu i investicijama. Tako je izvoz iz njih 2012. godine iznosio 800 miliona evra, a prošle godine je iznosio dve milijarde evra.\nNa skupu je predočeno da se u Srbiji preko slobodnih zona obavlja sedam odsto prometa, dok u svetu taj procenat ide i do 25 odsto, što ukazuje da njihov potencijal nije u potpunosti iskorišćen. Navedeno je da u Evropskoj uniji ima više od 50 slobodnih zona, ali da Srbija u pregovorima mora nastojati da pogodnosti što duže zadrži po ugledu na Poljsku, koja je uspela da ih zadrži do 2026. godine.\nPoziv za podnošenje ponuda-javna nabavka male vrednosti\nNa osnovu čl. 39. i 61. Zakona o javnim nabavkama („Sl. glasnik RS” br. 124/2012, u daljem tekstu: Zakon) i čl. 6. Pravilnika o obaveznim elementima konkursne dokumentacije u postupcima javnih nabavki i načinu dokazivanja ispunjenosti uslova („Sl. glasnik RS” br. 29/2013), pozivamo vas da učestvujete u postupku javne nabavke male vrednosti broj 01/2014 – nabavka dobara – evro dizel goriva putem korporativne kartice za potrebe Uprave za slobodne zone.\nNapominjemo da je krajnji rok za dostavljanje ponuda 4. februar 2014. godine do 12:00 časova, a javno otvaranje ponuda obaviće se istog dana u 12:15 časova u prostorijama Uprave za slobodne zone.\nSlobodna zona „Vranje”\nVlada Republike Srbije je na sednici održanoj 20. januara 2014. godine donela Rešenje o davanju saglasnosti za određivanje područja Slobodne zone „Vranje” u Vranju, na površini od 114 ha 14 a 50 m².\nNa navedenom području poslovaće firme GEOX S.P.A. i DITRA ITALIA S.P.A.\nGEOX S.P.A. će u prvoj fazi izgraditi proizvodno - poslovni kompleks u režimu slobodne zone površine 20.000 m2 za proizvodnju ženske obuće, investirati 15.800.000 evra i zaposliti 1.250 radnika.\nDITRA ITALIA S.P.A. će u prvoj fazi investirati u greenfield investiciju na području slobodne zone 13.280.082 evra i zaposliti 411 radnika.\nMilan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija uručio rešenje Vlade Srbije o Slobodnoj zoni Apatin, dr Živoradu Smiljaniću, predsedniku opštine Apatin\nPovodom dobijanja Slobodne zone, Apatin je posetio Milan Ristić, direktor Uprave za slobodne zone u Ministarstvu finansija da bi uručio zvanično rešenje Vlade Srbije o Slobodoj zoni dr Živoradu Smiljaniću, predsedniku opštine Apatin.\nSlobodna zona obuhvata teritoriju “RTC-a Apatin i Luke Apatin”, koja predstavlja deo područja na kome će se odvijati buduće proizvodne i logističke aktivnosti. „Fleš Srb“ je prvo preduzeće koje je investiralo u slobodnu zonu 26,5 miliona evra. Slobodna zona Apatin je 12. zona ovog tipa u Srbiji, a predviđeno je ukupno da bude 14 zona.\nSlobodna zona „Apatin”\nVlada Republike Srbije je na sednici održanoj 14. januara 2014. godine donela Rešenje o davanju saglasnosti za određivanje područja Slobodne zone „Apatin” u Apatinu na površini od 122 ha 17 a 04 m2.\n„Slobodna zona Pirot” dobitnik nagrade za korporativnu filantropiju „Virtus”\nCeremonija dodele priznanja za korporativnu filantropiju „Virtus” održana je 18. januara 2014. godine u Kristalnoj dvorani „Hyatt Regency Hotela” u Beogradu. Svečanost su otvorili izvršna direktorka Trag fondacije Mia Vukojević i ambasador delegacije Evropske unije u Srbiji gospodin Majkl Devenport.\nPosle uvodnog govora predsednice žirija za dodelu nagrade „Virtus” Radojke Nikolić, direktorke NIRA Pressa dodeljene su sledeće nagrade:\nGlavna nagrada za doprinos na nacionalnom nivou (plavo srce) dodeljena je kompaniji „Naftna industrija Srbije”,\nNagrada za dugoročno partnerstvo između poslovnog i neprofitnog sektora (zeleno srce) dodeljena je kompaniji „Telekom Srbija”,\nNagrada za mala i srednja preduzeća (žuto srce) dodeljena je „Slobodnoj zoni Pirot”,\nNagrada za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj kompanija posluje (crveno srce) dodeljena je „Eurobanci”.\nOsim ovih nagrada dodeljena su i sledeća priznanja:\nNagrada za medijski doprinos uručena je „E-kapiji”,\nNagrada za podršku najinovativnijem projektu dodeljena je kompaniji „Bambi”,\nNagrada za doprinos socijalnom uključivanju dodeljena je „Delta Holdingu” i\nNagrada za volontiranje uručena je „Banci Intesa”.\nSvrha ove prestižne nagrade je da prepozna i javno istakne kompanije i preduzeća koja svojom podrškom daju najbolji primer drugima i postavljaju standard kojima bi trebalo težiti u svetu odgovornog biznisa.\n„VIRTUS” nagrada za malo i srednje preduzeće čiji je dobitnik ove godine „Slobodna zona Pirot” se dodeljuje preduzećima koja pokazuju odgovornost prema zajednici ulažući u opštedruštvene, neprofitne projekte i organizacije. To su poslovni subjekti dobro povezani sa svojom zajednicom, svesni problema i potreba tih sredina, koji poznaju lokalne organizacije i uvek su spremni da deluju kao dobre komšije pomažući koliko mogu.\nDobijanjem ove nagrade „Slobodna zona Pirot” pokazala je da osim stvaranja povoljnog poslovnog ambijenta radi ispunjenja svoje misije privlačenja investicija vodi računa o odgovornosti prema lokalnoj zajednici, nevladinim organizacijama i potrebama ljudi.