Čuveni doktor: Zašto neću svoju decu da pošaljem u školu - Leutar.net\nČuveni doktor: Zašto neću svoju decu da pošaljem u školu\n18. avgusta 2020. LEUTAR Lični stav, Magazin 0\nJedno od pitanja koje mi u poslednje vreme često postavljaju jeste da li ću svoju decu poslati u školu, piše u autorskom tekstu za CNN dr Sanjaj Gupta, inače urednik zdravlja te televizijske mreže. Kao otac tri devojčice tinejdžerskog i predtinejdžerskog uzrasta, ovo je bila stalna diskusija u našoj kući, i nije bilo lako. Moje devojke žele da se vrate u škol i vrše ogroman pritisak na nas roditelje da im dozvolimo. Nedostaju im prijatelji, društvena dešavanja i mešanje s dugima, za čime deca i treba da teže u ovom uzrastu. Učenje na daljinu odigralo je važnu ulogu za njih, ali nije zamena za učenje u školi, posebno ne za mlađu decu. Kako sada stvari stoje, moja deca treba da krenu u školu naredne nedelje.\nMnoge škole širom SAD već su donele odluku za svoje đake. Najmanje 63 od 101 najvećih školskih distrikata u zemlji odlučili su da započnu školsku godinu virtuelno. Postoje i drugi školski okruzi koji su se odlučili za odlazak u škole, sa opcijom virtuelnog učenja. Moja škola za decu prepustila je izbor porodicama i iako je to teško, mi smo zahvalno za to što imamo opciju, kaže dr Gupta.\nPorodice širom zemlje imaju problem s pristupom tehnologiji, pomoći u čuvanju dece i čak hrani, što sve može da učini povratak u školu neophodnim.\nZnajući da će moja porodica morati da donese odluku o školi, počeli smo da radimo domaće zadatke pre nekoliko nedelja, da gledamo u podatke i postojeće kriterijume, da bismo došli do najboljeg izbora za nas zasnovanog na nauci.\nTestiranje, testiranje, testiranje…\nZa početak sam posetio školu moje dece i razgovarao sa direktorom kako bih saznao i razumeo koje sve mere predostrožnosti preduzimaju. One su u velikoj meri u skladu s preporkama američkih Centara za kontrolui prevenciju bolesti. Obavezno nošenje maski, mnoštvo punktova za dezinfekciju ruku, fizička distanca, česta dezinfekcija površina i čak i časovi na otvorenom kada je to moguće. Učenici će jesti svoje užine u učionici, a neće biti nikakvih masovnih okupljanja ili događaja.\nIako je fizičko distanciranje najteži izazov, škola je kreativno iskoristila prostor u bibliotekama, gimnastičkim salama i kafeterijama da bi dobila potreban prostor. Bio je to ogroman napor prethodnih meseci, ali naravno, ništa od toga neće uspeti ako učenici sami ne budu marljivo sledili ove smernice u autobusima, hodnicima i učionicama.\nNaša škola je takođe preduzela dodatni korak prošle sedmice u vezi s testiranjem svih učenika i nastavnog osoblja, a rezultati su bili dostupni za 96 sati. Moje ćerke su bile negativne, a to nam je pružilo uverenje da će oni koji budu pozitivni biti zamoljeni da ostanu kod kuće u izolaciji. Potpuno shvatam da ovakva vrsta “uveravanja” testiranjem, nažalost, nije dostupna svuda u dovoljnoj meri, a takođe ni savršeno sredstvo, kaže dr Gupta. Za neke testove se zna da daju lažno negativan rezultat, u zavisnosti od vrste testova koji se koriste i koliko rano se testira. I dok neko danas može da bude negativan, nema garancije da sutra neće biti pozitivan na koronavirus.\nDa li deca šire virus brže ili sporije?\nVeliki deo diskusija o povratku u školu vrti se oko rizika po zdravlje naše dece. Prema CDC, najveća pedijatrijska studija iz Kine otkrila je da 90 odsto dece sa kovidom-19 razvija blage ili umerene simptome, četiri odsto su potpuno bez simptoma, a šest odsto bude ozbiljno ili kritično bolesno.\nDo prve nedelje avgusta, 90 dece preminulo je u SAD od kovida-19, što predstavlja manje od jedan odsto svih smrtnih slučajeva, pokazala je analiza Američke akademije za pedijatriju i Udruženje dečjih bolnica.\nOd 6. avgusta, multisistemski inflamatorni sindrom (MIS-C), dijagnostikovan je kod najmanje 570 dece širom zemlje, starosti od jedne do 20. godine. Oko dve trećine te dece nije imalo druge bolesti pre nego što im je dijagnostikovan MIS-C, kao Džulijet Dejli, 12-godišnjakinja iz Lujzijane koja je jedva izbegla smrt u aprilu.\nTačno je da se deca daleko manje razboljevaju u odnosu na odrasle, ali nisu ni imuna. Mogu da se zaraze i mogu da šire zarazu. Široko citirana studija iz Južne Koreje pokazala je da deca od 10 do 19 godina šire virus isto kao i odrasli. U stvari, oni su imali najvišu stopu kovida-19 među članovima domaćinstva. Zanimljivo je da u istoj studiji deca mlađa od deset godina nisu procenjena kao značajni nosioci virusa. To je iznenađujuće jer je nedavna studija u JAMA Pediatrics magazinu zaključila da deca mlađeg uzrasta mogu da nose veće količine virusa u nosu, u poređenju s odraslima. A svaki roditelj će vam reći koliko lako baš mališani šire viruse među svojim ukućanima (Kad su naša deca vrlo mala, jedna prehlada kod bilo koga od njih znači da će se cela porodica uskoro zaraziti).\nZato sam pogledao detaljnije tu korejsku studiju, piše doktor, i primetio sam veoma važan detalj: obuhvatila je manje od 30 pozitivnih mališana mlađih od 10 godina. Od skoro 60.000 kontakata koji su praćeni u toj studiji samo 237 su bila deca ispod 10 godina. Tako niska stopa širenja među mlađom decom možda nije zbog toga što slabije prenose virus, već zato što su poslednjih meseci uglavnom bili kod kuće, i manje su dolazili u kontakt s drugima.\nKriterijumi za otvaranje škola\nDeca će početi više da se kreću i tako će postati deo velikog nacionalnog eksperimenta, i postoje male sumnje da će se stopa zaraze povećati. Samo u protekle četiri nedeje, broj zaražene dece u SAD porastao je za više od 90 odsto, na preko 380.000 slučajeva, prema analizi AAPi CHA. Iako nešto od tog porasta može da bude posledica povećanog testiranja, mlađa deca koja počinju da izlaze iz svojih kuća po prvi put takođe igraju važnu ulogu u uvećanju zaraze. A veći deo zemlje nije još otvorio škole.