Objavljeno subota, 21 mart 2015 22:21 | Štampa\t| El. pošta\nNa Opštinskom takmičenju iz istorije koje je održano u subotu 21. marta u Ekonomsko-trgovinskoj školi u Zaječaru naši učenici ostvarili su sledeći plaman:\nNikola Stanojlović (E31) - drugo mesto,\nStefan Radosavljević (E21) - drugo mesto,\nSnežana Stanojević (S21) - četvrto mesto.\nMentor učenicima je bio nastavnik Pantelija Babić.\nČestitamo učenicima i nastavniku na postignutom rezultatu.\nMet mobile challenge 2015 – finale Niš\nObjavljeno nedelja, 15 mart 2015 20:29 | Štampa\t| El. pošta\nU subotu 14. marta 2015.g. Univerzitet Metropolitan u Nišu bio je domaćin finala Met mobile challenge 2015. Među 13 ekipa koje su izborile učešće u finale bile su i dve ekipe učenika naše škole. Nakon prezentacije radova pred stručnim žirijem, koga su činili predstavnici Metropolitan Univerziteta i Microsoft Srbija, ekipa koju su činili učenici odeljenja E41 (Milan Zdravković, David Troter, Marko Mladenović i Nemanja Milenković) osvojila je ČETVRTO MESTO.\nTakođe i naša druga ekipu koju su činili učenici odeljenja E24 (Miljan Džudović, Dušan Vučković, Pavle Marinković i Milan Radosavljević) je imala odličnu ideju ali malo manje sreće i nije uspela da se plasira u prvih pet.\nNastavnik mentor ekipama je bio Dragan Manojlović.\nMeđuokružno školsko prvenstvo u odbojci\nObjavljeno ponedeljak, 09 mart 2015 18:26 | Štampa\t| El. pošta\n9. marta 2015. godine u SC Čair u Nišu održano je Međuokružno prvenstvo učenika i učenica srednjih kola. Naši odbojkaši su, u veoma neizvesnom meču, izgubili u polufinalu od ekipe Gimnazije iz Kruševca i propustili priliku za plasman u finale. Na kraju prvenstva odbojkaši su se plasirali na četvrtom mestu.\nPoslovni izazov 2015 - nacionalno finale\nObjavljeno subota, 28 februar 2015 23:37 | Štampa\t| El. pošta\nNacionalno finale takmičenja Poslovni izazov održano je u Beogradu 26.i 27. februara i okupilo je 60 učenika iz 43 srednje škole u Srbiji koji su se plasirali u finale na regionalnim takmičenjima organizovanim u Beogradu, Leskovcu, Novom Sadu i Čačku.\nMeđu pozvanim finanlistima bio je i David Troter učenik četvrtog razreda odeljenja E41.\nTakmičenje realizuje organizacija Dostignuća mladih u Srbiji uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), kompanija Telekom Srbija i BASF.


f Prikupljanje limenki na Ski festivalu na Kopaoniku - Arhus Centar Subotica\nPrikupljanje limenki na Ski festivalu na Kopaoniku\nRiken (Recan) fondacija za reciklažu limenki za piće i asocijacija "Sport za sve" najavili su danas 21. Ski festival na Kopaoniku, koji će se održati od 20. do 24. marta, čiji je cilj da pored rekreativnog bavljenja sportom promoviše očuvanje životne sredine.\nPredsednik stručnog odbora asocijacije "Sport za sve" Dušan Mitić kazao je na konferenciji za novinare da će na Ski festivalu učestvovati više od 400 rekreativaca iz Srbije, Makedonije, Crne Gore, Rumunije i Bugarske, a kao prateći program održaće se seminari i tribine o rekreativnom sportu.\nTokom Ski festa, 22. marta, biće organizovana akcija "Koš za čistiji Kop", prilikom koje će se posetioci takmičiti u ubacivanju limenki u specijalno dizajniran ekološki koš, a biće predstavljena i nova presa za prikupljanje limenki za reciklažu.\n"Ovakvim ekološkim akcijama širi se porodica rekreativaca i razvija svest mladih o društveno-odgovornom ponašanju prema zdravoj sredini", kazao je Mitić.\nMenadžerka Riken fonadacije Jelena Kiš rekla je da će ta fondacija nastaviti da širi prikupljačku mrežu ne samo na Kopaoniku, već i u čitavoj Srbiji.\n"Jedan od ciljeva u 2013. godini je da se akciji prikupljanja limenki priključe fitnes centri i sportski klubovi Beograda", rekla je ona.\nKiš je podsetila da je Riken fond prošle godine skupio oko 450 tona limenki, što je bilo za oko 150 tona više nego 2011. godine.


POSLE 40 GODINA: Nov rendgen- aparat varvarinskom Domu zdravlja | Novosti.RS\n29. 09. 2020. u 20:01\nRengen aparat je vrednosti 76.000 evra i donacija je Ambasade Japana.Više od milion dinara obezbeđeno je iz opštinskog budžeta za rekonstrukciju Radiološke službe,a radovi ,između ostalog, podrazumevaju i postavljanje novih poda i elektro-instalacija.\nIz Ministarstva zdravlja odobreno je dodatnih 1,5 milion dinara za krečenje cele ustanove i sanaciju mokrih čvorova.\nBolja dijagnostika očekuje se i u Aleksandrovcu, gde je nedavno takođe isporučen nov rengen-aparat, jer je i ovde korišćen uređaj star čitave četiri decenije.\nDom zdravlja Varvarin rendgen radiologija\n20:38 DODIK O POSETI LAVROVA: Odlični odnosi Srpske i Rusije


REM odbio inicijativu da se RIJALITI emituje samo noću\n02/11/2020 | 19:55\nČlanovi Saveta Regulatornog tela za elektronske medije izjasnili su se protiv nacrta Pravilnika za emitovanje programa “prisilnog okruženja”, po kom bi, da je stupio na snagu, rijaliti emisije bile emitovane isključivo u noćnom treminu, od 22 časa do 6 sati ujutru.\nIako se činilo da niko od članova nema ni jednu reč hvale za ovakve vrste programa, rasprava na sednici je bila burna i podelila je članove Saveta oko mišljenja treba li tu oblast uređivati novim prodzakonskim aktom.\nZa novi Pravilnik glasalo je četvoro članova, a isto toliko ih je bilo protiv.\nDeo članova izjasnio se stavom da REM nema zakonsko pravo uređivanja te oblasti jer je ona već obrađena u Zakonu o elektronskim medijima, ali i Pravilnikom o zaštiti maloletnika.\nOd protivnika ovakvog uticanja na televizijski program, mogla je da se čuje čak i ocena da bi to bio oblik cenzure, iako Pravilnik ne sadrži zabranu već samo vremensko ograničenje, a deo članova tražio je naknadni nadzor takvih emisija pre nego se pokrene bilo kakvo novo zakonsko rešenje.\nDrugi deo članstva Insistirao je pak na činjenici da se zakoni i pravilnici o zaštiti maloletnika ne poštuju, još manje neobavezujuća Preporuka sa tom tematikom, doneta pre nekoliko godina.\n“Pravilnik nije izglasan, jer obe grupe imaju svoja, suprotstavljena pravna tumačenja i ne zna se koje je tačno. Međutim, od ograničavanja rijalitija nećemo odustati, prelazimo na “plan B”. Organizovaćemo se da pratimo svako pojedinačno kršenje propisa, na nedeljnom nivou, a u rijaliti programima ih je mnogo, počevši od vređanja dostojanstva ličnosti. Obaveštavaćemo službu za nadzor, i tražiti da pokrenu nadzor. Tako možemo da tražimo obustavljanje emitovanja, a kasnije i oduzimanje dozvole emiterima, rekao je za Danas Slobodan Cvejić, jedan od članova Saveta koji je tu inicijativu i pokrenuo.\nČlanica Judita Popović takođe je, tokom rasprave, osudila stavove kolega koji su se protivili donošenju pravilnika i ocenila da se ne radi ni o kakvoj cenzuri, te da ta oblast pet godina funkcioniše pod “neobavezujućom preporukom koja ne daje nikakve rezultate”.\n“REM mora da se stara da programski sadržaj bude fizički, moralno, mentalno prihvatljiv, a ne da promoviše kriminal, krivična dela i naopake vrednosti. Ne vidim ni jedan razlog da se taj Pravilnik odlaže. Zašto tolika odbojnost? Da li se mi to plašimo?”, upitala je Judita Popović.\nVišnja Aranđelović je rekla da je uređivanje oblasti rijaliti programa civilizacijsko pitanje i pitanje toga kakvo društvo želimo.\n“To je pitanje želimo li da naša deca gledaju tuče, uvrede, neobjašnjive dijaloge, od jutra do večeri. I tu ne sme da se kaže roditeljima: “Pa imate daljinski!”, navela je Aranđelović.\nSud odobrio IZRUČENJE srpskih hakera SAD, odlučuje ministar\n15/12/2020 | 16:00\nNOVE MERE: Od Nove godine testiranje na lični zahtev 9.000 RSD


TOLIKO ZLA JE NANEO DA NE ZNAJU ŠTA ĆE SA NJEGOVIM TELOM: Jedva su dočekali NJEGOVU SMRT\nAbimael Guzman, Foto: Profimedia\nstrpljivo planirao rat\nDeset godina Guzman je strpljivo planirao svoj rat, za koji Peru nije bio spreman\nObjavljeno: 15.09.2021. 21:25h 21:44h\nAbimael Guzman (86), vođa brutalne pobunjeničke grupe Svetli put u Peruu, preminuo je u vojnom zatvoru nakon infekcije, saopštile su vlasti.\nU jeku obeležavanja godišnjice napada na SAD, 11. septembra, njegova smrt je ostala u senci, a reč je o čoveku koji je mnogo zla naneo toj južnoameričkoj državi.\nGuzman, bivši profesor filozofije, 1980. je poveo pobunu protiv države, a stajao je potom iza mnogih bombaških napada i atentata. Uhvaćen je 1992. godine i od tada se nalazio iza rešetaka izdržavajući doživotnu kaznu zatvora zbog terorizma i drugih zločina.\nDeset godina planirao rat\nGuzman je rođen kao nezakoniti sin trgovca u Tambou 1934. godine.\nStudirao je prava i filozofiju na Univerzitetu Svetog Avgustina u Arekipi.\n– Gospodin Guzman je izvanredan, briljatni čovek, veoma disciplinovan i studiozan – prisetio se jedan od njegovih profesora Migel Rodrigez Rivas.\nGuzman se 1963. zaposlio kao profesor na Univerzitetu San Kristobal de Huamanga u Ajakuču, siromašnom delu Perua.\nTu se pridružio prokineskoj političkoj partiji Crvena zastava (Bandera roha), posle čega je ubrzo dobio jednu od vodećih pozicija unutar nje, a boravio je u Kini 1965. godine.\nKad se vratio u Ajakučo, otkrio je da su ga politički rivali izbacili iz partije, tako da je osnovao svoju frakciju. Regrutovao je sinove i ćerke domorodačkih seljaka, koji su se služili jezikom kečua, preuzimajući polako kontrolu nad univerzitetom.\nSedamdesetih su se njegovi studenti proširili na sela, kako bi izveli detaljne studije zajednica, koje će im kasnije poslužiti za konsolidovanje gerilske kontrole u toj oblasti.\nDeset godina je Guzman strpljivo planirao svoj rat, pre nego što ga je pokrenuo protiv, kako je opisivao, “trule i zastarele države”, koja nije bila spremna za tako nešto.\nMračno nasleđe Svetlog puta\n– Komunistička partija Svetli put je odgovorna za smrt hiljada nevinih ljudi i podrivala je mir u zemlji. Nećemo zaboraviti horor tog vremena, a njegova smrt ne može da izbriše njegove zločine – rekao je ministar ekonomije Pedro Franke.\nGuzman je propovedao mesijansku viziju maostičke utopije u kojoj nisu postojale klase zasnovane na čistom komunizmu, a sebe je smatrao “četvrtim mačem marksizma”, pored Karla Marksa, Vladimira Iljiča Lenjina i Mao Cedunga.\nZagovarao je seljačku revoluciju u kojoj bi pobunjenici prvo preuzeli kontrolu nad selom, a onda bi napredovali ka gradovima.\nUoči izbora u maju 1980. godine, inače prvog demokratskog glasanja nakon 12 godina vladavine vojne hunte, Guzmanov pokret je pokrenuo pobunu.\nTokom osamdesetih, čovek koji je svojim sledbenicima bio poznat kao predsednik Gonzalo, stvorio je organizaciju koja je brojala 10.000 naoružanih boraca. Uhvaćen je u skrovištu u Limi u septembru 1992, kada ga je otkrila specijalna obaveštajna grupa peruanske policije potpomognuta SAD.\nSvetli put je odgovoran za smrt hiljada ljudi u Peruu, a najmanje 600.000 ljudi je moralo zbog njihovih terorističkih aktivnosti da napusti svoje domove, dok je šteta procenjena na 22 milijarde dolara.\nKomisija za utvrđivanje istine je 2003. godine Svetli put proglasila odgovornim za skoro 70.000 ubistava i nestanaka iza kojih su stajale razne pobunjeničke grupe od osamdesetih do dvehiljaditih godina.\nSvetli put je slavio krvoprolića smatrajući da je smrt neophodna kako bi se podstakla revolucija.\nMilitanti su postavljali bombe pod automobile, mostove i fabrike širom zemlje, ubijali gradonačelnike i masakrirali seljake. Kasnijih godina su i civili u Limi bili mete bombaških napada.\nTokom 12 godina, peruanske vlasti nisu mogle da prodru u strukturu Svetlog puta, koja je bila organizovana kao skoro neprobojna vertikalna ćelija. Guzman umalo nije bio uhapšen 1990.\nPočetkom 1991, tokom racije u Limi, pronađen je snimak na kome je Guzman, sa drugim liderima, tugovao na sahrani svoje žene Auguste la Tore, poznatije kao “drugarica Nora”.\nPetnaest godina mlađa od njega, bila je druga u hijerarhiji Svetlog puta, pre nego što je umrla pod misterioznim okolnostima 1988.\nAnalitičari smatraju da je možda bila ubijena ili primorana da počini samoubistvo zbog unutrašnjih političkih sukoba.\nVideo je prikazao Guzmana kako igra uz čuvenu muziku iz filma “Grk Zorba” iz 1960. To je bio prvi put od 1978. da je tamošnja javnost imala prilike da vidi kako on izgleda.\nNakon što je umrla “drugarica Nora”, zamenila ju je Elena Iparagire, kasnije “drugarica Mirijam”, koja je takođe postala Guzmanova žena.\nVenčali su se 2010. u maksimalno obezbeđenom zatvoru u mornaričkoj bazi u Limi gde je izdržavao doživotnu kaznu. Iparagire, takođe uhapšena 1992, dovedena je iz ženskog zatvora na ceremoniju.\nPosle njegovog hvatanja, Svetli put je znatno oslabio, pogotovo što je Guzman kasnije počeo da poziva na mirovne pregovore. Uprkos tome, male pobunjeničke grupe su ostale aktivne u udaljenim dolinama, gde proizvode kokain i štite trgovinu drogom.\nDo 1980. godine Svetli put je imao oko 500 članova. Na prvim demokratskim izborima posle 12 godina, Svetli put je bio jedna od levičarskih političkih grupa koje nisu želele da učestvuju na njima. Odlučili su da pokrenu gerilske akcije u regionu Ajakuču.\nDana 17. maja su zapalili glasačke kutije u jednom gradu. Počinioci su brzo pohapšeni, a incident je privukao malo pažnje u javnosti. Međutim, meštani siromašnih krajeva, pogotovo sela, izrazili su podršku Svetlom putu. Grupa je potom počela da izvršava ono što su zvali “narodnom pravdom” – javna suđenja na kojima se nisu poštovala ljudska prava ili zakon, a obuhvatala su i javna pogubljenja. Više od godinu dana vlada je odbijala da proglasi vanredno stanje u regionu gde je Svetli put operisao. Tadašnji ministar policije je mislio da će se lako obračunati sa gerilcima.\nNaredne godine, vojska je dobila zadatak da se obračuna sa pobunjenicima, ali je i sama zloupotrebljavala svoja ovlašćenja, pa je hapsila i veliki broj nevinih ljudi koji su bili podvrgnuti mučenju.\nVojska je obučavala seljake da se odupru pobunjenicima i oni su nosili naziv “rondas”. Ronderosi bi napadali pobunjenike, a jednom prilikom su zarobili Olegarija Kuritomaja, koji je gospodario u gradu Lunamarki. Odveli su ga na gradski trg, kamenovali, izboli, zapalili i na kraju upucali.\nNaravno, usledila je još brutalnija odmazda Svetlog puta – išli su od kuće do kuće, pobili desetine seljana, a među njima i bebe. Koristili su vatreno oružje, mačete i sekire. Taj događaj je ostao upamćen kao masakr u Lunamarki.\nTo je samo deo krvoprolića koji je zadesio Peru tih godina.\nIspovest bivšeg člana Svetlog puta\nFlorindo Eleuterio Flores, znani kao Artemio, bio je lider onoga što je ostalo od Svetlog puta sve do 2012, kada je uhapšen.\nU razmeni vatre sa policijom ranjen je u stomak i ruku.\nSmatra se da je odgovoran za više od 100 ubistava, a osuđen je na doživotnu kaznu zbog terorizma i trgovine drogom.\nU jednom zastrašujućem priznanju otkrio je da je naredio likvidaciju četiri člana porodice zbog ubistva jednog člana Svetlog puta koji je nosio nadimak Klej.\n– Da, ubijeni su s mojom dozvolom. Kada je drug Klej umro, naložio sam istragu. Rekli su mi da je porodica odgovorna. Drug Pjero je to potvrdio i ubio ih – rekao je on.\nPosle hvatanja 2012. godine priznao je da je nasilje tih godina bilo u porastu jer su želeli da oslobode Guzmana.\nUZNEMIRUJUĆE UPOZORENJE CIA: Nikako NIJE DOBRO!\nKRVAVI PIR U DOMU POZNATOG GLUMCA: Njegov sin UBIO MAJKU, UŽAS\nAbimael GuzmanObeležavanje godišnjiceSADSvetli putPeru\nMONSTRUOZAN SNIMAK PRED DERBI: Pogledajte kako je huligan bakljom SPRŽIO LICE rivalskom navijaču na Autokomandi! VIDEO\nKOSTIĆ ODIGRAO JOŠ JEDNU DOBRU UTAKMICU: Ajntraht zaustavio niz pobeda Volfsburga (FOTO)