\nSlobodne zone u Srbiji sa brojnim pogodnostima koje nude postale su jedan od najbitnijih elemenata u privlačenju stranih investicija o čemu svedoči i ulaganje francuskog „Mišelina” od preko 200 miliona evra u proširenje svojih proizvodnih pogona u fabrici autoguma „Tigar tajers” u Pirotu, što je jedna od najvećih investcija u Srbiji. Kompletnu vest možete pogledati ovde.\nNajveći izvoznici Republike Srbije\nPrema izvorima Uprave carina najveći izvoznici Republike Srbije u periodu od januara 2013. do novembra 2013. godine su kompanije „Fiat automobili Srbija”, „Naftna industrija Srbije” i „Tigar tajers”, koje posluju u režimu slobodne zone u Republici Srbiji.\n„Fiat automobili Srbija” posluje u „FAS slobodnoj zoni” u Kragujevcu i predstavlja najvećeg izvoznika Republike Srbije. Kompanija je u ovom periodu ostvarila ukupan izvoz u iznosu od preko 1,46 milijardi evra.\nNa spisku najvećih izvoznika, na drugom mestu je „Naftna industrija Srbije” koja posluje u slobodnoj zoni „Novi Sad” sa ostvarenim ukupnim izvozom u iznosu od 270,8 miliona evra.\nKompanija „Tigar tajers” iz Pirota je u ovom periodu ostvarila ukupan izvoz u iznosu od 216,9 miliona evra i zauzima treće mesto na listi najuspešnijih izvoznika Republike Srbije.\nPoslovni forum u organizaciji Konfindustrije Emilija-Romanja\nDana 18.11.2013. godine u Bolonji je održan poslovni forum, koji je organizovala Konfindustrija Emilija-Romanja u saradnji sa Konfindustrijom Srbija, a koji je imao za cilj upoznavanje italijanskih privrednika sa mogućnostima investiranja u Republiku Srbiju.\nForum je otvoren uvodnim govorom Đina Kokija, sekretara za internacionalizaciju Konfindistrije Emilija-Romanja, Bojana Stevanovića, savetnika i konzula Konzulata Republike Srbije u Milanu, i Rubena Sačerdotija, šefa regionalne kancelarije za internacionalizaciju iz regiona Emilija-Romanja. Erik Kosuta, predsednik Konfindustrija Srbija, Milan Ristić direktor Uprave za slobodne zone i Branislav Bugarski, sekretar za međunarodnu saradnju i lokalnu samoupravu AP Vojvodine, su prezentovali razne pogodnosti koje se nude italijanskim kompanijama koje investiraju u Republiku Srbiju. Roberto Lorencon, predstavnik UniCredit Bank Srbija, prezentovao je finansijska sredstva i kredite, zatim su predstavnici advokatske kancelarije Militerni i Kosić istakli srpski pravni i korporativni okvir. Tom prilikom su se predstavili i predstvanci firmi iz regije Emilija-Romanja koji posluju u Srbiji: Grupa SFIR, LA.CO., Naxta, a priliku da se predstave imali su i predstavnici gradova Smederevo i Valjevo i opštine Svilajnac. Zatim su usledili B2B sastanci u sedištu Unindustrije Bolonje, gde su italijanski privrednici imali mogućnost za direktno upoznavanje sa privrednicima iz Srbije.\nNarednog dana održan je sastanak sa zvaničnicima Regije Emilija-Romanja gde se razgovaralo o mogućnostima privredne saradnje ove regije sa Republikom Srbijom.\n„PKC GRUPA” OTVARA FABRIKU KABLOVA U SMEDEREVU\nFinska „PKC grupa” početkom naredne godine otvoriće fabriku za proizvodnju kablovskih sistema u Smederevu. Investicija je vredna oko osam miliona evra, a planirano je da do kraja 2016. godine kompanija zaposli 1.500 radnika. Nova fabrika za proizvodnju kablovskih sistema u Smederevu biće u službi zadovoljenja potreba postojećih i potencijalnih novih kupaca. Nova fabrika će doprineti povećanju konkurentnosti PKC-ovih proizvoda i usluga, a biće organizovana kao fabrika sa velikom troškovnom efikasnošću. Cilj je da se transfer proizvodnje iz postojećih fabrika kompanije u Evropi izvrši u novu fabriku u Srbiji tokom 2014. godine.\nMemorandum o razumevanju potpisao je Aleksandar Vučić, prvi potpredsednik Vlade, gradonačelnica Smedereva dr Jasna Avramović i Juha Torniainen, predsednik Upravnog odbora „PKC Viring sistem Ou”.\n„PKC grupa” radi projektovanje, proizvodnju i integraciju električnih distributivnih sistema, elektronike i srodnih komponenata za automobilsku industriju. Ima pogone u Brazilu, Kini, Estoniji, Nemačkoj, Meksiku, Poljskoj, Rusiji i SAD. U 2012. godini kompanija je zabeležila prihod od 928,2 miliona evra i ima preko 19.000 zaposlenih.\nDana 15. oktobra 2013. godine, u Akademiji del Luso, potpisan je sporazum o saradnji između Uprave za slobodne zone i Konfederacije italijanske industrije, Konfindustrija Srbija. Sporazum su potpisali direktor Uprave za slobodne zone Milan Ristić i predsednik udruženja italijanskih privrednika u Srbiji Erik Kosuta.\nU svetlu sve veće potrebe za internacionalizacijom poslovanja italijanskih preduzeća, Konfindustrija Srbije pruža operativnu strukturu i potporu svojim članicama za uspešnu saradnju sa partnerima u Srbiji, kroz mrežu, usluge i zastupanje. Time aktivno doprinosi i unapređenju ekonomsko-socijalnih odnosa dve zemlje.