\nTakođe je važno imati na umu da školsku zajednicu ne čine isključivo deca mlađeg uzrasta. Prema jednoj nedavnoj analizi, skoro četvrtina učitelja koja radi u školskom sistemu SAD u većem je riziku da razvije ozbiljnu sliku kovida-19, bilo zbog starosne dobi ili zbog postojećih stanja. Posebno su me pogodile priče zabrinutih učitelja iz cele zemlje koji su rekli da ostavljaju oporuku u iščekivanju povratka u škole, kaže doktor.\nMoja porodica je takođe analizirala ukupnu stopu širenja virusa u našem kraju, dodaje on. U okrugu u kojem žive, školskom sistemu okruga Fulton, smernice da se škole vrate u redovno stanje, zahtevaju da stopa novih slučajeva na 100.000 ljudi bude manja od 100 u poslednjih dana. Sadašnja stopa? 316,2.\nJavne škole Atlante odlučile su da prvih devet nedelja budu virtuelne. Pored toga, taj okrug, koji obuhvata deo Atlante, takođe ne ispunjava kriterijume savezne vlade za povratak u školu. Prema kriterijumima, moralo bi da se prođe kroz dve faze, a za svaku je potreban 14-dnevni pad dokumentovanih slučajeva i mogućnost lečenja svih pacijenata bez kriznih situacija. Jednostavno još nismo na tom nivou.\nStopa pozitivnosti u Džordžiji tokom sedam dana (zaključno sa 10. avgustom) jeste 11,3 odsto, na osnovu zvaničnih podataka, što znači da još uvek ne sprovodimo dovoljno testiranja u našoj oblasti. Nedavno je prvi čovek javnog zdravlja SAD rekao da bi voleo da stopa pozitivnosti bude ispod 10 odsto u zajednicama pre nego što škole razmotre ponovno otvaranje. Blizu smo, ali još uvek je zabrinjavajuće dozvoliti povratak učenika u okruženje sa tolikom stopom širenja virusa u zajednici.\nSkok zaraženih s otvaranjem škola u SAD\nVredno je pomenuti da kada smo počeli da zatvaramo škole sredinom marta, bilo je manje od 5.000 zabeležnih slučajeva u SAD, a potvrđene smrti su bile dvocifrene. Sada školski okruzi razmatraju ponovno otvraranje kda je više od pet miliona ljudi inficirano i više od 164.000 preminulo u SAD, prema podacima Džons Hopkins Univerziteta.\nSamo tokom protelih nedelja, dobili smo neke naznake onoga što bi moglo da se dogodi kada se škole otvore. Letnji kamp u Severnoj Džordžiji ostao je zaražen preko noći sa skoro 260 učenika, iako je CDC primetio da su neki možda pokupili kovid-19 na drugačiji način. Srednja škola u Vudstoku u Džordžiji, privremeno je zatvorena nakon što je najmanje 14 bilo pozitivnih na kovid-19 već tokom prve nedelje.\nStotine su sada u karantinu u tom okrugu. Još jedna škola u Dalasu u Džordžiji otvorena i odmah zatvorena nakon što su šest učenika i tri nastavnika bili zaraženi. Njihov plan je da se ponovo otvore nakon dezinfikovanja škole, mada nije jasno koliko će to upšte značiti, jer nema potrebe za maskom – a jedno kijanje ili kašljanje može da kontaminira ponovo celu učionicu.\nMnogo je toga za razmotriti, ali za našu porodicu sve je jasno. Nakon što smo razmotrili sve objektivne kriterijume i procenili situaciju u našoj zajednici, odlučili smo da za sada deca ne idu u školu, neko vreme. Nije to bila laka odluka, ali jese ona za koju verujemo da uvažava nauku, smanjuje rizik od daljeg širenja i sledi kriterijume radne grupe. Kao kompromis, omogućićemo našoj deci da imaju orijentacioni sastanak (s fizičkom distancom) sa njihovim novim učiteljima, tako da bi mogli da se upoznaju s njima lično, a pre nego što počnu da komuniciraju na ekran. I posle dve nedelje ćemo ponovo proceniti.\nTakođe će biti važno da shvatimo šta će biti “okidači” u našoj školi, u smislu novodijagnostikovanih slučajeva ili bolesti, za koje će biti potreban povratak učenju na daljinu. Potpuna i iskrena transparentnost svih biće potrebna više nego ikad.\nNišta od ovoga nije lako, a neke porodice mogu da dođu do drugačijeg zaključka nakon što razmotre iste podatke. U doba kovida-19, čini se da smo svi primorani da postanemo epidemiolozi-amateri, a istovremeno i najbolji roditelji koji možemo.


Uloga bully filtera biće zaštita od psihičkog maltretiranja, koje nasilnici praktikuju ostavljajući ružne komentare na fotografije korisnika. Takođe, proveravaće 800 miliona korisnika i blokirati one koji imaju velik broj prijavljenih komentara.\n"Ovaj novi filter skrivaće komentare koji u sebi sadrže uvrede na račun nečijeg fizičkog izgleda ili karaktera, kao i pretnje nečijem životu i zdravlju", napisao je izvršni direktor Kevin Sistrom na svom blogu i dodao da će filter obaveštavati kontrolni centar o problemima kada se ponove kako bi preduzeli određene radnje, odnosno blokirali pojedine profile, prenosi B92.\nIz Instagrama kažu da im je cilj da zaštite mlađe generacije i osobe s javnim profilima, jer je Instagram "prvenstveno namenjen uključivanju i radosti deljenja fotografija", pa ne žele da iko proživljava teške trenutke zbog svoje aktivnosti na ovoj popularnoj društvenoj mreži.


Državni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Biljana Popović Ivković istakla je danas u razgovoru sa ambasadorima Meksika Markom Antonijom Garsija Blankom, Grčke Elijasom Elijadisom i apostolskim nuncijem Svete Stolice nadbiskupom Lučijanom Surianiem da bi eventualni prijem tzv. „Kosova“ u članstvo Interpola bio štetan za sve članice ove međunarodne policijske organizacije.\nPopović Ivković je naglasila da bi takva odluka Generalne skupštine Interpola predstavljala kršenje međunarodnog prava, pre svega pravno obavezujuće Rezolucije Saveta bezbednosti UN 1244.\nPopović Ivković je ukazala da bi to bilo u suprotnosti i sa procedurama i pravilima Interpola, koja definišu da samo članice Ujedinjenih nacija i posmatrači u UN mogu da postanu član ove međunarodne policijske organizacije.\nOna se zahvalila ambasadorima na poštovanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Republike Srbije i principijelnom stavu o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti tzv. „Kosova“.\nAmbasador Meksika Antonijo Garsija Blanko ponovio je da oni imaju jasan stav po pitanju nepriznavanja tzv. „Kosova“ i da čvrsto podržavaju stavove Republike Srbije.\nApostolski nuncije Lučijano Suriani izrazio je razumevanje za stavove Republike Srbije o zahtevu tzv. Kosova za prijem u članstvo Interpola.\nAmbasador Grčke Elijas Elijadis istakao je da ta država ne priznaje tzv. „Kosovo“.


