I Domingo joj se divio: Breda Kalef, simbol zlatnog doba beogradske opere - 17.03.2022, Sputnik Srbija\nI Domingo joj se divio: Breda Kalef, simbol zlatnog doba beogradske opere\nIzložba „Breda Kalef - neuobičajena primadona“, autora Dragana Stevovića, otvorena je u Muzeju Narodnog pozorišta. 17.03.2022, Sputnik Srbija\nU postavci su fotografije, plakati, lični predmeti slavne umetnice koja je pripadala generaciji koja je ispisala zlatno doba u istoriji beogradske opere. Izložba osvetljava i karijeru primadone na sceni Narodnog pozorišta u Beogradu i na gostovanjima u inostranstvu, prenosi Tanjug. Autor izložbe i direktor Muzeja Dragan Stevović naglasio je da „ovo nije priča o karijeri Brede Kalef, već o njenom životu“. „Taj život je trebalo prvo preživeti, a onda živeti, živeti i boriti se. I, posle nekoliko godina od debija, izbiti u prvi red solista koji su ovu kuću, u svom zlatnom periodu, proslavili u celom svetu. Jedna od tih predstava je 'Don Kihot' u Bečkoj državnoj operi 1964. godine i mnogi drugi naslovi...“, podsetio je Stevović.Breda Kalef (1930) potiče iz jedne od najstarijih jevrejskih porodica koja je iz Španije, preko Soluna, stigla u Beograd. Ostvarila je više od pedeset uloga mecosopranskog faha – nastupala je u operama „Karmen“, „Samson i Dalila“, „Trubadur“, „Evgenije Onjegin“ „Boris Godunov“... Gostovala je samostalno ili sa ansamblima Opere Narodnog pozorišta širom sveta – Grčka, Španija, Austrija, Mađarska, Egipat, Irska, Italija, Rusija, Nemačka, Izrael, SSSR, SAD, kao i u svim većim gradovima nekadašnje Jugoslavije.Kako je sa Plasidom Domingom nastupala više od 40 puta, jedina je operska umetnica sa prostora bivše Jugoslavije koja se slikom i pričom pominje u njegovoj autobiografskoj knjizi.Za svoj umetnički rad je dobila brojne nagrade: Plaketa, Pečat Narodnog pozorišta u Beogradu i Nagrade za najbolja godišnja izvođenja za Ćeku u „Đokondi“ Amilkare Ponkijelija i Majku Jugovića u „Otadžbini“ Petra Konjovića. Dobitnica je Nacionalnog priznanja za vrhunski doprinos kulturi Republike Srbije, a 2021. dobila je Zlatnu medaljom za zasluge.Izložba će biti otvorena do sredine maja.\nkultura, kultura – vesti, izložba, opera, pozorište, narodno pozorište\n© WikipediaBreda Kalef i Plasido Domingo u Beogradu\nIzložba „Breda Kalef - neuobičajena primadona“, autora Dragana Stevovića, otvorena je u Muzeju Narodnog pozorišta.\nU postavci su fotografije, plakati, lični predmeti slavne umetnice koja je pripadala generaciji koja je ispisala zlatno doba u istoriji beogradske opere. Izložba osvetljava i karijeru primadone na sceni Narodnog pozorišta u Beogradu i na gostovanjima u inostranstvu, prenosi Tanjug.\nAutor izložbe i direktor Muzeja Dragan Stevović naglasio je da „ovo nije priča o karijeri Brede Kalef, već o njenom životu“.\n„Taj život je trebalo prvo preživeti, a onda živeti, živeti i boriti se. I, posle nekoliko godina od debija, izbiti u prvi red solista koji su ovu kuću, u svom zlatnom periodu, proslavili u celom svetu. Jedna od tih predstava je 'Don Kihot' u Bečkoj državnoj operi 1964. godine i mnogi drugi naslovi...“, podsetio je Stevović.\n© WikipediaBreda Kalef u operi "Don Kihot"\nBreda Kalef u operi "Don Kihot"\nBreda Kalef (1930) potiče iz jedne od najstarijih jevrejskih porodica koja je iz Španije, preko Soluna, stigla u Beograd. Ostvarila je više od pedeset uloga mecosopranskog faha – nastupala je u operama „Karmen“, „Samson i Dalila“, „Trubadur“, „Evgenije Onjegin“ „Boris Godunov“...\nGostovala je samostalno ili sa ansamblima Opere Narodnog pozorišta širom sveta – Grčka, Španija, Austrija, Mađarska, Egipat, Irska, Italija, Rusija, Nemačka, Izrael, SSSR, SAD, kao i u svim većim gradovima nekadašnje Jugoslavije.\nKako je sa Plasidom Domingom nastupala više od 40 puta, jedina je operska umetnica sa prostora bivše Jugoslavije koja se slikom i pričom pominje u njegovoj autobiografskoj knjizi.\nZa svoj umetnički rad je dobila brojne nagrade: Plaketa, Pečat Narodnog pozorišta u Beogradu i Nagrade za najbolja godišnja izvođenja za Ćeku u „Đokondi“ Amilkare Ponkijelija i Majku Jugovića u „Otadžbini“ Petra Konjovića. Dobitnica je Nacionalnog priznanja za vrhunski doprinos kulturi Republike Srbije, a 2021. dobila je Zlatnu medaljom za zasluge.\n© Foto : Muzej Narodnog pozorištaIzložba „Breda Kalef - neuobičajena primadona“\n© Foto : Muzej Narodnog pozorišta\nIzložba će biti otvorena do sredine maja.


Otvoren kamp za povratnike iz inostranstva bez prebivališta u Srbiji | Insajder\nOtvoren kamp za povratnike iz inostranstva bez prebivališta u Srbiji\nU Moroviću kod Šida danas je otvoren prihvatni kamp šatorskog tipa za 500 osoba, u kojem će biti državljani Srbije koji se u uslovima epidemije koronavirusa vraćaju iz inostranstva, a nemaju prijavljeno boravište u Srbiji.\nFoto: Darimir Banda/ministarstvo odbrane / Prihvatni kamp šatorskog tipa, Morović\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin je u kampu rekao da će tamo biti i oni za koje lekari na granicama Srbije ocene da mogu da postanu zdravstveni rizik.\n„Svi takvi biće smeštani u prihvatni kamp u Moroviću, gde će morati da prođu kroz odgovarajući period izolacije, intenzivnog medicinskog praćenja i na taj način će i njihovo zdravlje biti zaštićeno, kao što će biti zaštićeno i zdravlje svih gradjana Srbije“, rekao je Vulin, a saopštilo je njegovo ministarstvo.\nMinistarstva odbrane i unutrašnjih poslova i sanitarne službe će određivati ko će ulaziti u kamp, u skladu sa procenom lekara.\nVulin je najavio da će Vojska Srbije, u skladu s potrebama, otvoriti još nekoliko prihvatnih kampova za karantin i za one koji dolaze iz zemalja pogođenih korona virusom.\n„Na taj način ćemo omogućiti svima da imaju zdravstvenu zaštitu, ali da ni na koji način ne ugroze zdravlje svih ostalih građana Srbije“, rekao je ministar.\nUpozorio je da svi koji smatraju da treba da dođu u Srbiju, moraju da prihvataju njene zakone i pravila za vreme vanrednog stanja, kao i uvek.\nZamenik komandanta Združene operativne komande, general-major Ilija Todorov, rekao je da su u kampu u Moroviću uslovi „ne samo za život i rad, nego i za kontrolu i prevenciju i za one situacije koje bi mogle da nas iznenade“.\nJuče je premijerka Ana Brnabić najavila otvaranje ovog prihvatnog kampa ističući da se u poslednjih nekoliko dana u Srbiju vratilo oko 60 hiljada građana koji su živeli i boravili u inostranstvu. Među onima koji su došli u Srbiju u poslednjih 48 sati, kako je rekla, ima i zaraženih koronavirusom.\nPremijerka je rekla da je na sednici kriznog štaba odlučeno i da se pooštre mere i sankcije za one koji prekrše meru samoizolacije.\nSve važne informacije o koronavirusu u Srbiji pratite na sledećem linku.


Anfiteatar - pozorišni festival za mlade ljude sa margine\n"Naša prva publika je bila interventna patrola policije koja je bila ubeđena da je nabasala na stvarne scene tuče, silovanja i maloletničke narkomanije."\n02 Jun 2017, 7:24am\nSve fotografije dobijene ljubaznošću Vladana Slavkovića\nMnogi koji su deo kulturne scene stoje sa strane i elitistički se zgražavaju nad sveopštim „posrnućem" sa distancom prema onima na margini kojima se nude neke druge vrednosti. Ne i ekipa glumaca i drugih dramskih stvaralaca iz Kraljeva koja je, kako to već biva, koja se bez sredstava i podrške, sama se prihvatila da nešto konkretno i uradi za kulturni razvoj mladih jednog u nizu propalih industrijskih gradova.\nEkipa ljudi koji čine nezavisnu pozorišnu trupu Grupa Grupa odlučila je da pokrene festival Anfiteatar. Oni se i inače bave angažovanjem mladih, sposobnih stvaralaca iz Kraljeva i okoline za stvaranje alternativnih vidova pozorišne umetnosti kako bi stvorila generacija boljih ljudi, kaže za VICE Vladan Slavković, glumac i jedan od osnivača.\n- Njihov rad se postavio u nekoliko predstava I umetničkih produkcija koje nisu mogle da nađu prostor u gradskim insititucijama kulture koje gaje amaterski pristup radu te smo bili prinuđeni da tražimo svoje mesto pod suncem i to smo zaista učinili na ulicama našeg grada – kaže Slavković.\nIako postoji mit da svi žele u Beograd, Grupa Grupa je upravo radi na tome da odškoluje umetnike i da ih vrati u svoj grad kako bi doprineli svojim radom.\n- Posle kraćeg dogovora i samostalnog prikupljanja sredstava, odlučili smo da oživimo nekoliko tačaka u gradu koje su zapuštene i da ih pretvorimo u umetnički poligon za predstave , koncerte i različite tematske programe. Iza toga je potpuno prirodno nastala forma pozivanja sličnih angažovanih pozorišnih kuća i produkcija i eto - postavljen je A.N.F.I.TEATAR (Alternativa / Noema (Misao) / Festival / Inicijativa) – objašnjava Vladan.\nFestival je rođen u malom dvorištu O.Š. "IV kraljevački bataljon" iza Muzeja, na nekadašnjem mestu okupljanja "sumnjivih" i dokonih tipova. Anfiteatar ga je pretvorio u mesto gde se igraju angažovani tekstovi upravo te tematike čime je stvoren direktan sukob realnosti i pozorišta, kaže Slavković.\n- Naša prva publika prilikom postavljanja predstave ("Dragi tata", Minje Bogavac) je bila interventna patrola policije koja je bila ubeđena da je nabasala na stvarne scene tuče, silovanja i maloletničke narkomanije – kaže Vladan.\nRaščićavanje zapuštenih prostora za festival\nOvim igranjem predstava oživljava napušteni prostor i postavlja kao budući odbrambeni zid koji će oživeti i oplemeniti prostor. Monumentalnost zgrade, išaranih zidova i oronulost prvi put postaju plemenita scenografija života i ovog puta je postao stvarna odbrana od sveg zla koje dolazi iza leđa kulturi, objašnjava Slavković.\n- Time pokušavamo da svesno „zarobimo" prostor za nešto bolje. Da otrgnemo prostore od propadanja. Pokušavamo da ubedimo gradske i državne vlasti da nemamo nameru da bilo šta od tih prostora zadržimo već samo da ih očistimo, uredimo i da u njima odigravamo predstave. I to bez ikakvih finansijskih nadoknada – kaže Vladan za VICE.\nUroš Milojević, je mladi gumac iz Niša koji je deo Anfiteatra. Devedeseto je godište i nakon završene glume i mastera na Fakultetu umetnosti u Prištini, u Zvečanu, skoro da uopšte nije ni igrao u Nišu.\n- Imam tu sreću da me roditelji podržavaju u mojim idejama, posebno keva! Ne mogu da se žalim na to da nema posla, posla ima ako voliš svoj posao do imbecilnosti. Ali ima malo para, odnosno država malo para daje i mnogo je teško – kaže Uroš za VICE.\nKao i većina, trudi se da sam pokrene neke projekte, nešto iz hobija, a možda i preraste u nešto veće, kao što je snimanje klipova za Instagram i Fejs sa koleginicom Slavicom Ljujic #CacaiUki u nadi da će od toga nastati nešto ozbiljnije.\nSmatra da je za mlade ljude Anfiteatar važan i zato što pruža alternativu.\n- Mislim da ovaj festival neguje hrabrost, individualnost, inovativnost i na taj način izlazi iz zone komfora. A u tome uspeva već nekoliko godina. Zato mislim da bi ljudi trebalo da ga podrže, upravo zato što pokazuje da je okej da postoji i neko drugo mišljenje i pogled na stvari. Osim toga važan je jer neguje razmenu iskustava glumačkih škola – kaže Uroš za VICE.\nOn što mu je najupečatljivije je da svaki put kad dođe na festival, ni ne stigne da primeti koliko zapravo fali finansijskih sredstava, jer se ljudi toliko polome da izanimiraju goste i učesnike svojim entuzijazmom, da se to ni ne primeti.\nLina Šiljković ima 18 godina, maturantkinja je kraljevačke Gimnazije, članica Grupe Grupe dve godine. Pored glume voli da se bavi i fotografijom.\n- Anfiteatar predstavlja kulturno jezgro grada, a i ovog dela Srbije tih par letnjih dana. Prilika da svako pogleda niz brutalno iskrenih predstava, u kojima možda može prepoznati sebe ili svoje okruženje. To je festival koji je u meni lično postavio mnoga pitanja, ali dao još više odgovora – kaže Lina.\n- Najupečatljivija stvar festivala su mi predstave koje se igraju, ali i sama priprema festivala. Sposobnost ljudi da od oronulog i zapuštenog mesta osposobe prostor za igranje predstavaje neverovatna. Festival za mene predstavlja jednu od najboljih stvari koje Kraljevo može da ponudi i zaista ga vredi posetiti – kaže Lina za VICE.\nPozorišni život u Kraljevu, nekada čuven po kvalitetu u celoj Srbiji, sada, sa jedne strane pogođen je, kao i drugi gradovi partijskim zapošljavanjem, a sa druge strane time da ljudi koji bi i hteli da idu u pozorište, prosto nemaju para.\n- Teško je živeti u Kraljevu, a ne ići u pozorište. Na sve to, pojavila se ogromna tematska "rupa" u temama koje pozorište mora da obrađuje I koje publika traži. Alternativa i angažovani teatar pokušavaju da dopru do svakog voljnog gledaoca – kaže Vladan Slavković\n- Iz tog razloga postoji Grupa Grupa i A.N.F.I.TEATAR festival – da pokaže drugačiji, hrabriji, angažovaniji pristup pozorištu I da pokaže pozorište svima – kaže Vladan.\nOvo je četvrti festival i do sada je gostovalo desetak pozorišnih trupa iz cele Srbije i preko sto umetnika. Osim brojnih saradnji, povezivanja, festival je doneo i razmenu iskustava kako mladi školovani ljudi da doprinesu svom gradu.\n- Dobili smo desetine novih klinaca koji su volonterski pomogli i pomažu festival i grade sebi prostor budućeg rada u njemu. Mnogi od njih su upisali umetničke akademije i spremno se vraćaju na sopstveni festival gde mogu da pokažu sve što znaju - kaže Slavković za VICE.\n*Ukoliko želite da podržite finansijski Anfiteatar i time podržite mlade ljude sa margine koji igraju predstave za svoje vršnjake, koji obično na ulicama imaju samo priliku za kriminal, ali ne i za kulturu, možete to uraditi online ovde.\nVICE u kraju: Pic mala, od Kraljeva do Urala\nKako kultura memova okreće tinejdžere marksizmu