Hahn obećao pomoć EU u razjašnjenju smrti Dragičevića i Memića | Autonomija\nPosted By Autonomija Autor On 28. marta 2019. @ 21:10 In Marginalci | Comments Disabled\nOsim političkih razgovora s najvišim zvaničnicama Bosne i Hercegovine, komesar za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Evropske unije (EU) Johannes Hahn obećao je pomoć u istrazi o još uvijek nerazjašnjenoj smrti dvoje mladih ljudi – Dženana Memića iz Sarajeva i Davida Dragičevića iz Banjaluke.\nDženanovom ocu, Murizu Memiću i Davidovoj majci, Suzani Radanović, najavio je dolazak nezavisnog istražitelja EUkoji će ispitati rad bh. pravosuđa.\nEvropski komesar za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannes Hahn dobro je upoznat sa slučajevima dvojice stradalih mladića iz Sarajeva i Banjaluke – Dženana Memića i Davida Dragičevića, kažu njihovi roditelji, Davidova majka, Suzana Radanović, i Dženanov otac, Muriz Memić, nakon sastanka sa Hahnom. Rečeno im je da će u BiH uskoro doći nezavisni istražitelj EU koji će ispitati rad bh. pravosuđa.\n„Doći će nezavisni istražitelji iz Evrope, vršiće se reforma pravosuđa. Uskoro stiže tu, počinju raditi. Znači to nas je puno ohrabrilo. Vidimo da su upoznati sa slučajevima, generalno ispitaće rad pravosuđa jer to je jedini uslov za ulazak u EU. Ljudima je jasno kakvi su ovdje političari, da pravosuđe nije nezavisno, da je politika upetljala prste. VSTV (Visoko sudsko i tužilačko vijeće) nije nezavisno“, rekao je nakon sastanka Muriz Memić.\nVeć godinama slučaj Dženana Memića nije rasvijetljen. Ovaj 22-ogodišnjak preminuo je polovinom februara 2016. godine od teških povreda. Memićeva porodica kako na protestima tako i pred sudom, tvrdi da je Dženan ubijen, te da Tužilaštvo i policija kriju ubicu i falsifikuju dokaze, zbog čega su i tražili njihovu odgovornost.\nI slučaj Davida Dragičevića, 21-ogodišnjaka iz Banjaluka, ni nakon svakodnevnih protesta i traženja pravde, nije rasvijetljen. David Dragičević nestao je 18. marta prošle godine, a njegovo beživotno tijelo pronađeno je šest dana poslije na ušću rječice Crkvena u Vrbas. Porodica i članovi grupe „Pravda za Davida“ tvrde da je ubijen. Posmrtni ostaci Davida Dragičevića na zahtjev porodice, 12. februara ekshumirani i izmješteni iz Banjaluke u Austriju, gdje su tri dana poslije ponovo sahranjeni.\nSuzana Radanović, majka Davida Dragičevića, rekla je da se nada da će nakon sastanka sa Hahnom slučaj krenuti naprijed.\n„Oni su jedini koji imaju neku moć da nešto urade, da se nešto pokrene sa mrtve tačke. Ja vjerujem u njih, vjerujem sad poslije ovog sastanka sa Hahnom. Zahtijevala sam, tražila i molila da se slučaj moga sina prebaci na Tužilaštvo BiH. Dolazi taj tužilac, on je napravio reformu pravosuđa u Sjevernoj Makedoniji – jak je igrač. Što se tiče Davidovog slučaja doći će nezavisni istražitelji, koji će da urade istragu o istrazi“, kaže Radanović i dodaje da im mnogo znači podrška koju su kao roditelji dobili od komesara Hahna.\nURL to article: https://www.autonomija.info/hahn-obecao-pomoc-eu-u-razjasnjenju-smrti-dragicevica-i-memica.html


400.000 novih turističkih vaučera za odmor u Srbiji - letovanje i u Novom Sadu\nJoš dve milijarde dinara za turističke vaučere\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da najavljeno izdvajanje dve milijarde dinara za turističke vaučere za odmor u Srbiji znači da će još 400.000 naših građana moći da koristi ovu pogodnost.\nOn je naveo podatak da će za prvih pet meseci ove godine Srbija imati štetu od približno 300 miliona evra zbog manjeg deviznog priliva od stranih turista, uz napomenu da u to nisu uračunata domaća turistička putovanja.\nOva akcija je značajna jer ćemo manjak koji će uslediti zbog smanjenog dolaska stranih gostiju bar delimično nadomestiti akcijom turističkih vaučera, istakao je potpredsednik Vlade.\nLjajić je rekao da je do 26. februara ove godine podeljeno 160.000 vaučera, što govori o interesovanju za ovu akciju, i dodao da se razmatra da se sa novih 400.000 vaučera proširi obuhvat onih koji mogu da ih koriste.\nPrema njegovim rečima, te vaučere su do sada najviše koristili penzioneri, čak 54 odsto, a zatim nezaposleni i oni čija su primanja manja od 60.000 dinara.\nLjajić je objasnio da se sada razmatra mogućnost da se Beograd i Novi Sad uključe kao destinacije za odmor uz vaučere, i podsetio na to da vaučeri u tim gradovima nisu mogli da budu korišćeni jer su primat imale destinacije u unutrašnjosti Srbije, pre svega banje i planine.\nS obzirom na to da je ova akcija usledila kao odgovor na situaciju nastalu zbog koronavirusa, razmatra se mogućnost da i ova dva grada, koja su najviše pogođena u smislu pada turističkog prometa, budu uključena, objasnio je potpredsednik Vlade.\nOn je najavio da će naredne nedelje biti pripremljen konačni tekst uredbe o korišćenju turističkih vaučera, uz podsećanje na to da su vaučeri do sada mogli da se koristite u približno 1.460 ugostiteljskih objekata.\nNema sumnje da ćemo sa novim gostima nadomestiti gubitak koji će uslediti zbog pada međunarodnih turističkih putovanja, ocenio je Ljajić i dodao da je ovo pokušaj da se smanje gubici, koji će sigurno biti veliki u ovoj godini.\nPrema njegovim rečima, procenjuje se da će na svetskom nivou gubitak u oblasti turizma iznositi približno 450 milijardi evra, jer je turizam prva grana privrede koja je pogođena zbog pandemije.\nMeđutim, kako je istakao, ohrabruje činjenica da je turizam nakon svetske ekonomske krize pokazao da se prvi oporavlja i da je najfleksibilniji na ovakve krize.\nIza nas je najduži policijski čas: Od danas nove mere - kraći policijski čas, otvaraju se pijace, penzioneri mogu u šetnju...\nOtvaraju se pijace i u Novom Sadu: Posebni uslovi, ograničen broj, radno vreme od 7 do 14h\nOtvaraju se pijace i zanatske radnje - stariji od 65 godina mogu u šetnju


Snižene cene knjiga u izdanju Mašinskog fakulteta – VESTI Mašinskog fakulteta\nSada čitaoci imaju priliku da po veoma povoljnoj ceni kupe ranija izdanja knjiga, koje obrađuju različite oblasti mašinskog inženjerstva. Sve ove knjige sadržajem ili premašuju ili u potpunosti prate nastavne planove i programe odgovarajućih predmeta koji se izvode na Mašinskom fakultetu u Beogradu.\nOva izdanja mogu da budu izuzetno korisna za iskusne inženjere u praksi, kao i za studente kojima se pruža prilika da određeno gradivo sagledaju iz nekog drugog ugla.\nSpisak naslova čije su cene snižene možete pogledati OVDE\n« Delegacija Mašinskog fakulteta u poseti Inženjerskom centru ZF u Pančevu\n„Drumska strela“ predstavila projekte vozila za sezonu 2021 »


ZOO Park Jagodina - Životinje - Zveri - Afrički leopard - Dobrodošli\nBETANaslovna | Kontakt | Mapa sajta | English\nNASLOVNA O VRTU životinje novosti prateća ponuda galerija kontakt\nZveri - Afrički leopard\nrasprostranjenost:Afrika, osim severnih delova\nživotni vek:oko 20 godina\nstanište:džungle, planinski predeli\nsaznajte Više o ovoj vrsti:\nŽive usamljenički. Aktivni su uglavnom noću. Plen love iz zasede, ili se gotovo bešumno prikradaju i naglo bacaju na žrtvu. Odmaraju se u gustoj vegetaciji ili granama visokog drveća. Nakon graviditeta, koji traje nešto duže od tri meseca, ženka rađa 2–3 mlada, koja se potpuno osamostale u drugoj godini života.\nMladi se, čim malo ojačaju, uče veštini penjanja na drveće. Crni panteri su, u stvari, leopardi. Razlikuju se samo po boji dlake. Svi leopardi imaju šare na krznu, ali se to kod crnih leoparda mnogo teže primećuje. Leopardi su, srazmerno veličini, izuzetno snažne mačke. U stanju su da ulovljenu životinju, tešku i do 45 kilograma, u čeljustima odvuku na visoko drvo.\njapanke crna pirana oskar ciklidi\nTIGRASTI (BURMANSKI) PITON CARSKI (ŠARENI) UDAV ZELENA IGUANA\nPAVIJAN MALI BELONOSI ŠIMPANZA\nŽIRAFA GRANTOVA ZEBRA BIZON PONI LAMA JEDNOGRBA KAMILA EVROPSKI JELEN SRNDAĆ MUFLON BERBERSKA OVCA JELEN LOPATAR SOMALIJSKA OVCA CRNOGLAVE OVCE ZEBU ELAND ANTILOPE KAMERUNSKE KOZE PATULJASTE KOZE SIBIRSKI KOZOROG\nBENGALSKI TIGAR PUMA EVROPSKI MRKI MEDVED TIBETANSKI OGRLIČAR AFRIČKI LAV JAGUAR EVROPSKI SIVI VUK ŠUMSKI RIS MOČVARNI RIS AFRIČKI LEOPARD LISICA KOJOT\nEMU PAUN PATULJASTE KOKINKINE BRONZASTI ĆURAN JAREBICE KAMENJARKE GOLUBOVI LEPEZANI ILIRSKI GOLUB SREBRNI FAZAN PLATINASTI FAZAN KRALJEVSKI FAZAN PAPAGAJI TIGRICE LUTINO KOZICE NINFE ROZELA PEVAJUĆA ROZELA ROZENKOLIS ZELENI LUTINO ROZENKOLIS MALI ALKESANDAR ZLATNOGLAVA ARTINGA ZEBE DIJAMANTSKI GOLUBIĆI NOJ ZLATNI FAZAN DIJAMANTSKI FAZAN\nTest Video Galerija 1\nTest Video Galerija 2\nTest Video Galerija\nRadno vreme u letnjem periodu od 09.00 do 21.00\nRadno vreme u zimskom periodu od 09.00 do 20.00\nTel/Fax: +381 (0)35 244 728\nRibe Gmizavci Majmuni Kopitari i papkari Zveri Ptice Vodene Životinje\nSuvenirnica Kafić Brza hrana Klub Tigar Vrt\nLokacija Zoo vrta Jagodina Zakažite grupnu posetu Kontaktirajte nas Mapa sajta\n© Copyright 2011-2012 Zoo vrt Jagodina. Sva prava zadržana.