\nIako je osnovana u junu 2012. godine, Konfindustrija Srbije oslanja se na trogodišnje iskustvo udruženja Sistema u Srbiji, kao i na iskustvo Konfindustrije, koja je osnovana u Italiji 1910. godine kao glavna organizacija italijanskih proizvodnih i uslužnih kompanija. Danas Konfindustrija postoji u Italiji i u zemljama Balkana, a okuplja 149 000 kompanija svih veličina, na bazi dobrovoljnog članstva.\nNajbolje iz Srbije 2012 - nagrada za korporativni brend Slobodnoj zoni Pirot i kompanijama FIAT Automobili Srbija i NIS\nU okviru tradicionalne akcije „Najbolje iz Srbije 2012”, sinoć su po deveti put dodeljena priznanja za najbolje brendove na domaćem tržištu. Nagrade za najbolje u 20 kategorija, dodelili su Privredna komora Srbije, Ministarstvo spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija i dnevni ekonomski list „Privredni pregled”. U konkurenciji je ove godine učestvovalo više od sto kompanija.\nU kategoriji korporativni brend nagrađeno je 10 kompanija među kojima Slobodna zona „Pirot”, FIAT Automobili Srbija koji posluje u „FAS Slobodnoj zoni” Kragujevac i „NIS” koji je korisnik Slobodne zone „Novi Sad”.\nOvogodišnja akcija izbora „Najbolje iz Srbije” počela je u decembru 2012. godine. Tokom januara i februara 2013. sprovedena je procedura ocenjivanja, definisana metodologijom akcije - na osnovu tržišno - finansijskih kriterijuma, ocene potrošača, poslovnih partnera, stručne javnosti i ocenama stručnog žirija.\nOtvorene dve fabrike kompanije Johnson Controls u „FAS slobodnoj zoni“ u Kragujevcu\nKompanija Johnson Controls je jedan od glavnih dobavljača fabrike Fiat automobili Srbija, i za potrebe tog projekta izgrađene su dve fabrike u Srbiji u „FAS slobodnoj zoni“ u Kragujevcu.\nPrva fabrika, koja od danas počinje sa radom, Johnson Controls Automotive je grinfild investicija u parku dobavljača Grošnica koja za FAS proizvodi sedišta. Investicija je vredna 7,8 miliona evra i u njoj je otvoreno 155 radnih mesta. Druga fabrika JCMM je zajedničko ulaganje Johnson Controls i kompanije Magneti Marelli. U njoj će se proizvoditi instrument table, podne konzole, vratne oplate i zadnja krila. Projekat je realizovan u okviru nekadašnje fabrike Zastava. Investicija je vredna 15 miliona evra, a posao je dobilo 145 novih radnika.\n„Skoro četiri hiljade ljudi radi u Kragujevcu u automobilskoj industriji i velikom broju ljudi ovo je prvi posao, mladim ljudima koji, da nije bilo Fijatove investicije, sigurno ne bi imali perspektivu“, izjavio je ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić na otvaranju dve fabrike američke kompanije Johnson Controls.\nMinistar Dinkić je rekao da je zahvaljujući automobilskoj industriji, u Srbiji u decembru prethodne godine prvi put posle dugo vremena zabeležen rast industrijske proizvodnje.\nOn je dodao da vlada interes velikih svetskih kompanija za ulaganje u Srbiji, te da će Vlada u naredom periodu nastojati da privuče još više kompanija iz oblasti auto industrije.\nNovi proizvođači u zonama\nTokom decembra meseca, u režimu slobodne zone počele su sa radom sledeće kompanije:\n• „Trajal korporacija” a.d. na području Slobodne zone „Kruševac” u Kruševcu;\n• „CONTITECH FLUID SERBIA” d.o.o. i novi objekat u vlasništvu društva za upravljanje Slobodnom zonom „Subotica” u kome se nalazi novi proizvodni pogon korisnika „DUNKERMOTOREN” d.o.o. na delu područja proširenja Slobodne zone „Subotica” u Subotici;\n• deo kompleksa Rafinerije nafte Novi Sad na području proširenja Slobodne zone „Novi Sad” u Novom Sadu.\nDunkermotoren počeo proizvodnju u novoj hali u Subotici\nDana 15. novembra 2012. godine ozvaničen je početak rada nemačkog proizvođača elektromotora Dunkermotoren u novoj fabrici u Slobodnoj zoni „Subotica”. Svečanom presecanju vrpce za početak rada nove hale prisustvovali su ambasador Nemačke u Srbiji Hajnc Vilhelm, gradonačelnik Subotice Modest Dulić, kao i predstavnici Uprave za slobodne zone.\nNovi pogon, u vlasništvu Slobodne zone „Subotica”, izgrađen je za svega tri meseca.\nOsim pogona za proizvodnju malih elektromotora, Dunkermotoren je u sklopu ove hale otvorio razvojni centar u kojem je zaposleno sedam inženjera koji su se školovali na Visokoj tehničkoj školi u Subotici, a koji sada rade na razvoju novih proizvoda cele grupacije američkog Amateka koja ima proizvodne pogone širom sveta.\nDunkermotoren planira da zaposli više od 150 radnika u narednom periodu.\nOtvoren novi pogon Drekslmajera\nNemačka kompanija Drekslmajer automotiv otvorila je 15. novembra 2012. godine novi pogon u Slobodnoj zoni „Zrenjanin” u kojem će proizvoditi kablovske komplete za kragujevačku fabriku Fijat automobili Srbija. U pogon je uloženo 6 miliona evra, a biće zaposleno 806 novih radnika.\nOtvaranju su prisustvovali predsednik Srbije Tomislav Nikolić, ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Goran Knežević, nemački ambasador Hajnc Vilhelm, vlasnik Drekslmajera Fric Drekslmajer, kao i predstavnici Uprave za slobodne zone.