Viber se oglasio o naplati svojih usluga » pressing.ba\nViber se oglasio o naplati svojih usluga\n15.01.2016 u 11:59\n"Viber omogućava svim svojim korisnicima širom svijeta da budu u kontaktu, besplatno. Razmjenjujte poruke, pričajte, uzivajte u igricama i razmjenjujte razne sadržaje sa prijateljima i članovima porodice, gdje god oni bili - bez ograničenja", navedeno je u saopštenju.\nKorisnici Vibera u BiH i regioanu ovih dana su primili spem poruku, sa upozorenjem da će od ove sedmice Viber početi da naplaćuje svoje usluge. Kroz poslatu poruku je upućen i zahtjev da primalac pokrenu lančanu poruku prema što većem broju svojih kontakata sa istim sadržajem, da bi time bili prepoznati kao aktivni korisnici, što bi im omogućilo da nastave da koriste Viber besplatno.\nTim povodom, kompanija Viber za Centralnu i istočnu Evropu je objavila da su informacije sadržane u toj poruci maliciozne prirode i da ne potiču od njih. Više od 664 miliona jedinstvenih korisnika širom svijeta upotrebljava tu komunikacijsku platformu. Viber se može koristiti na pametnim mobilnim telefonima i tabletima.


Unapredjivanje tehnike i tehnologije u RTS-u - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 27-05-2020, 07:41 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Unapredjivanje tehnike i tehnologije u RTS-u\nUnapredjivanje tehnike i tehnologije u RTS-u\nRadiodifuzna ustanova Radio-televizija Srbije ima zadatak da informiše, obrazuje i zabavi, ali predstavlja i instituciju koja ima posebnu ulogu u društvenom, kulturnom i političkom životu Srbije. Sa svojih šest programa - četiri radijska i dva televizijska - satelitskim programom, razgranatom mrežom dopisništava, teletekstom i internet izdanjem, muzičkom produkcijom (narodnim, zabavnim, džez, simfonijskim orkestrom i horovima i dečijim horom Kolibri), produkcijom nosača zvuka (PGP), izdavačkom delatnošću, istraživačkom službom i dokumentacionim centrom, RTS je izrastao u značajnu ustanovu srpske kulture. Negujući vrednosti demokratskog društva, oslobođen uticaja političke pristrasnosti, RTS kao javni servis doprinosi boljem kvalitetu života svakog pojedinca i društva u celini. RTS je članica Evropske radiodifuzna unije (European Broadcasting Union), koja okuplja 74 TV i radio stanice iz 56 evropskih država.\n1 Informacije o kompaniji\t4\n2 Nove tehnologije\t5\n3 Aktivnosti\t8\n4 Rezultati\t9\n5 Zaključak\t10\nSavremene informacione tehnologije u matematičkom obrazovanju profesorXXX 0 1,130 27-05-2011 03:57 AM\nInformacioni komunikacioni sistem RTS-A VS1 0 1,815 03-06-2010 12:42 PM\nMetode i tehnike strategijskog menadzmenta derrick 0 1,801 26-01-2010 01:29 AM


Aonang Sunset Hotel Krabi, hotel Тајланд. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Aonang Sunset Hotel: Datum dolaska :\nAonang Sunset Hotel - Opis\nza grad Krabi je Luksuzan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija.Na 23 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 268 Moo 2 sa pozicijom jugozapad za grad Krabi, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nAonang Sunset Hotel tip(ovi):\nAonang Sunset Hotel sadržaji i usluge\nStil hotela Best Western Baan Ao Nang Resort and Spa je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Televizija, Satelitska televizija. Na 23 minuta kolima 79 m -\nNa 23 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 154 Moo 2, Aonang Beach, Muang sa pozicijom jugozapad za grad Krabi, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete\nU hotelu Sea Star House pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Ao Nang Beach: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Ao 169 m -\nNa 23 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 379 moo 2 Aonang sa pozicijom jugozapad za grad Krabi, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko\nNalazi se u ulici 31 Moo 2, Ao Nang Beach, pozicija mu je jugoistok za grad Ao Nang Beach, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil hotela The L Resort Krabi je Luksuzan, a pruža pun komfor i Aktivnosti u blizini\nProverite cene i raspoloživost za Aonang Sunset Hotel: Datum dolaska :


Ilustracije: Đorđe Lobačev: ilustracije za roman „Pet stotina miliona beguminih“ – Cveće zla i naopakog\nIlustracije: Đorđe Lobačev: ilustracije za roman „Pet stotina miliona beguminih“\nObjavljeno 6 aprila, 2020 6 aprila, 2020 by mehmetkrljic\nZa laku noć i prijatan san: najnoviji projekat mog oca je da je uzeo sve stare knjige Žila Verna koje ima, rana ili prva srpska (a ja pretpostavljam i jugoslovenska) izdanja i prevode njegovih knjiga, pa ih skenira da bi ove po devedesetak godina stare knjige sačuvao od propadanja. Kako bi bilo čitljivije, on skenove protera kroz OCR softver, odabere font koji najčešće nije isti kao u originalu ali drži isti prored i margine i veličinu tako da su stranice praktično iste kao u originalu. Ima tu dosta posla ali ispadne lepo i čitljivo. Meni je vrlo zanimljivo da čitam te prve prevode i gledam kako se pravopis menjao od hiljadudevetstodvadesetih naovamo.\nNajnovija knjiga koju je skenirao je novija, izašla je 1946. godine, dakle posle rata i izdao ju je Privredni pregled. U pitanju je „Pet stotina miliona beguminih“ i razlog što je sada pominjem je da ovo izdanje ima i ilustracije rađene posebno za jugoslovensko izdanje, a koje je radio niko drugi do – Đorđe Lobačev.\nLobačevu je ovo verovatno bila sitna tezga i ovo su crteži koje je, slutim smandrljao za jednu noć, ali opet, Lobačev je bio BOG i on i kad radi na brzinu pravi stvari koje vredi videti. Nisu ovo sve slike u knjizi, ako nekog zanima nek se javi, poslaću mu PDF, ali evo malo kako je to izgledalo:\nOznačeno jules verne, knjige, strip, žil vern, đorđe lobačev\nPrethodni članak Pročitani stripovi: November, Afterlift i The Weatherman\nSledeći članak Film: Sugata Sanshirō (Džudo Saga)