Marinika Tepić: Lončar je UBIJAO PACIJENTE za stan od Zemunskog klana | Klix Info\nMarinika Tepić: Lončar je UBIJAO PACIJENTE za stan od Zemunskog klana\nMarinika mu nije ostala dužna, pa je na svom Tviter nalogu objavila fotografiju Lončara u zagrljaju sa jednim od vođa Zemunskog klana Dušanom Spasojevićem, ubijenim u policijskoj akciji „Sablja“, koji je bio blizak prijatelj i saradnik sa Miodragom Ulemekom Legijom, osuđenim za ubistvo premijera Zorana Đinđića 2003.\n– Lončar mi kaže da se uz foto o osakaćenom zdravstvu podsetim kako je bilo za vreme predsednika moje stranke.\nLončar za koga su na sudu svedočili da je overavao pacijente za stan od Zemunskog klana – ekipe predsednika njegove stranke! A drugi lekari spašavali živote za 5 nemačkih maraka plate! – napisala je Tepić.\nLončar mi kaže da se uz foto o osakaćenom zdravstvu podsetim kako je bilo za vreme predsednika moje stranke.\nLončar za koga su na sudu svedočili da je OVERAVAO pacijente za stan od Zemunskog klana – ekipe predsednika njegove stranke!\nA drugi lekari spašavali živote za 5DM plate! pic.twitter.com/OCuPOUKE2j\n— Marinika Tepić (@MarinikaTepic) October 30, 2020\nMinistar Lončar je tokom svog mandata imao brojne afere, i u najmanju ruku čudne izjave koje su bile u funkciji zadovoljavanja svoga šefa.\nPročitajte jednu od tih izjava\nUpdated: 31 октобра, 2020 — 2:14 pm


Strah od duopola u trgovini - Kako će spajanje kompanija "Agrokor" i "Mercator" uticati na potrošače\nDok se čeka odluka Komisije za zaštitu konkurencije o spajanju "Agrokora" i "Mercator"-a na srpskom tržištu, javnost je podeljena. Neki stručnjaci i potrošačke organitacije strahuju od duopola "Agrokora" i "Delhaize"-a, dok drugi tvrde da bi to donelo efikasnije poslovanje i pojačanje konkurencije.\nZa nešto manje od tri meseca, Komisija za zaštitu konkurencije odlučiće da li će odobriti spajanje hrvatskog "Agrokora" i slovenačkog "Mercator"-a na srpskom tržištu. Dok se deo stručne javnosti i potrošačke organizacije boje duopola, u kome bi "Agrokor" i belgijski "Delhaize" kontrolisali veći deo domaćeg tržišta, pojedini ekonomisti tvrde suprotno - da bi to moglo doneti efikasnije poslovanje i pojačanje konkurencije.\nUkoliko početkom decembra Komisija za zaštitu konkurencije odobri koncentraciju, odnosno da zeleno svetlo "Agrokoru" da poveća uticaj na srpskom tržištu, nastala bi dva trgovinska giganta. S jedne strane "Mercator", "Rodu" i "Ideu" sa 309 prodajnih mesta u vlasništvu "Agrokora", a s druge "Maxi" i "Tempo" sa 370 objekata u vlasništvu "Delhaize".\nPredsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović smatra da se spajanjem "Mercator" i "Idea" radnji, ne garantuje se bolji kvalitet robe i usluga i upozorava na opasnost od zloupotreba monopola s kojim su potrošači bili ranije suočeni.\n- Na državi je da pravilno proceni učešće u trgovini kada je u pitanju spajanje ovakvog lanca - dodaje Papović.\nU prvih šest meseci ove godine "Mercator" je u Srbiji ostvario dobit od 2,74 mil EUR, otvorio šest novih poslovnih jedinica i zaposlio je 122 radnika. Procenjuje se da će veliko preuzimanje doneti promene na tržištu.\nEkonomista Goran Nikolić navodi da ukoliko nadležna tela dozvole, "Agrokor" bi kupovinom "Mercator"-a kontrolisao jednu trećinu prometa u trgovini na malo i dodoaje da "Delhaize" već kontroliše isti toliki udeo na srpskom tržištu.\n- Postoji opasnost da bi cenovna politika mogla biti takva da se u narednom periodu spuštanjem cena izbace mali trgovci sa tržišta, a da se kasnije, kada se to desi, značajno podignu cene, čime bi bio ugrožen standard potrošača - upozorava Nikolić.\nPrema reičma ekonomista Aleksandara Stevanovića, postoje neki veliki monopoli koji su blagodet za potrošače, poput "Microsoft"-a, koji je uveo revoluciju u svetu.\n- Pitanje je da li će oni imati kredibilnu pretnju ulaska potencijalne konkurencije, ako počnu da koriste svoj prilično veliki položaj na tržištu. Nije nužno da imate samo klasične konkurente. Dovoljno je da imate verodostojnu pretnju - smatra Stevanović.\nU pisanom odgovoru "Agrokora", između ostalog, stoji da strah od duopola nije realan, da će troškovi biti manji i da će potrošači dobiti bolju ponudu i jeftiniju robu.\nKako ističu, zaposleni neće ostati bez posla, a novonastali trgovinski lanac otvorio bi nove mogućnosti za srpske proizvođače jer bi pokrivao šire tržište. U Ministarstvu trgovine kažu da država ne može da utiče na odluke Komisije za zaštitu konkurencije.\n- Ono što država može da radi u ovom trenutku je da stvara uslove za dovođenje novih, većih trgovinskih lanaca koji bi na neki način bili uslovno rečeno brana uvećanju postojećeg nivoa koncentracije na tržištu - napominje državni sekretar u Ministarstvu trgovine, Dragovan Milićević.\nSredinom juna "Agrokor" je potpisao ugovor o kupovini 53,12% akcija "Merkatora" za 240 mil EUR. Procenjuje se da će, ako nadležni organi u regionu to dozvole, nova kompanija imati godišnji prihod od 7 mlrd EUR i zapošljavati oko 60.000 ljudi.\n- Ugoven je izvoz pekmeza sa Nemačkom kompanijom, samo za ovu godinu u vrednosti od milion evra - rekao je Stevanović, dodajući da ovo požeško preduzeće svoje proizvode plasira i na tržištima Belgije, Poljske, Holandije, Austrije, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Crne Gore i Kosova i Metohije.\nRADULOVIĆ: U oktobru mere za oporavak privrede\nMinistar privrede Saša Radulović izjavio je danas da će vlada Srbije početom oktobra najaviti konkretne mere za oporavak privrede.\n- Dogovor je da nećemo izlaziti sa konkretnim merama, dok ne postignemo dogovor u vladi - rekao je Radulović u Privrednoj komori Srbije prilikom predstavljanja publikacije "Top 500" o poslovanju srpskih firmi.\nMinistar je rekao da je pitanje konkretnih mera i pitanje mogućnosti budžeta.\nSrbija ima ogroman deficit, javni dug od gotovo 60% BDP i taj ogroman deficit sužava prostor za jače mere vlade, napomenuo je on.\n- I kod smanjenja nameta na rad i drugih mera moramo da se krećemo u okvirima mogućeg, tako da razmatramo razne opcije na koji način možemo da podstaknemo privredu, kroz smanjenje tereta i regulatornu reformu, postignemo bolji efekat - rekao je Radulović.