\n7. međunarodni sajam investicija u Novom Sadu „Investekspo”\nRadi uspostavljanja kontakata, pronalaženja partnera i investitora, održan je 23-25. oktobra 2012. godine 7. međunarodni sajam investicija u Novom Sadu „Investekspo”. Na sajmu su se kao izlagači našle i Privredna komora Srbije i Privredna komora Vojvodine. Kao gost privrednih komora, direktor Uprave za slobodne zone održao je 23. oktobra prezentaciju na temu Prednosti ulaganja u slobodne zone u Srbiji. Prezentacija je izazvala izuzetno interesovanje svih prisutnih.\nNovi poreski podsticaj za korisnike slobodnih zona\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost ( „Sl. glasnik RS” broj 93/2012, stupio na snagu 28. septembra 2012. godine, a počinje da se primenjuje od 1. januara 2013. godine) uvodi se novi poreski podsticaj za korisnike slobodnih zona.\nU članu 24. stav 1. tačke 5) i 6) se menjaju tako da glasi:\n„PDV se ne plaća na:\n5) unos dobara u slobodnu zonu, prevozne i druge usluge korisnicima slobodnih zona koje su neporedno povezane sa tim unosom i promet dobara i usluga u slobodnoj zoni, za koje bi obvezik – korisnik slobodne zone imao pravo na odbitak prethodnog poreza kada bi ta dobra ili usluge nabavljao za potrebe obavljanja delatnosti van zone;\n50 NAJBOLJIH ZONA NA SVETU ZA STRANE DIREKTNE INVESTICIJE\nDve srpske slobodne zone, Pirot i Zrenjanin, ostvarile su izuzetan uspeh na svetskom nivou. Slobodna zona „Pirot” nalazi se na 41. mestu, a industrijska zona „Jugoistok-Ečka” u sastavu Slobodne zone „Zrenjanin” na 48. mestu na listi najboljih zona sveta za strane direktne investicije. U istraživanju je uzelo učešće 600 zona iz preko 100 zemalja, dok u svetu danas posluje više od 10.000 slobodnih zona.\nRangiranje je sprovedeno od strane FDI Intelligence, najvećeg centra za ocenjivanje stranih direktnih investicija u svetu, a objavljeno je u FDI Magazine Financial Times-a. Ocenjivanje lokacija prema pogodnostima koje nude investitorima je izvršeno na osnovu sledećih kriterijuma:\n1. opšte informacije o zoni (površina, proširenja područja i planirana proširenja, broj zaposlenih, kancelarijski prostor i sl.),\n3. izgrađeni objekti i infrastruktura,\n4. troškovi / ušteda u poslovanju,\n5. transportne veze,\n6. promocija zone i,\n7. usluge u zoni i telekomunikacione veze.\nUprava za slobodne zone aktivno radi na razvoju srpskih slobodnih zona. Realizacijom Strategije razvoja slobodnih zona Srbije 2011-2016. godine uvedene su dodatne poreske olakšice za proizvođače u zoni (korisnici slobodnih zona oslobađaju se plaćanja PDV-a na potrošnju energenata za proizvodnju u zoni, proizvodni korisnici slobodnih zona oslobađaju se plaćanja poreza na dobit), a omogućeno je i pojednostavljenje carinske procedure u zoni što je uticalo na dodatno poboljšanje uslova za rad korisnika slobodne zone.


Argo Hotel - Siviri | Kasandra smeštaj | Nikana.gr\nHotel Argo se nalazi na mirnoj lokaciji, nedaleko od plaže i centra Sivirija. Raspolaže sa 20 apartmana, kapaciteta za 2-4 osobe. Smeštaj nudi uslugu noćenja sa doručkom, a gostima su na raspolaganju privatni parking i bazen.\nCentar je udaljen oko 400m, a market oko 200m.\nSvi apartmani su slične površine (oko 29m2) i kapaciteta troje odraslih ili dvoje odraslih i dvoje dece. U spavaćoj sobi imaju jedan francuski ležaj, a u prostoriji sa kuhinjom je jedan kauč iz koga se izvlači još jedan (fioka) ležaj.\nSve smeštajne jedinice su klimatizovane, imaju pristup internetu, TV i sigurnosni sef. Kuhinje su opremljene neophodnim posuđem, frižiderom i šporetićem. U kupatilima su kade sa zavesom. Terase su prostrane i imaju garniture za sedenje.\nČišćenje se vrši svakog dana sem nedelje, a zamena posteljine i peškira je na tri dana.\nU lepo uređenom dvorištu je bazen sa izdvojenim delom za decu, a oko bazena su postavljene ležaljke i suncobrani. U dvorištu su još i tuš i bar.\nKako biste našli smeštaj, nakon što uđete u Siviri, vozite do mosta sa žutom ogradom, pređite ga, skrenite u prvu ulicu desno, pa u sledeću opet desno i tu se sa leve strane nalazi hotel Argo.\nUkoliko želite da svoj odmor provedete u relaksirajućem i mirnom okruženju, udaljeni od gradske gužve, hotel Argo može biti pravi izbor za vas.\nSmešten u Siviriju na Halkidikiju, sa beskrajnim i predivnim peščanim plažama, Argo je jedinstveno iskustvo za ljude koji traže miran i opušten odmor ali i noćnu zabavu u obližnjim mestima.\nHotel ima jedan tipa komfornih soba - dvosobne apartmane za 2-4 osobe. Sve uključuju opremljenu kuhinju, frižider, SAT TV, klima uređaj, sef i balkon.\nU baru pored bazena možete se osvežiti, prezalogajiti ili uživati u velikom izboru koktela i pića u ključujući i uzo. Ako ste veselog duha, pridružite nam se na muzičkim večerima koje hotel organizuje za svoje goste. Započnite dan doručkom u hotelskoj trpezariji, dok planirate dnevne aktivnosti. Za najmlađe goste na raspolaganju je dečiji bazen.\nIskusno osoblje hotela je tu da vam pomogne u bilo kom smislu: da pruži informacije o obližnjim plažama i selima u okruženju, šta vredi obići i razgledati, koji su restorani interesantni, gde da iznajmite prevozno sredstvo itd.