Infektivne bolesti - Zdravlje - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nMalopre cujem na vestima da je oko 300 dece iz nekog zemunskog vrtica obolelo od salmoneloze,njih oko 60 je hospitalizovano i nisu zivotno ugrozeni-pa rekoh da kazem koju rec o ovom infektivnom oboljenju.\nSalmoneloza je crevno oboljenje iz grupe trovanja hranom,koje je izazvano bakterijama iz roda Salmonella(S. typhi murium i S. enteritidis).\nIzvor infekcije su najcesce domace zivotinje i zivina.Covek moze da se inficira pri radu u stalama,ali indirktni put infekcije komzumiranjem kontaminirane hrane je mnogo cesci.Glavni izvor su meso i jaja,pa ove namirnice treba uzimati dobro skuvane ili pecene jer visoka temperatura brzo ubija salmonele,ali stajanjem hrane na sobnoj temperaturi one se mogu brzo razmnoziti.\nInkubacija,tj. vreme koje protekne od uzimanja zagadjene hrane pa do pojave prvih simptoma,je relativno kratka i iznosi 8-48 casova,najcesce 24 casa.Hranom mora da se unese veliki broj salmonela (nekoliko miliona) jer izvestan broj eliminise HCl iz zeluca.\nPocetak bolesti je dosta nagao-bolesnik se zali na umerenu temperaturu,jezu,malaksalost i glavobolju.Jos u toku istog dana javljaju se BOL U TRBUHU,MUCNINA,POVRACANJE I PROLIVI.Stolice su tecne,zuto-zelene,smrdljive,vodnjikave i obilne.Broj stolica dnevno se krece od 5 do 10 ali ih moze biti i vise.Sve vreme su prisutni grcevi u trbuh.Simptomi traju izmedju 2-5 dana kod srednje teskih slucajeva.\nZbog gubitka velike kolicine tecnosti putem stolice razvija se dehidratacija i gubitak Na i K, pa lecenje treba pre svega usmeriti prema resavanju ovih preoblema(topla slana supa,koncentrovani ruski cajevi ili vec neki infuzioni rastvor koji lekar propise).\nOvo je najlaksi i najcesci oblik salmoneloze tzv. akutni gastroenteritis,redje se javljaju tifoidni i septicki oblici koji nastaju prodorom bakterija u krvotok.\nSmatram da je vazno znati nesto o ovome jer se nikada ne zna koga moze zadesiti.\ne mene sad zanima nesto drugo. mozda ce biti malo off topic, ali me stvarno interesuje, a to je : ko ce snositi odgovornost za trovanje djecice i koje ce posljedce biti po "stolice i radna mjesta odgovornih ?\nnaime u sarajevu je doslo do, hajmo reci slicne stvari. djecije vakcine, ne znam vise koje, ne koriste se nigdje u evropi, a jos malo pa nece ni u svjetu (razlog je sto imaju vise nus pojava nego sto su preventivne), a cije je unistenje skupo, poslane su kao donacija u bosnu. a nasi gramezljivi doktori su to prihvatili... izbockali par malisana i vecina njih je bila u zivotnoj opasnoti. digla se prasina, novine se razgalamile, cikice i tete u bijelim mantilicima i nosa dignutog do neba pa i dalje su dali par jadnih objasnjenja, spustila se prasina, usutile s enovine, cikice i tete nastavili po svom, malisani haste, roditelji sute.... "izijo vuk magarca", odgovornost ne snosi niko\npa me interesuje hoce li i u zemunu biti isto ?\nZa sad su ustanovili da je zaista uzrok zatrovana hrana iako su sumnjali da je mozda neko dete kliconosa ipak nije.Odstranili su svo osoblje kuhinje i rade dodatna ispitivanja da ustanove ko je izvor salmonelle enteridis.\nSto se tice tvog pitanja-pa ne znam oni nesto rade ali to vise nema veze sa lekarima vec je ne nadleznim organima da odluce hoce li biti kakvih restrikcija ili ce sve prekriti prasina.\nSalmoneloze prestavljaju grupu oboljenja koja su izazvana bakterijama iz roda SALMONELLA, koje pripadaju porodici ENTEROBACTERIACEA. Sve salmonele su patogene za čoveka, dok su samo pojedine opasne za životinje.\nSalmonele su bakterije koje ne stvaraju zaštitni omotač ali su uprkos tome dosta otporne u spoljašnjoj sredini, tek ih temperatura od 56 stepeni Celzijusa ubija nakon 30 min., dok trenutnu temperaturi od 65 stepeni C prežive sa lakoćom, pa je jedan od najčešćih uzroka prodora Salmonele u gastrointestinalni trakt nedovoljno i nepravilno termički obrađena hrana, što je najverovatnije i bio uzrok ovoj epidemiji koja se zadesila u zemunskim vrtićima.\nKod čoveka izaziva nekoliko podgrupa oboljenja:\n1.\tSy salmonela groznice\n-\tTrbušni tifus\n-\tParatifus A\n-\tParatifus B\n-\tParatifus C\n2.\tSy salmonela bakterijemije\n3.\tSy salmonela gastroenteritisa, koji izazivaju ne tifusne salmonele.\nSalmonela enteridis, koja je izazvala ovu epidemiju, je najčešče, kao uslovno patogena i kao normalna bakterijska flora kod pernatih životinja, kao što reče KIKI.\nZa ovu bakteriju je karakteristično da se najčešće prenosi preko inficiranog mesa životinja, kokošijih jaja, mleko, koji potiču od zaraženih životinja, obično do čoveka dođu tako što se ovakva hrana, ili prerađevine, parizer, viršle, paštete, mleko u prahu i sl, termički neobrađuju pre upotrebe.\nOvo su samo neke od najosnovnijih stavri vezanih za salmonelu enteridis, KIKI je već u svom postu opisala dešavanja u organizmu, ja bih samo u delu o terapiji, koji je ona delimično prikazala dodao još i pojedine vrste antibiotika koji se koriste po sledećoj šemi:\nBACTRIM tbl, GARAMICIN amp, ABACTAL, VIZIREN, AMIKACIN i dr...\nHvala Hadzi na dopuni,pa ne mogadoh sve u jednom postu iskazat,znas ono,meni prvoj dosadno kad vidim neki mnogo dug govor i ne citam ga\nInace za one koje interesuje ova tema-deca su dobro,uzrocnik se krio u nekom kolacu,sladak kolac al` skupo kostao\nPitanje odgovornosti? Svi su zacudjeni kako je do ovoga uopste smelo doci a narocito kako do ovolike brojke al` sta je tu je.I kako rece Angelica,oni pravi krivci se najcesce izvuku a stradaju oni iz pozadine,tako je i u ovom slucaju,direktor i jos par ljudi ce dobiti otkaz a sa onim iz vrha ne znamo sta ce biti. o|\nNema na čemu da se zahvaljuješ, više glava, više misli...\nMada mi je iskreno drago, što se neko javlja u ovom forumu, pomislih da smo samo AND_U_PRICE, Juskos i moja malenkost, interesentni za pitanja u vezi sa zdravstvenim problemima i zdravljem uopšte...\nSto se tice terapije, antibiotici su cesto kontraindikovani. Ukoliko se primenjuju antibiotici u akutnoj fazi postoji opasnost od razvoja Herxheimerove reakcije (oslobađanje endotoksina), a kada se daju kliconošama dokazano je produženje trajanja kliconoštva ili usled delovanja na normalnu mikrofloru, do ponovnog aktiviranja infekcije. Dakle, glavna stvar je ipak rehidratacija!!! Naravno da su antibiotici neprevazidjeni lekovi i da su u nekim slucajevima neophodni!\nP.S. Imam jedan predlog. U jednoj temi se govorilo o spirohetama (Borrelia burgdorferi...), pa ne bi bilo lose da hadzied spoji ove dve teme i preimenuje u recimo -infektivna oboljenja- ili nesto slicno, pa da u toj temi razgovaramo jer smatram da je to veoma zanimljiva oblast. Narocito mi je ovo bitno, posto su mi mikrobi svezi a infektivne slusam pa ce mi koristit'!!!\nPotpuno se slazem sa tobom,pa neka se zove tako ili bar trovanja hranom jer bi i o tome imalo jos puno da se prica.\nNaravno da davanje antibiotika moze dovesti do smrti velikog broja bakterija i do trnutnog oslobadjanja toksina sto moze biti opasno ali ni bez njih se ne moze.\nE, a sad im kuvarice za sve krive jer su koristile ziva jaja za spremanje kolaca a to je zakonom zabranjeno kad su u pitanju vrtici\ne kad pomenuste antibiotike\novde u francuskoj ide jedna kampanja za to\nkaze antibiotick c'est pas automatique\nsto bi reklo antibiotik nije automtski\novde se puno radi na prevenciji, i bas me interesuje sta se na tome radi kod nas\ntamo kazu mi nemamo para za to, a ovde upravo iz tih razloga se puno ulaze u prevenciju,, jer je mnogo jeftinije spreciti nego leciti\nza antibiotike je problem sto zbog preteranog koriscenja bakterije postaju otporne i efekat slabi\nbas me interesuje koliko su nasi antibiotici stvarno efikasni, bas iz tog razloga sto ih doktori prepisuju ka bombone\nZa antibiotike se kaze da su najbolji ikada pronadjeni lekovi. Gotovo da ne postoje lekovi koji su specificniji i upotrebljiviji od antibiotika. Tacno je ,medjutim, da njihova neselektivna primena moze dovesti do rezistencije pojedinih sojeva bakterija (medju kojima prednjace stafilokoke) i da preterana upotreba moze unistiti fiziolosku mikrofloru koja se nalazi u ljudskom organizmu i koja je neophodna za odrzavanje homeostaze! Problem moze da nastane i zbog cinjenice da se cesto javlja alergija na pojedine vrste antibiotika, na pr. na penicilin te se u tom slucaju zamenjuju drugim (cesto manje efikasnim) antiobioticima.\nSto se tice prevencije bakterijskih infekcija, kod nas se redovno primenjuju Di-Te-Per vakcina (protiv difterije, tetanusa i velikog kaslja -pertusisa), BCG vakcina (protiv tuberkuloze)...Ostalo se svodi na izbegavanje zaraze na druge nacine. u smislu izbegavanja kontakta sa zarazenom osobom, pranje ruku... Daleko je Evropa...jos uvek!\nNekad sam i ja tako razmisljala kao ti Bekime,mislila sam da nasi lekari kad ne znaju sta ce propisu ti neki antibiotik,ali sad znam da to nije tako.\nSasvim odgovorno tvrdim da ne mozes porediti nase uslove rada,bar sto se medicine tice,i vase tamo u belom svetu.Npr. u nemackoj ni posle operacije ne daju antibiotike a kod nas je to nezamislivo jer bismo izlecili pacijenata a on bi nam umro od neke bezvezne infekcije,sta hocu da kazem-ko je bio u nasim bolnicama zna kakvi su uslovi,npr. na infektivnoj klinici je nevervotna vlaga,plesan se uhvatila po zidovima,podovi odlepljeni...e sve to onempgucava iskorenjivanje nekih Intrahospitalnih stanovnika(mislim na bakterije,viruse...) i kod nas su vema ceste te intrahospitalne infekcije,sto znaci da bolesnik to nije imao pre dolaska u bolnicu vec se u medjuvremenu zarazio,e a problem je i jos veci sto su ti mikroorganizmi rezistentni na vecinu lekova i cesto mutiraju.\nDakle,prevenciju bi trebalo sprovoditi ali je to u sadasnjem trenutku neizvodljivo s` obzirom na celu situaciju u zemlji i mislim da budzet nema te pare,sreca pa se nadju neki velikodusni ljudi da daju donacije za renoviranje nekih klinika.\nE a ono sto se moze uciniti jeste edukacija stanovnistva,to ne kosta nista,npr. trebamo obijasniti ljudima da se antibiotici ne uzimaju kad je u pitanju virusna infekcija jer oni ne deluju na viruse,zatim ako lekar propise celu kutiju,verujte mi da je to s` razlogom uradio i da se mora ispiti sve do zadnje kapsule a nasi ljudi malo prizdrave i prestanu s terapijom i tako samo omogucavaju razmnozavanje bakterija i njihovu mutaciju.\nNadam se da ce i nasi ljudi jednog dana shvatiti koliko je bitna prevencija i koliko se njom zapravo stedi a ni u kom slucaju ne trosi.\noff topic, zavrsice u kanti, ali briga me....\nmoja nena rahmetli je 'drnala' pembritine ko neko vodu . Legenda je sebi osmislila terapiju, cim je sta zaboli, de jedan pembritin, zaigra joj obrva, 'sine dje su one moje?' aj jeste to meni bilo super\nPrimjetila sam da ljudi kod nas imaju fobiju od odlazaka kod ljekara, tako da ce radije odsjediti kod kuce, skuhati kakvih cajeva, umotati se, primjeniti skroz pogrenu terapiju, sve, sve, smao ne ici kod 'onih'.\nI joj kiki, zamisli reci nekom nasem imace haj nazovimo ga kurs iz 'pijenja lijekova', garant bi komentar bio:'sta me on ima uciti kako se i sta pije, popiJo sam ih vis enego sto je on tezak!'\nAli fakat podrzavam tvoju ideju, ako kad budes organizovala sta slicno javi se da te podrzim\n"Ukoliko se primenjuju antibiotici u akutnoj fazi postoji opasnost od razvoja Herxheimerove reakcije (oslobađanje endotoksina), a kada se daju kliconošama dokazano je produženje trajanja kliconoštva ili usled delovanja na normalnu mikrofloru, do ponovnog aktiviranja infekcije."-originalno od AND_U_PRICE...\nPozdrav za mog kolegu i prijatelja, Faceta, naravno da se slažem sa tobom, ali u tekstu nisam naglašavao ove pojedinosti, koje normalno treba da znamo mi kao eksperti, ali za javnost, to nema neku veću važnost, jer to već spada u finese...\nU svakom slučaju, ne treba dati antibiotik kliconoši, ali ti dobro znaš šta je i ko je kliconoša, to je osoba klinički zdrava i bez simptoma, kojoj se laboratorijski može dokazati prisustvo izazivača pojedine bolesti, pa mislim da i sam znaš da tada ne dajemo antibiotik, ali postoje određena stanja kada se i kliciništvo leči, mada retko...\nŠto se tiče pak davanja antibiotika u akutnim fazama bolesti, i tada sam ja lično za davanje, jer i pored tog da kažem sekundarnog oslobađanja toksina iz rsaspadnutih mikroba, antibiotik dat u pravom momentu spašava život...\nNo da ne zamaramo sada ljude ovim pojedinostima, o tome se može pričati danima...


Farmstay - Brendovi - Lady Fatal - Korejska kozmetika\nKozmetiku FarmStay proizvodi korejska marka MYUNGIN COSMETICS u Južnoj Koreji, a tokom svog postojanja stekla je popularnost ne samo u svojoj zemlji, već i daleko izvan njenih granica.\nTakva popularnost je nastala zbog osobenosti kompozicije, kao i širokog spektra proizvoda. To su pre svega brojni proizvodi za lice i telo, od kojih su najpoznatiji oni koji sadrže mucin puža. Konačno, u sticanju popularnosti i potražnje potrošača, pristupačna cena proizvoda Farm Stay je od velike važnosti.\nPrednosti kozmetike marke Farm Stay:\nJedna od glavnih prednosti kozmetike Farm Stay je njen prirodni sastav. U proizvodnji kozmetike aktivno se koriste biljne komponente, kao i mucin puža (sluz). Mnogi proizvodi na bazi voćnih i jagodičastih kiselina, kao i biljnih matičnih ćelija i hijaluronske kiseline.\nUprkos raznovrsnim aktivnim sastojcima koje proizvođač koristi, mucin puža čini proizvode jedinstvenim, što blagotvorno deluje i na masnu i na suvu kožu, poboljšava procese regeneracije i ublažava iritaciju.\nUpotreba prirodnih sastojaka kombinuje se sa upotrebom visokih tehnologija, što obezbeđuje bolji prenos aktivnih sastojaka u duboke slojeve kože, povećava efikasnost sredstava.\nSvu kozmetiku FarmStay odlikuje bestežinska tekstura, brzo se upija bez ostavljanja lepljivog sloja.\nProizvodi marke Farmstay


JA U KUHINJI...: 07.2013\nSalatica koja se sprema za 20-ak minuta, ringlu je potrebno uključiti na desetak... i lagan, hranljiv i super ukusan obrok je tu! Uz to svako može slagati salatu po svojoj želji i dodati malo više ovoga ili onoga...\nPosted by JA U KUHINJI... at Monday, July 29, 2013 9 comments\nLabels: badem, breskve, casopis, LEIFHEIT, MEZZE, piletina, salata\nPosted by JA U KUHINJI... at Friday, July 26, 2013 15 comments\nPosted by JA U KUHINJI... at Wednesday, July 24, 2013 14 comments\nPosted by JA U KUHINJI... at Monday, July 22, 2013 14 comments\nPosted by JA U KUHINJI... at Friday, July 19, 2013 8 comments\nPravo letnje jelo... meni sasvim dovoljno kao samostalni obrok... lagan a zadovoljava potrebu za svim... Dinja slatka i sočna, buđola konkretka i mirisna, feta fenomenalno zarazna, mini paradajz... Ma sve ukupno savršenstvo bez mane... ako volite ovakve kombinacije naravno...\nPosted by JA U KUHINJI... at Wednesday, July 17, 2013 13 comments\nLabels: dinja, kosmajska, LEIFHEIT, salata, sir\nOve nedelje, na blogu, ću opet imati tematske postove... ovog puta sa salaticama... Prva u nizu je ova od zelene boranije... Može se jesti topla a može i hladna...\nGotovo nikada na lokalnoj pijaci nisam videla da prodaju ovu zelenu, okruglu, boraniju, tako da nisam smela propustiti priliku... Mlada, fina, topi se u ustima... Uz dodatak badema i par začinčića dovoljna i sama za sebe...\nPosted by JA U KUHINJI... at Monday, July 15, 2013 10 comments\nLabels: badem, boranija, LEIFHEIT, limun, ljuto, posno, salata\nZa kraj ove "tematske" nedelje na blogu (domaće paste) recept za pastu sa spanaćem... Možete je seći kao klasične rezance, praviti raviole ili šta već a ja sam ovog puta pravila lazanje tj. motala sam ih kao kanelone jer mi se učinilo da će tako biti fotogeničnije mada... i nije baš... Slikama nisam nešto zadovoljna ali ukus je zaista super...\nU ovim činijicama sam pastu ređala kao lazanje i dodala i po malo kuvanog brokolija. Ma ovo je samo ideja a kako god da ih napravite nećete pogrešiti ;)\nPosted by JA U KUHINJI... at Friday, July 12, 2013 3 comments\nLabels: casopis, domaca pasta, gif pripreme, lazanje, losos, MEZZE, pasta, spanac, tikvice\nPosted by JA U KUHINJI... at Wednesday, July 10, 2013 10 comments\nPosted by JA U KUHINJI... at Monday, July 08, 2013 10 comments\nOpet kombinacija mesa i voća... uz šnicle od krompira spremljene u rerni i još po kojom salaticom... Za sat vremena super fin ručak može biti na stolu ako se dobro organizujete ;)\nPosted by JA U KUHINJI... at Thursday, July 04, 2013 6 comments\nLabels: LEIFHEIT, meso, meso+voce, pavlaka\nMislim da i "vrapci na grani" znaju da je pre par nedelja bilo okupljanje food blogera na Adi ;). Ja nisam mogla biti prisutna svo vreme ali sam svratila na sat vremena da upoznam neke "nove" devojke i da vidim neke "stare" ;). Tom prilikom mi je promaklo da upoznam Majinu drugaricu Minu (o kojoj je pisala ovde) ali me zato sačekala kesica sa njihovim sjajnim proizvodima.\nPosted by JA U KUHINJI... at Monday, July 01, 2013 5 comments\nLabels: boranija, jaja, kosmajska, LEIFHEIT