Istorija štampanja – saznajte kako se razvijala štampa kroz godine - Anica\nIstorija štampanja – saznajte kako se razvijala štampa kroz godine\nKroz istoriju, štampa se dokazala kao ključan deo razvoja ljudske civilizacije zbog svog doprinosa širenju kulture širom sveta.\nOd primitivnih početaka preko savremenih tehnika digitalne štampe poput onih koje se koriste u, na primer printplotstudio, kao i u mnogim drugim savremenim štamparijama, ljudska rasa je nastojala da unapredi i ubrza proces štampanja radi lakšeg komuniciranja, deljenja informacija i mnoštva drugih razloga.\nKroz ovaj tekst, osvrnućemo se na najbitnije trenutke koji su direktno uticali na razvoj štampe.\nDrevna metoda štampe pomoću drvenih pločica – 200. g.p.n.e\nŠtampanje pomoću drvenih pločica je najraniji poznat oblik štampe. Ova tehnika je nastala u Kini u periodu oko 200. godine pre nove ere.\nOvaj oblik štampe se zasniva na urezivanju određenog dizajna u drvene pločice. Kada bi urezivanje bilo završeno, urezani reljef bi se natapao mastilom a zatim ručno utiskivao na materijal, najčešće hartiju ili platno, kako bi preslikao željenu sliku ili grafiku.\nOtkriće štampe pomoću drvenih pločica je zaista bilo revolucionarno budući da je omogućilo da se prvi put neki dizajn precizno, jasno i brzo reprodukuje.\nOvaj način štampe nije bio popularan u Evropi sve do srednjeg veka iako se u Kini primenjivao gotovo 2 milenijuma ranije.\nPokretni tip štampe koji datira iz 1041. godine\nTehnika pokretnog tipa štampe je veoma slična tehnici štampe pomoću drvenih pločica. Osmislio ju je Bi Sheng u Kini za vreme dinastije Song a koristila je isključivo za štampanje tekstova.\nOva tehnika se zasniva na gravurama slova koja bi bila natapana u mastilo i, poput tehnike štampe pomoću drvenih pločica, utiskivana na hartiju. Budući da je svako slovo bilo poput pečata, ova tehnika je omogućila ljudima da redjaju slova i sklapaju reči po izboru kako bi ih preneli na materijal.\nPre otkrića tehnike pokretnog tipa štampanja, svi tekstovi su bili manuelno prepisivani.\nPresa za štampanje i nagli razvoj tehnologije štampe\nJohan Gutenberg je definitivno najbitnija osoba kada govorimo o razvoju tehnike štampanja. Inspirisan tehnikom pokretnog tipa, Johan Gutenberg je izumeo presu za štampanje, mašinu koja je funkcionisala tako što se sastojala od pečata slova natopljenih mastilom koji bi se sklapali u željene reči i utiskivale na papir.\nSve do otkrića prese za štampanje, čitanje je bilo privilegija bogatih. Ovim otkrićem znatno je ubrzan proces štampe što je doprinelo razvitku pismenosti i obrazovanju šire populacije. Budući da su cene tekstova i drugih materijala za čitanje znatno opale, obični ljudi su iznenada dobili čitavo bogatstvo informacija na vrhovima prstiju.\nPrva knjiga koja je bila masovno štampana je bila “ Gutenbergova Biblija “ pomoću prese za štampanje 1455. godine. Odštampana je u 180 primeraka, što je ogromna cifra budući da se u tom trenutku u celoj srednjevekovnoj Evropi nalazilo svega tridesetak hiljada knjiga.\nGraviranje i urezivanje kao uzvišene metode štampe\nGraviranje je uglavnom korišćeno za ukrašavanje viteških oklopa tokom srednjeg veka. Najčešće se primenjuje na tvrdim materijalima poput metala, najčešće bakra ili cinka.\nMaterijal se oblaže posebnim uljem nakon čega se ornamenti urezuju različitim alatima. Izrezbareni reljef se onda ponovo oblaže specijalnom vrstom ulja koje zadržava boju pre nego što se najzad ispuni mastilom.\nLitografija: štampa ili umetnost?\nLitografija je veoma stara tehnika štampe koja se koristi i danas. Zasniva se na kombinovanju ulja i vode. Slika se iscrtava na kamenu, najčešće krečnjaku, putem uljanog alata poput voštane bojice ili masne farbe. Kamen se zatim prekriva rastvorom azotne i fosforne kiseline koja se koristi da bi mastilo ostalo samo na željenim delovima.\nLitografija je veoma popularna zbog sposobnosti da zabeleži svežinu i direktnost umetničkog rada, i generalno se više smatra umetničkom tehnikom nego tehnikom štampe.\nRotirajuća presa, naslednica Gutenbergove prese – 1843. godina\nRotirajuća presa je direktan naslednik Gutenbergove prese. Izmislio ju je Ričard Marš Ho a funkcioniše koristeći dva cilindra oko kojih su se obmotavale slike koje je trebalo štampati. Korišćenjem rotirajuće prese, dodatno je ubrzan proces štampanja što je učinilo tekstove i spise još dostupnijim široj javnosti.\nOffset štampa, održivi štamparski gigant – 1875. godina\nIako je zvanično izmišljena pre skoro 150 godina, Offset štampa gotovo da se uopšte nije promenila od tih vremena do danas, specifična je po tome što je veoma popularna za štampanje velikih izdanja a funkcioniše i prebacivanjem mastila preko gumene osnove na površinu za štampanje.\nČesto se koristi u kombinaciji sa litografskim tehnikama za štampanje časopisa, postera, i sličnih formata velikih dimenzija.\nNastanak Inkdžet štampe i razvoj nove štamparske tehnologije – 1951. godina\nInkdžet štampa predstavlja još jednu prekretnicu u istoriji štampe. Korišćenjem minijaturnih sprejeva, mastilo se nanosi na papir i oslikava željenu sliku ili tekst.\nNastankom Inkkđžet štampača, obični ljudi su prvi put dobili priliku da štampaju stvari iz udobnosti svog doma. Iz tog razloga se nastanak ove tehnologije uzima kao druga prekretnica štamparske tehnologije posle Gutenbergove prese.\nLasersko štampanje kao visoko-razvijena Inkdžet štampa – 1969. godina\nRazvijanjem tehnologije laserskog štampanja, unapređene su metode Inkdžet štampe.\nOvom tehnikom dobijamo štampani materijal visokog kvaliteta za veoma kratko vreme a proces štampe se odvija prelaskom laserskog zraka preko cilindra sa negativnim naponom unutar štampača.\nKroz sprejeve, slične poput onih kod Inkdžet štampe, mastilo u prahu prebacuje na papir kako bi uspešno preslikalo željenu sliku.\nDigitalna štampa i osnove 3D štampanja – 1991. godina\nDigitalna štampa predstavlja vrhunac štamparskog napretka. Dostupna je svima i nudi nam opciju štampanja materijala direktno iz digitalnog formata. Zbog ove karakteristike predstavlja svojevrstan most izmedju digitalnog i materijalnog oblika sadržaja.\nDigitalnom štampom završavamo naš kratak osvrt na istoriju štampanja. Tehnike štampanja su se vekovima razvijale na najfascinantnije načine, a 3D štampa je sledeći korak u razvoju štamparskih tehnika. Osnovna tehnologija za nju postoji ali se još uvek ne primenjuje na svetskom nivou pa je zato nismo ni obradili u ovom tekstu.\nKao što smo videli, štampa je u velikoj meri doprinela razvoju čovečanstva a šta nas sve čeka na ovom polju u budućnosti će samo vreme pokazati.


Serija kasandra 1 epizoda online dating, interracial dating in america | UK\n« novagalicia hipoteca online dating\n"Ali, svejedno, mogao je to da bude bilo koji drugi građanin", kaže Gaće, dodajući da u našem društvu postoji enormna bahatost u saobraćaju.\nNe bih baš iz toga izvlačila da je to pokušaj ubistva ili neko upozorenje predsedniku, navodi ona, ističući da treba drugačije voditi politiku bezbednosti saobraćaja.\n"To govori o strašnoj bahatosti koja postoji u ovom društvu", navela je.\nGaće podseća da je i ministar Stefanović rekao da, za sada, nema indicija da je to bio napad.\nGaće smatra i da će se i ovaj slučaj ispolitizovati, jer za sve što se dogodi postoje "odmah različita mišljenja koja idu do paranoidnih slika"."Kad su politički skandali u pitanju, grozniji su od one serije "Kasandra"...\nPolitika je postala rijaliti i skandal i imam osećaj prezrenja i averzije prema takvim situacijama", navodi.\nKaže da je lično za jačanje opozicije koja je proevropska, i da su tu teme gde opozicija mora da se nametne, dodajući i da je dijalog o Kosovu, takođe, jedna od njih.\nPodsetila je da se incident dogodio u ranim jutarnjim časovima, da je automobil vredan preko 200.000 evra, i da se kretao veoma velikom brzinom.Sumnja pada na mladu udovicu, koja ni ne sluti šta se dešava ...Urednica Novog magazina Nadežda Gaće smatra da će se i slučaj kada je "presečena" kolona vozila predsednika Aleksandra Vučića ispolitizovati, jer je su politički skandali u Srbiji grozniji od onih u nekadašnjoj seriji "Kasandra".Kasandra je sada prelepa mlada žena koju su obećali zgodnom bacaču noževa po imenu Randu.\nMeđutim, ona upoznaje Luis Davida, jednog od Herminijinih sinova i oni se zaljubljuju jedno u drugo.\nGovoreći o opoziciji, kaže da smatra da će ona pronaći puteve i ciljeve da se organizuje.\nBANGKOK — International aid group Doctors Without Borders said its field survey has found at least 6,700 Rohingya Muslims were killed between August and September in a crackdown by Myanmar's security forces.… continue reading »\nthe keys of marinus online dating


Magazin- broj 2 by Mercator - Issuu\nMercator je svoje verne potrošače nagradio vrhunskim kvalitetom usluge i ambijenta, kao i asortimanom svoje ponude, i na taj način u potpunosti opravdao da je mesto najbolje kupovine. Kako je pri kupovini potreban i\nPOPUST 10% NA CEĐENE SOKOVE OD SVEŽEG VOĆA\n27. MAJ - 8. JUN\npredah uz dobar zalogaj, za naše potrošače tu su M restorani kao poručeni.\nU prijatnom ambijentu i uz profesionalno osoblje, pauza u Santani će vas sigurno opustiti i pripremiti za dalje osvajanje modnih kombinacija\nIZABERITE RUČAK PO SJAJNOJ CENI\ni detalja koje nudi\nPOHOVAN FILE OD SOMA PEČENA PILETINA NA ĐUVEČU SVINJSKI RIBIĆ NA KAJMAKU\ncena 290,00 cena se odnosi na jedan obrok\nZa osveženje tokom kupovine, predlažemo predah u cafe baru santana uz veliki izbor kafa, pića i dezerta po vašem ukusu\nPOŠTA NET PAKET I DIGITALNA TELEVIZIJA\nPASSO je prodavnica modne obuće i kožne galanterije i nalazi se u prizemlju Merkator Centra Beograd. Posebno izdvajamo italijanski brend STONEFLY- specijalno dizajnirana udobna, lagana i stabilna obuća.\nMENJAČNICA “EGAL” na prvom spratu Mercator Centra pruža menjačke usluge klijentima po najpovoljnijim uslovima, bez provizije i naplate usluga. Koristite usluge menjačnice “Egal” i vaš šoping dan u Mercator Centru učinite lepšim.\nPretplatite se na Pošta NET paket koji integriše digitalnu televiziju i internet i ostvarite jedinstvene pogodnosti u toku promo-perioda do 30. juna: priključenje za samo 1 dinar, jednokratna naknada za STB uređaj od 1 dinar i izrada instalacija od 1 dinar, za troškove do 2000 dinara. Trenutno su aktuelne i atraktivne akcijske ponude za odvojene usluge digitalne televizije i kablovskog interneta sa sličnim pogodnostima. Dobijate vrhunsku zabavu za celu porodicu, odličan kvalitet slike i zvuka, efikasan servis, plaćanje računa u pošti bez provizije, kao i mogućnost izbora atraktivnih PAY TV kanala sve spakovano u najbližoj pošti! Usluge Pošta NET paketa i digitalne televizije dostupne su u Beogradu, Novom Sadu, Subotici i Smederevu, a detaljne informacije na sajtu postanet.rs, pozivom broja 0800 201 100 ili na šalterima Pošta NET-a u poštama.\nTežimo da obogaćujemo i ulepšavamo živote ljudi, omogućavajući im globalnu povezanost i izvanrednu komunikaciju. Uvereni smo da samo inovativnim pristupom možemo da unapredimo iskustvo korisnika prilikom susreta sa mobilnim tehnologijama. Posvećeno negujemo svaki takav susret sa našim uslugama i to je upravo ono što prepoznaju naši korisnici mobilne i fiksne telefonije interneta i multimedijalnih usluga. NLB BANKA – VAŠ ŠOPING PARTNER Upotpunite kupovinu i sve obaveze rešite na jednom mestu u NLB banci! U Novom Sadu u samom Mercator Centru, a u Beogradu nedaleko od njega možete pronaći naše ekspoziture. Bilo da vam nedostaje gotovina koju možete podići na našim bankomatima ili vas interesuje neki drugi proizvod ili usluga - slobodno svratite! Raspitajte se za uslove naših gotovinskih i kredita za refinansiranje jer smo sigurni da će vam biti značajna finansijska podrška za sve vaše želje i planove. Pronađite u NLB banci pouzdanog šoping partnera.\nMagazin- broj 2