\nCene su izražene u evrima, po smeštajnoj jedinici, za jednu noć na bazi noćenja sa doručkom (BB). U cenu je uračunato korišćenje klima uređaja. Ne postoje smene - datum dolaska i broj noći određujete sami. Putem mejla možete proveriti da li postoje popusti za boravke duže od dve nedelje.\n- Korišćenje ležaljki pored bazena se ne naplaćuje.\n4 Bed Apartment (2+2) BB\n07.05 31.05 61€\nZorica Petrovic22.1.2020 13:26:08\nHello, Please advise about availability and price for a 4-member family (children are 7 and 3), for 10 days, from 14.7. The dates are not fixed. We are interested in bed & breakfast option or half-board. Looking forward to your reply. Regards, Zorica Petrovic\nCena za 1/3 u periodu od 28.06-8.07 ,10 noćenja sa doruckom. Hvala\nSkorkovic Jelena 23.6.2019 17:30:33\nMozete mi pisati na mail za ovaj hotel, svidja mi se ako moze da se dogovorimo oko detalja\nDa li postoji mogucnost samo smestaj, bez dorucka? Kolika bi tada bila cena, period 20.07-30.07.2019, 4 odrasla, hvala\nNatasa Vasic14.6.2018 13:20:29\nDo you have free apartmans(for 2 adults,2 children)in period 01.07.2018-15.07.2018,and what the price?Thank you\nvesna prodanovic27.5.2018 01:54:52\nDobro vece, da li imate slobodan apartman za 2+2osobe u periodu 23.06 do 03.07.2018. I koja je cena najma apartmana? Hvala. Pozdrav\nViorela Cirligeriu8.2.2018 21:18:17\nArgo Hotel Siviri, kasandra


Infostud Grupa - Tenderi koje je raspisala firma\nOd sajta za studente, nastalog 2000-te godine u Subotici, Infostud se razvijao i prerastao u poslovnu grupu koja je razvila veliki broj internet biznisa iz oblasti automobilizma, turizma, obrazovanja, zapošljavanja, nekretnina, osiguranja...\nNije pogrešno reći da je poslovanje u mnogim navedenim oblastima, zahvaljujući Infostudu, iz „oflajn sveta“ prebačeno na internet.\nOvakav razvoj, a pre svega poslovna vizija i osećaj za tržište, nisu ostali neprimećeni u inostranstvu, pa je tako danas suvlasnik Infostud grupe finska medijska grupacija Alma Media, a većinski deo je u rukama osnivača Infostuda, Branislave Gajić Stanojević, Branimira Gajića i Stefana Saloma.\nOva kompanija danas ima oko 160 zaposlenih, sedište joj je u Subotici, a poseduje i nekoliko kancelarija u Beogradu. Jedna od glavnih karakteristika joj je ulaganje u zaposlene i briga o njima, otuda i ne čudi što je Infostud grupa već dugo na listi najpoželjnijih poslodavaca.\nU januaru izvoz povećan za 2,9%, a uvoz smanjen za 5,7% 24.02.2021.


Samsung Galaxy Mini S5570 | JaSamAndroid.net\nNaslovna TELEFONI Samsung Samsung Galaxy Mini S5570\nSamsung Galaxy Mini S5570 je smart telefon koji je namenjen korisnicima koji nisu zahtevni, a ipak ima mnogo funkcija, dobar Android operativni sistem, i mnoštvo zanimljivih aplikacija, a sve to se nudi po pristupačnoj ceni.\nEkran kod ovog mobilnog telefona je 3.14” QVGA TFT touchscreen sa 256K boja, a pokreće ga 384MB RAM-a i Android v2.2 (Froyo) operativni sistem sa TouchWiz v3.0 korisničkim interfejsom. Ima kameru od 3.15 MP koja ima fiksni focus i opciju za geografsko označavanje, ali koja nema blic ili tipku sa strane koja je prečica za kameru. Možete se povezati koristeći Bluetooth, USB, GPRS, Edge, 3G i WAP, a tu su i ostale funkcije poput Stereo FM radija sa RDS-om, merač ubrzanja, senzor za merenje udaljenosti, povezivanje na društvene mreže, multi-format video i music player, i 3.5 mm audio priključak za slušalice.\nSoftwer je uobičajen za Android, u ponudi imate tri glavna ekrana na koje možete dodati uobičajene dodatke i prečice za aplikacije, a Google Maps, Latitude, Navigation, Places, YouTube i Android Market aplikacije su prethodno instalirane.\nDizajn je jednostavan, u ponudi su ‘Chic white’ i ‘Steel grey’ plastična kućišta. MicroSD ulaz za proširivanje memorije je pokriven malim poklopcem na desnoj ivici telefona, a microUSB ulaz za punjenje se nalazi na vrhu telefona.\nKada uporedimo njegovu kameru od 3MP sa ostalim kamerama koje nudi smart telefoni, Samsung Galaxy Mini S5570 nema čime da se pohvali. Nema blic, auto-fokus, nema prednju kameru niti može snimati HD video zapise.\nRezolucija ekrana: 240 x 320 piksela\nVeličina ekrana: 3.14”\nDimenzije: 110.4 x 60.8 x 12.1 mm\nTip: TFT kapacitivni ekran na dodir ( touchscreen), 256K boja\nZadnja kamera: 3.15 MP, 2048×1536 piksela\nSnimanje vudeo zapisa: QVGA@15fps\nUnutrašnja memorija: 160 MB za čuvanje, 384MB RAM\nExternal Memory: microSD, do 32GB, 2GB uključeno\nOperativni sistem: Android OS, v2.2 (Froyo), može se unaprediti na v2.3\nSenzori: Merač ubrzanja, merenje razdaljine, kompas\nGPRS: Klasa 12 (4+1/3+2/2+3/1+4 slots), 32 – 48 kbps\nFormati zvuka: MP3,MP4WAV,eAAC\nRadio: Stereo FM radio sa RDS\nJava: Da, preko Java MIDP emulatora\nRazmena poruka: SMS, MMS, Email, Push Email, IM\nBaterija: Standardna baterija, Li-Ion 1200 mAh, u stanju mirovanja do 570 h, vreme trajanja razgovorado 9 h 30 min\nBoje i dodatne funkcije: Crna, bela – Organizer – Document viewer/editor – Image/video editor – Google Search, Maps, Gmail, YouTube, Calendar, Google Talk, Picasa integration – Voice memo/dial – Predictive text input (Swype) – TouchWiz v3.0 UI – Geoografsko označavanje\nPojavio se na tržištu: 2011, Januar\nPrethodni tekstGalaxy Nexus i Ice Cream Sandwich: Budućnost počinje ovde\nSledeći tekstSamsung registrovao zaštitne znakove za tri Galaxy uređaja