MojaGaraza - Branislav Kovačević | MojaGaraža\nČlan od 16. Jun 2012.\n101 (1971 - 2008)\nGolf GTI (2014 - )\nBranislav Kovačević ima pitanje o\nDobar dan ne mogu da se odlucim da li da uzmem opet zastavu stojadina ili opel kadeta benzin plin?Hvala unapred pozzzz....\nKadeta,udobniji je,manje ce da trosi cak i onaj od 1.8 isto trosi kao zastava..a odrzavanje je isto stim da je kadet pouzdaniji..samo obratu paznju za zadnje rubove i mesto gde se kace viljuske..rubovi manje vise se srede za male pare, ali ovo drugo mora da bude zdravo\nI moj glas Kadetu :D\nZastava Skala 55 (1987 - 2002)\nDobro vece imam Zastavu slaka 55 90godiste vozio sam na plin pa kad je dosao zakon za plin da vazi atest 5godina a ne 10 ja sam ga skinuo plin i odjavio auto sad nzm kakvo je stanje sa motorom a limariu sam radio koseve i gibanj sam pangovao i jedan list dodao a sad poceo je da truli na vratima vozaca i dole kod vrata poceo je da truli pa ne znam sta da radim da li da ga dam u otpad ili da sredjujem?Hvala unapred...\nNevredi taj kec nikakve pare odslužio je on odavno nego te pare stavi u stranu i skupi bar 1500 evra i možda kupiš neko punta 2001 gde je bolja limarija i motor itd...Moj savet je taj pa razmisli!!!\nMožeš ga prodati u delove...\nAko zelis da je registrujes moras da platis 5000 pregled u AMSS da je plin demontiran ako ti je bio upisan u saobracajnu. Ako je samo na bratima poceo da truli to nije skupo odraditi, ali ako se ispostavi da ima povise radova moze da izadje malo vise. Sve u svemu ako zelis dobar automobil on ne moze... da kosta malo, pa ako bi je sredjivao za sebe onda se isplati svakako. Za prodaju se ne isplati jer ne mozes izvuci pare, jedino da je zamazes da lici na auto, mada mislim da to nije bas posteno...Pročitaj više\nKako se skida disk na stojadinu 80godiste i ma rdje na njemu kako to da skinem?\nPlaniram da uzmem stojadina sa italijanskim motorom pa me zanima kako da znam i da budem siguran da je italijanac da me neko ne zezne?Hvala unapred....\ndruze na bloku motora kod izuvne grane pise FIAT A kod nasih DMB\nItalijanski motor ima brezone kojima se steze glava motora, a DMB srafove.\nPlanirao sam da uzmem Cintroen Saxo 1.5 dci 2003 ili Reno Clia 2004 dizela 1.5 dci pa nzm za koji da se odlucim interesuje me potrosnja i mane oba auta?Hvala unapred!\nnema taj saxo 1.5dci\nwww.polovniautomobili.com/oglas4691242/citroen_xsara_top_stanje/ Ako se ne odlucis ,prodajem ja Xsaru :D 1.9 diesel :D 2002 god :D\nZastava Jugo 60 (1981 - 2008)\nImam yuga 60 radio sam mal servis i posle malog servisa poceo je ulje da trosi a pre malog servisa nije trosio ulje?\nDa li si sipao isto ulje ? Mislim istog viskoziteta i proizvodjaca ?\nMozda si sipao redje ulje i sad ga trosi...\nmislim glupo s moje strane mozda si bas sad ubo momenat da je poceo da mesa unutra, a ja npr, kad sam menjao dekl i semering pre svega lanac na jugu 45 majstor nije bio preterano zainteresovan popravkom tako da sam semering dva tri puta kupovao a ono piskilo odozdo... kad je promenio vlasnika opet z...amenjen semering stvar resena =) a postoji i najveca verovatnoca da je pitanje u redjim i guscim uljima... =)Pročitaj više\npozdrav hteo sam da pitam da li u pezoa 206 1.6 16ventila moze da se stavi turbina i da cipujem motor?Zato sto hocu da buđim taj motor?Pozdrav....\nDa li znas nekog gde moze da se nabavi delovi i cip i ko to moze da mi uradi?\nwww.bobosport.rs/ on moze sve to da ti uradi, pravi trkacke automobile a i on vozi reli. Mislim da je to jako skupo i neisplativo za taj motor, ali pozovi i pitaj to te nista ne kosta :D\nImam jedno pitanje sta znaci skracenica Mk i g60?\nMk - Mark, a odnosi se na model. G oznaceva kompresor a 60 sirinu spiralnih propelera u mm.\nG60 ti je model golfa koji je jaci od GTI ja i ima 160-210 konja .\nG60 je bar u golfu 2, 8v motor,g lader je povezan sa remenom klinastim pored alternatora i vodene pumpe,sto je bolje od klasicne turbine,jedino sto mora na svakih 100 000 km da se servisira,i onda nema problema.\nImam zastavu skala 55 90godiste kad radi paklje mi ulje iz liber laufa sta to moze biti i da li je veliki kvar i da li kocnica kad je isprawna treba da bude mekana ili tvrda?hvala pozzz!\nUlje na iber laufu,motor zreo za remont.Kocnica ni previse tvrda ni previse meka,tesko je recima opisati.\nok hvala imam ja jedan motor italijanac da li se isplati da ga vadim iz jednog auta u drugi da ga prebacim?\nMislim da se veoma isplatu (generalni remont motora izađe oko 400 E). Po ličnom mišljenju, italijanski motor je bolji od urađene generalke.\nKoji motori su dobri kod astre neko kze 2.0 16v tdi a neko kaze 1.7dti?\n1.7 su bolji\n1.7 japanac zakon,broj motora mu pocinje sa Y,tako ces ga prepoznati\nzavisi sta zahtevas od motora,tj auta..1.7 je tisi,neznatno ekonomicniji ali i slabiji a 2.0 je bucniji,snazniji i po meni izdrzljiviji...pravi motor za karavan...


Džordž Buš na intenzivnoj nezi, hospitalizovana i Barbara (foto) - 19.01.2017, Sputnik Srbija\nVesti: Postoji li Zapadni Balkan bez Srbije /video/\nBivši američki predsednik Džordž H. V. Buš (92) prebačen je na intenzivnu negu bolnice u Hjustonu zbog upale pluća, a na istoj klinici nalazi se i njegova supruga... 19.01.2017, Sputnik Srbija\nIt's abot time that that nazi dies and his Alister Crowley dauther of a witch too.\nvesti, svet, džordž buš stariji, barbara buš\n© REUTERS / Donna CarsonBivši američki predsednik Džordž Buš Stariji u Hjustonu\nBivši američki predsednik Džordž H. V. Buš (92) prebačen je na intenzivnu negu bolnice u Hjustonu zbog upale pluća, a na istoj klinici nalazi se i njegova supruga Barbara (91) zbog kašlja i iscrpljenosti.\nKako je sinoć saopštio Bušov portparol Džim Makgret, bivši predsednik prebačen je danas na intenzivnu negu zbog problema sa disajnim putevima povezanih sa upalom pluća.\nBuš, koji je u bolnici od subote, imao je intervenciju oslobađanja disajnih puteva i trenutno je u stabilnom stanju, prenosi Rojters.\nBušov portparol je rekao i da je bivša prva dama, koja je u braku Džordžom Bušom 72 godine, juče ujutro hospitalizovana iz predostrožnosti nakon iscrpljenosti i kašlja.\n© AFP 2021 / JIM WATSON Bivša prva dama SAD Barbara Buš ima 91 godinu\nBivša prva dama SAD Barbara Buš ima 91 godinu\n19 Januar 2017, 16:23\n18:55Uživo: Partizana iz Nemačke kreće u pohod na kartu za Evroligu


Besplatno skijanјe na Jahorini za učenike iz istočne Ilidže - lukavicaonline.com\nBesplatno skijanјe na Jahorini za učenike iz istočne Ilidže\nDana 07.11.2017. godine Opština Istočna Ilidža je potpisala Ugovor sa AD Olimpijski centar “Jahorina“ o besplatnom korištenju skijališta za učenike u zimskoj sezoni 2017./2018. Da bi se ovaj projekat realizovao na odgovarajući način potrebno je da se u njega bezrezervno uklјuče sve zainteresovane strane i ispoštuju svoje obaveze.\nOPŠTA PRAVILA ZA UČENIKE:\nDa su redovni učenici Srednjoškolskog centra “Istočna Ilidža“, OŠ “Petar Petrović Nјegoš“’, OŠ “Jovan Dučić“ i OŠ “Aleksa Šantić“ (nema ograničenja u godinama)\nDa posjeduju skijaško znanje koje im omogućava samostalno skijanje\nDa posjeduju odgovarajuću skijašku opremu (skije, štapove, rukavice, nepromočivo odijelo i skijašku kacigu. Kaciga je navedena kao obavezan dio opreme\nBesplatno skijanje će biti omogućeno isklјučivo radnim danima\nOLIMPIJSKI CENTAR “JAHORINA“:\nOmogućiće korišćenje svih sredstava vertikalnog transporta za učenike sa područja Opštine Istočna Ilidža, u skladu sa Ugovorom i dostavlјenim spiskovima.\nSprovesti anketu i sačiniti preliminarne spiskove za korišćenje povlastice besplatnog skijanja. U tu svrhu potrebno je da sačine obrazac saglasnosti roditelјa koji će isti postpisati. Nakon dostavlјene saglasnosti škole će konačne spiskove dostaviti zaduženoj osobi u Opštini Istočna Ilidža. Naknadno dostavlјanje imena neće biti omogućeno. Spisak terba da sadrži ime, ime jednog roditelјa i prezime te oznaku razreda za učenika.\nOdrediti osobe koje će skijati sa učenicima – grupovođe. U tom smislu potrebno je da grupovođa posjeduje solidan nivo skijaške obučenosti, kao i opremu koja je propisana za učenike. Maksimalan broj učenika u jednoj grupi je 10. Nije ograničen broj grupa iz jedne škole na dnevnom nivou.\nZadatak grupovođe je da grupi sa kojom će skijati prije odlaska na skijalište (ulaska u autobus) prekontroliše opremu a za vrijeme boravka na skijalištu vodi računa o grupi u smislu da se poštuju opšta pravila bezbjednosti na skijalištu kao i obaveza zajedničkog skijanja. Obaveza grupovođe je i da preuzime karte prije početka skijanja, skrene pažnju na obavezu čuvanja i karte vrati na kraju skijaškog dana u skladu sa pravilima Olimpijskog centra\nImena grupovođa će biti navedena na spisku sa učenicima koji će se dostaviti u Opštinu\nOdrediti osobu kojoj će se učenici prijavlјivati za skijanje. Isti će na osnovu toga sačinjavati sedmični planovi skijanja i blagovremeno (do petka za narednu sedmicu) dostaviti zaduženoj osobi u Opštini. Sedmični plan treba da sadrži pored imena učenika i podatke o grupovođi.\nNapominjemo da je besplatno skijanje mogućnost a ne obaveza. Pravdanje izostanka zbog skijanja škole će vršiti u skladu sa svojim pravilima.\nOdrediće osobu zaduženu za koordinaciju. Zadatak ove osobe je da nakon dostavlјanja sedmičnih planova za skijalјnje iz škola iste sravna sa zajedničkim spiskom i najmanje 24 sata prije planiranog odlaska na skijanje dostavi mail-om Olimpijskom centru\nObezbijediće besplatan prevoz učenika. Za učenike sa područja opština, Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo i Trnovo, autobus će polaziti sa Autobuske stanice iz Istočnog Sarajeva. Raspored i vrijeme polazaka i dolazaka autobusa, biće naknadno saopšteni.\nPreviousUvodi se autobuska linija Krupac – Ravna planina\nNextFK Slavija i ove godine na Memorijalnom turniru ”Asim Ferhatović Hase”\nU okviru Spasovdanskih svečanosti načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo, Ljubiša Ćosić upriličio prijem\nPREDSTAVNICI GRADA ISTOČNO SARAJEVO NA MEĐUNARODNOM NAUČNOM SKUPU „AGROSIM 2016″


Dejan Pešić treći na Kupu Streljačkog saveza Srbije | Sport | Vesti\nRTV Pančevo Sport Dejan Pešić treći na Kupu Streljačkog saveza Srbije\nDejan Pešić treći na Kupu Streljačkog saveza Srbije\nPANČEVO, 17. maj 2017. (TV Pančevo) – Dejan Pešić, član Streljačke družine “Pančevo 1813” osvojio je treće mesto na takmičenju u trostavu (3x40 metaka) malokalibarskom puškom u drugom kolu Kupa Streljačkog saveza Srbije koje je održano u Novom Sadu. Pešić je do trećeg mesta stigao "ubivši" 444,3 kruga.\nStreljaštvo je jedan od najstarijih sportova na svetu i već na prvim Olimpijskim igrama u Atini 1896. bilo je na programu takmičenja. Dejan Pešić ovim sportom počeo je da se bavi još 1999. godine, kada je imao svega deset godina, a danas nakon šesnaest godina treniranja iza sebe ima veliki broj dostignuća. San mu je, kao i svima onima koji se bave streljaštvom, da jednog dana našu zemlju predstavi na Olimpijskim igrama. U 2016. godini imao je zapažene rezultate, ali kaže da ni 2017. nije počela loše.\nUslovi u kojima trenira nisu baš za pohvalu, i kaže da je u ovom trenutku neophodna elektronska meta u prostorijama gde vežba. Pucanje trenutno vežba na papirnim metama. Nezavidni uslovi nisu ga sprečili da stane rame uz rame na bilo kom takmičenju, a ni na Kupu Streljačkog saveza Srbije sa kog je doneo bronzanu medalju.\nDejan Pešić takmiči se u kategorijama vadušna puška na 10 metara, malokalibarska puška, trostav i ležeći stav na 50 metara. Ostaje samo da mu držimo pesnice i da ga na nekim narednim Olimpijskim igrama vidimo bar kao takmičara.