Tokom 2012. godine, Prijestonica Cetinje pristupila je izradi niza stimulansa, sa ciljem da kreira atraktivan poslovan ambijent za investitore. Počev od pomenutog perioda do danas, implementirano je niz mehanizama i mjera u tom pravcu, te Cetinje danas karakterišu brojni podsticaji namijenjeni investitorima.\nNeki od ključnih parametara na tom planu, danas jesu efikasna lokalna administracija, dostupnost lokacija za razvoj biznisa i izdašni fiskalni i finansijski podsticaji. Cetinje, takođe, pruža i priliku za realizaciju novih i potpuno jedinstvenih investicija. To se prije svega odnosi na izgradnju najduže turističke žičare na svijetu koja spaja dva grada u Crnoj Gori, ali i učešće u višenamjenskom komepleksu "Marina Abramović Community Centre Obod Cetinje".\nEfikasna lokalna administracija\nPrijestonica Cetinje uspostavila je servis “One Stop Shop” kako bi investitorima usluge pružala na jednostavniji, efikasniji i efektivniji način. Time investitor u najkraćem roku dobija sve potrebne informacije, dozvole i odgovore na upućene zahtjeve.\nZa investitore od posebnog značaja, Prijestonica Cetinje obezbjeđuje ličnog savjetnika koji besplatno pruža savjetodavnu i administrativnu podršku.\nIdealne lokacije za Vaš biznis\nPrijestonica Cetinje raspolaže sa dvije biznis zone idealne za razvoj greenfield i brownfield investicija.\nPrva biznis zona kreirana je u saradnji sa umjetnicom Marinom Abramović, pod nazivom MACCOC, a nalazi se na prostoru nekadašnjeg gornjeg komepleksa fabrike EI „Obod“. Biznis zona se prostire na 133.000 m2 prostora sa odličnom komunalnom infrastrukturom i više 50.000 m2 hala dostupnih investitorima za razvoj biznisa. U okviru ove zone, za koju je master plan uradila kompanija OMA i arhitekta Rem Koolhass, predviđeni su sadržaji iz oblasti:\nUslužni i komercijalni sadžaji\nIndustrija i proizvodna djelatnost\nBiznis zona pod nazivom „Cetinje II“, nalazi se neposredno uz magistralni put Cetinje – Budva. Prostire se na više od 300.000m2, i veoma je dobro povezana sa centralnim i južnim dijelom države, međunarodnim aerodromima u Tivtu i Podgorici, Lukom Bar i željeznicom. Ova biznis zona pogodna je za razvoj svih vrsta greenfield investicija.\nViše informacija o mjerama podrške Prijestonice Cetinje investitorima, možete naći u "InveCT" brošuri:


MyCity Military » Pešadijsko naoružanje, municija i oprema » Pištolj i metak 7,62x25mm Tokarev\nNapisano na dan: 12.11.2008\nPoslao: 05 Maj 2007 18:38\nimam jedno prosnju i pitanje!ili ima kod vas kdo manual kako se rastavi m57 TT??\nmolim za ovo!!!\nPoslao: 05 Maj 2007 18:47\nOvo je sala, naravno?\nPoslao: 05 Maj 2007 18:57\nzasto??sam mislio da ide narazen kao original tt-33 samo ne ide!!molim drugovi!!\nPoslao: 05 Maj 2007 19:00\nMomci, ako neko ima pdf,ili neko uputstvo,neka okaci ovde.\nPoslao: 05 Maj 2007 19:08\nhvala cezar 35!!sam robi iz maribora!rad imam oruzje.Kupio sam tt m57 u dobrem performansu in sam dao 490€.jako predrago ali ovo ti je pistol,ide preko 3 ludi!!\nPoslao: 05 Maj 2007 20:01\nna levi strani pod navlako imaš eno razcepljeno ploščico, potegni jo nazaj in na drugi strani izvleči zatič. pol gre zaklep san naprej dol..... upam da ti bo šlo BP.\nLP iz Po\nPoslao: 05 Maj 2007 20:45\n2Ovo se svidja korisnicima: OrthodoxWidowmaker, AcaNik\nMolio bih da se ne piše na stranom jeziku, ako ikako može. Ovo nema veze sa nacionalizmom, već sa nepoznavanjem stranih jezika...\nPoslao: 05 Maj 2007 20:58\nmože.... ali na to, da manje više svi znamo kako se TT rastavi, da mogu momku pomoč i u domačem jeziku, pa da ostali članovi ništa ne propuste....\nuzeto na znaje.\nPoslao: 05 Maj 2007 21:27\n3Ovo se svidja korisnicima: Bane san, Atomski čoban, gradjanin1863\nZar nisi dobio knjižicu uz utoku?\nAjdemo onda kaplarski, po PS:\n1) Izbaci okvir iz pištolja pritiskom na dugme koje se nalazi s leve strane rukohvata.\n2) Povlačenjem navlake u krajnji zadnji položaj uveri se da nema metka u cevi.\n3) Tvrdim predmetom spojnicu koja liči na onu sa lance za biciklu poteraj u zadnji položaj tako da oslobodi osovinicu-utvrdjivač koja je izduženog , leptirastog oblika i nalazi se na levoj strani pištolja. Istovremeno služi kao zadržač navlake u zadnjem položaju. Ona će ispasti iz svog ležišta time što se pištolj lagano protrese.\n4) Navlaku sa sa zatvračem i cevi povuci smicanjem napred i odvoj od usadnika sa rukohvatom.\n5) Iz usadnika jednostavno izvadi modularni mehanizam za okidanje.\n6) Povratno-udrnu oprugu oslobodićeš pritiskom palca unapred na prstenastu zlgobnu polužicu i dvodelnu prelamajuću oprugu izvući van navlake. Dalje njeno rasklapanje jeste moguće ali nije preporučljivo.\n7)Vodeći čaura na ustima cevi okrene se za 180 stepeni i odvoji od usta navlake, a zatim se cev jednostavno izvuče iz navlake.\nSklapanje ide obrnutim redom.\nNaravno, pištolj se može i rastaviti, no to ne treba svako da radi. No koga interesuje, može se još rastaviti povratno-udarna opruga njenim sabijanjem kako bi se oslobodio prstenasti utvrdjivač. To se radi samo ako je opruga izuzetno zaprljana ili je deformisana iz bilo kog razloga.\nMogu se skinuti i korice s rukohvata. Ako okreneš pištolj dnom prema sebi i dobro zagledaš, videćeš da leva i desna korica imaju svoje pljosnate poluge, utvrdjivače. Najpre skineš onu čija je rakljica okrenuta vertikalno u pravcu rukohvata, pa onda kroz oslobodjenu dršku pištolja oslobodiš i onu drugu. Pri tom rizikuješ da oslabiš utvrdjivač okvira. Meni je to koristilo da njegovu mekoću doteram tako da ''tetejac'' može da opali i kada je okvir van njega, što je lepa mera opreza.\nSastavljanje se odvija obrnutim redom. Na kraju sastavljanja ''repetiranjem'' proveri da li si dobro obavio sve radnje. U to ćeš se uveriti ako navlaka bez problema, uz karakterističan otpor mehanizma za okidanje, dolazi u zanji položaj, posle čega se pušta da se pod pritiskom povratno-udarne opruge vrati na svoje mesto i zabravi navlaku.\nNaravno, podrazumeva se da se to uradi na odgovarajućoj površini, čistoj i preglednoj (šatorsko krilo, radni sto) kako se neki deo ne bi izgubio ili oštetio.\nOvo nije možda baš po SMB rečniku , ali je procedura tačna. Naravno, ali naravno da municija treba da bude u drugoj sobi. Što dalje od pištolja.\nPoslao: 05 Maj 2007 21:34\nDa skeniram iz Pravila pa da postujem?\nOvaj topic je pregledan 154111 puta\nUkupno su 481 korisnika na forumu :: 12 registrovanih, 1 sakriven i 468 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: bbogdan, bigfoot, dafiniso, Fisherman, ginjica, goran.vvv, ILGromovnik, kaptain, Konda, operniki, Pikachu123, samsung


Budi eko fin-a :: Portalu Budi Eko Fin-a odobreno članstvo na najvećem pretraživaču zelenih sajtova\nNaslovna >> Novosti >> Portalu Budi Eko Fin-a odobreno članstvo na najvećem pretraživaču zelenih sajtova\nPortalu Budi Eko Fin-a je, nakon poslatog upita, odobreno članstvo na najvećem svetskom pretraživaču i direktorijumu zelenih sajtova GreenMaven:\nGreenMaven.com je 2006. godine pokrenuo Joey Shepp, renomirani stručnjak za zeleno poslovanje i osnivač sajta Earthsite, novog medija za održivi biznis. Iste godine magazin TIME.COM je uvrstio GreenMaven sajt u 10 najboljih novih sajtova. Prilikom pretraživanja koristeći GreenMaven dobijaju se najprecizniji „zeleni“ rezultati.\nU GreenMaven pretraživaču je trenutno moguće pretražiti više od milion stranica, dok se u njegovom direktorijumu nalazi više od 8.000 sajtova, od kojih je više od 5.000 poslovnih internet prezentacija. Svaka pretraga u pomenutom pretraživaču je odobrena od strane GreenMaven urednika.


Postavio Redakcija Kucnilekar\t Poslednje ažuriranje Jun 17, 2016 0\nSistem organa za varenje ima ulogu da omogući apsorbovanje hranljivih materija u organizam.\nRazni faktori mogu uticati na brojne smetnje poput:\n– Kiselina u želucu\nNadutost posle jela i osećaj da hrana ne može da se svari u želucu, težak osećaj posle masne hrane, problemi sa lučenjem žuči i žučnom kesicom, zatvor, hroničan zatvor, lenja creva tj. usporeno kretanje hrane kroz creva.\nSavremeni tempo života zanemaruje fiziološke potrebe organizma za ishranom u istim terminima, raznovrsnom hranom, kuvanim jelima, adekvatnim unosom biljnih vlakana…\nKao posledica tih okolnosti, sistem organa za varenje sve je preopterećen nekvalitetnim, neurednim i/ili preobilnim obrocima, teškom i masnom hranom, preteranom upotrebom brze hrane, jedenjem s nogu (pri čemu se hrana ne sažvaće dovoljno), nedovoljnim unosom voća i povrća (biljnih vlakana), preobilnim konzumiranjem gaziranih sokova, alkohola, začina, kafe i cigareta… Štetno dejstvo stresa koji nas dodatno opterećuje često se može ispoljiti upravo na želudačnoj sluznici razvojem čira na želucu i gastritisa- pojačane kiselosti želudačnog soka.\nUzroci stomačnih tegoba mogu biti i gljivične infekcije, netolerancija laktoze iz mleka, preosetljivost na gluten i druge vrste alergija na hranu. Alergije na hranu se mogu ispitati eliminacionim djetama, tj. ako se na izvestan period prestane uzimati određena namirnica ili grupa namirnica.\nGastritis – povećana kiselost\nU želucu nastaje kao posledica pojačane sekrecije želudačne kiseline, a to je jedna od predispozicija za razvoj gastritisa i čira na želucu. Gastritis je posledica nespecifične upale želudačne sluznice, koja nastaje pod dejstvom kiseline, kad se ošteti zaštitni sloj sluznice. Do oštećenja zaštitnog sloja sluznice dolazi pod uticajem lekova (aspirin, brufen, diklofen, kortikosteroidi…), kafe, stresa, infekcije izazvane bakterijom Helicobacter pylori…\nNa taj način se stvara mogućnost da jaka kiselina (hlorovodonična kiselina), koja je prisutna u želucu da obezbedi varenje, počne da razara sam želudac. Simptomi gastritisa su pečenje u gornjem delu stomaka, mučnina, gubitak apetita… Akutni gastritis se javlja iznenada i ispoljava se mučninom i pečenjem u stomaku, dok se hronični gastritis razvija postepeno tokom vremena i manifestuje se kao tup bol, osećaj naduvenosti i gubitak apetita već posle prvih nekoliko zalogaja hrane. Gastritis i upale želudačne sluznice mogu dalje da se razviju u čir na želucu, pa zato treba na vreme povesti računa.\nNajčešće primenjivan lek kod ove vrste tegoba je Ranisan (ranitidin), a koriste se i Famotidin, Quamatel. Ovi lekovi utiču na smanjenje kiselosti želuca, i to na taj način što sprečavaju njeno izlučivanje. Oni ne omogućavaju zanavljanje zaštitnog mukoznog sloja, koji oblaže želudac i sprečava da ga kiselina ošteti. Noviji lekovi sprečavaju lučenje kiseline, ali ni oni ne stimulišu zanavljanje oštećenog zaštitnog sloja.\nSlatki koren, astragalus i beli slez sadrže sluzne materije, koje doprinose oblaganju želuca i zaštiti od agresivnog dejstva kiseline. Slatki koren, sem protektivnog ima i protivupalno dejstvo, pa smanjuje upalu već oštećene sluznice i omogućava njenu regeneraciju. Čaj od nane i kamilice deluje umirujuće, smanjuje grčeve i napetost, stimuliše varenje i smanjuje bol u želucu i crevima. Takođe se tradicionalno koriste za razne upalne procese organa digestivnog trakta.\nAko imate problema sa pojačanim lučenjem kiseline, nemojte žvakati žvake suviše dugo. Prilikom žvakanja luči se želudačna kiselina, koja može oštetiti prazan želudac. Najbolje je žvaku primenjivati kratko posle jela, ako je koristite u cilju očuvanja zdravlja zuba. Izbegavajte sirovo povrće, koje mehanički nadražuje sluznicu, a koristite povrće obareno, usitnjeno ili kao pire.\nKod čira na želucu i dvanaestopalačnom crevu javlja se ravnomeran bol, koji se javlja u razmacima od nekoliko dana do nekoliko nedelja. Kod čira na dvanaestopalačnom crevu bol se javlja 2-3 sata posle jela. Može se javiti na prazan želudac, a smiruje se uzimanjem hrane. Ako se čir nalazi na želudačnoj sluznici bol se obično pogoršava nakon uzimanja hrane. Javljaju se i: slabljenje apetita, nadutost, težak osećaj u crevima, podrigivanje, mučnina i povraćanje. Nemačka komisija E je odobrila upotrebu slatkog korena kod čira na želucu i dvanestopalačnom crevu.Kantarion je tradicionalni lek za čir na želucu, jer stimuliše zarastanje čira. Ukoliko dolazi do pojave krvi u stolici ili se povraća krvavi sadržaj, neophodan je detaljan pregled i terapija, da se spreči unutrašnje krvarenje.\nBol na želucu\nBol se javlja kao prateća pojava u većini poremećaja digestivnog sistema. Nana, kamilica, komorač, anis u vidu čaja ili njihova etarska ulja deluju na opuštanje mišića creva i želuca, na taj način smanjuju grčeve i bol.\nAko je loše varenje posledica nedovoljnog stvaranja enzima koji razgrađuju hranu, nadoknada pankreasnih enzima može biti od koristi. Enzimi koji vare hranu dele se na one koji vare šećere , proteine i lipide-masti. Enzimi papaje i ananasa-bromelin služe za razgradnju proteina. Gorke materije iz pelina, hajdučke trave, kičice, lincure… utiču na lučenje “crevnih sokova” tj. enzima koji omogućavaju varenje. Uloga aperitiva koji su na bazi ovih biljaka i jeste da pospeši varenje pred obrok (npr. Pelinkovac, Švedenbiter). Kod poremećaja varenja koriste se kombinacije čajeva nane, kamilice, matičnjaka, hajdučke trave, pelina, lincure… U nedostatku žučnih soli i enzima lipaza dolazi do otežanog varenja masti. Usled stresa može doći do zastoja u radu creva, pri čemu dolazi do bolova u želucu, nadutosti, lošeg varenja…\nNadutost je subjektivan osećaj da su stomak i creva uvećani, a nastaje kao posledica povećanog unosa tečnosti, povećanog stvaranja crevnih gasova, opstrukcije creva, uvećanih unutrašnjih organa, masnih naslaga, razvoja tumora u digestivnom sistemu… Povećana nadutost usled stvaranja crevnih gasova nastaje kao posledica: povećanog broja crevnih bakterija, povećanog unosa šećera, lošeg varenja ili loše apsorpcije šećera… Određene vrste voća i povrća sadrže šećere koje ljudski organizam slabo vari, ali ih razgrađuju crevne bakterije npr, pasulj, kupus, luk, šargarepa, banana, kajsija, proizvodi od celog zrna pšenice (integralni)… U slučaju stalnih tegoba digestivnog trakta neophodno je sprovesti detaljan pregled da se utvrdi pravi uzrok i sprovede adekvatno lečenje. U slučaju fizičke opstrukcije creva, potrebna je hirurška intervencija da se ponovo uspostavi prohodnost crevnih puteva. Kod nadutosti mogu se koristiti nana, kamilica, končara, komorač, anis, cimet, za rasterećenje creva.\nMučnina uključuje neprijatan osećaj u želucu, odbojnost prema jelu, a može da se razvije u nagon za povraćanje. Đumbir deluje na smanjenje mučnine i nagona za povraćanje, koristi se kod bolesti putovanja, a u nekim slučajevima i kod mučnine u toku trudnoće.\nKod zatvora je potrebno unositi dovoljne količine tečnosti, kretati se, da bi se pospešila peristaltika, jesti voće i povrće, kao i proizvode od celog zrna, jer su bogati biljnim vlaknima. Biljna vlakna imaju sposobnost da bubre u crevima, vrše pritisak na zidove creva i time stimulišu prirodni refleks pražnjenja. Kod akutnih (trenutnih) zatvora se mogu koristiti čaj sene ili krušine, koji deluju iritirajuće na creva i tako stimulišu pražnjenje. Ipak ne treba ih stalno koristiti, jer dovode do povećanog gubitka kalijuma, a nedostatak kalijuma u organizmu može biti štetan jer utiče na poremećaje u radu srca, slabost mišića… Preporučuje se upotreba maximalno 2-3 nedelje. Dugotrajna primena dovodi do gubitka prirodnog refleksa pražnjenja creva i tzv.“lenjosti creva“. Ne treba da se primenjuju kod dece mlađe od 12 godina, kod trudnica i dojilja, kod čireva i upala organa digestivnog trakta. Kao neželjeni efekti javljaju se bolni grčevi, i to je znak da je uneta prevelika količina ovih laksativa.\nUsled poremećaja u crevnoj flori može doći do razvoja dijareje (proliva). One mogu biti prouzrokovane nekim vrstama hrane, infekcijama virusima, bakterijama i parazitima, upalnim procesima u crevima… Probiotske bakterije su „dobre bakterije“ koje naseljavaju prirodnu crevnu floru. Probiotici omogućavaju uspostavljanje poremećene crevne flore.\n>Povećana kiselost želudačnog soka, gorušica- končara, Slatki koren, beli slez, kamilica\n>Čir na želucu i dvanaestopalačnom crevu, gastritis- Slatki koren, kantarion, beli slez, astragalus\n>Zastoj hrane, loše varenje, posle teških obroka- enzimi papaje, anis, gencijana, hajdučka trava, pelin (švedenbiter), artičoka\n>Nadutost, gasovi, loša probava- nana, kamilica, končara, komorač, anis, cimet…\n>Bol u želucu- nana, komorač, anis\n>Mučnina, povraćanje- đumbir, kamilica, nana\n>Zatvor- sena, krušina (samo u akutnim stanjima)\n>Hroničan zatvor- biljna vlakna, suve šljive, smokve, seme lana\n>Dijareja (proliv)- list dunje, petrovac, zeleni i crni čaj, kora hrasta, probiotici\n>Oboljenja jetre i žučnih puteva- artičoka, maslačak, šareni čkalj (silimarin)\n>Uključite se u diskusiju na forumu-ŽELUDAC, VARENJE