Na listi saradnika koje okuplja pod svojom dirigentskom palicom nalaze se još i Justin Bieber, Cardi B, Major Lazer, Selena Gomez, J Balvin, Sean Paul i brojni drugi. DJ Snake danas je hedlajner najvećih svetskih festivala kao što su Coachella, Lollapalooza, Tomorrowland i brojnih drugih gde se neretko nalazi kao jedini DJ hedlajner u rangu sa najvećim grupama današnjice, kao što su The Killers, Muse ili Migosi! DJ Snake dobitnik je i dve Billboard i jedne MTV nagrade, dok mu je prvu Gremi nominaciju donela saradnja sa Lady Gagom na albumu “Born This Way”. Zbog ovih neverovatnih uspeha, mediji ga porede sa njegovim sugrađaninom Davidom Guettom, a kada je ovo gradsko rivalstvo u pitanju, DJ Snake je i prvi muzičar u istoriji koji je u direktnom prenosu nastupio na čuvenoj Trijumfalnoj kapiji u Parizu!\nDJ Snake to launch EXIT’s 20th Anniversary: ovde


Na regati "Voda Vojvodine" u junu 80 plovila iz Novog Sada i drugih gradova Srbije i regiona | Novosadski informativni portal 021\nNa regati "Voda Vojvodine" u junu 80 plovila iz Novog Sada i drugih gradova Srbije i regiona\nOsamdeset plovila prijavilo se ove godine za regatu "Voda Vojvodine", koja će se održati od 21. do 30. juna.\nNa regati će učestvovati plovila iz Slovenije, Hrvatske, Austrije i Holandije, među domaćim nautičarima najviše njih je iz Novog Sada i Beograda, a tu su i zaljubljenici u plovidbu iz Novog Bečeja, Sombora, Sente, Klenka i Adaševaca.\nRegata ove godine obuhvata 250 kilometara plovidbe bačkim kanalima i Dunavom, na kružnoj ruti Novi Sad-Bački Petrovac-Ruski Krstur-Srpski Miletić-Sombor-Prigrevica-Doroslovo-Karavukovo-Bačko Novo Selo-Novi Sad.\nKako navode u "Vodama Vojvodine", prijave za regatu više nisu moguće.\nOvaj događaj se organizuje povodom Međunarodnog dana Dunava, a u cilju promocije plovnih potencijala Vojvodine.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Turski novinar pretučen na ulici\nKRITIČAR ERDOGANA 11. 05. 2019. 18:03 >> 18:07 0\nTurski novinar, kritičar vlade Redžepa Tajipa Erdogana i njenih nacionalističkih saveznika završio je u bolnici nakon što je napadnut na ulici.\nList Jenidžag je saopštio da je kolumnistu Javuza Selima Demiraga pet ili šest ljudi pretuklo bejzbol palicama nakon televizijskog gostovanja u petak.\nRazlozi napada nijesu poznati, ali je do njega došlo u vrijeme tenzija oko odluke izborne komisije da poništi rezultate lokalnih izbora u Istanbulu na kojima je pobjedila opozicija i naloži novo glasanje 23. juna.\nErdoganova partija tvrdi da su izbori u Istanbulu bili prožeti neregularnostima, dok opozicija navodi da je izborna komisija bila pod pritiskom vlade koja očajnički želi da zadrži kontrolu nad najvećim turskim gradom.\nPutin i Erdogan za smirivanje situacije u Siriji\nTurska neće dati sirijskim snagama da napreduju u Idlibu


Antić je prijavio ukupna mesečna primanja od 344.821 dinar. Na Pravnom fakultetu kao redovni profesor ima dva primanja od 155.407 dinara i od 99.414 dinara. Kao glavni pravni savetnik Ministarstva spoljnih poslova, dobija 90.000 dinara. Prijavio je i da kao savetnik predsednika Srbije za pravna pitanja ne uzima primanja. Nije poznato da li mu se isplaćuje novac kao predsedniku Komisije za pomilovanje, pri kancelariji predsednika Tomislava Nikolića.\nOsim toga, Antić je prijavio dva stana, dvosoban od 45,25 kvadratnih metara, i trosoban (s garažom) od 77 kvadrata, koje je stekao kupovinom. Prijavio je i automobil „folkswagen pheaton“ iz 2004. i džip „land rover discovery BD“ iz 1995. Takođe je prijavio i da je vlasnik štednih uloga nepoznate visine.\nKako je „Blic“ ranije objavio, izveštaj Komisije za prijem asistenata od 27. septembra 1977. potvrđuje da je Antić je počeo svoj rad na Pravnom fakultetu iako nije ispunjavao uslove. Njega je komisija od dva profesora (komisije su i tada činila najmanje tri profesora) preporučila na mesto asistenta iako je imao nedovoljnu prosečnu ocenu, ali je bio „politički podoban“ i „zaslužan što je fakultet bio domaćin štafete mladosti“. U izveštaju koji preporučuje Antića se navodi: „Drug Oliver Antić je učestvovao i nastojao da se politika Saveza komunista dosledno ostvaruje“.\nPodsetimo, Oliver Antić je u slučaju „Indeks“ bio osumnjičen da je uzimao mito da bi puštao studente na ispitima. Međutim, tužilaštvo je svojevremeno odustalo od njegovog gonjenja bez obrazloženja. Odustajanje od krivičnog gonjenja Antića usledilo je tek kada je, takođe bez obrazloženja, zamenjen tužilac koji je od početka radio taj postupak.