Prečica do inkluzije: video igre za učenje u pokretu\n26. FEBRUAR OD 11.45 | SALA "INSERT"\nOva prezentacija će predstaviti mogućnosti korišćenja Xbox kinect-a u redovnoj i inkluzivnoj edukaciji. Akcenat će biti na isticanju ličnih i globalnih iskustava široke upotrebe edukativnih softvera ove konzole. Korisnici gube predrasude, duže su skoncentrisani, aktivni i zainteresovani za nastavu koja se pod nadzorom nastavnika na ovaj način odvija. Napredak konitivnih i motoričkih sposobnosti svih korisnika je vidljiv.\nNenad je defektolog – olinofrenolog, zaposlen u OŠ Boško Buha. Učestvovao je i u nekoliko nevladinih organizacija među kojima je i Amnesty International. Mihajlo je profesor filozofije i građanskog vaspitanja zaposlen u Petoj beogradskoj gimnaziji i školi za gluve i nagluve Stefan Dečanski. Spojili su ih interesovanje se za upotrebu informacionih tehnologija u obrazovnom procesu kao i želja za unapređivanjem ishoda nastave.\nInteligente mašine i budućnost zapošljavanja\n26. FEBRUAR OD 16.45 | SALA "INSERT"\nDramatični razvoj inteligentnih mašina će u narednim decenijama prouzrokovati značajne ekonomske i društvene promene. Ovo predavanje ističe ulogu adekvatnog obrazovanja u procesu uspešnog prilagođavanja ovim promenama. Izabrani tehnički i etički apsekti će biti ilustrovani na MARKU, jednom od prvih medicinskih robota u svetu koji može samostalno da vodi dijalog sa ljudima.\nMilan Gnjatović je docent na Fakultetu tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu. Doktorirao je na Fakultetu za informatiku Univerziteta u Magdeburgu, gde je radio na Institutu za obradu znanja i jezika. Oblast njegovog istraživanja je interakcija između čoveka i mašine. Objavio je preko pedeset naučnih radova, i učestvovao na više naučnih projekata u zemlji i inostranstvu.\nTehnologija i formativno ocenjivanje\n27. FEBRUAR OD 11.45 | SALA "ENTER"\nPredavanje nudi pregled tehnologija koje se mogu koristiti u cilju formativnog ocenjivanja učenika, tj. kontinuiranog praćenja postignuća i napredovanja učenika. S obzirom na to da je predavač nastavnik srpskog jezika i književnosti u gimnaziji, primeri iz prakse odnosiće se na ovaj predmet.\nMilica je fakultetsko obrazovanje stekla na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Od 2012. godine radi u Trećoj beogradskoj gimnaziji. Tokom 2012, 2013. i 2014. godine saradjivala je sa izdavačkom kućom "Klett" kao autor kompleta priprema za prvi i treći razred. U 2015. bila je saradnik na priručniku za treći razred.\nAplikacije za rad sa decom sa autizmom\n27. FEBRUAR OD 10.15 | SALA "INSERT"\nU saradnji sa lekarima, terapeutima i roditeljima dece sa autizmom, pokrenut je projekat u okviru koga se razvijaju interaktivne i multimedijalne aplikacije (na srpskom jeziku) koje stimulativno deluju na motorički, kognitivni i socijalni apekt razvoja dece sa autizmom. Rezultat ovog projekta su softverske aplikacije u vidu sistema za interaktivnu terapiju.\nMilica je diplomirala, a potom i doktorirala na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Beogradu (ETF), na Katedri za signale i sisteme. Bila je zaposlena na Elektrotehničkom fakultetu kao istraživač na projektima, a kasnije i u Inovacionom centru Elektrotehničkog fakulteta, gde se sada nalazi na poziciji v.d. direktora.\nDigitalni sadržaj - nove veštine za novo digitalno doba\n27. FEBRUAR OD 14.30 | SALA "INSERT"\nCilj predavanja je da se publici približi web 2.0 servis "digital curation" i način na koji ovaj servis može da doprinese lakšem snalaženju u obilju informacija, kao i kako se on može iskoristiti kao alat za učenje.\nMiloš se već 16 godina bavi istaživanjem i praktičnom primenom obrazovnih tehnologija. Autor je većeg broja projekata, seminara i radionica iz oblasti medicinske edukacije i obrazovnih tehnologija\nKako do elektronskih nastavnih materijala za svu decu\n27. FEBRUAR OD 09.00 | SALA "INSERT"\nOva prezentacija pruža nastavnicima osnovne smernice za izradu elektronskih nastavnih materijala koji će biti pristupačni za učenje svim učenicima, pa i učenicima sa smetnjama u razvoju. Objasniće kako tekstualne, vizuelne i zvučne informacije oblikovati i pripremiti kao kvalitetne elektronske nastavne materijale za učenike sa intelektualnim teškoćama, oštećenjem vida ili sluha kao i o čemu treba posebno voditi računa pri tome.\nMirjana je školski pedagog koji se intenzivno bavi inkluzivnim obrazovanjem, korišćenjem asistivnih tehnologija i IKT u obrazovanju. Autor je i moderator više akreditovanih elektronskih seminara za stručno usavršavanje nastavnika. Autor i urednik školskog portala za učenje na daljinu “Milanče”, priručnika "Asistivna tehnologija u školi" i "Priručnika za rad sa decom sa smetnjama u razvoju".\nRazumevanje uloge IKT u vrtiću\n27. FEBRUAR OD 09.15 | SALA "ALT"\n"Razumevanje uloge IKT u vrtiću" je prezentacija refleksije višegodišnjeg procesa primene i integracije IKT u radu vaspitača. Šta se na tom putu dešavalo? Koja pitanja su od suštinske važnosti za decu, vaspitača, roditelje? Kako se u praksi razvijao program? Koje su osnovne preporuke za shvatanje uloge i integraciju digitalne tehnologije u vrtiću? Šta dalje?\nNataša radi kao vaspitač, a 12 godina je posvetila istraživanju primene IKT. Autor je knjige "Dete i računar u porodici i dečjem vrtiću" koautor programa "Vaspitač i čarolija multimedije u vaspitno obrazovnom radu", autor stručnih tekstova i izlaganja, ECDL. Izlagala je u okviru programa kompanije Microsoft na konferenciji "Nove tehnologije u obrazovanju 2014", bila je učesnik u programu "Ugledni nastavnik" 2015. godine i autor je dva eTwinning projekta.\nUpotreba web 2.0 u vrtiću\n27. FEBRUAR OD 10.00 | SALA "ALT"\nOva prezentacija će prikazati konkretne primere upotrebe IKT u radu sa decom predškolskog uzrasta u bilingvalnoj grupi (engleski-srpski).\nNataša je završila Višu školu za obrazovanje vaspitača i Učiteljski fakultet, a svoje projekte je prezentovala na različitim konferencijama i susretima vaspitača. Završila je onlajn kurs British Council-a CLIL i seminar u Kembridžu. Jedan je od ambasadora e-twinninga za Srbiju.\nUdžbenici u Daisy formatu i inkluzivna nastava u Crnoj Gori\n27. FEBRUAR OD 09.15 | SALA "INSERT"\nOva prezentacija će objasniti šta je DAISY udžbenik, kome je namenjen i kada je prvi put upotrebljen. Prikazaće i ko je učestvovao u izradi ovakvog tipa udžbenika, kako da pronađete jedan od njih i šta je pokazala evaluacija prvih DAISY udžbenika u Crnoj Gori.\nNađa je diplomirala na Filološkom fakultetu u Beogradu na grupi za jugoslovensku i opštu kniženost. Od 2012. godine radi poslovima savetnice za izdavaštvo u Zavodu za udžbenike i nastavna sredstva - Podgorica. Članica IAIMTE – International Association for the Improvement of Mother Tongue Education, aktivno je učestvovala na konferenciji ovog udruženja u Eksiteru 2006. godine.\n27. FEBRUAR OD 14.45 | SALA "ALT"


Humanitarni letovi Aerolineas Argentinas | Avio Press\nŠest meseci nakon što je Argentina zabranila međunarodne i domaće letove, Aerolineas Argentinas je nastavio neke od svojih letova. Državni prevoznik je najavio šest humanitarnih letova za Kinu tokom novembra 2020. godine.\nPrvi od šest letova poleteo je sa međunarodnog aerodroma Ezeiza u Buenos Airesu (EZE) za Guangzhou Kina, 2. novembra 2020. Ostali letovi su obavljeni ili zakazani za 5, 9, 12, 16. i 20. novembar.Na putu za Kinu, Airbus A330se zaustavlja u Madridu u Španiji i na povratku – u Aucklandu na Novom Zelandu. Cela ruta pokriva ukupno 40.074 kilometara. Cilj misije je da se iz Kine donesu vitalne medicinske potrepštine koje bi pomogle Argentini u borbi protiv pandemije COVID-19. Od 5. novembra 2020. Argentina ima preko 1,21 miliona slučajeva COVID-19 i registrovala je 32.520 smrtnih slučajeva. Zemlja je u prvih 10 u svetu po broju zaraženih. „Ova operacija će nam omogućiti da prevezemo preko 24 tone tereta na svakom od 6 letova koje je kompanija zakazala za novembar i koji će se izvoditi sa avionima A330 koji su preuređeni kao teretnjaci posebno za operaciju u Kinu“ – stoji u saopštenju Aerolineas Argentinas.


Intervju /Asim Đelilović: Slavni Milton Glaser je veliki prijatelj Sarajeva / Radio Sarajevo\nArhiv/Poznati logo Miltona Glasera\nOficijelni vizual/Plakat za izložbu koju je Milton Glaser osobno uradio\n06. 02. 2020. u 11:36:00 Vesna Andree Zaimović\nOn je jedan od 19 svjetski pozantih umjetnika (recimo i da je među njima bio slavni Andy Warhol) koji su uoči Olimpijade u Sarajevu 1984. bili pozvani od Međunarodnog olimpijskog komiteta da naprave plakat za ovu manifestaciju. Glaserova rješenja za plakat ZOI '84 su među 70 eksponata na sarajevskoj izložbi. k\nNajzaslužniji za dolazak u Sarajevo ovako bitne kolekcije koja svakako spada među najznačajnije kulturne događaje godine, je Asim Đelilović, profesor na Akadamiji likovnih umjetnosti u Sarajevu i osnivač projekta Muzej u egzilu. Svako ko ode na web stranicu Museuminexile.com može pogledati raskošne kolekcije bosanskohercegovakog dizajna koje sežu još u 1878 godinu i razvojaju se po epohama.\n"Muzej u egzilu je više platforma nego muzej, jer nema svoju zgradu, infrastrukturu, nema menagament i tako dalje. Možemo reći da je to jedna građanska inicijativa nekoga ko je u svijetu dizajna, da se zbivanja u bh. dizajnu dokuentiraju i sačuvaju, da postanu dostupan fundus artefakata koji bi mogli služiti u daljim procesima edukacije u dizajnu. Obično se misli da su uzori negdje drugdje, u nekom većem i važnijem svijetu, da su tamo autoriteti, nostielji ideja. Realnost je ipak malo ddrugačija, pošto je u Bosni i Hercegovini bilo autora i pošto je Bosna i Hercegovina bila otvorena kroz 20. stoljeće za širi civilizacijski prostor. Bosna i Hercegovina injena kultura imali su i imaju konekcije sa cijelim svijetom, kroz različite epohe. I ovu izložbu treba razumjeti kao jednu od tih konekcija", objašnjava profesor Dželilović u razgovoru za Radiosarajevo.ba.\n"Dolasku izložbe prethodila je nešto duža komunikacija s našim Mirkom Ilićem. On je veliki kolekcionar, ne samo baštine iz našeg regiona već i američke. Njegova je zbirka fascinantna. U toj razmjeni artefakata između Mirka i Muzeja u egzilu, isplivali su i prvi eksponati za izložbu Miltona Glasera, a onda je on to proširio na 40 plakata. Nakon što je postignut dogovor da se izložba postavi u prostoru Umjetničke galerije, proširena je na čak 70 radova, što je zapravo jedan presjek rada i stvaralaštva Miltona Glasera".\nNakon ZOI 84, druga prilika kada je Milton Glaser radio za Sarajevo ukazala se 2014. godine, kada je, zajedno sa Mirkom Ilićem, napravio poster u povodu obilježavanja stote godišnjice od atentata u Sarajevu, 1914. godine - Sarajevo 100 u organizaciji ULUPUBIH-a. Ovaj plakat takođe će biti izložen u Umjetničkoj galeriji.\nMilton Glaser je i jedan od najdugovječnijih grafičkih dizajnera na svijetu, rođen 1929. njegov opus od preko 450 radova obuhvaća i one koji su obilježili historiju rock muzike.\nDakle, ima nekoliko događaja koji pokazuju da Milton Glaser bio izuzetno vezan za Sarajevo, zaključuje profesor Asim Đelilović u razgovoru za Radiosarajevo.ba.\nTagovi: Milton Glaser izložba Umjetnička galerija BiH Likovna umjetnost BiH dizajn dizajneri


Iz romske crkve u Leskovcu ukradena humanitarna pomoć - juGmedia\nIz romske crkve u Leskovcu ukradena humanitarna pomoć\nU noći između 6. i 7. februara iz pomoćnih prostorija protestanske Evanđeoske crkve „Zajednica Roma“ Leskovac nestao je deo humanitarne pomoći, koju ova crkva deli siromašnijim slojevima stanovništva.\nPastor Selim Alijević kaže da se pljačka dogodila tako što su iščupane rešetke u jednom ćošku na prozoru.\n„Ukradeno je nekoliko jaknica koje smo sami kupili za dečicu u selu Lepenica kod Vladičinog Hana, ali i prehrambene namirnice iz paketa koje smo preko Beogradu dobili iz Nemačke. Ti paketi vredni su po 20 evra. Lopov nije mogao u kompletu da ih izvuče preko malog otvora nego ih je otvorio i iz njih izvlačio sve što je stigao“, kaže pastor za juGmediu.\nKrađu je primetio sam pastor kada je ujutru stigao u crkveni kompleks u naselju Slavka Zlatanovića gde se održava služba i gde se nalazi i čuvena „Crkva pod šatorom“.\n„Policija je odmah stigla s inspektorima. Nisu mogli da se načude kako je neko uspeo da se provuče kroz mali prostor. Odlično su odradili svoj posao. Napravili su zapisnik, pokupili video snimke sa bezbednosnih kamera i ja očekujem da pronađu lopova ili više njih“, veli Alijević.\nInače, ova crkva je nedavno u Lepenici i Vladičinom Hanu podelila 90 paketa sa prehrambenim proizvodima, a u Leskovcu 320 paketa.\n„Bavimo se i humanitarnm radom. Smatramo da je i to uloga crkve u našem društvu, a pomoć delimo i našim vernicima i onima koji nisu članovi naše crkve“, priča naš sagovornik koji je ogorčen zbog krađe, a najviše žali za dečjim jaknicama.\n„A deca su čekala svoje jaknice“, kaže.\nKrenuli sa prihranjivanjem pšenice kako bi ostvarili maksimalne prinose\nMeđusobno dejstvo lekova i njihovi neželjeni efekti\n10.02.2020. u 11:43\nma komsije srbi su sigurno odneli to