Samit G20 u sijenci krize u Siriji | Komentar | DW | 05.09.2013\nSamit G20 u Sankt Peterburgu koji počinje danas (5.9.) održava se u sijenci zaoštravanja sukoba u Siriji i napetih odnosa između SAD i Rusije. Očekuje se, ipak, da najvažnije teme budu finansije i privreda.\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin nije žalio truda ni novca da se pokaže kao dobar domaćin za samit 20 najuticajnijih zemalja svijeta. Konstantinova palata na obali Finskog zaliva idealna je za izbjegavanje demonstranata. Nekoliko stotina novinara će gliserima biti prevezeno iz Sankt Peterburga na tu lokaciju. Tu postoje svi uslovi da mediji prenesu sliku delegata koji rade u harmoniji i trude se da doprinesu svjetskom blagostanju i napretku.\nIstovremeno, na osnovu trenutne situacije u svijetu, može se pretpostaviti da će osmi samit G20 biti sve, samo ne harmoničan. Tu je sukob u Siriji, koga nema na zvaničnom dnevnom redu, ali će sigurno biti glavna tema. Domaćin Vladimir Putin izrazio je spremnost da o tome diskutuje i postoji mogućnost da on i američki predsjednik Barak Obama razgovaraju u četiri oka. Odnosi između njih dvojice osjetno su hladniji od afere sa zviždačem Edvardom Snoudenom.\nTema samita G20 ne bi zapravo trebalo da bude spoljna politika, pa će najviše pažnje biti posvećeno privredi. Naime, upravo je privredna kriza i bankrotstvo američke banke „Leman braders“ dovela do prvog samita te grupe prije pet godina. I njemačka kancelarka Angela Merkel je najavila da će privreda i finansije biti glavne teme u Sankt Peterburgu. Istovremeno, potrebno je podržati i zemlje koje nemaju svoje zastupnike u G20. „Svjetska privreda će dobro funkcionisati jedino ako napreduje i privreda najsiromašnijih zemalja“, naglasila je njemačka kancelarka.\nVažno pitanje je dosadašnji bilans reforme finansijskog tržišta. Ono je pokrenuta na samitu u Londonu 2009. godine. Stručnjak Martin Faust iz Frankfurtske škole za finansije i menadžment smatra da ima razloga za zadovoljstvo: „Tu sigurno ima napretka. Banke su danas solidnije“, kaže Faust za DW. Ipak, pojedine banke su i dalje prevelike. Ako takve banke zapadnu u teškoće, države i poreski obveznici i dalje moraju da im pruže podršku. „Postoji taj izraz 'too big to fail' (preveliki za bankrot). Trebalo bi smanjiti međunarodno poslovanje velikih banaka.“\nI Sven Giegold, kritičar globalizacije i poslanik u Evropskom parlamentu, smatra da je reforma na pravom putu. Banke imaju više svog sopstvenog kapitala i njihovo poslovanje je preglednije. Ali to ne znači da nema opasnosti. „I dalje postoji taj mjehur zaduživanja“, kaže on. Preveliko zaduživanje može ponovo da izazove probleme.\nSmanjivanje zaduženja je rješavano još na samitu G20 u Torontu 2010. godine. Odatle nije proizašlo mnogo, osim u Njemačkoj, a ta zemlja stalno mora da se pravda za svoju pretjeranu štednju.\nDugovi neće privući suviše pažnje u Sankt Peterburgu. Važnije će biti trenutne turbulencije u privredama koje brzo rastu – poput onih u Indiji ili Brazilu. Osim toga, pretpostavlja se da će se usvojiti inicijativa G20 protiv izbjegavanja poreza od strane velikih kompanija.\nDakle, pred delegatima G20 stoji veliki posao. Vladimir Putin se pobrinuo za neometani rad. Zakon o demonstracijama je ionako drastično pooštren. Mjere bezbijednosti su ekstremne. Na snagu je stupio čak i poseban red letenja na aerodromu u Sankt Peterburgu.\nAutori: Henrik Böhme / Darko Janjević\nTagovi G20, St. Petersburg, samit, Sirija, Putin, Obama


Tepih Ekol Ibiza 14093-095 120x170 cm - Prodaja, Cena\nŠifra proizvoda: 55620. Poslednja cena bila je: . 5819 din\nKarakteristike proizvoda: Tepih Ekol Ibiza 14093-095 120x170 cm\nBroj uboda: 224.000/m2\nOpis proizvoda: Tepih Ekol Ibiza 14093-095 120x170 cm\nEkol tepisi poznati su po svom kvalitetu. Odaberite pravi tepih koji će oplemeniti Vaš životni ili radni prostor. Napravljen je od polipropilena, visina flora je 13mm i ima 224.000 uboda po kvadratnom metru.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 55620\nSifra 55620, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 55620, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


EU – Samorazarajući sistem – Katalaksija\nRadivoje Ognjanović · Objavljeno 28/01/2011\nBez dobrog poznavanja problematike novca i inflacije, nemoguće je razumeti bilo šta u vezi ekonomije niti shvatiti uzroke krize i svih svetskih lomova koji se dešavaju i koji će se dešavati u bliskoj budućnosti. Iz tog razloga, a pre nego objasnimo razloge zbog kojih je postojeći model Evropske Unije unapred osuđen na propast, reći ćemo nekoliko reči o inflacionizmu i intervencionizmu.\nInflacionizam je monetarna politika koja u novčanoj i kreditnoj ekspanziji vidi način za ostvarenje ekonomskih cilljeva. Ili, kako to Mizes pomalo ironično objašnjava:\n“Inflacionizam je veoma popularna doktrina koja zagovara ideju da progresivno smanjenje kupovne moći monetarne jedinice ima presudnu ulogu u istorijskoj evoluciji. Smatra se da čovečanstvo ne bi dostigalo današnji stepen razvoja da nije došlo do značajnog povećanja količine novca u opticaju.”1\nAko bismo u istoriji čovečanstva tražili njegovu najveću zabludu, onda bi ova zabluda morala zauzeti počasno mesto. Sa logičke strane posmatrano, stvari su više nego očigledne, ali ako se uzme u obzir količina dezinformacija koja se tokom istorije plasirala u vezi ovog pitanja, onda se ne smemo čuditi tome što smo sa tom zabludom ušli i u treći milenijum. Po pravilu, ova ludost, tj. zastupnici ove ludosti, uvek su bili dobro plaćani i nagrađivani. Inflacija je najrazornije oružje koje je čovek izmislio.\nU svom briljantnom delu: “Teorija novca i kredita”,2 Mizes značajan deo knjige posvećuje upravo inflacionizmu, a ovde ćemo preneti neke najzanimljivije delove.\nNaivni inflacionizam zahteva povećanje količine novca ne shvatajući da će to dovesti do smanjenja kupovne moći novca. Naivni inflacionizam želi više novca u opticaju zato što je u njegovim očima novac jednak bogatstvu. Naivni inflacionisti misle: “neka država kreira novac, neka tim novcem sirotnju pretvori u bogataše i neka ih na taj način osloboditi okova kapitalizma.”\nZaista ima i takvih, naivnih inflacionista, ali ima i onih koji veoma dobro shvataju suštinu inflacije i znaju da povećanje količine novca smanjuje kupovnu moć novčane jedinice. Oni to znaju, ali putem inflacije žele da urade drugu stvar – da pomognu dužnicima na račun poverilaca. Isto tako, neki inflacionisti žele da depresiraju novac jer time žele da stimulišu izvoz i destimulišu uvoz.\nNaravno, depresijacija novca može pomoći dužnicima, ali samo ako se povećanje količine novca ne može predvideti. Ukoliko se inflacijske mere mogu predvideti, onda kreditori povećavaju kamatne stope u cilju kompenzacije za kasniji gubitak kapitala. Dakle, ako privredni učesnici zaključe da je vlast neodgovorna u pogledu vođenja monetarne politike, onda se kod privrednih učesnika stvaraju inflaciona očekivanja. Kako se razmere depresijacije nikada ne mogu sa sigurnošću predvideti, kreditori mogu pretrpeti gubitak uprkos podizanju kamatnih stopa. Da bi se isključila takva iznenađenja, kreditori se brane tako što: ili pozajmljuju novac u stabilnoj valuti (ili sa deviznom klauzulom), ili tako što formiraju kamatne stope na znatno višem nivou od očekivane depresijacije novca.