Sjajan uspeh srpskog tima u Čikagu! “Bari 91” plasirao se u Prvu nacionalnu ligu SAD (FOTO) - Naši u svetu\nSjajan uspeh srpskog tima u Čikagu! “Bari 91” plasirao se u Prvu nacionalnu ligu SAD (FOTO)\nObjavljeno 04/01/20 u 21:30\nFoto: Facebook/ Bari Futsal\nPaunović nije više trener fudbalera Čikaga, ali brojna Srpska iseljenička kolonija i dalje ima razlog da voli fudbal. Ako ne onaj veliki, koji Amerikanci zovu “soker”, onda onaj “mali” u kome su neki naši igrači, poput Prekija Radosavljevića ili Srbe Stamenkovića, ispisivali stranice istorije.\nU Čikagu postoji klub nazvan Bari 91, svi će znati i zašto, mada ime kluba ne znači da u njemu igraju samo zvezdaši. Klub nosi ime jedne ugledne kompanija kamiona čiji je vlasnik Aleksandar Pavlović, veliki ljubitelj fudbala. Klub Bari 91 je tokom dve poslednje godine osvojio veliki broj medalja. Na turniru u Čikagu osvojio je prvo mesto, u Atlantik Sitiju je bio drugi, drugo mesto i u Indijani, i u Mičigenu opet prvo mesto, pišu Večernje novosti.\nBari 91ČikagoSrpski tim\n“Vojvodo, hoću pušku!”, buran život srpske heroine Milunke Savić\nSrpska prestonica bez plastičnih kesa, a šta je sa biorazgradivima?


Rasprodaja Energoinvestove imovine i kapitala - Klix.ba\n19.3.2007. u 09:57\nKupoprodajni ugovor sklopljen između Vlade Republike Srpske i ruske državne kompanije "Zarubežnjeft" već dvije sedmice obavijen je velom tajni i sumnji, jer nije dostupan javnosti.\nSumnja se da je Vlada RS-a ruskom partneru, pored Rafinerije „Bosanski Brod", Rafinerije ulja „Modriča", kao i benzinskih pumpi u vlasništvu „Energoinvest-Energopetrol" na teritoriji RS-a ujedno prodala i vlasnički udio Energoinvesta u kapitalu Jadranskog naftovoda "Janaf".\n„Energoinvest d.d." Sarajevo u današnjem saopćenju za javnost podsjeća na svoja neosporna vlasnička prava koja iznose 30 posto kapitala Rafinerije nafte „Bosanski Brod", 21 posto kapitala u Rafineriji ulja "Modriča", kao i 33 posto kapitala u Janafu.\nO tome postoji validna dokumentacija koju je Energoinvest d.d. Sarajevo, kako ističe, u više navrata dostavio svim relevantnim institucijama u BiH i Federaciji BiH uključujući i Komisiju visokog predstavnika u BiH.\nEnergoinvest još podsjeća da je odluka o izgradnji jugoslovenskog naftovoda donesena je 25. maja 1973. godine na proširenoj sjednici Izvršnog biroa CK SKJ, a godinu kasnije, 9. jula 1974. godine, tri kompanije Energoinvest Sarajevo, Naftagas Novi Sad i INA Zagreb su potpisali Ugovor o osnivanju preduzeća "Jugoslovenski naftovod".\n„Janaf" je osnovan zajedničkim ulaganjem tri kompanije s jednakim osnivačkim ulogom od po 15 miliona dolara. Ukupna izgradnja 610 kilometara dugog naftovoda koštala je oko 1,5 milijardi dolara.\nSve do 6. septembra 1991. godine „Janaf" je funkcionirao kao samostalno preduzeće u vlasništvu akcionara Energoinvesta, INA-e i Naftagasa koji su upravljali kompanijom.\nProšlosedmični promet na Sarajevskoj berzi 34 miliona KM\n19.03.2007. u 10:03\n19.03.2007. u 09:25


EHF kup:Valladolid-Konjuh 34:20 | Zivinice.ba\nAutor: Zivinice.ba 22.11.2008 21:26\nVečeras u 20 sati odigrna je uzvratna utakmica Kupa pobjednika kupova u Španiji, gdje je Konjuh gostovao kod Valladolida.Domaćini su postigli ubjedljivu pobjedu rezultatom 34:20.Timovi su nastupili u slijedećim sastavima:\nPevafersa Valladolid: Gregor Lorger, Carlos Prieto (4), Eduard Fernández (4), Asier Antonio, Havard Tvedten (2), Juan Bosco Rentero (6), Marko Krivokapic (2), Chuchi Martínez (8), Zikica Milosavljevic, José Delgado Ávila, Óscar Perales (4), Raúl Entrerríos (1) y Nenad Bilbija (3).\nRK Konjuh-Namjestaj Zivinice: Adam Savic, Andrija Pejovic, Vedran Labendz, Ajdin Djerzic (4), Emir Ferhatbegovic (5), Semir Memic, Admir Aljic (1), Nemanja Kerezovic (1), Emir Rahimic, Amel Muhic (3), Emir Sahinovic, Hariz Begic (4), Alen Bjelobrkovic (2) y Sidik Omerovic.\nUtakmicom u Španiji Konjuh se oprostio od daljeg takmičenja u Kupu pobjednika kupova Evrope i okreće se domaćem prvenstvu, kada u srijedu dočekuje u svojoj dvorani visočku Bosnu!\nVečerašnji duel završio pobjedom Španaca