Sajam visokog obrazovanja i stipendija ponovo online s više od 40 izlagača i pokrovitelja | Poslovni savjetnik\nSudjelovanje na Sajmu je za sve posjetitelje potpuno besplatno uz prethodnu registraciju putem Prijavnog obrasca. Više informacija o Sajmu dostupno je na www.iro.hr te na Facebook stranici događanja. PS/SM\nsajam visokog obrazovanja stipendija online izlagača pokrovitelja Ministarstva znanosti i obrazovanja Agencije za mobilnost i programe EU Institut za razvoj obrazovanja virtualnom okruženju sveučilište u Rijeci Grad Zadar Grad Rijeka Primorsko-goranska Zadarska županija studijskih programa studentskim razmjenama stručnim praksama poslovni savjetnik business media group


Valentin Incko o postupku Milorada Dodika: Zakon jasno kaže koja ZASTAVA može tamo da stoji | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tValentin Incko o postupku Milorada Dodika: Zakon jasno kaže koja ZASTAVA može tamo da stoji\nValentin Incko – foto: Tanjug\nReagujući na to što je predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik ranije danas napustio sednicu Upravnog odbora Saveta za implementaciju mira, Incko je na konferenciji za novinare rekao da je „to taj zakon i da drugog nema“.\n„BiH mora napraviti hitne korake u izbornom sistemu koji će ponovo vratiti poverenje javnosti u integritet izbornog procesa, inače će provođenje izbora imati sve manje smisla. Nažalost, političke stranke nisu uspele da se dogovore kada je reč o delegiranju delegata u Dom naroda FBiH, bez toga će formiranje vlasti u FBiH biti usporeno.\nKonstituisanje Saveta ministara takođe bi moglo biti odloženo“, rekao je Incko.\nBIHMilorad DodikRepublika SrpskaValentin Inckozastava\nAndrea Lorenco Kapuzela: „Albanci će reći svojim građanima 14. decembra – mi imamo vojsku, ali to su samo reči…“


Svakodnevno konzumiranje male količine alkohola sprečava demenciju? | Edukacija\n7 grešaka pri tuširanju koje svi pravimo 28/03\nOve namirnice su otrovne u prekomernim količinama! 09/01\nAmerički naučnici tvrde da nekoliko alkoholnih pića nedeljno može da spreči demenciju i kognitivna oštećenja u starijoj životnoj dobi.\nIstraživači sa Univerziteta Kalifornija analizirali su navike kada je piće u pitanju kod 1344 ispitanika od 1984. do 2013. godine, odnosno dok nisu navršili 80 godina, kako bi procenili koliki uticaj alkohol ima na mozak.\n“Važno je istaći da je samo nekolicina ispitanika pila veće količine alkohola, tako da naša studija ne pokazuje rezultate šta mnogo alkoholnog pića čini kognitivnom zdravlju na duge staze”, objašnjeno je u studiji. Tačnije, dugoročno konzumiranje velike količine alkohola može da uzrokuje demenciju.\nStudija je uključivala tri alkoholna pića dnevno za odrasle žene i muškarce preko 65 godina, odnosno četiri alkoholna pića dnevno za muškarce ispod 65 godina.\nKognitivno zdravlje ispitanika proveravano je na svake četiri godine, a pokazano je da su oni ispitanici koji su pili male količine alkohola na dnevnom nivou doživeli 85. godinu života, bez tragova demencije, za razliku od potpunih antialkoholičara.\nNaučnici su takođe istakli da njihova studija ne sugeriše da “odgovorno” pijenje povećava životni vek niti da blagotvorno deluje na kognitivno zdralje. Ipak, konzumacija alkoholnih pića, naročito vina, povezana je s manjom konzumacijom cigareta i boljim celokupnim zdravljem organizma.\nBlagotvorna dejstva ulja od cimeta


Amerika zatražila od Norveške hapšenje Snoudena - 27.08.2015, Sputnik Srbija\nNorveški mediji javili su da su Sjedinjene Američke Države od Norveške zatražile da uhapsi Edvarda Snoudena ukoliko pokuša da uđe na njenu teritoriju. 27.08.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, norveška, edvard snouden, nsa\n22:46 27.08.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nSjedinjene Države su zatražile od Norveške da uhapsi uzbunjivača Edvarda Snoudena ukoliko pokuša da uđe na njenu teritoriju, nedugo nakon što je otkrio podatke o masovnoj špijunaži američke Državne bezbednosne agencije (NSA) 2013. godine, javili su u četvrtak mediji, citirajući diplomatsku notu.\nBritanija zbog Snoudena rotira špijune\n14 Jun 2015, 13:52\n„Zatražili smo da, ukoliko američki državljanin Edvard DŽ. Snouden pokuša da uđe u Norvešku na bilo koji način, Vlada Norveške odmah obavesti Ambasadu i sprovede povratak gospodina Snoudena u Sjedinjene Države zabranom ulaska, deportovanjem, proterivanjem ili drugim zakonskim sredstvima“, piše u noti koju citira NRK.\nNota datira od 27. juna 2013. godine. Kasnije istog dana, regionalna kancelarija američkog Federalnog istražnog biroa kontaktirala je norveško Ministarstvo pravde i Državnu kriminalističko-istražnu službu, opisujući Snoudena kao kriminalnog begunca.\nU junu 2013. godine, bivši agent NSA Edvard Snouden počeo je da objavljuje poverljiva državna dokumenta, razotkrivajući špijuniranje civila, Vlade i korporativne komunikacije koji je ta agencija sprovodila.\nU julu 2013. odobren mu je privremeni azil u Rusiji. Prvog avgusta 2014, nakon što je u Rusiji proveo godinu dana, Snouden je dobio trogodišnju boravišnu dozvolu.