\nPostoje i oni inflacionisti koji bi depresijaciju novca koristili za stimulisanje proizvodnje i stimulisanje izvoza. Ovde se mora znati to da je apsolutni nivo vrednosti novca (njegova kupovna snaga u odnosu na robu i usluge, kao i njegova kupovna snaga u odnosu na druge valute) potpuno beznačajan kako u pogledu eksterne, tako i u pogledu interne trgovine. Eventualnu korist imaju samo pojedinci u post-inflacionom periodu (dok period tržišnog prilagođavanja novoj količini novca još traje), a kada on dođe do svog kraja – nestanu i svi “pozitivni efekti”. Teorijski posmatrano, da bi se obezbedili “stalni pozitivni efekti”, moralo bi se pristupiti kontinuiranom i progresivnom smanjenju vrednosti novca, ali je jasno da je nemoguće postići takav monetarni sistem koji bi konstantno obezvređivao svoj novac.\nOsim naivnih inflacionista imamo i one koji su sve ostalo, samo ne naivni. Oni inflaciju vide kao najefikasniji metod zakonite pljačke, i zato se na sve načine bore da uspostave kontrolu nad centralnom emisionom bankom i bankarskim sistemom. U periodu novčane i kreditne ekspanzije dolazi do masovne redistribucije bogatstva u korist lažne elite u trouglu vlast-centralna banka- bankarski sistem, a nakon tog perioda ulazimo u period krize kada stanovništvo postane svesno (ili barem delimično svesno) onoga što ga je snašlo.\nU periodu krize vlast nije u mogućnosti da putem poreskog sistema obezbedi finansiranje budžeta na prethodnom nivou i zato pribegava još većoj inflaciji, tj. odlučuje se za očajničke mere uništenja novca i razaranja sistema, a sve zarad opstanka na vlasti. Brzina razaranja sistema zavisi od veličine inflacije u prethodnom periodu, tj. od veličine redistribuiranog bogatstva.\nPovodom terminološke manipulacije ekonomskim pojmovima, Mizes u jednom svom predavanj,3 kaže kako je vlast proklamovala novi metod opšteg prosperiteta i dala mu ime – finansiranje deficita. Divna reč, kaže Mizes, ali ti tehnički termini imaju i jednu lošu osobinu – narod ih ne razume. Režim i režimski mediji nam tako govore o finansiranju deficita, a ako to prevedemo na narodni jezik saznajemo da se tu radi o štampanju novca. Šta znači reč deficit? To znači da vlast troši više nego što porezima može da prikupi, a ta razlika se finansira iz nove emisije novca, tj. tako što se smanjuje kupovna moć novčane jedinice i pljačka naša ušteđevina. Ako želimo da imamo novac kao sredstvo razmene, on mora biti nešto što se ne sme povećavati. Najveću štetu novcu nisu učinili kriminalci, već vlast. Vlast teži ka tome da troši sve više novca i time razara monetarni sistem. Neophodno je sprečiti vlast u procesu razaranja monetarnog sistema.\nPosledice inflatorne monetarne politike su pogubne za ekonomski sistem. U inflatornim vremenima manifestuje se stanje euforije i stvara se veštački osećaj bogatstva i utisak velikog opšteg prosperiteta. Oni koji bi bez inflacije stvaraili nizak profit, tada stvaraju neobično visok profit. Oni koji bi bez inflacije stvarali visok profit, tada stvaraju jos viši profit. Čak i one kompanije koje u normalnim uslovima ne bi opstale na tržištu, u inflatornim vremenima veštački opstaju u životu. U inflatornim vremenima nema stečaja, svi nastavljaju da rade kao i ranije.\nU vreme inflatorne kreditne ekspanzije, bogatstvo se preliva u ruke prvih primalaca novokreiranog novca. Bogatstvo se preliva na skriven i u dobroj meri neprimećen način. Društvo nije svesno da dolazi do masovnog povećanja količine novca, a onda, u takvom inflatornom okruženju, transfer novca ostaje zamaskiran lažnim prosperitetom.\nKada maska padne, i kada svi postanu svesni krize, dolazi do masovnog bankrota privrede, a njihov kapital prelazi u ruke kreditora, tj. u ruke istih onih koji su i glavni krivci za izbijanje krize. Na taj način bankarski sistem (u saradnji sa vlastima i centralnom bankom) izvlači korist kako u periodu inflacije (novčane i kreditne ekspanzije), tako i u periodu deflacije. Tu imamo i jedan interesantan fenomen: u periodu krize, a u cilju što bržeg izmirenja duga prema poveriocima, dužnici pokušavaju da što pre prodaju svoju imovinu; to dodatno pogoršava situaciju na tržištu jer dodatno obara cenu imovine, i na taj način proces izmirenja dugova čini još težim. Ili, kako to kaže Irving Fišer (Irving Fisher): “Što više dužnici plaćaju, to više duguju”.\nNa razliku u mehanizmu transfera bogatstva putem delovanja inflacije i deflacije, sjajno ukazuje Hulsman (J. G. Hulsmann):\n“Ukratko, ključna osobina deflacije je ta da u periodu deflacije proces redistribucije bogatstva nije skriven i da on ide ruku pod ruku sa procesom promene količine novca. Deflacija prouzrokuje jasno vidljiv očaj za mnoge ljude, a isto tako su jasno vidljivi i dobitnici. To je u potpunoj suprotnosti sa inflacijom koja kreira anonimne dobitnike na račun anonimnih gubitnika. Inflacija je tajni proces otimačine i perfektno sredstvo eksploatacije populacije od strane lažne elite, dok deflacija predstavlja javnu redistribuciju bogatstva putem bankrota.”4\nOvde imamo i odgovor na pitanje zašto država pribegava inflatornoj monetarnoj politici. Samo u inflatornom okruženju država može biti darežljiva prema određenim političkim i interesnim grupama a da ne izazove preveliku pažnju javnosti u pogledu svog kriminalnog delovanja. Za razliku od inflatornog perioda, u vreme deflacije dolazi do ogoljavanja čitavog pljačkaškog mehanizma, a onda postoje šanse i za destabilizaciju političkog sistema (barem u visokosvesnim društvima koja nisu pala u apatiju i koja nemaju fatalistički pogled na svet).\nAko bismo pokušali da sumiramo priču o inflaciji, onda bismo rekli sledeće:\nInflacijom se ne postiže ništa: inflacija ne pomaže narodu da poveća svoju kupovnu moć, inflacija ne pomaže narodu u očuvanju svoje nezavisnosti, ni jednom kapitalnom projektu nije potrebna inflacija, inflacija nije lek ni za jedan problem – jedina uloga inflacije je redistribucija dohotka, a jedino služi vlastima da ublaze grižu savest za učinjenu katastrofu, i to samo pod uslovom da nisu znali šta rade i kakve će stvarne posledice biti.\nVlada i banke ne mogu naciju učiniti bogatom; jedino što mogu uraditi je to da jedan parazitski povlašćeni sloj društva učine bogatim, a sve na račun svih ostalih. Inflacija ne stvara dohodak, inflacija ne pospešuje privredni rast, inflacija samo preusmerava bogatstvo od jedne grupe ka drugoj grupi, a sekundarni efekti inflacije su: predimenzionirani proizvodni kapaciteti, promašene investicije i dekumulacija kapitala.