Društvo Društvo Kategorija - Banjaluka\n9. 12. 2019. | 17:30\nUkupno sedam vozila učestvovalo je u dvije saobraćajne nezgode koje su se dogodile u blizini Prijedorske petlje u Banjaluci, potvrđeno je za Srpskainfo u policiji.\nDeset godina postojanja prvog Centra za peritoneumsku dijalizu u RS i uvođenje ove metode liječenja bolesnika sa terminalnom bubrežnom insuficijencijom, obilježeno je danas u prostorijama Univerzitetskog kliničkog centra RS (UKC RS).\n9. 12. 2019. | 13:05\nKoliko je zagađenje u Banjaluci sa obližnjeg brda može se vidjeti prostim okom.\n9. 12. 2019. | 11:46\nObnova društvenog doma u Piskavici uskoro bi trebala da počne, nakon što je ovih dana izabran izvođač ovog posla.\nNa teritoriji grada Banjaluka trenutno je aktivno 98 gradilišta na kojima grade stambene i poslovne objekte veće od 400 metara kvadratnih, a prihodi od građevinskih naknada i jednokratnih renti su gotovo isti u odnosu na prošlu godinu i iznose oko\n1 2 3 … 2.647 Sljedeća »


Projekt šišmiši KS\nPoruke učenika o šišmišima\nObjavljeno srijeda, 07 Decembar 2016 10:37\nNa radionicama koje su organizovane za učenike s ciljem da se upoznaju o vrijednostima i značaju šišmiša za čovjeka i okolinu učenici su tom prilikom svojim roditeljima i prijateljima poslali poruke o svojim novim saznanjima. Poruke su ispisali na, za ovu priliku, posebno štampanim razglednicama. Pogledajte neke:\nNove razglednice sa fotografijama šišmiša\nObjavljeno četvrtak, 17 Novembar 2016 10:13\nU okviru projekta ''Zaštita šišmiša u Kantonu Sarajevo kroz istraživanje i razvijanje svijesti o potrebi njihove zaštite'' pripremili smo četiri razglednica sa fotografijama šišmiša. U nastavku možete pogledati razglednice...\nProjekat: Zaštita šišmiša u Kantonu Sarajevo kroz istraživanje i razvijanje svijesti o potrebi njihove zaštite\nObjavljeno utorak, 24 Novembar 2015 09:27\nŠišmiši su najvažni regulatori u lancu ishrane štetnih insekata na šumskim područjima Kantona, parkovima, a posebno komaraca u ljetnjim mjesecima na vodenim površinama kao što je rijeka Miljacka u cijelom toku, Željeznica kroz općinu Ilidža, plavna podrućja na području Ilidže, općine Novi Grad, uz rijeku Bosnu.


Jeremić: Stvari se iza kulisa ubrzano privode kraju\n► Jeremić: Stvari se iza kulisa ubrzano privode kraju\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić ocenio je da pismo američkog predsednika Donalda Trampa upućeno predsedniku Kosova Hašimu Tačiju nedvosmisleno dokazuje da se sve vreme iza kulisa vodi tajna diplomatija koja vodi ka rešenju kosovskog problema.\n"Ako je neko imao dileme oko toga da li je istina da se stvari iza kulisa ubrzano privode kraju, ovim pismom su sumnje otklonjene", napisao je Jeremić na Tviteru, a preneo list Danas.\nJeremić koji je biviši ministar spoljnih poslovao dodao je i da "predsednik Amerike ne bi pisao zvanično pismo na memorandumu Bele kuće u kome kaže da su pregovori nadomak okončanja da to nije tako".\nPodsetio je da je u javnosti iznosio informacije o tajnim sastancima predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Kosova Hašima Tačija u Parizu, Njujorku i Rimu, kao i da je govorio o ulozi bivšeg britanskog premijera Tonija Blera u lobiranju za prihvatanje kocepta razgraničenja.\nJeremić je napisao da ga ni Vučić ni Tači nisu demantovali kada je objavljiva gde su se tajno sastajali i da su se njih dvojica za osvetu dogovorili da ga Tači spomene u SB UN.\nJeremić je za list to ocenio kao "vrlo providan" potez i upitao "otkud u SB UN priča o Kosovu, ako je pitanje izmešteno u EU".\nTači je govoreći o formiranju oružanih snaga Kosova u UN u ponedeljak u jednom trenutku kazao da "odluka Međunarodnog suda pravde, na osnovu zahteva tadašnjeg ministra spoljnih poslova Srbije Vuka Jeremića, jasno kao suza podvlači da proglašavanjem nezavisnosti Kosovo nije pogazilo međunarodno pravo. Shodno tome neprikosnoveno je pravo Kosova da ima svoju vojsku".\n20.12.2018, 15:42h Večno guslanje gluposti... Preporuči\n"20.12.2018, 10:33h Dragana Ne znam zasto iko od naprednjaka misli da ce posle svega negde uspeti da pobegne a da ga ne stigne ruka osvete za sve sto su ucinilio na stetu Srbije i njenih gradjana? Nažalost, ovo budalasto guslanje o OSVETI svima koji žele da Srbija - najzad - živi u miru, a ne u stalnom ratu protiv svih i svakoga (protiv, u ovom slučaju, Albanaca, protiv Hrvata, protiv Makedonaca, protiv svakoga ko nije Srbin ili Rus... itd., itd.)\n20.12.2018, 11:23h ZAJEDNIČKA SUDBINA SRBA i ALBANACA Preporuči (1)\nSvi ćemo slaviti Trampa ako nađe rešenje za TRAJAN MIR na Zapadnom Balkanu , tj. da dva najveća naroda (8 miliona Srba i 5 mil Albanaca) dobiju svoje REALNE NACIONALNE države : 1).Srbija sa Srpskom i severom Kosova (plus ZSO i zaštita srpskih svetinja); 2).Albanija sa Kosovom (bez nove stolice u UN i vojske). - Istovremeno bi Makedonija sa 2 miliona bila država Makedonaca i Albanaca , a Federacija BiH sa 2,2 miliona bi bila država Bošnjaka i Hravata ! Takođe, onda će sve države zajedno i odmah u EU i NATO.\n20.12.2018, 10:33h Dragana Preporuči (4)\nNe znam zasto iko od naprednjaka misli da ce posle svega negde uspeti da pobegne a da ga ne stigne ruka osvete za sve sto su ucinilio na stetu Srbije i njenih gradjana? I naciste su lovili svuda po svetu nakon 2. svetskog rata


Poštovanje državnih simbola u Crnoj Gori\nCKM : Home / PRESS / Poštovanje državnih simbola u Crnoj Gori\nPoštovanje državnih simbola u Crnoj Gori je tema kojom se CKM bavi od svog osnivanja i stalno je aktuelizovana u javnosti. U Crnoj Gori nešto što je nenadoknadivo, a čim se najviše manipuliše su državni simboli, za čiju odbranu i ugled su se vodili veliki ratovi, a naše se društvo prilično ležerno i neozbiljno odnosi prema tim svetinjama.\nSvjedoci smo kako javne debate politickih partija oko zastave, grba i himne dovode mlade ljude u zabludu i zasićenje problemim, tako da su samo rijetki svjesni značaja grba, zastave i himne. Ono što se podrazumijeva u svim razvijenim i nerazvijenim zemljama u XXI vijeku, u Crnoj Gori postaje predmet podjela i elementarne nekulture, kako starijih tako i mladih. Međutim, kod starijih taj problem postaje i koristi se kao dio političkih ili drugih interesa, što se raznim propagandama prenosi na mlade, koji na takav način postaju kolateralna šteta.\nAnalizirajuci naše realizovane aktivnosti u projektima koji su usmjereni ka mladima zaključili smo da je najveći broj njih koji je neinformisan o ozbiljnosti problema, te da postoji nasušna potreba za nastavkom realizacije akcije MY LOVE MONTENEGRO koja ce se sprovesti u osnovnim školama i vrtićima u Podgorici (Golubovcima i Tuzima), Bijelom Polju, Šavniku, Žabljaku, Mojkovcu, Rožajama, Pljevljima, Baru, Budvi, Tivtu, Cetinju, Gusinju i Kotoru…\nPotpuno svjesni da ovo pitanje nije dovoljno zastupljeno u nastavno-obrazovnom sistemu, kao i da se u isto tumači na različite načine, pod uticajem masovnih medija, prije svega interneta, televizije i štampanih medija, namjera nam je da kroz njima prilagodjen način pitanje državnih simbola približimo ovoj ciljnoj grupi, na kojoj počiva budućnost Crne Gore i njenih simbola, kao osnovnih elemenata identitetskog trajanja. Iz svih navedenih razloga naša ideja je da se prije svega kroz zabavu i živu riječ mladi upoznaju sa izgledom i načinom nastanka državnih simbola, njihovom upotrebom i značajem za njih i njihovu državu, kao i kaznenim odredbama koje je Zakon predvidio.\nU vrtićima ćemo mališane upoznati kako se treba ponašati kada se intonira Himna, zatim ćemo organizovati takmičenja čija će tematika biti državni simboli, i tom prilikom ćemo dijeliti poklone sa crnogorskim obilježima.\nDrugi dio akcije u vrtićima će se odnositi na održavanje časa o zdravim stilovima života na kojima će fitnes trener mališanima i njihovim vaspitačima prezentovati vježbe za pravilan rast i razvoj tijela.\nU osnovnim školama ćemo dijeliti edukativne flajere, organizovati takmičenja čija će tematika biti Državni simboli… takođe ćemo organizovati turnire u fudbalu na kojima ćemo demostratirati kako se treba ponašati prilikom intoniranja himne. Za pobjednike fudbalskih turnira obezbijedićemo pehare i medalje.\nAkcija krece u poneđeljak 16. marta iz Bijelog Polja – grada u kojem je prvi put intonirana himna i podignuta Crnogorska zastava, a nakon toga se nastavlja u ostalim gradovima u kojima je realizacija projekta planirana.\nGlavni cilj projekta da se kod učenika osnovnih škola i djece u vrtićima stvore nova znanja i prošire postojeca kada su u pitanju znacaj i poštovanje državnih simbola.\nPoruka akcije MY LOVE MONTENEGRO je POŠTUJUĆI DRŽAVNE SIMBOLE POŠTUJEŠ SEBE.


Republika / Kostić se u januaru seli u Seriju A: Srbin ispaljuje Inter i ide u redove velikog rivala!\n14:55Magla i smog mogu da vas odvedu u smrt! Vozači, evo koje mere bi trebalo da preduzmete u saobraćaju 14:52(VIDEO) Upristojio se: Lepi Mića promenio lični opis! 14:49Srpski sport ujedinjen protiv nasilja na ženama! 14:35(VIDEO) Dva crvena, povratak Lečea i golčina Pandeva sa 40 metara! 14:31Veliko priznanje za našeg naučnika i Srbiju: Tesla dobija trg na Nijagarinim vodopadima 14:277 mračnih tajni Amiša, smučiće vam se život kada vidite šta rade u 21 veku 14:21Vulin patosirao Ramu: Prijatelju, prestanite da živite u samoobmani da ste žrtve 14:17Poništena tri gola, na kraju Maksimović bolji od Dmitrovića u Baskiji 14:15Veljko će biti najbolji otac na svetu: Ražnatović pokazao šta mu je poklonila sestra! 14:03(UZNEMIRUJUĆE) Šta raditi sa ovakvim monstrumom? Brutalno masakriran pas u Prokuplju\nutorak, 19. 11. 2019.| 11:18\nFilip Kostić, reprezentativac Srbije po svemu sudeći će ove zime napustiti Ajtraht iz Frankfurta i okušati se u Seriji A. Kako sada stvari stoje klub u kome će nastaviti karijeru neće biti Inter, već njegov veliki rival.\nAntonio Konte je veliki poštovalac njegovih igara, ali mediji na "čizmi" tvrde da če Srbin pojačati redove velikog rivala "neroazura", ekipu Milana.\nJoš jedna stvar koja ide u korist Milana je što Ajntraht želi da dovede Rikarda Rodrigeza iz Milana, pa će nekadašnji igrač Volfsburga biti deo transfera od, kako tvrde mediji u Italiji, 40 miliona evra.\nFilip Kostić je karijeru započeo u rodnom Kragujevcu. Igrajući za Radnički zapazili su ga skauti Groningena u koji je prešao 2012. godine za 1.25 miliona evra. Nakon Groningena prelazi u Bundesligu, tačnije u Štutgart dve sezone kasnije za šest miliona evropskih novčanica.\nOdlične dve sezone u redovima "švaba" nateralo je upravu Hamburga da plati 14 miliona evra za njegove usluge. Od avgusta prošle godine je u Ajntrahtu iz Frankfurta za koji je do sada odigrao 66 utakmica, postigao 16 golova i upisao 19 asistencija.\nSrbija Sport Fudbal FK Ajntraht Frankfurt Filip Kostić FK Milan FK Inter


Novi Pazar istupio iz rukometne lige Srbije zbog nacionalističkih vrijeđanja\nRukometni klub Novi Pazar je istupio iz Superlige Srbije nakon incidenta na susretu četvrtog kola.\nNa meču koji je odigran 10. listopada u Beogradu, navijači Crvene zvezde su skandirali ime osuđenog ratnog zločinca Ratka Mladića, a tijekom utakmice na tribini su istaknuti i uvredljivi transparenti na račun gostiju iz Novog Pazara uz brojna vrijeđanja na nacionalnoj i vjerskoj osnovi.\nNa jednom od transparenata je stajao natpis "Zemljom ovom ime tvoje večno će se oriti, protiv poturica roda svoga uvek ćemo se boriti".\n"Pošto drugi ne žele riješiti problem, mi nećemo da Novi Pazar, Sandžak i Bošnjake dovodimo u neprijatnu situaciju. Želimo da se stvari viđene u Beogradu nikada više ne ponove. Mnogi će žaliti, u pitanju je povijest duga 55 godina, ali ne želimo izlagati ljude ovakvoj atmosferi", kazao je član Upravnog odbora kluba Husein Memić.