OBRAZLOŽENJE SELEKCIONE KOMISIJE | Martovski festival\nOvogodišnji broj prijavljenih filmova, njihov kvalitet, šarolikost tema i zemalja iz kojih dolaze, još jednom nesumjivo potvrđuju kvalitet i značaj Martovskog festivala, daleko izvan granica naše zemlje. Teško je tematski rezimirati ovogodišnju selekciju, ali je sigurno da će svi filmovi doprineti da festival ove godine bude savremen i aktuelan. Što se produkcijskog i estetskog kvaliteta tiče, gledali smo ostvarenja od festivalskih pobednika, preko studentskih radova, do amaterskih filmova, što festivalu daje raznovrsnost, kao kvalitet više. Selekciona komisija je ove godine pregledala preko 350 pristiglih naslova, u domaćoj i stranoj konkurenciji. Ponuda je bila izuzetna, a odabir težak. Nije bilo lako izabrati najbolje od mnoštva dobrih filmova, ali verujem de će se svi članovi selekcione komisije složiti da su to bile slatke muke. Darko Ković\nZanimljiv pomak u ovogodišnjem programu je što motivi pandemije nisu vidljivi ni aktuelni u pričama autora, što je pozitivno za povratak autorskoj priči kao glavnom motivu filmskog narativa. Ovogodišnja selekcija u kategoriji domaćih filmova iznenađuje kvalitetom produkcije. Ističu se i neki novi mladi glumački talenti, od kojih možemo očekivati značajne glumačke podvige u ostvarenjima nove generacije filmskih autora. Internacionalna selekcija takođe više pretenduje narativu, nego nekonvencionalnim izražajnim formama. Autentična priča autora je u fokusu i prednjači nad, sve zastupljenijom, upotrebom vizuelnih efekata i aktuelnim žanrovskim trendovima. Dragana Latinović\nSagledavajući veoma širok spektar tema, ideja i estetika tokom rada na predselekciji prijavljenih filmova, bio sam svestan da se granice između profesionalnog i organskog, spontanog pristupa filmu već uveliko brišu. Filmski i medijski jezik je već dovoljno dugo prisutan da je njegov kod prirodno sredstvo komunikacije. Reditelji svih generacija, veterani, početnici i oni koji još uvek traže svoj put podjednako se dobro snalaze u savremenim izazovima, pronalazeći autentičan način da se kinematografski izraze. Neko ko ima ambiciju da arbitrira i učestvuje u biranju filmova koji će se predstaviti festivalskoj publici upućen je na to da se, barem na nekoliko sati koliko sesije gledanja filmova traju, projektuje u lik bioskopskog gledaoca čiji se dominantan utisak o odgledanom filmu zasniva na emocijama sa kojima odlazi iz bioskopske dvorane nakon projekcije. Upravo je to, ovom prilikom i bio najveći izazov za tzv. profesionalnog gledaoca, koji bira filmove koji zavređuju učešće u zvaničnom programu ovogodišnjeg Martovskog festivala, poslednjeg uoči jubilarnog, sedamdesetog. Igor M. Toholj\nIzbor filmova za festival uvek je pitanje kompromisa, to svi znamo. Pitanje je šta se postavlja kao osnov kompromisa? U timu selektora ovogodišnjeg Martovskog festivala zauzeo sam ulogu onoga koji insistira na stilskim i formalnim, pre nego tematskim ili kontekstualnim kriterijumima. Pored toga da filmovi budu relevantni, da imaju šta i zašto koji su nam važni danas i ovde, iz desetina naslova prijavljenih za festival uvek se izdvoje oni koji imaju ubedljivo kako. Za tu ulogu imao sam podršku kolega u selektorskom timu i zato mislim da je ovogodišnja selekcija proizvod kompromisa na dobrim osnovama. Na Martovskom možete gledati filmove koji pokreću aktuelna i relevantna pitanja, ali filmove osobenih poetika, promišljenog stilskog izraza i hrabrih iskoraka u pravcu kompleksnije, originalnije forme. Ivan Velisavljević\nPrvi put ove godine u okviru međunarodnog programa imamo sve rodove kratkometražnog filma, ne samo igrane, nego i dokumentarne, animirane i eksperimentalne. Kvantitativno i kvalitativno dominiraju kratki igrani filmovi, a delimični fokus je na filmovima iz regiona, gde se iznova preispituju obične ljudske sudbine u kontekstu nedavnih ratova na teritoriji bivše Jugoslavije, kao i na „malim razlikama“ koje se brišu u kontekstu stradanja u istorijski nemirnim vremenima. Dejan Dabić