\nU slobodnom tržišnom sistemu pozicija države ne bi smela da se razlikuje od uloge bilo kog drugog učesnika u tržišnom procesu. Ukoliko država pokuša da negira tržišne zakone i da putem intervencionističkih mera “koriguje tržišne greške”, sistem ulazi u začarani krug beskonačnog intervencionizma, a čiji je logični kraj – socijalizam.\nIstorija nas uči da su svi pokušaji državnog intervencionizma doživeli svoj tragičan kraj. Svi primeri, od Dioklecijanovog edikta, preko regulisanja cena u srednjem veku, pa sve do maksimiziranja cena u Francuskoj revoluciji, jasno ukazuju na svu pogubnost ignorisanja tržišnih zakona.\nU tom pogledu, etatistima je ideal uvek bio socijalizam jer on predstavlja idealan poligon za eksperimentisanje na svim nivoima. U socijalizmu sa centralističkom organizacijom proizvodnje i distribucije, država odlučuje o svemu. Državna administracija određuje: šta će se proizvoditi, kako će se proizvoditi, u kojim količinama i asortimanu će se proizvoditi, po kojim cenama će se proizvodi prodavati, kako će se proizvodi distribuirati, visinu i raspon plata, investicionu politiku, visinu poreza itd. Nema predviđanja, nema gubitaka, nema profita. Nema ni inovacija, osim ako to ne bude dozvoljeno od strane vlasti. Vlast upravlja i nadgleda sve. Etatizam ne dozvoljava drugačije ponašanje ako ono nije u potpunoj saglasnosti sa socijalističkom idejom. Društveni život postaje predmet ograničenja, upravljan čitavim nizom zakona. U etatizmu se na sve gleda u svetlu snage, sile i moći.\nOvde možemo postaviti pitanje: zašto ovde govorimo o jednom propalom sistemu centralističkog planiranja? Kakve veze ima EU sa propalim sistemom bivšeg SSSR-a? Ima velike veze, vezu ćemo uspostaviti, ali pre uspostavljanja te veze, a da bi sve bilo jasnije, i da bismo razgraničili bitno od nebitnog – moramo jasno definisati pojmove. U tom pogledu ovde ćemo navesti jedan razgovor koji je vodio bivši predsednik SSSR-a, Nikita Hruščov, sa američkim sekretarom za poljoprivredu Bensonom. Prvo je Hruščov rekao da će “komunizam postepeno progutati demokratiju”, onda je Benson na to odgovorio da Amerika nikada neće prihvatiti komunizam (socijalizam), a Hruščov mu je odgovorio:\n“To se već događa, komunizam svakoga dana postepeno nagriza Ameriku. Amerikanci će svakoga dana prihvatati sve više i više komunističkih ideja, a onda, jednoga dana, će shvatiti da ih je komunizam progutao i da od demokratije nije ostalo ništa drugo osim imena. U pogledu politike i načina upravljanja, Amerika će prerasti u komunizam. Ameriku neće uništiti atomsko oružje, već konstantno ubrizgavanje injekcija socijalističko-komunističkih principa.”\nZaista je fascinantna dubina reči koje je Hruščov ovde izgovorio. Ova Hruščovljeva izjava je interesantna iz najmanje dva razloga. Prvo, jasno vidimo da je Hruščov izuzetno dobro predvideo porast intervencionizma u Americi, a ispostavilo se da je upravo intervencionizam doveo Ameriku na korak od potpunog sloma. Drugo, ako Hruščov o socijalističkim principima govori kao o “oružju za uništenje jednog društva”, onda to implicira da je Hruščov bio potpuno svestan toga da je socijalizam neodrživ sistem, i da se po tom pitanju potpuno slaže sa Mizesovim i Hajekovim učenjem koje kaže da je socijalizam samouništavajući sistem. Naravno, onda je sasvim jasno i to da je Hruščov bio potpuno svestan i neminovnosti sloma Sovjetskog Saveza.\nKao što smo videli, Hruščov veoma dobro identifikuje problem i ne posmatra sistem u odnosu na formalni oblik državnog uređenja već ga posmatra u odnosu na stepen implementacije socijalističko-komunističkih principa, a u tom pogledu današnji intervencionistički kapitalizam se sve više približava socijalističkom sistemu bivšeg Sovjetskog Saveza. Etatistički modeli se mogu znatno razlikovati u formalnim oblicima, ali od presudne važnosti za razlučivanje kapitalizma od socijalizma – nije forma već suština. U tom pogledu moramo znati da etatizam ne mora neophodno zahtevati formalni prenos celokupnog vlasništva sredstava za proizvodnju u državno vlasništvo, daleko je bitniji stepen kontrole nad ključnim privrednim sektorima. Ukoliko država na sebe preuzme kontrolu: finansijskog sektora, prirodnih resursa, javnih i komunalnih preduzeća, transportnog sistema i tako dalje, i ako njima pridodamo širok spektar mera iz oblasti fiskalne politike, onda se bez većih problema mala privreda i poljoprivreda mogu prepustiti “slobodnom trižištu” jer ona bivaju indirektno kontrolisana od strane države. Formalno, mali preduzetnici i poljoprivrednici i dalje ostaju vlasnici, mogu nastaviti sa radom, mogu ostvarivati “razuman dohodak”, ali je suština u tome da se svako domaćinstvo pretvara u zvaničnu profesiju, a samim tim postaje indirektno kontrolisano. Uprkos formalnoj privrednoj slobodi poljoprivrednika i malih privrednika, u svojoj suštini to je čista fikcija jer masovnom državnom intervencijom u ključnim privrednim segmentima, država do te mere degradira slobodno tržište da svako privatno preduzeće može poslovati samo na granici opstanka ili će otići u stečaj.\nDa bi prethodno rečeno dobilo svoj pravi smisao, značenje pojma “država” se mora proširiti na državnu vlast, centralne banke i bankarski sistem. Ovom krugu se mogu pridodati i vlasnici najvećih multinacionalnih kompanija, ali njih nije neophodno pominjati jer se vlasnici tih najvećih kompanija već nalaze u navedenoj grupi.\nDakle, razlika između ustrojstva bivšeg SSSR-a i ustrojstva današnjih zapadnih država (posebno u kontinentalnoj Evropi) – je čisto formalne prirode. U bivšem SSSR-u sve je bilo pod kontrolom državnog politbiroa, a u današnjim zapadnim državama ulogu politbiroa su preuzeli kontrolori centralnih banaka i bankarskog sistema, a sve uz logističku podršku formalnih državnih vlasti.\nOvo što se sada dešava u svetu – destrukcija monetarnog poretka – je rezultat namerne akcije od strane vlada čije su valute služile kao rezervne svetske valute. Centralne emisione banke, formalno nezavisne, postale su instrument u procesu dezorganizacije i rušenja monetarnog poretka. Svi projekti za “unapređenje novčanog sistema” idu u pravcu stvaranja jedne super-privilegovane super-banke. Potrebno je samo stvoriti Svetsku banku, dati joj potpunu kontrolu kreiranja svetskog novca, a onda će nastati “blagostanje”. Najtragičnije u svemu tome je to da se uzroci sloma finansijskog sistema konstantno zataškavaju uz pomoć sistemski podmićene i kriminalizovane ekonomske i političke “elite”, a da se rešenja ne traže u razgradnji postojećeg, potpuno naopako postavljenog sistema, već u njegovoj nadogradnji i dizanju na još viši, svetski, nivo. Isti oni koji su orkestrirali sadašnji finansijski haos, sada traže “rešenje” i svim silama se zalažu za uspostavljanje jedne džinovske, monstrum banke – svetske banke, koja će usrećiti čovečanstvo sa jeftinim kreditima.\nSa stanovišta ekonomske nauke, one prave ekonomske nauke, takva rešenja se ne smatraju rešenjem, već stvaranjem još većeg problema i kulminacijom potpunog bezumlja. Takve ideje jesu vrhunac ekonomskog ludila, ali se mora reći da se one nisu pojavile tek tako, slučajno, već da predstavljaju logički ishod prethodno kreirane i nametnute socijalne filozofije.