Popis Bošnjaka u Crnoj Gori i Kosovu iz sarajevske perspektive\nKAD ĆE SE BOŠNJACI PRESTATI GUBITI U BROJKAMA?!\nObjavljeno: 03. Apr 2011. 07:04:32\nNedžad LATIĆ: Iako je Bošnjačka stranka CG nova stranka, nastala nakon potpunog rasula SDA na desetak stranaka, predsjednik Rafet Husović je imao susrete sa SDA-ovim liderima, Sulejmanom Tihićem i Bakirom Izetebegovićem. On je skupa sa Sulejmanom Ugljaninom, Šemsom Tankovićem i Numanom Balićem, prisustvovao činu proglašenja kandidature Bakira Izetbegovića za člana Predsjedništva BiH, u Travniku prošle godine na Dan Ajvatovice. Obećali su se sastajati svaka tri mjeseca "radi koordinacije nacionalne politike Bošnjaka na Balakanu". Do novog susreta SDA-ovih lidera iz susjednih država, sa liderima matične SDA u Sarajevu nikad nije došlo. Kad su trebali (bošnjački) glasovi Tihiću i Izetbegoviću, na prošlim izborima, onda se vodila i "koordinirala" nacionalna politika. Kad trebaju Bošnjaci pomoć za kampanju oko popisa u Crnoj Gori i Kosovu, Tihić i Izetbegović imaju preča posla.\nDa nije obavještajnog podezmelja u Sarajevu, koje se najčešće oglašava kroz list SAN, sarajevski mediji bi, haman, prešutjeli popis stanovništva u Crnoj Gori i Kosovu. Jer su navedene novine objavile tekst kako "reis Cerić i muftija Zukorlić žele bošnjačku državu na Balkanu". U tekstu se spominje pismo kojeg su reisu-l-ulema dr. Mustafa ef. Cerić i muftija Muamer ef. Zukorlić uputili Bošnjacima Kosova i Crne Gore sa preporukom da se na popisu koji je počeo s 1. aprilom izjasne kao "Bošnjaci, čija je vjera islam, a jezik bosanski". U uvodu pisma se, zaista konstatira, kako Bošnjaci nemaju svoju matičnu državu koja bi štitila njihova manjinska prava u drugim država na Balkanu. Taj uvod je bio dovoljan da SAN, a zatim i Dani dezavuiraju namjenu pisma. Kao da ga je pisao neko iz SAN(U)-a i to u duhu "Memoranduma 2", u kojem se Srbima nalaže, kao prvorazredan politički cilj, "slabljenje Islamske zajednice".\nProteklog vikenda sam bio slučajni prolaznik kroz Sandžak. Tako da sam bio zatečen aktivnostima Bošnjaka oko popisa stanovništva na Kosovu i Crnoj Gori. Osim spomenutog pisma nisam uočio niti jedan gest ili potez nekog pojedinca, ili institucije iz BiH koji bi govorio da nekoga ovdje uoće zanima popis stanovništva. Razgovarao sam sa četvero aktivista iz rukovodstava Nove demokratske stranke (NDS) iz Prizrena, na čelu sa Emilijom Redžepi, predsjednicom ove stranke i poslanikom u Parlamentu Kosova. Zatim sam u Rožaju imao susret sa Rafetom Husovićem, predsjednikom, te Osmanom Nurkovićem i Hasbijom Kalačem, potpredsjednicima Bošnjačke stranke Crne Gore. U džamiji u Rožajama preuzeo sam letak od nekoliko stranica, kojeg je štampalo Bošnjačko vijeće, odnosno Bošnjački savjet u Crnoj Gori. Na letku je slika dvoje tinejdžera u u bosanskoj narodnoj nošnji, fesić i mahrama, koji skupa sjede za kompjuterom. Pored uvodnika pod naslovom "Ko su Bošnjaci" izvađeni su citati nekih historičara, pa čak citata Njegoša, Garašanina i Đilasa.\nBolna i grosteskna priča\nPriča o bošnjačkom identitetu, kako u Snadžaku, tako i na Kosovu, jednako je bolna i groteskna. Bošnjačko stanovništvo iz Bosne i Sandžaka, koje se usljed nemilosrdnih progona i pritisaka bilo zaputilo emigrirati za Tursku, pa nije uspjelo preći granicu Albanije, naselilo se u području Gore. Sa Alabncima ih je povezivala vjera, a sa Srbima jezik. Stiješnjeni između dva suprotstvaljena antagonizma, a zaboravljeni od svojih sunarodnjaka, opredjelili su svoj identitet preuzeti iz (geografskog) usuda Gore, pa su se nazvali Gorancima. Kao takvi, bili su poznati u cijelog bivšoj Jugoslaviji radeći kao poslastičari. Ti dobri ljudi, možda prvi put nakon jednog stoljeća borbe za opstanak, na vrletima Gore, mogu se slobodno izjasniti ko su i kakvi žele biti!\nMožda ne postoji narod na svijetu da je, kao manjina, jednoj državi podario nazvisnot, i da su njegovi intelektulaci pisci historije i prvi jezikoslovci državotvornog naroda, kao što su to učinili Bošnjaci Crnoj Gori i Crnogorcima, a da je njihov položaj naroda "socijalnog slučaja". Jer, Bošnajci su bili onaj "jezičak na vagi" koji je donio prednost Crnogorcima na referendumu za nezavisnost, u odnosu na Srbe, koji su glasali protiv nezavisnosti Crne Gore. Pisac moderne historije Crne Gore, posebno onog dijela aneksije Crne Gore od strane Kraljevine Jugoslavije, je Bošnjak, dr Šerbo Rastoder. Kao što je i mladi jezikoslovac dr Adnan Čirgić, pisac Gramatike crnogorskog jezika, objavljene 2010. godine, Bošnjak. Znakovito je da je njegova disertacija naslovljena Govor podgoričkih muslimana, a ne Bošnjaka. Jer u Crnoj Gori djeluje Matica Muslimana, čiji predsjednik dr Avdul Kurpejović negira Bošnjake kao nacionalnost, kao i Savjet Matice Muslimana, čiji je predsjednik Sabrija Vulić ocijenio pismo reisa Cerića i muftije Zukorlića kao "pritisak i mješanje u unutrašnje stvari druge države".\nČak i urednik najutjecajnijeg političkog magazina u Crnoj Gori, Monitor, je Bošnjak, Esad Kočan. Stoga je groteskno da Bošnjaci u Crnoj Gori, i pored takve inteligencije, imaju status naroda "socijalnog slučaja", te da su razdijeljeni po nacionalnom pitanju na Bošnjake, Muslimane, i Crnogorsce tzv. građanske provenijencije. Strahovanje Bošnjaka da upravo crnogorski režim kreira ovakvu unutar-nacionalnu podjelu Bošnjaka. Jer, u silnoj potrebi za natpolovičnom većinom nad Srbima, a kako bi zadržali status državotvornog naroda, najlakše nadomiruju brojke oduzimajući od Bošnjaka. Kad je u pitanju izjašnjavanje na sadašnjem popisu Crnogorci vode tešku bitku za status svog jezika. Vrlo bi im važno bilo, primjerice, pridobiti izjašnjavanje Bošnjaka, koji se izjašnjavaju kao Muslimani, sa veliko "M", a maternji jezik nazivaju crnogorskim, da se tako izjasne na sadašnjem popisu stanovništva.\nTurska do Lovćena\nIako je Bošnjačka stranka CG nova stranka, nastala nakon potpunog rasula SDA na desetak stranaka, predsjednik Rafet Husović je imao susrete sa SDA-ovim liderima, Sulejmanom Tihićem i Bakirom Izetebegovićem. On je skupa sa Sulejmanom Ugljaninom, Šemsom Tankovićem i Numanom Balićem, prisustvovao činu proglašenja kandidature Bakira Izetbegovića za člana Predsjedništva BiH, u Travniku prošle godine na Dan Ajvatovice. Obećali su se sastajati svaka tri mjeseca "radi koordinacije nacionalne politike Bošnjaka na Balakanu". Do novog susreta SDA-ovih lidera iz susjednih država, sa liderima matične SDA u Sarajevu nikad nije došlo. Kad su trebali (bošnjački) glasovi Tihiću i Izetbegoviću, na prošlim izborima, onda se vodila i "koordinirala" nacionalna politika. Kad trebaju Bošnjaci pomoć za kampanju oko popisa u Crnoj Gori i Kosovu, Tihić i Izetbegović imaju preča posla. Ili se ne žele mješati u unutrašnje stvari drugih država, kako se uobičavaju pravdati. O drugim prograđanski orijetiranim bošnjačkim strankama izlišna je priča u ovom kontekstu. Kao i o kulturno-prosvjetnim institucijama, poput KDB "Preporod". A pitanje kulturnih veza, specijalnih odnosa, dvojnih državljanstava i sličnih pitanja iz korpe nacionalnih prava, koja svi narodi svijeta u demokratskim društvima stavljaju kao primarne nacionalne interese, za bošnjačke nacionalne lidere su nebitna. Stoga, od desetak miliona, koliko se vjeruje da postoji Bošnjaka u svijetu, možda se samo još dva miliona njih tako deklarira! Ako danas izgubimo, iako to nisu samo puki brojevi, stotinjak hiljada Bošnjaka u Crnoj Gori i Kosovu, pa i u Makedoniji, najesen ćemo još toliko izgubiti u Srbiji. Kad će se Bošnjaci prestati gubiti u brojkama?!


Kostelić trećim mjestom učvrstio vodstvo - tportal\nZadnja izmjena 27.01.2009 21:58\nObjavljeno 27.01.2009 u 21:39\nIvica Kostelić val d'Isere\nIvica Kostelić je nakon slaloma u Schladmingu zadržao vodeće mjesto u ukupnom poretku Svjetskog skijaškog kupa. Natko Zrnčić Dim nije završio prvu vožnju\nKostelić je nakon prve vožnje imao peto mjesto, no u drugoj je pronašao dovoljnu dozu agresivnosti i vožnjom bez pogreške deklasirao dotadašnju konkurenciju.\nMoelgg je ostao sporiji, no dvojica najboljih Austrijanaca po trenutnoj formi, Reinfried Herbst (pobjednik) i Manfred Pranger, zadržali su svoje prednosti i zauzeli najviše pozicije na pobjedničkom postolju.\nIako ima sjajnu statistiku u Schladmingu, domaći ljubimac Benni Raich nakon 11. pozicije u prvoj vožnji nije završio drugi nastup i ostao je bez očekivanih bodova. On je, uz Svindala, najveći konkurent Ivici za Veliki kristalni globus, no čini se da gubi korak, jer ovo mu je drugo uzastopno odustajanje.\nOsim Raicha ispao je i vodeći slalomaš svijeta Jean Baptiste Grange.\nNovih 60 bodova Kosteliću je donijelo ukupan zbir od 735, dok prvi pratitelj Benjamin Raich ima 75 bodova manje. U poretku slalomaša Ivica ima 401 bod, samo 28 manje od Grangea. Približavaju im se Herbst (316) i Pranger (299).


Intervju Aleksandra Radović: Karijeru sam 'zaledila' za neke bolje dane!\nIntervju Aleksandra Radović: Karijeru sam ‘zaledila’ za neke bolje dane!\nJanuary 13, 2015 Beba Intervju One comment\nPevačica Aleksandra Radović govori u intervjuu o novom albumu, Evroviziji, ‘Grandu’…\n– Sećam se dana kad sam snimila prvi album. Rekla sam sebi: Sad je teško, ali za 10 godina će sve imati smisla. Ta decenija je odavno prošla – napisala je nedavno na “Tviteru” Aleksandra Radović, poručivši obožavaocima šta misli o folk “klimi” koja je ponovo zavladala muzičkom scenom.\nKada je na nju kročila 2003. albumom sa svojim imenom, osvojivši pre toga simpatije publike singlovima “Kao so u moru” i “Bori se”, Radovićeva je uz Vladu Georgieva bila predvodnik nove pop generacije koja je uspela da vrati stari sjaj ovom utihnulom žanru usled najezde turbo-folk nota. Svaku pesmu koju je otpevala anđeoskim glasom pretvorila je u hit, pa joj otuda albumi zvuče kao kompilacije najboljih numera, a dosad ih je snimila samo tri. Poslednjim nosačem zvuka “Žar ptica” iz 2009, proglašenim te godine za najprodavaniji u Srbiji i regionu, postala je prvi ženski izvođač koji je “rasprodao” dva puta zaredom Sava centar. Uprkos dvema uspešnim regionalnim turnejama i brojnim priznanjima, vlasnica najmoćnijeg vokala kaže da su u protekloj godini njena stremljenja ka kvalitetnom prezentovanju muzike, koja u Srbiji raspolaže nekvalitetnim resursima, postala obeshrabrujuća.\n– Novi album je gotov, ali ne znam kada ću i da li ću ga uopšte objaviti – kaže Aleksandra Radović.\n– Mislim da nije vreme za pop muziku. Umesto da idemo ka boljem sutra, nadograđujući kvalitete koje posedujemo, muzička scena nam se vratila u devedesete. Srljamo u kulturni i moralni sunovrat. Vidite i sami šta se trenutno sluša i traži. Nisam neko ko može i hoće da se prilagođava takvim muzičkim trendovima. Imam utisak da sve ono što sam radila prethodnih 10 godina kao da je neko izbrisao gumicom. Ne želim da pevam u takvom okruženju. Previše sam ljubavi, truda i novca dala novim pesmama da bih se s njima igrala.\nZar pola miliona poklonika vašeg dela, koliko vas prati na društvenim mrežama, nije dovoljan razlog da izdate novi album?\n– Uz dužno poštovanje, ne vidim smisao izdavanja pop albuma u našoj zemlji. Čitala sam njihove komentare. Znači mi podrška, ali ukoliko želim da živim od onoga što volim da radim, moram za to imati satisfakciju. Ja je trenutno ne vidim. Zadovoljna sam kako singlovi prolaze. “Mali peh” ima skoro milion pregleda na Jutjubu bez promocije i spota. Drago mi je što moja publika i dalje postoji, i žao mi je zbog nje što album neće biti objavljen. Većina je na drugoj strani. Ako bih poželela da je animiram, morala bih da se prilagodim onima koji diktiraju muziku iz devedesetih, a ja to neću. Karijeru nisam zaustavila, već sam je “zaledila” za neke bolje dane.\nVidite li rešenje tog problema?\n– Kao pojedinac ne mogu učiniti čuda, a sama neću da se borim. Nekada je pametnije sačekati i pustiti vreme da odradi svoje, nego ići grlom u jagode. Baviću se stvarima koje me ispunjavaju, a to su škola pevanja i pisanje za druge izvođače.\nOdržali ste nedavno završni javni čas zimskog semestra. Jeste li zadovoljni izvedbom polaznika?\n– Jesam, ali stalno im ponavljam da mogu bolje. Talentovana smo nacija za pevanje, zbog čega se često ta profesija doživljava površno, ali ono se ne uči za noć. Pevač mora svakodnevno da vežba glas i zato savetujem đake da bez redovnog vokalnog treninga nema napretka. Budući da polaznike uz pevanje zanima gluma, ples i scenski nastup, proširila sam delovanje “KreARtivnog centra” na čijoj internet stranici mogu da se informišu o audicijama za prolećni semestar.\nKakvo mišljenje imate o šou programu “Pinkove zvezdice”, u kojem mlađani takmičari pevaju vaše pesme?\n– Ne gledam TV, osim dečjih kanala s ćerkom Ninom, tako da nisam upućena u dešavanja u “Pinkovim zvezdicama”. Znam da je ogromna razlika između “Muzičkog tobogana”, iz kojeg su potekli mnogi kvalitetni pevači, i onoga što se danas plasira kao dečja emisija. Moji javni časovi ne pripadaju scenskim nastupima, koji odvlače pažnju od pevanja. Nalik su priredbama koje su se nekada održavale u školama, a kojima prethode ozbiljne pripreme. Za decu je važno da osete duh stvaralaštva. Nisam pristalica da se odmah bacaju u šou programe. To je za njih stresno iskustvo jer se teško snalaze pod svetlima reflektora, bez adekvatne pripreme i pojma o tome u šta ulaze sa roditeljima. Lažni privid popularnosti može da bude kontraproduktivan za njihov uzrast. Mi smo društvo koje hoće sve i to odmah, a na željama mora mnogo da se radi.\nJe li istina da su vam ponudili da na “Evrosongu” predstavljate BiH, gde ste rado viđen gost?\n– Postojala je zainteresovanost sa njihove strane, ali nikada o tome nisam ozbiljno razmišljala. Nemam stav prema toj manifestaciji. Ranije, dok sam bila mlađa, želela sam da se tamo pojavim, a sad vidim da to nije muzički festival već vašar. Danas se takmiče u tome ko je veća nakaza. Malo pažnje se poklanja pesmi i izvođaču.\nPoslušajte Aleksandrinu pesmu “Mali peh”:\n« Maya Berović: Bez platnih kartica i šminke ne idem nigde!\nDragana Mirković spasila Radu Manojlović da se ne izblamira! »


Hrvatska reprezentacija | Stara slavonska karantena u izvedbi košarkaša Vrijednosnica - Hrvatska reprezentacija\nObjavljeno: 15.03.2018 u 13:30\nAmerikanac Jimmie Taylor zasigurno nije očekivao da će u Osijeku imati ovakvu pripremu za neku utakmicu.\nKošarkaši Vrijednosnica Osijek slobodni su u 19. kolu A1 košarkaške lige, a pripreme za sljedeće 20. kolo u kojem im u dvoranu Gradski vrt dolazi legendarna Cibona provode na svakako neobičan način za jedan profesionalni klub.\nSportski direktor kluba Renato Martinko i trener Vladimir Krstić okupili su ekipu na privatnom ranču i uz kuhanje domaćeg fiš paprikaša pripremaju se za veliku utakmicu. Danas su u modi odlasci u razne karantene, zabrane mobitela i drugih tehnologija igračima, sve to psihički utječe na igrača, a potom i na njegovu izvedbu na terenu, odnosno u ovom slučaju parketu.\nS druge strane dobar team building stvara zajedništvo i povjerenje u momčadi što dovodi ekipu da bude u stanju odigrati iznad svojih mogućnosti. Amerikanac Jimmie Taylor i Izraelac Tomer Levison zasigurno nisu mogli ni sanjati ovakvu pripremu za jednu važnu utakmicu kada su potpisali ugovore s osječkim prvoligašem.\nNa posljednjem gostovanju Vukova u Osijeku, Brokeri su uspjeli iznenaditi i pobjedili su favoriziranu Cibonu sa 78:71.