Pošto više nema prijavljenih za postavljanje pitanja, obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Konstantin Arsenović.\nNastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – PREDLOGU ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O SPREČAVANjU DISKRIMINACIJE OSOBA SA INVALIDITETOM\nSaglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju Aleksandar Vulin, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Vladimir Pešić, pomoćnik ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Tijana Prijić, rukovodilac grupe u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nNa član 1. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković, mr dr Blagoje Bradić i Ivan Karić.\nPoštovani gospodine ministre, ovo je jedini amandman koji poslanička grupa Boris Tadić – SDS, ZZS, ZS podnela na Predlog zakona i ja sam kratko o tome govorio u načelnoj raspravi. Znači, podržavamo Predlog zakona i spremnost Vlade da se promenom Zakona o sprečavanju diskriminacije nad osobama sa invaliditetom omogući korišćenje faksimila, praktično, u pristupanju tih osoba državnim organima, odnosno javnim organima i, kako ste vi govorili, bankama i nekim drugim institucijama.\nMi smo našim amandmanom predvideli tu mogućnost kod overavanja ugovora kod javnih beležnika. Obrazloženje za ne prihvatanje ovog amandmana je slično onome što ste rekli u raspravi da je Sekretarijat zakonodavstva u Vladi, pretpostavljam, smatrao da je prvo potrebno uvesti ovu promenu u ovom zakonu, a onda kasnije promeniti i Zakon o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa. Na kraju obrazloženja za ne prihvatenje našeg amandmana govorite da je potrebno pokrenuti inicijativu za izmenu i dopunu zakona. Ja se jedino bojim, pošto nam slede izbori, da te inicijative neće biti skoro, da će ostvarivanje ovog prava, a ono polazi, ponavljam, iz Konvencije o zaštiti prava osoba sa invaliditetom koja govori o tome da država mora da im omogući slobodno raspolaganje imovinom i ostvarivanje svih drugih prava, da će ostati ova ideja i ostvarivanje ove ideje sa promenom zakona, da se neće desiti skoro, pogotovo imajući u vidu da je direktor Sekretarijata za zakonodavstvo, koji je i dao ovu preporuku i Vladi prilikom usvajanja zakona i kod odbijanja ovog amandmana, zauzeta osoba, predsedava RIK, iako je u ostavci već godinu i po dana, pa je pitanje kako će moći bilo šta vezano za rad u Vladi da postigne u ova dva meseca za vreme intenzivnog rada RIK.\nNevezano sada sa tim, mislimo da je sam ovaj zakon leks specijalis i da je moglo, po našem mišljenju, ovim zakonom direktno uvesti tu mogućnost i pozvati se prilikom overe potpisa kod javnih beležnika na mogućnost koju ovaj zakon sada uvodi u pristupu kod potpisivanja kod javnih organa, znači pri opštinama, bankama i drugim institucijama. Smatramo da je zakonodavac mogao da ima i malo sveksibilniji stav i da prihvati naš amandman. Uostalom, vi ste sami rekli da ste razmišljali u tom pravcu, ali da je zakonodavstvo reklo da mora nekim drugim redosledom da se radi. Mi mislimo da je moglo i ovim zakonom i u danu za glasanje glasaćemo za naš amandman i pozivamo poslanike da nas podrže u tome. Hvala.


3 horoskopska znaka očekuje sreća na Dan zaljubljenih | Astrologija\n3 HOROSKOPSKA ZNAKA IMAĆE SREĆE NA DAN ZALJUBLJENIH 2022: Evo kome će 14. februar doneti novu ljubav, a kome bliskost! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n04.02.2022. / 16:51\nSaznajte koja 3 horoskopska znaka očekuje romantična sreća na Dan zaljubljenih 2022. godine - 14. februar će za njih biti magičan!\nHoroskop Dan zaljubljenih


Ranac Thule ENROUTE TESD115 CO\nThule Ranac Enroute 15" MacBook, Cobalt (blue)\nNajveća pregrada je opremljena jastučićima za zaštitu tereta, velikom pregradom za laptop i džepom za tablet/iPad. Odgovara za nošenje 15” MacBook Pro (15.6” PC) i jedan iPad ili tablet od 10.1''. Srednja pregrada sa organizacionim panelom služi za odlaganje grickalica, časopisa i elektronike na jednom mestu. Čvrsta pregrada je namenjena za čuvanje lomljivih stvari kao sto su naočare, kamera, foto aparat itd. poseduje i sertifikat SAFE ZONE. Sistem za protok vazduha omogućava na zadnjem panelu ventilaciju. Omogućava dobro zatezanje i fiksiranje pomoću traka koje idu oko ramena i grudnog koša. Na prednjem panelu postoje džepovi za odlaganje stvari koja Vam je uvek potrebna pri ruci. Nakon utovara tereta kaiševi za zatezanje omogućavaju kompresiju tereta i time prilagođavaju ranac vašem teretu. Bočni džepovi omogućavaju držanje bočica sa vodom uvek pri ruci. Rajfešlus je napravljen sa sistemom "lako zgrabi i povuci" čime znatno olakšava pristup glavnoj pregradi.\nDodatno Thule Ranac Enroute 15" MacBook, Cobalt (blue) Najveća pregrada je opremljena jastučićima za zaštitu tereta, velikom pregradom za laptop i džepom za tablet/iPad. Odgovara za nošenje 15” MacBook Pro (15.6” PC) i jedan iPad ili tablet od 10.1''.\nDodatno: Thule Ranac Enroute 15" MacBook, Cobalt (blue)


Зечевић: Држава нам није дала да изградимо стадион - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ\nЗечевић: Држава нам није дала да изградимо стадион\n17 мај, 2020 24\nЈавна је тајна да су сви папири дуго, дуго, стајали у фиоци једног од тадашњих градских моћника\nПартизан је пре уласка у Лигу шампиона 2003. године, не очекујући да ће историју исписати те јесени, направио пројекат рушења свог старог и изградњу новог стадиона.\n- Имали смо затворену финансијску конструкцију, предвиђен тржни центар, хотел на уласку у садашње клупске просторије, све у склопу стадиона с капацитетом од 38.000 гледалаца. Укупна вредност била је 300 милиона евра – прича Жарко Зечевић.\nЗбог чега никад није започета изградња?\n- Зато што некоме није одговарало ...\nКоме? Ко вам није дао дозволу?\n- Држава нам није дозволила! Државни врх је спречио то!\nТу је Зечевић прекинуо причу о стадиону. Јавна је тајна да су сви папири дуго, дуго, стајали у фиоци једног од тадашњих градских моћника.\nlala · 17 мај, 2020 21:03\nZato je SVOJOJ LjUBIMICI NAPRAVILA STADION!\nСевера део · 17 мај, 2020 21:10\nТачно,својој љубимци је направила држава стадион одмах после другог светског рата.\nKlasika · 17 мај, 2020 21:29\nPa ko je napravio JNA? Drevni vanzemaljci? Pa koja zamena teza.\nsmaracu · 17 мај, 2020 21:32\nPa da napravila je drzava svojoj ljubimici Partizanki. I to JNA\nsmesne price · 17 мај, 2020 21:30\nKoja laz hahahahah cuj neko ce ovima da pokloni 300 miliona za propali klub\nsmesne price · 17 мај, 2020 21:53\nSpin masinerija iz nogometnog kluba vi hteli da gradite ali vam drzava nije dala, pa sto onda zvezda nije izgradila u cemu ste vi to bili bolji od zvezde u tom periodu?\nАболирани · 18 мај, 2020 11:11\nЕбо за неверне томе и пројекта http://www.marazzi-paul.com/projekte/partizanstadium-belgrade\nv1ad · 18 мај, 2020 21:10\nDa li si svestan koliko ima od "projekat necega" do "pravimo nesto"? Jel ti mislis da zato sto je neki lik nacrtao projekat "novog stadiona Partizana" za 200 evra, da to automatski znaci "nov stadion"?\npfc · 17 мај, 2020 22:16\nToliko o tome da je Partizan bio miljenik žutih!\nGrobarski Buldog · 17 мај, 2020 22:34\nAko ikad dozivim novi stadion, Partizan mora da ga napravi po istom modelu kao stadion Rapida iz Beca 'Allianz'.\ngropn III · 17 мај, 2020 22:46\njasno je da Partizan nikada nije bio ljubimac drzave ! kratak period od desetak godina koji je pod Mirkom Marjanovicem bio u korist Partizana nije priblizno iskoriscen kao sto je mezimica dobila u poslednjih 4 godina ! otpis dugova, sponzori, medijska paznja, sportska, sudijska, birokratska logistika i obnavljanje i modernizovanje stadiona, nagrada je za podanistvo i dil sa vrhom ! ostaje navijacima Partizana i svakom realnom navijacu za ponos TO STO Partizan nisu rezultatski ponizili ! samo smo smo ih mi dobijali, samo su od nas gubili, samo smo ih ogolili i pokazali im ono sto poseduju prave ekipe ! Zecevic je imao i sretnija vremena da pokaze vise volje za modernizovanje Partizana, ali i on i Bjeka su punili neke druge racune ...\nbeli · 17 мај, 2020 23:11\ngrope zaboraviosi od miljanica dozivotnog predsednika do sadasnjeg kokeze kolikoim je drzava dala samo namestenih titula ada nepricamo o parama nespominju krcunovi dug 60 milki vesicevih ni 17 u kk isto vesicevih nespominju dasu od fk jugoslavije uzeli stadion i imeee nespminju nikada vodje iz nemanjine bez kojih nemogu\nDjole · 18 мај, 2020 07:43\nJa bih voleo da je tebi drzava poklonila bukvar. Ne treba vise.\nvule · 17 мај, 2020 22:50\nkako država nije dala a vi ste državni projekat. dala bi dava ali nije imala toliko love za vas, od silnih gladnih na vlasti niste mogli da dođete nsred.\nPetar · 17 мај, 2020 23:01\nDrzava tada ne bi ni dinar potrosila na Partizanov novi stadion, nego bi jedna portugalska firma snosila troskove sve.Ali svi znamo ko ima najaci lobi u ovoj zemlji.\nnemam pojma · 19 мај, 2020 03:03\nU našim uslovima, takav stadion koga bi finansirali hotel i tržni centar, kako je bilo zamišljeno, su utopija. Moglo bi to u slučaju kad bi promenili navijače, i naše a još više one druge. Sve bi razbijali i uništavali, gostima u hotelu ne bi dali mira. Maraci je firma najpoznatija kao najveći proizvođač pločica na svetu. I Talijanska je firma. Ne znam je li to neka filijala, pošto rade i fasade reprezentativnih objekata. Strukturne fasade. Inače Ćurković je imao veze sa mnogim značajnim investicijskim firmama iz Italije i posebno Francuske, znam pouzdano.\nZlaja · 17 мај, 2020 23:04\nTa ista drzava vam je poklknila Taj stadiion JNA a video hocete I bazen I Halu Pionir, a Zvezda gradi na svojoj zemlji......\nKind of Blue · 18 мај, 2020 10:12\nE,tu sam te cekao! Kazes "svojoj zemlji" (mislis zemljistu)? A kako je to postala "njena zemlja" 1945,u doba drustvene svojine,konfiskacije i nacionalizacije? Privatna svojina tada zvanicno nije postojala,a kamoli da neko u doba Tita i Staljina dobije zemljiste tolike povrsine u privatno vlasnistvo. Ali,potrudio se vas osnivac i ktitor vaseg stadiona da preko noci ugasi SK Jugoslaviju i srusi njen stadion,ne bi li "bastion srpstva" dobio parcelu za ono sto je izgradio 15 godina kasnije. I sve je to lepo,ali ima li Zvezda ugovor o ovim prekonocnim transakcijama vaseg osnivaca? Ma kako da ne,sigurno zauzima pocasno mesto u vasem muzeju pored onih pehara gde se zvezdaska omladina edukuje i uci "pravim vrednostima". A zamisli,Partizan ima ugovor o ustupanju stadiona sa JNA na Partizan iz 1989. Ima PISANI i POTPISANI DOKUMENT,koji je u svim ozbiljnim drzavama zakon! O ovim bazenima i Pioniru sto pises mogu samo da ti kazem: "Nije votka rakija,mada nocas udara" (Bajaga). Smanji malo...\nСевера део · 18 мај, 2020 16:52\nЗанимљиво да "миљеница државе" добије стадион 15 година после неког ко је био у немилости власти.\nnemam pojma · 19 мај, 2020 03:06\nRestitucija mora biti urađena u oba slučaja, našem i njihovom. Predratni vlasnici parcela, odnosno njihovi potomci moraju biti obeštećeni.\nMarko Pavlović · 18 мај, 2020 08:20\nHoćemo da izgradi Vojska Srbije stadion Partizanu, jer je vojni klub.\nNjegoš Pavlović · 18 мај, 2020 10:17\nI da policija renovira Zvezdi stadion, jer je policijski klub.\nDonji Ljubis · 18 мај, 2020 18:46\nzato ste trebali u kranceviceoj, u vas drzvai da gradite stadion...vi ste "kukavicije jaje" ,koji su nam krvati poturili....!!!\nv1ad · 18 мај, 2020 21:07\nDrzava, koja im je poklonila stadion vojske i kasnije Teleoptik im nesto nije dala? Dobro, vazi.