\nNovac, kao tržišni fenomen, je medijum razmene, i kao takav – mora biti stabilan jer je to uslov funkcionisanja tržišnog mehanizma. Bez stabilnog novca nema tržišta, bez tržišta nema ekonomske kalkulacije, a samim tim ni racionalnih poslovnih odluka. Bez stabilnog novca nestaje tržišta, a stalno rastući državni intervencionizam do te mere izobličava tržišne uslove, da se oni više i ne mogu zvati kapitalizmom već se moraju nazvati pravim imenom – socijalizam.\nSvakodnevno se mogu čuti orkestrirani napadi na sve ono što se poistovećuje sa slobodnim tržištem, a veliča sistem koji je doživeo tako tragičan kraj – sovjetski sistem intervencionizma i centralnog planiranja. Društvo se konstantno dezinformiše raznoraznim terminološkim smicalicama. Sve je u rukama vlasti, svi očekuju spas od vlasti i njihovog “planiranja”, a pod tim planiranjem se ne podrazumeva uspostavljanje funkcionalnog makroekonomskog sistema, već pravo i ogoljeno centralističko planiranje po sistemu centralističkog planiranja bivšeg SSSR-a. Na društvo se više ne gleda kao na sistem zasnovan na individualnim sposobnostima i kreativizmu, u kojem svaki pojedinac planira svoj sopstveni život, već se društvo pretvorilo u kolektivnu masu bezličnih piona, raspoređenih na državno-centralističkoj šahovskoj tabli, bez obzira da li se ona formalno zvala Politbiro, Vlada ili Evropska komisija.\nU procesu stvaranja totalitarnog sistema, vlast koristi najjače oružje – inflaciju.\nU poremećenom ekonomskom sistemu, a uz logističku podršku sistemski podmićenih ekonomskih stručnjaka, propagira se iluzionistička obmana da se deficitom i ekspanzionom monetarnom politikom postiže prosperitet, privredni rast, stabilnost i progres. Njihova politika, njihova moć, njihova iluzionistička obmana, stoje na samo jednom stubu – inflaciji.\nMalo je onih koji nisu maštali o slobodnoj Evropi, Evropi bez granica u kojoj bi se uspostavila slobodna trgovina, slobodan protok roba, ljudi, kapitala i ideja. U toj viziji, istinski liberalnoj i hrišćanskoj viziji, individualne slobode bi bile najveće bogatstvo i stub na kome bi se zasnivale sve druge vrednosti. U toj viziji, suverene države bi branile pravo na ličnu svojinu i tržišnu ekonomiju, a usled tržišnog mehanizma postepeno bi nestajali antagonizmi među narodima i državama, što bi kasnije, postepeno, možda vodilo i ka eventualnom slabljenju nacionalnih država i proširenjem saradnje i na ostale nivoe uređenja državnih odnosa. Za ispunjenje te vizije jedino je bila potrebna sloboda, i ništa više od slobode.\nIli, kako to u svojoj knjizi “The Tragedy of the Euro” kaže Filip Bagus (Philipp Bagus):\n“Za ispunjenje te vizije nije bilo potrebno stvarati evropsku super-državu”.5\nU liberalnoj i istinski slobodnoj Evropi, dešavalo bi se sledeće: kapital bi se kretao ka krajevima sa nižim platama i tako ih povećavao; radna snaga bi se kretala ka mestima gde su plate veće i tako ih snižavao; dolazilo bi do zdravog takmičenja u pogledu nižih poreza; konkurencija na svim nivoima bi doprinosila sniženju cena; slobodno formiranje kurseva nacionalnih valuta bi vodilo ka stabilnosti valuta, i tako dalje. Sistem stvaran u skladu sa slobodnim tržištem bi obezbedio procvat trgovine, preduzetništva, efikasnosti, ekonomičnosti, produktivnosti i svih ostalih blagodeti koje tržište sa sobom nosi.\nNažalost, kaže Bagus, ideja o slobodnoj Evropi, zasnovanoj na slobodnom tržištu i ličnim slobodama, nije pobedila, a umesto te i takve, slobodne Evrope – pobedila je ideja totalitarizma.\nKoalicija nacionalista, socijalista i konzervativaca, vidi EU kao imperiju ili protekcionističko utvrđenje u odnosu na ostatak sveta. Protekcionizam prema spolja, intervencionizam unutar EU. Etatistički san o centralizovanoj državi kojom upravljaju tehnokrate. Po etatističkom idealu, centar imperije vlada periferijom uz pomoć centralizovanog zakonodavstva. Socijalistička vizija Evrope je ideal privilegovanih grupa: političara, birokrata, interesnih grupa i supstituisanih sektora koji u stvaranju centralizovane države vide šansu za svoje bogaćenje.\nPolitička utakmica postaje prepreka za stvaranje centralizovane države, tako da se politika postepeno sklanja od javne kontrole. Takva država svakim danom postaje sve manje demokratska, a sve više birokratska i tehnokratska. U tom kontekstu treba posmatrati i stvaranje Evropske centralne banke (ECB), ideju o uspostavljanju Evropskog ministarstva za finansije, kao i na dalje proširenje nadležnosti Evropske komisije.\nEvropska unija, kao nova Rimska imperija, mora biti organizovana bez odlaganja, bez obzira na cenu, jer svako odlaganje sa sobom nosi opasnost od buđenja liberalnih ideja koje mogu vratiti točak istorije “unazad”.\nKao što smo videli, nije postojao ni jedan ekonomski razlog za uvođenje evra kao zvanične valute novokreirane Unije. Nasuprot tome, svi ekonomski argumenti su govorili suprotno, zajednička valuta (paralelno sa ukidanjem carina) će neminovno dovesti do masovnog odliva kapitala od periferije ka centru, tj. od manje efikasnih država ka najefikasnijim državama, a kao posledica toga doći će do ogromne neravnoteže u pogledu rasta zaduženosti perifernih država, do velikog trgovinskog deficita perifernih država, do velikog problema finansiranja budžetskih deficita, a kasnije i do velikih problema u pogledu razmene roba i usluga.\nOvde moramo pomenuti i to da je velika greška misliti da će najbogatije države (pre svega Nemačka) imati korist od ove krize. U početnoj fazi to će biti tako jer će se kapital slivati od periferije ka centru, ali je problem u tome što će taj jednosmerni tok kapitala prouzrokovati veštačko dizanje proizvodnih kapaciteta (dizanje kapaciteta na osnovu neodrživo velike tražnje), a kada tom periodu dođe kraj (a kraj je već došao), onda će se kriza, bez izuzetka, preliti na sve EU države. Pogrešno je o sadašnjoj krizi razmišljati na način država dobitnika i država gubitnika; ne, ovde se ne radi o tome da će bilo koja država i bilo koja nacija imati koristi od ove krize, već se radi o tome da će korist imati samo jedan otrgnuti finansijski centar moći.\nDakle, evro je uveden ne da bi doprineo sniženju troškova i podsticao trgovinu i turizam među članicama evro-zone (kako su govorili zastupnici ideje zajedničke valute), već da bi poslužio svojoj osnovnoj svrsi – kreiranju krize u cilju ubrzanog stvaranja centralizovane države. Uvođenje evra, kao metod državne intervencije, stvara probleme, a ti problemi traže dodatnu intervenciju. Nova intervencija izaziva nove probleme, novi problemi traže dodatne intervencije, i tako redom, sistem ulazi u proces beskonačnog državnog intervencionizma koji vodi najvećem problemu – političkoj centralizaciji socijalističke i totalitarne Evrope.