Matvijenko: Rusija cijeni konstruktivne odnose sa RS - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Matvijenko: Rusija cijeni konstruktivne odnose sa RS\n21. Maja 2019. Istinito391Leave a Comment on Matvijenko: Rusija cijeni konstruktivne odnose sa RS\nRusija smatra Republiku Srpsku glavnim političkim i ekonomskim partnerom u BiH i cijeni konstruktivne odnose sa Srpskom, izjavila je predsjednik Savjeta Federacije Valentina Matvijenko tokom sastanka u Moskvi sa predsjednikom Narodne skupštine Srpske Nedeljkom Čubrilovićem.\n“Zainteresovani smo za dosljednu primjenu Dejtonskog sporazuma i razvoj saradnje sa Rusijom. Smatram da će vaša posjeta doprinijeti učvršćivanju međuparlamentarnih veza, cijelog kompleksa odnosa između Rusije i Republike Srpske”, rekla je Matvijenko.\nOna je podsjetila na svoju prošlogodišnju posjetu BiH, ističući prijateljsku atmosferu i gostoprimstvo koje je ukazano ruskoj delegaciji u Republici Srpskoj, prenosi “Ruska gazeta”.\nČubrilović je rekao da je prošlogodišnja posjeta delegacije Savjeta Federacije Rusije bila važan događaj za stanovnike Republike Srpske i cijele BiH, dodajući da je parlament Srpske zainteresovan za nastavak saradnje.\nOn je uputio poziv da delegacija iz Rusije, koju odredi Matvijenkova, posjeti Republiku Srpsku.\nČubrilović je prenio Matvijenkovoj da se bivši predsjedik Republike Srpske Milorad Dodik, sada predsjedavajući Predsjedništva BiH, nada skorom susretu sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom tokom predstojećeg Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu.\nTagged istinito nedeljko cubrilovic rs rusija valentina matvijenko


Josipu Maršanu pronađen kokain u krvi: Sledi suspenzija HZJZ-a! - Rukometni Žurnal\nNaslovna Region Hrvatska Josipu Maršanu pronađen kokain u krvi: Sledi suspenzija HZJZ-a!\nInformacija koju smo objavili još u ponedeljak bila je tačna, ali do danas neslužbena – Josip Maršan, rukometaš Umaga suspendovan je od strane Službe za antidoping Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo.\nNažalost, Maršanu je otkrivena prisutnost kokaina u krvi što podosta baca ljagu na njegovu karijeru te je sada pod znakom pitanja kako će se ona razvijati dalje, iako se radi o igraču koji bez sumnje ima sjajne predispozicije.\nDanas je stiglo saopštenje za javnostMuškog rukometnog kluba Umag koji je potpisao predsednik Viktor Krapljanov, a vezan je uz suspenziju sada već bivšeg igrača tog kluba nakon što je isti bio pozitivan na kokain:\nDana 20. ožujka 2019. godine Služba za antidoping Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo (HZJZ) primila je obavijest o nepovoljnom laboratorijskom nalazu uzorka A urina sportaša, tadašnjeg člana Rukometnog kluba Umag. Testiranje navedenog igrača obavljeno je 02. ožujka 2019.na utakmici Prvenstva Hrvatske u rukomtu (m). Sportaš je u trenutku testiranja bio pozitivan na zabranje tvari – kokain i metaboliti. Nakon provedene revizije nalaza, ustanovilo se kršenje antidopinške odredbe te je Josip Maršan privremeno suspenziran, kažu iz HZJZ-a.\nKako se nastali događaj kosi s vizijom, ciljem te radom Rukometnog kluba Umag, klub je odmah po dobijanju rezultata HZJZ-a raskinuo ugovor s igračem te isključuje mogućnost buduće saradnje.\nOvim putem želimo naglasiti kako ne podržavamo, ne promičemo te se strogo protivimo bilo kakvom činu kršenja Olimpijske povelje, sportskog duha, dobobiti momčadi, kluba, zajednice te rukometne obitelji.\nMisija Rukometnog kluba Umag oduvijek je bila promicanje zdravlja, zajedništva i društva. Zdravi rast, odgoj naše djece te sportski duh moraju biti i jesu naš prioritet. Kao predsjednik kluba, strogo se protivim svemu i svima koji na bilo koji način ugrožavaju naš pozitivizam, društvene, kulturne i sportske ciljeve. Želim naglasiti kako ovo nije praksa naše obitelji već nesmotrena i neodgovorna odluka pojedinca, piše u saopštenju predsednika Krapljanova.\nPrethodni tekstOd Sloge do Sloge: Rukometaši Crvene Zvezde ubeležili pobedu posle 10 utakmica!\nSledeći tekstNexe palo u grotlu dvorane “Swiss Life Hall” u Hanoveru!


Birtanski naučnici prave mikročip protiv gojaznosti | RTV Ritam\nRTV Ritam / Zabava / Zanimljivosti / Birtanski naučnici prave mikročip protiv gojaznosti\nBirtanski naučnici prave mikročip protiv gojaznosti\nObjavljeno April 05, 2013 Nema komentara\nTestiranje “inteligentnog“ mikročipa koji bi trebao da kontorliše apetit kod ljudi, a koji su napravili britanski naučnici testiranja bi trebalo uskoro započeti na životinjama.\n“Čip protiv gojaznosti” bi se postavio na nerv vagus, koji je veoma važan fakotr u kontrolisanju apetita,kao i drugih telesnih funkcija.Pravo testiranje na ljudima ovog inteligentnog čipa bi trebalo započeti u roku od tri godine.Čip protiv gojaznosti se razvija pod “budinim okom” profesora Chrisa Toumazoua i Stephena Blooma sa Imperial Collegea u Londonu.\nIstraživači kažu da će identifikovanje hemijskih impulsa više pomoći da se napravi precizniji instrument.Ovaj projekat “mirkočipa protiv gojaznosti” finasira Evropsko istraživačko veće i u ovaj projekt je uloženo gotovo od sedam miliona evra.\nSličan uređaj već je razvijen kako bi redukovao epileptične napade, a radi na principu stimulacije istog nerva. “Ovo je zaista mali čip, a pomoću njega smo dobili informacije na osnovu kojih možemo modelirati nervne signale odgovorne za kontrolu apetita.Tako ćemo moći kontrolisati apetit, umesto da skroz obustavimo potrebu za hranom“ izjavio je vođa projekta Toumazou.\nTrenutno nema komentara u vezi Birtanski naučnici prave mikročip protiv gojaznosti. Možda želite da dodate Vaš komentar ?


Republika / (VIDEO) "Razvaliću joj facu": Nova diskvalifikacija večeras u Zadruzi zbog nasilja!\nponedeljak, 23. 3. 2020.| 18:21\nDanas popodne, kada je Branislav Radonić Brendon delio budžete, došlo je do haosa između Bore Santane, Filipa Đukića, Milice Kemez i Ive Grgurić u koji su se umešali i ostali ukućani.\nVeliki šef je odmah reagovao i kaznio zadrugare zbog agresivnog ponašanja.\n- Zadrugari, doneli smo odluku da zbog agresivnog ponašanja nedeljnim honorarima budu kažnjeni Mlađa, Iva, Filip, Bora, Mića, Milica i Nina - glasilo je pismo Velikog šefa.\n- Možda ću do večeras biti diskvalifikovan. Javno kažem da ću biti diskalifikovan. Razvaliću joj facu - nastavio je Bora i ove reči uputio Ivi, a da li će večeras publika zaista videti novu diskvalifikaciju, ostaje nam da sačekamo rasplet.\nEstrada Zabava Zadruga 3 Diskavlifikacija Pismo Veliki šef


Rastar R/C automobil Off-Roader 1:18 | AKSA\nRastar R/C automobil Off-Roader 1:18\nŠifra artikla: A017652\nRastar automobil Off-Roader u razmeri 1:18. Jednostavno daljinsko upravljanje (RC-radio control) omogućiće Vašem mališanu sate uživanja.\nDimenzije proizvoda - visina x širina x dubina: 16,5 x 30 x 21 cm\nDimenzija kutije- visina x širina x dubina: 21,5 x 40,8x 24 cm\nPotrebne baterije: automobil- 6xAA / daljinski upravljač- 1x9V baterije


NEDELJNI HOROSKOP OD 11.05.2020. DO 17.05.2020. | In Žena\n· 10. maja 2020.\nPokušavate da rešite pitanja, probleme i nedoumice koje postoje u vašoj emotivnoj priči. Mnogi od vas mogu se u prvoj polovini ove sedmice odlučiti da funkcionišu u varijanti „što na umu, to na drumu“. No, samo će neki od vas dobiti razrešenja koja su im potrebna – neki raščistiti, pa čak i prekinuti vezu u kojoj su. Drugi će pak samo da se upletu još više i na kraju će shvatiti da nisu rešili ama baš ništa. U svakom slučaju – poželjno je i potrebno da kažete ono što imate i što vas muči – pa kakav god rezultat bio. Slobodne Škorpije – ušli ste u vreme zanosa, romantike, tajni i ljubavnih dubina. Hajd sa srećom vam bilo\nNEDELJNI HOROSKOP OD 29.03.2021. DO 04.04.2021.


Nije zatražio azil u Austriji: Gdje je Davor Dragičević? | Novi.ba\nNije zatražio azil u Austriji: Gdje je Davor Dragičević?\n12.01.2019 - 19:43 | Vijesti >> Aktuelno\nJoš uvijek se ne zna gdje je Davor Dragičević, otac ubijenog Davida Dragičevića koji je proteklih nekoliko mjeseci vodio prosvjede u Banjoj Luci.\nProsvjedi su kulminirali krajem 2018. godine kad su tisuće ljudi na ulicama Banja Luke tražili da se pronađu krivci za smrt Davida Dragičevića koji je pronađen mrtav u ožujku prošle godine.\nDavor je nestao 30. decembra nakon policijske intervencije. Tada je za njim raspisana i tjeralica, ali još nije pronađen.\nDanima se nije znalo ništa, a onda se prije nekoliko dana on sam javio.\nVideoporuku Davora Dragičevića objavila je 7. 1. Davidova majka Suzana Radanović na Facebooku.\n"Još uvijek sam fizički zdrav, pri zdravom razumu. Nisu me uspjeli likvidirati. Mogu me fizički ubiti, ali mi nikad neće oduzeti istinu i pravdu za Davida", poručio je Dragičević u videu.\nDodao je kako traži da se slučaj njegovog ubijenog sina Davida prebaci u Državno tužilaštvo.\n"Ako mi se nešto desi, zna se ko je kriv", poručio je Davor Dragičević i nabrojao imena ljudi koje smatra odgovornima za smrt sina, a među njima i ime predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika.\nNo od tada mu se opet gubi trag.\nJučer je, pak, u Banjoj Luci održana konferencija za medije pokreta Pravda za Davida.\nOzren Perduv, aktivist Pravde za Davida pročitao je priopćenje u kojem je detaljno analizirao situaciju koja se događala od 25. prosinca do danas.\n„Krenuli smo tim putem još u ožujku prošle godine i s njega nismo skrenuli nijednog milimetra. Naš put je istina i pravda, naša obaveza je da izgradimo sigurnu budućnost za svu našu djecu“, zaključili su aktivisti Pravde za Davida nakon što su ispričali svoju verziju priče o otkazanom koncertu Harisa Džinovića, otkazanoj proslavi nove godine i svim događanjima tih dana.\nNa kraju su ih novinari pitali za Davora Dragičevića. Oni su rekli da ne znaju gdje je i da se po tom pitanju trebaju obratiti policiji koja ga traži.\nI dalje će, kažu, biti nastavljeno svakodnevno okupljanje u krugu Hrama Krista spasitelja u 18 sati, gdje su se aktivisti počeli okupljati nakon što su im zabranjeni prosvjedi.\nU javnosti se danas pojavila informacija kako je Davor Davor Dragičević zatražio politički azil u Austriji, ali su članovi grupe Pravda za Davida demantirali ovu informaciju.\n"Možemo reći da imamo pouzdane informacije da Davor Dragičević nije zatražio azil u Austriji", rekao je jedan član grupe Pravda za Davida.\nOvu informaciju nije nam mogao potvrditi advokat grupe Pravda za Davida Milan Malešević.\n"Zaista ne znam za to, nisam u kontaktu s Davorom", rekao je Malešević.\nGrađani Banja Luke okupili su se i večeras u Hramu Hrista Spasitelja u gradu na Vrbasu gdje su zapalili svijeće za Davida Dragičevića i još jednom skrenuli pažnju da se nije riješilo njegovo ubistvo.\nPozvali su na pravdu i istinu i poručili da neće odustati od borbe.\nPodsjetimo, Davor Dragičević je nestao 30. decembra u Banjoj Luci nakon protestne šetnje grupe Pravda za Davida. Javio se sedam dana kasnije s nepoznate lokacije putem Facebooka i poručio da se borba nastavlja, prenosi radiosarajevo.\nDavor Dragičević traži istinu i pravdu u slučaju ubistva Davida Dragičevića. Podsjetimo, David Dragičević je nestao 18. marta 2018. godine, a njegovo tijelo pronađeno je 24. marta u banjalučkoj rijeci Crkvenoj.