Željko Ilić osuđen na 11 godina zatvora - Klix.ba\n22.9.2009. u 16:04\nSud Bosne i Hercegovine izrekao je danas, nakon prihvatanja sporazuma o priznanju krivice sklopljenog između optuženog Željka Ilića i Tužilaštva BiH, presudu kojom je optuženi Ilić oglašen krivim za krivično djelo organizovani kriminal u vezi s krivičnim djelom neovlašten promet opojnim drogama.\nS tim u vezi, Sud ga je osudio na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 11 godina.\nSud je od optuženog Ilića oduzeo imovinsku korist u iznosu od 5.000 KM.\nU izreci presude, između ostalog, navodi se da je optuženi Željko Ilić početkom 2008. godine organizovao i rukovodio zločinačkom organizacijom koja je za cilj imala neovlaštenu međunarodnu kupoprodaju, prijenos, prijevoz i isporuku opojne droge marihuana - skank, saopćeno je iz Suda BiH.\nOstali optuženi pristupili su zločinačkoj organizaciji i učestvovali su u prebacivanju opojne droge marihuana - skank s područja Republike Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu radi daljnjeg prebacivanja, posredovanja i prodaje na područje Republike Hrvatske.\nZločinačka organizacija vršila je, u periodu od februara 2008. pa do kraja augusta 2008. godine, neovlašteni međunarodni promet opojnim drogama.\nU izrečenu zatvorsku kaznu optuženom Iliću uračunava se vrijeme provedeno u pritvoru od 26. augusta 2008. godine pa do upućivanja na izdržavanje kazne.\nUhapšeno još šest osoba u akciji "Diler"\n22.09.2009. u 16:20\n22.09.2009. u 15:58


Šta ako se veb stranica poremeti kada je otvorim u programu Internet Explorer? - EeeKB\nPodrška za Internet Explorer 11 je završena\nPodrška za Internet Explorer 11 je završena 15. juna 2022. Ako bilo koji sajt koji posetite zahteva Internet Explorer 11, možete ga ponovo učitati u režimu Internet Explorer Microsoft Edge. Preporučujemo da koristite Microsoft Edge za brže, bezbednije i modernije iskustvo pregledanja veba.\nPrvi koraci uz Microsoft Edge\nNeki studenti su ga pomenuli da, prilikom otvaranja veb stranice pomoću programa Internet Explorer, ona umesto toga dolazi na mobilnu stranicu. Zaљto je tako?\nOvaj problem bi se javio u programu Internet Explorer ili pregledačima koji su zasnovani na programu Internet Explorer ako privremena fascikla postane pretpunjena. Na primer, stranice su u haosu, video zapisi su zaglavljeni i veb stranice ne mogu ispravno da se prikaže.\nU slučaju ovih neuspeha, čišćenje keša može biti dobro rešenje.\nPritisnite jednom "Alt" na tastaturi da biste otvorili traku sa alatkama i izaberite stavku "Alatka – brisanje istorije pregledanja" (ili pritisnite tastere "Ctrl+Shift+Del" direktno na tastaturi).\nKada se prozor istorije pojavi, proverite "Internet privremena datoteka", a zatim kliknite na dugme "Izbriši" da biste izbrisali istoriju.\nPonovo otvorite veb stranicu da biste videli da li je problem rešen.\nAko to ne uspe, možemo da odaberemo Internet Explorer.\nUspostavljanjem početnih vrednosti, razni problemi pregledača Internet Explorer mogu da se reše efikasno.\nAko to ne funkcioniše isto, predloženo vam je da istražite Forum da biste videli sjajna rešenja.\nPozdravljamo sve vaše komentare i predloge!\nNakon iskustva sa EeeKB, ako vreme to dozvoljava, ocenite ovaj članak u tabeli povratnih informacija na dnu stranice. Cenićemo vašu pomoć za naše poboljšanje. Sve preporuke ili dobre ideje takođe će biti dobrodošle u odeljku "Dodatni komentari". (Za brže rešenje problema tehnički upiti mogu da se dodaju u diskusiju u odgovarajućim objavljenim porukama u Microsoft zajednici)


Upoznajte Fokerove :: Arhiva: Film ~ Pozoriste ~ Televizija\nTema: Upoznajte Fokerove\nTrenutno vreme je: 21. Jan 2021, 08:31:29\nTema: Upoznajte Fokerove (Pročitano 929 puta)\n08. Mar 2005, 00:36:36\nPremisa: A vi ste mislili da vas vaši roditelji brukaju!\nRobert de Niro (Robert De Niro), Dastin Hofman (Dustin Hofman), Ben Stiler (Ben Stiller), Barbra Strejsend (Barbra Streisand), Blajd Daner (Blythe Danner), Teri Polo (Teri Polo)\nScenario: Lari Staki (Larry Stuckey)\nRobert de Niro (Robert De Niro), Džon Pol (Jon Poll), Džej Rouč (Jay Roach)\nRežija: Džej Rouč (Jay Roach)\nU ovom nezvaničnom nastavku filma "Upoznaj njene roditelje", pošto su im dali blagoslov za venčanje, Džek (Robert de Niro) i njegova žena odlaze u Majami da upoznaju roditelje svoga zeta, kojeg igra Ben Stiler. Ispostavlja se da su neverovatno drugačiji od njih, što se i očekivalo, jer zamislite ljude koji svom detetu daju ime Gej!\nIako se prvi film ("Upoznaj njene roditelje" - "Meet the Parents", 2000) završio pitanjem koje je nagoveštavalo mogući nastavak (kad Džek Berns pita svoju ženu Dajnu: "Kakvi ljudi bi mogli da daju detetu ime Gejlord Foker?"), u teoriji je bilo mnogo lakše nego u praksi nastaviti komičnu liniju započetu u originalu.\nDžej Rouč (reditelj i producent)\nStekao je reputaciju majstora za komediju nizom filmova u koje spadaju sva tri dela serijala "Ostin Pauers" i "Upoznaj njene roditelje", a producirao je i "50 prvih poljubaca" sa Adamom Sendlerom i Dru Barimor. Trenutno je u postprodukciji njegova adaptacija knjige "Autostoperski vodič kroz galaksiju" Daglasa Adamsa.\nRobert de Niro (Džek Berns i producent)\nJedan je od najvećih glumaca današnjice. Započeo je karijeru u "The Wedding Party" Brajana de Palme 1969. godine. Godine 1974. osvojio je Oskara za najbolju sporednu ulogu u filmu "Kum 2", a 1980. osvojio je Oskara za glavnu ulogu u "Razjarenom biku" Martina Skorsezea. U njegove ostale filmove spadaju Skorsezeov "Taksista", "Lovac na jelene" Majkla Ćimina, "Buđenja" Peni Maršal, "20. vek" Bernarda Bertolučija, "Bilo jednom u Americi" Serđa Leonea, "Njujork, Njujork", "Dobri momci" i "Kazino" Martina Skorsezea, "Brazil" Terija Gilijama, "Misija" Rolanda Žofea, "Nedodirljivi" Brajana de Palme, "Anđeosko srce" Alana Parkera, "Ponoćna trka" Martina Bresta, "Vrelina" Majkla Mana, "Džeki Braun" Kventina Tarantina i mnogi drugi. Osnovao je svoju producentsku kuću - "Tribeka prodakšens", i pod njenim krovom deluje kao producent, reditelj i glumac.\nBen Stiler (Greg Foker)\nPoznat je kao sjajan TV komičar, glumac i reditelj. Na velikom platnu igrao je u filmovima "Nevolje sa Poli", "Upoznaj njene roditelje", "Realits Bites", koji je i režirao, "Zulender", "Nešto u vezi sa Meri" braće Fareli, "Crevna napast" sa Džimom Kerijem i, najskorije, "Dodžbol", koji je i producirao.\nDastin Hofman (Berni Foker)\nSedam puta je nominovan za Oskara, a osvojio ga je dva puta: 1979. za film "Kramer protiv Kramera" i 1988. za "Kišnog čoveka". Debitovao je ulogom u "Diplomcu" Majka Nikolsa, a zatim su usledili filmovi "Ponoćni kauboj", "Tutsi", "Ratom protiv istine", "Odbegli porotnik", "Psi od slame", "Leptir", "Svi predsednikovi ljudi", "Maratonac", "Bili Badgejt", "Sfera", "Kuka" i mnogi drugi.\nBarbra Strejsend (Roz Foker)\nIma jednu od najraznovrsnijih karijera u industriji zabave kao rediteljka, producentkinja, scenaristkinja, glumica, pevačica i kompozitorka. Njen "Princ plime" je prvi film za koji je jedna žena nominovana za Oskara za najbolju režiju, pored još sedam nominacija. Svojim rediteljskim debijem "Jentl" postala je prva žena koja je producirala, režirala i igrala glavnu ulogu u velikom holivudskom filmu. Njena popularnost traje skoro četiri decenije i najprodavanija je pevačica u istoriji popularne muzike. U njene filmove spadaju i "Ogledalo sa dva lica" i "Zvezda je rođena".\nPretpremijera: od 25. do 27. februara 2005. u bioskopu Palas Šumadija u 20 časova\nPremijera: 3. mart 2005. godine u bioskopima Takvud, Jadran, Dom sindikata, Roda\nOznake: plime princ polo besplatna vrelina teri filmovi niro strejsend robert\nfoker glumci upoznaj barbara besplatni roditelje igra film sumadijski upoznajte


Ryanair ukida besplatni ručni prtljag - Daljine.rs\nRyanair ukida besplatni ručni prtljag\nAviokompanija Ryanair najavila je još jednu izmenu svoje poslovne politike o putničkom prtljagu tako što ukida besplatni ručni prtljag.\nNakon promena iz januara, low-cost kompanija koja leti i iz Niša, najavila je da putnici koji ne spadaju u privilegovane ubuduće neće moći da unose ručni prtljag u avion – ili bar ne za džabe, a cenovnik po kom će se naplaćivati koferi težine do 10 kilograma biće objavljen u novembru.\nPrivilegovani putnici će besplatno moći da ponesu dve ručne torbe: jednu torbu sa točkićima od deset kilograma i jednu malu torbu.\nNekih 60 odsto klijenata Ryanair-a ova izmena neće ni pogoditi, s obzirom da trećina putnika već koristi mogućnost prvenstva pri ukrcavanju, tj. koriste poseban prilaz pri ukrcavanju, a 30 odsto njih putuje sa jednom manjom torbom koja će i ubuduće biti besplatna.\nTo znači da se ova vest tiče preostalih 40 odsto putnika koji će ili početi da plaćaju za prvenstvo pri ukrcavanju, ili morati da putuju samo sa tom jednom manjom torbom, pri čemu im je uvek opcija da plate za kofer od 10 kilograma.\nPortparol Ryanair-a Keni Džejkobs kaže da će nova pravila ubrzati proces ukrcavanja putnika i smanjiti broj odloženih letova.\nU međuvremenu je i kompanija WizzAir uvela slična nova pravila za ručni prtljag.\nI Wizzair uveo nova pravila za ručni prtljag\nGruzija veštačkom inteligencijom otkriva emocije turista


Roditeljska kuća u Nišu | NisCafe\nU Srbiji postoje četiri roditeljske kuće za smeštaj porodica čija se deca leče od raka, a početkom oktobra biće otvoren još jedan takav objekat u Nišu.\nU njoj će moći da boravi pet porodica, najavila je danas članica Upravnog odbora Nacionalnog udruženja roditelja dece obolele od raka (NURDOR) Žana Korolija.\nKorolija je Tanjugu kazala da je u toku rekonstrukcija objekta u površine 260 kvadratnih metara gde će od jeseni moći da borave porodice čija se deca leče na Klinici u Nišu.\n“To će im pomoći da se koliko-toliko osećaju što je moguće lagodnije i rasterećenije u porodičnom okruženju”, kazala je Korolija dodajući da je otvaranje takvih kuća značajano jer omogućuje uštede porodicama i da zahvaljujući tome ne moraju da plaćaju smeštaj u gradu u kome deca primaju terapiju.\nOna je navela da rekonstrukcija celog objekta košta oko 10,5 miliona dinara, da je do sada sakupljeno oko četiri miliona i pozvala gradjane da u skladu sa svojim mogućnostima pomognu opremanje roditeljske kuće tako što će ustupiti nešto od nameštaja, bele tehnike i slično, baš kao što su pomogli prilikom opremanje kuće na Senjaku.\n“Prema dosadašnjim iskustvima, procena je da do 1. oktobra može da bude otvorena roditeljska kuća u Nišu koja će primiti prve stanare na odredjeno vreme”, kazala je sagovornica Tanjuga.\nU Novom Sadu postoji jedna roditeljska kuća za porodice čija se deca leče od raka, a u Beogradu tri – na Bežanijskoj kosi, Senjaku, pri Institutu za majku i dete, a u planu je i rekonstrukcija Doktorove kule u okviru Kliničkog centra Srbije.\nZa njenu rekonstrukciju potrebna su sredstva u iznosu od oko 750.000 evra.\nNedavno su predstavnici ambasade Malteškog reda u Beogradu uručili donaciju od 100.000 evra koja su skupljena na aukciji skupocenih satova, a Korolija je kazala da je ukupno i sa sredstvima koje se sakupio NURDOR obezbedjeno 250.000 evra.\n“Sada bi trebalo da opština Savski venac raspiše konkurs za izvodjače radova, a prijavili su se oni koji bi značajano snizili cenu rada pa postoji mogućnost da rekonstrukcija iznosi manje, tačnije oko 550.000 evra”, kazala je Korolija dodajući da bi u Doktorovoj kuli moglo da bude smešteno 12 porodica.\nGovoreći na koji način se porodice smeštaju u takve ustanove, ona je kazala da se najpre podnosi lekarska dokumentacija o lečenju deteta, da prioritet imaju socijalno najugroženije porodice, a da komisija koju čine predstavnici NURDOR-a, onkolog, psiholog i pedijatar odlučuju ko može da koristi smeštaj.\n“Vremenski period boravka se ne može ograničiti i dužina boravka zavisi od terapije koju dete prima… Dešava se da se prekine terapija, da dete ode kući pa dodje druga porodica na lečenje”, kazala je Korolija dodajući da u svakoj roditeljskoj kući postoji osoba koja je zadužena za organizaciju.\nOna je kazala da je psihološka podrška porodicama i deci veoma bitna kako bi im se pomoglo da prebrode tešku situaciju i da se deca ne osećaju odbačeno ili izopšteno iz društva budući da lečenje može potrajati i do dve godine.\nGotovo svakoga dana jedno dete oboli od raka u Srbiji, a svake nedelje jedno dete umre od te bolesti. Procenat izlečenja veći je nego kod odraslih i njih 60 odsto ima šanse da se izleči.\nU Srbiji se od raka godišnje leči oko 500 dece, a u Beogradu je lečenje moguće u tri zdravstvene ustanove – Inistitutu za majku i dete, na Univerzitetskoj dečjoj klinici i Inistitutu za onkologiju i radiologiju.\nKorolija je najavila da će u avgustu u Ivanjici biti organizovan kamp za rehabilitaciju 60 dece lečene od raka.\nniške vesti roditeljska kuća\t2015-04-09\nOznake: niške vesti roditeljska kuća