Visoka cena lošeg planiranja - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Visoka cena lošeg planiranja\nSrbija iskoristila samo delić kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za male hidroelektrane -\nVisoka cena lošeg planiranja\nEPS je 2011. godine uzeo kredit EBRD-a za obnovu i gradnju malih hidroelektrana, ali radovi još nisu počeli. Iskorišćeno je samo četiri odsto kredita, a već prezaduženi EPS platio je gotovo milion evra naknade na nepovučena sredstva\nČetiri i po godine nakon što je uzela kredit za izgradnju i obnovu malih hidroelektrana, Elektroprivreda Srbije (EPS) iskoristila je samo četiri procenta dobijenog novca – 1,3 miliona evra.\n3Piše: Ivana Jeremić (CINS) 29. avgusta 2016. 13.00\nFoto: Milorad Dragojević)\nIstovremeno, platili su više od 927.000 evra naknade koja se obračunava na neiskorišćeni deo kredita.\nU međuvremenu, tokom 2014. godine, EPS je odustao od šest lokacija, a iznos kredita je smanjen na 32,7 miliona evra. Kao rok za završetak projekta postavljen je kraj 2018. godine. Iako do danas nije počela obnova nijedne hidroelektrane, iz EPS-a navode da se projekat nastavlja po planu i da su rokovi za odlaganje opravdani. Nisu pristali na intervju sa novinarima Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) ali su poslali dva pisana odgovora.\nEPS je u proteklom periodu plaćao i naknade na neiskorišćeni novac iz drugih pozajmica. Prema podacima Uprave za javni dug, za 12 kredita aktivnih u periodu od 2008. do kraja juna 2016. godine, preduzeće je po ovoj osnovi platilo nešto više od 11,3 miliona evra.\nVeliki dugovi i problemi u poslovanju EPS-a često su bili tema u proteklim mesecima. U izveštaju koji je Fiskalni savet objavio u junu ove godine navodi se da je nedovoljno urađeno na rešavanju problema EPS-a, a da zaduženost nastavlja da se uvećava, što može da ugrozi održivost finansija cele zemlje.\nDug EPS-a je tokom 2015. godine porastao za preko 250 miliona evra, i na kraju te godine iznosio je oko 1,15 milijardi evra. Srbija se međunarodnoj Energetskoj zajednici obavezala da će do 2020. godine imati 27 odsto finalne potrošnje energije iz obnovljivih izvora, od čega bi jedan deo bio proizveden i iz malih hidroelektrana. Na početku 2011. godine tadašnji generalni direktor EPS-a, Dragomir Marković, najavio je ulaganja u obnovljive izvore, navodeći da je to imperativ svake ozbiljne kompanije koja se bavi proizvodnjom energije. Krajem iste godine EBRD je EPS-u odobrio kredit za rehabilitaciju postojećih i izgradnju novih malih hidroelektrana. Oko tri godine kasnije originalni iznos kredita od 45 miliona evra umanjen je za 12,3 miliona evra.\nIz EPS-a navode da su zbog „nasleđenih dugogodišnjih nerešenih imovinsko-pravnih odnosa i revidirane isplativosti ulaganja“ morali da odustanu od šest lokacija. U drugom odgovoru CINS-u ipak dodaju da nastavljaju sa razvojem projekta za ove lokacije, ali mimo ovog kredita, „sa mogućnošću finansiranja iz sopstvenih sredstava“.\nRadovi na izgradnji i rekonstrukciji još nisu počeli a EPS plaća naknade na nepovučena sredstva, tzv. commitment fee. Do 30. juna 2016. godine plaćeno je 927.000 evra naknade. Iz EPS-a kažu da je kašnjenje uslovljeno sa više faktora: promene Zakona o planiranju i izgradnji zbog kojih su morali izmeniti ugovore sa projektantima, procedure za promenu vlasništva nad objektima i dobijanje vodnih uslova, kao i obimna dokumentacija koju treba odobriti po standardima EBRD-a. Dodaju da se na projektu aktivno radi i da će do kraja godine biti iskorišćeno oko 15 odsto, dok za naredne dve godine očekuje potpuno iskorišćenje pozajmljenog novca.\nIz EBRD-a kažu da je kredit za male hidroelektrane odobren jer je analiza pokazala da je EPS sposoban da vrati pozajmljen novac: „Sada izgleda kao da su na dobrom putu da projekat privedu kraju.“\nStojan Stamenković, ekonomista, kaže da su pozajmice od kreditora poput EBRD-a i Svetske banke obično povoljne: „ljudi to zgrabe računajući da će to realizovati, a posle se ispostavi da postoje brojne prepreke“.\nDugovanja i bankrot EPS-a\nPitanje dugovanja i mogućnosti bankrota EPS-a pokrenuto je krajem 2012. godine, kada je na čelo preduzeća došao Aleksandar Obradović. Iako je trebalo da reorganizuje preduzeće i smanji rashode, on je u martu 2016. godine smenjen nakon što je Fiskalni savet saopštio da „loše poslovanje EPS-a trenutno predstavlja najveći rizik po javne finansije Srbije“. Fiskalni savet upozorio je u svom izveštaju da se EPS zadužuje zbog investicija, ali da nasuprot tome „preduzeće sistematski ne investira dovoljno“. U oktobru prošle godine EPS je podigao još jedan kredit kod EBRD-a, za restrukturiranje, u iznosu od 200 miliona evra. Polovinom avgusta ove godine EPS je angažovao Energoprojekt Entel i Ekonomski institut da procene vrednost imovine preduzeća. Ministar energetike Aleksandar Antić rekao je medijima da je to deo restrukturiranja i korak ka prelasku preduzeća u akcionarsko društvo.\n29. avgusta 2016. u 15.37\nPrivatizacija, pa se onda bavite politikom! Onda dizite kredite. i postavljajte direktore, ako vam vlasnik to dopusti. Sve svoje "stranacke vojnike" zaposlite. Ne mislim ovde samo na stranke koje su trenutno na vlasti.\n29. avgusta 2016. u 19.08\nOvde je na delu potpuno neznanje a mozda i zla namera onoga koga je postavila Vlada a to je Obradovic. Uzimati "povoljne" kredite bez prethodnih strucnih analiza pa neiskoriscavanje isth i placanje penala spada u kriminalne radnje kojima treba da se pozabavi Javno tuzilastvo za organizovani kriminal nezavisno od licnosti koja je rukovodila tako velikim i slozenim preduzecem. Ali imajuci u vidu ko ga je postavio i sagledavajuci dosadasnju politiku SNS-a bilo bi naivno verovati da ce se stvar procesuirati bar dok ne dodu neki drugi na vlast!\nPotpuno neznanje? Struja- roba koju svi (moraju da) koriste. Cena- daleko od niske (svakako ne ispod isplative cene). Konkurencija- nepostojeca. Kakvo neznanje… Zli ljudi!


Trudnoća posle 35. godine - oprez na prvom mjestu! - Moj prenatalni test\nTrudnoća posle 35. godine – oprez na prvom mjestu!\nUbrzan životni tempo nam na raspolaganju ostavlja sve manje vremena. Dan kao da broji nedovoljno sati da bismo postigli sve što imamo na umu. Svakodnevne obaveze, ali i stalna želja za uspjehom, godinama nas guraju naprijed – u nastojanju da postignemo što više, da postanemo što bolji. Dvadesete i rane tridesete godine su vrijeme kada najčešće pokušavamo da profesionalno zablistamo i pronađemo svoje mjesto u odabranoj struci. Privatni planovi često ispaštaju zbog poslovnih ambicija. S druge strane, potpuno je opravdano i odgovorno osigurati finansijsku stabilnost prije nego što uplivamo u bračne vode i zasnujemo porodicu. Ipak, ukoliko srećnu vijest da ste u drugom stanju prvi put čujete nakon 35. godine života, možda vas iznenadi činjenica da će ljekar vašu trudnoću klasifikovati kao rizičnu. Zašto je to tako?\nKada je životni stil u pitanju, tridesete su postale nove dvadesete. Međutim, naše tijelo ne mari za društvene i socijalne promjene, te biološki stari. Da bismo shvatili zašto je to važno, prvo moramo razumjeti kako tijelo funkcioniše. Tokom jednog menstrualnog ciklusa, u jajniku se razvija nekoliko folikula. Folikuli predstavljaju kesice koje sadrže po jednu nezrelu jajnu ćeliju. Jedan od formiranih folikula napreduje brže u odnosu na ostale. Dan-dva prije ovulacije (oslobađanje jajne ćelije iz jajnika), nivo estrogena u organizmu dostiže svoj maksimum. Zatim se nivo estrogena postepeno smanjuje, a dominantni folikul započinje produkciju progesterona. Sam folikul zatim nabubri i puca i to je trenutak kada se oslobađa zrela jajna ćelija. Jajna ćelija se zatim kreće kroz jajovod. Prisustvo spermatozoida u jajovodu u tom trenutku, stvara uslove za oplodnju. Cio proces se ponavlja jednom mjesečno. Međutim, broj folikula koji se stvara u jajnicima opada nakon 35. godine, što bi značilo i da je sve manja šansa da žena ostane u drugom stanju. Sem toga, istraživanja pokazuju i da kvalitet jajne ćelije opada sa godinama. Ipak, ostati u drugom stanju u kasnijim tridesetim godinama nije nemoguće, iako sa sobom nosi određene rizike.\nRizik od pobačaja, preranog rođenja, vanmaterične trudnoće i pojave Daunovog sindroma kod ploda raste nakon 35. godine. Istraživanja pokazuju da starost roditelja može uticati na pojavu različitih poremećaja, usled homologne rekombinacije. Proces razmjene i rekombinacije genetičkog materijala prilikom ćelijske diobe se mijenja, što za posledicu može imati nastanak hromozomskih aberacija.\nSmatra se da je niži kvalitet jajnih ćelija nakon 35. godine života zaslužan za višu stopu pobačaja. Teže urođene abnormalnosti nisu kompatibilne sa životom, te zametak prestaje da raste i razvija se i nastupa spontani pobačaj. Studije pokazuju da je vjerovatnoća porođaja carskim rezom veća za oko 40% kod žena starijih od 35 godina u odnosu na trudnice u dvadesetim i ranim tridesetim. Do carskog reza najčešće dolazi zbog fetalnog distresa i odloženog porođaja.\nPrema istraživanjima, žene u kasnim tridesetim godinama već počinju da osjećaju određene zdravstvene probleme, koji mogu nepovoljno uticati na trudnoću ili zahtevaju stalnu kontrolu simptoma. Podaci ukazuju i na povećan rizik od krvarenja nakon porođaja i pojave gestacijskog dijabetesa. Međutim, zdravstveno stanje varira od osobe do osobe, tako da je u pitanju stavka koju ne možemo generalizovati. Porodična anamneza, sklonost ka određenim bolestima, kao i životni stil, u velikoj mjeri utiču na sposobnost žene da i u kasnijim godinama odlično podnese trudnoću.\nRedovna kontrola i pažljivo praćenje simptoma su prioriteti. Nakon prvog trimestra opada rizik od spontanog pobačaja, ali su važne informacije o stanju ploda dostupne i ranije. Neinvazivno prenatalno testiranje preporučuje se svim trudnicama koje žele bezbednu i bezbrižnu trudnoću. Međutim, posebno se preporučuje budućim majkama koje pripadaju rizičnoj grupi (trudnice starije od 35 godina, nepovoljni nalaz dabl testa, opterećena porodična anamneza, istorija spontanih pobačaja…). MOJ PRENATALNI TEST već od desete nedelje trudnoće može detektovati najčešće trizomije (Daunov, Edvardsov i Patau sindrom), kao i pol deteta. Za analizu je dovoljna mala količina venske krvi majke, što test čini bezbjednim i za majku i za bebu. Rezultati stižu za 7-10 dana, a stepen pouzdanosti je 99%. Ukoliko izveštaj pokazuje da su aneuploidije detektovane, neophodno je izvršiti dijagnostičku proceduru radi potvrde i u tom slučaju mi snosimo sve troškove dalje dijagnostike.\nOstati u drugom stanju u kasnim tridesetim ili čak četrdesetim godinama nije nemoguća misija. Ipak, predlažemo da se naoružate strpljenjem. Ako ni posle šest mjeseci pokušavanja i dalje nema rezultata, stručnjaci savetuju da se obratite ljekaru, kako biste ustanovilli da li postoji zdravstveni problem koji koči ostvarenje vaše želje. Zdrav životni stil i redovne kontrole sigurno će pomoći da ostanete puni energije čak i tokom trudnoće.\nUloga roditelja je najvažnija, najodgovornija i doživotna. Zbog toga je važno da tu ulogu prihvatimo kada smo za nju spremni – fizički i psihički. Ukoliko su svi uslovi za najlepši zvuk dječijeg smijeha stvoreni tek u kasnijim tridesetim, vrijeme je za oprez, ali ne za strah. Ako ste trudnica u kasnim tridesetim, mi vam savjetujemo što manje stresa. Savetujemo da odaberete MOJ PRENATALNI TEST i zatim uživate u bezbrižnoj trudnoći i željenom roditeljstvu.\nPrevPreviousKako Rh faktor može uticati na trudnoću\nNextFolna kiselina – vaš saveznik u zdravoj trudnoćiNext


O nama – Udruženje pivara Srbije\nUdruženje pivara Srbije čine tri vodeće pivare u Srbiji: Apatinska pivara, Carlsberg Srbija i Heineken Srbija i najveći proizvođač slada – Sladara Soufflet, koje zajedno čine sve da uz saradnju sa državom i drugim zainteresovanim partnerima stvore održivu klimu za rast i razvoj pivarske industrije, ostvarivanje njenog punog potencijala, što ujedno doprinosi dobrobiti srpske ekonomije, životne sredine, društva i same pivarske poslovne zajednice.\nIako osnovano 2015. godine, svoj kontinuitet Udruženje vuče još od davne 1958. godine.\nUjedinjujemo najveće pivare i sladaru u Srbiji u jedan glas pivarstva za promociju piva i dobrobit pivarske industrije i društva!\nObezbediti efikasnu, usklađenu i pozitivnu zakonsku klimu, bez diskriminatorskih propisa za industriju piva.\nU što većoj meri obezbedi stabilnost i predvidljivost ekonomskih kretanja od interesa za industriju piva (akciza, porezi, takse na vodu, ambalažu, procenat alkohola, depozit, kaucija, ambalažnina).\nUnapređuje poslovni razvoj industrije piva u Srbiji.\nZastupa i promoviše zajednička mišljenja svojih Članova radi unapređenja zajedničkih interesa.\nUnapređuje komunikaciju, saradnju i trajni dijalog između Udruženja i državnih organa Srbije.\nPromoviše poboljšanje i ažuriranje zakonskih propisa Srbije kao i da priprema stav svojih Članova o nacrtima zakona.\nSarađuje i održava dobar odnos sa državnom administracijom da bi se prebrodile poteškoće i prepreke koje mogu postojati u odnosima sa Članicama ili Udruženjem i u ekonomskim odnosima sa drugim zemljama.\nPodnosi potrebne administrativne, pravne i ostale predloge koji se odnose na poboljšanje funkcionisanja industrije piva.\nŠto je više moguće obaveštava svoje Članove i ostale zainteresovane strane o zakonskim propisima u Srbiji.\nIma komunikaciju sa drugim organizacijama pivara širom regiona i sveta da bi se: a) stekle koristi od zajedničkih praktičnih razmena i b) ispitali određeni metodi za poboljšanje regionalnog poslovanja i\nIzvšrava ostale dužnosti relevantne za Članove Udruženja i za Udruženje u celini.\nStruktura organa Udruženja\nizvršni menadžer Udruženja\nKodeks odgovornih komercijalnih komunikacija\nOdluka o imenivanju sastava Odbora za pritužbe