\nNakon uvođenja evra, nije prošlo ni 10 godina a već se potvrđuju predviđanja o nemogućnosti funkcionisanja veštački stvorenog sistema, sistema sastavljenog od nekompatibilnih ekonomskih podsistema. Uvođenje evra kao zajedničke valute, u direktnoj je suprotnosti sa ekonomskim zakonima slobodnog tržišta. Umesto slobodne tržišne utakmice velikog broja nacionalnih valuta, u kojoj bi valutni kurs bio korektivni mehanizam za usklađivanje međusobno održive razmene i sprečavanje povećanja neravnoteže u pogledu trgovinskih deficita, uvođenje zajedničke valute je dalo sličan rezultat kao i Smithsonian sistem fiksiranih kurseva. Razlika je samo u tome što smo kod fiksiranih kurseva valuta ipak imali različite valute, tako da je poremećaj bilo lako uočiti (i sistem ukinuti nakon samo godinu dana od uvođenja), dok je u jednovalutnom sistemu, i u uslovima masovne kreditne ekspanzije, problem bilo teže uočiti, pa je zbog toga kriza izbila sa zadrškom.\nMehanizam monetarne redistribucije\nNa osnovu svega navedenog, sasvim je jasno da je evro jedna ogromna prevara, prevara koja se sastoji u masovnoj emisiji novca, a samim tim je došlo i do ogromne redistribucije bogatstva, a da bi se takva prevara mogla sprovesti u praksi – bilo je potrebno proširiti krug privilegovanih, tj. onih koji će od zajedničke valute i ECB imati korist. Naravno, čim se govori o privilegijama, uz vlast i centralnu emisionu banku, odmah svrstavamo i bankarski sektor koji posluje po principu frakcionog bankarstva. Bankama je omogućeno da emituju lažni novac i po tom osnovu ostvaruju enormnu dobit, a za uzvrat banke kupuju državne obveznice i tako finansiraju političare, a političari putem fiskalne politike finansiraju (podmićuju) lažnu ekonomsku i kulturnu elitu.\nFilip Bagus je ovde krajnje otvoren i sasvim jasno kaže:\n“Kreiranje novca je najprofitabilniji biznis, a bankama je omugućeno da kreiraju kreditni novac jer im je to omogućila vlast. U stvari, ako sa strane ostavimo sve manevre i kamuflažna sredstva, čiji je cilj odvlačenje pažnje sa bitnog na nebitno, bankarski sistem, ECB i vlast – su jedna institucija”.\nBagus nastavlja sa objašnjavanjem kriminalnog mehanizma:\nVlast uspostavlja svoju štampariju novca (ECB). Centralna banka u velikim količinama kupuje vladine obveznice i tako finansira vlast. Vlast plaća kamatu na te obveznice i na taj način se u znatnoj meri povećava profit centralne banke, ali centralna banka taj profit šalje nazad vlastima. Kada obveznice prispeju za naplatu, vlast ne mora da plati ni glavnicu, a to se radi tako što banke kupuju nove obveznice, tj. sa novcem od novog duga se plaća stari dug. Na taj način, dug se nikada ne plaća već se stalno odlaže i uvećava.\nNa nižem nivou na scenu stupa “franchise system”, tj. bankama se daje privilegovan status u procesu emisije novca. Banke kreiraju novac, a zatim tim novcem kupuju državne obveznice ili ih koriste kao garanciju (collateral) za dobijanje zajma od centralne banke. Banke koriste novokreirani novac i za kreditiranje privrede i stanovništva. Bilo kako bilo, bankarski sistem nikada ne izneverava državnu vlast u pogledu finansiranja duga, a za uzvrat banke bivaju nagrađene od strane centralne banke koja od banaka kupuje državne obveznice ili ih prihvata kao garanciju za nove kredite bankarskom sistemu.\nSistem je dosta vešto i komplikovano zakamufliran, ali u suštini je veoma jednostavan i identičan je sistemu u kome jedna mala grupa moćnika ima ekskluzivno pravo štampanja (krivotvorenja) novca, a sve se svodi na to da se na taj način vrši redistribucija bogatstva, i to na dva načina: 1) putem ogromnih plata i bonusa zaposlenih u navedenim privilegovanim sektorima, i pod 2) putem favorizovanja prvih primalaca novoemitovanog novca.\nAko se uzme u obzir i to da se ECB uključila u kupovinu hartija od vrednosti (čitaj, hartija bez vrednosti) na sekundarnom tržištu, onda slika postaje još katastrofalnija. Naime, država putem zaduženja finansira svoju poslušničku državnu “elitu”, a pošto država nema realnog novca onda pribegava štampanju obveznica. Centralna banka kupuje te državne obveznice iz nove emisije novca. Banke takođe kupuju državne obveznice, ali sa takođe nepostojećim novcem, tj. sa novokreiranim kreditnim novcem, a kasnije te obveznice opet kupuje centralna banka iz nove emisije novca. Osim toga, banke kreditiraju koga god požele, bez obzira da li to ima ekonomskog rezona ili ne, a kada dođu do faze bankrota onda se u igru opet ubacuje centralna banka i na sekundarnom tržištu kupuje bezvredna bankarska potraživanja (toxic assets).\nIma li spasa Evropskoj Uniji ?\nSa stanovišta Austrijske škole ekonomije, sistem koji se zasniva na kreditnoj ekspanziji putem frakcionog bankarstva, iskrivljuje realnu sliku stanja ekonomije, šalje pogrešne signale privredi u pogledu realne tražnje i održive proizvodnje, a kao posledicu takve iskrivljene slike ekonomije dobijamo promašene investicije i predimenzionirane proizvodne kapacitete. Kada se sistem izgradi na pogrešnoj ekonomskoj kalkulaciji, onda ga je nemoguće spasiti od kolapsa. Takav sistem možete stimulisati koliko god hoćete, u njega možete ubacivati lažnog novca koliko god hoćete, ali predimenzionirane proizvodne kapacitete i promašene investicije ne možete održati u životu.\nKada u obzir uzmemo i ogromnu disproporciju u pogledu privredne efikasnosti i stepena razvoja država članica Evropske unije, onda slika postaje još tragičnija jer je čitav sistem dospeo u stanje “ekonomskog vakuuma”. Sa jedne strane imamo strahovitu državnu (sistemsku) intervenciju koja u potpunosti iskrivljuje realnu sliku stanja privrede, a sa druge strane imamo privid postojanja slobodnog tržišta i očekivanje da privredni subjekti posluju po tržišnim zakonima.\nNažalost, to je nemoguće. Nemoguće je u isto vreme imati i socijalizam i slobodno tržište – jedno od to dvoje mora izgubiti bitku, ali je problem u tome što je u sadašnjoj političkoj situaciji koja vlada u EU, nemoguće krenuti ni napred ni nazad. Evropska unija je raspolućena između sulude ideje socijalizma (koju zagovaraju najmoćniji evropski krugovi) i slobodnog tržišta koje se nameće samo po sebi kao jedini mogući održiv model. Kako vreme bude prolazilo, kriza će se sve više produbljivati, moćnici će sve karte baciti na stvaranje jedne unitarne i totalitarne države, na kraju će verovatno i uspeti u toj nameri, ali biće to pirova pobeda jer država koja bude stvorena na razvalinama današnjih nezavisnih država – neće moći da funkcioniše.\nAko se zna sve ovo što se zna: da je EU promašen koncept, da predstavlja neodrživ sistem i da će se pre ili kasnije raspasti, zaista je neverovatno da se u Srbiji još nije stvorila kritična masa nezavisnih intelektualaca koja bi otvoreno rekla ono što se pre ili kasnije mora reći – Srbija nema šta da traži u EU i zato se pod hitno mora okrenuti samoj sebi, moraju se poništiti sve dosad donesene odluke u pogledu EU integracija, i mora se prekinuti proces razaranja srpske privrede.\nŠto se pre to shvati – to bolje.\nJorg Guido Hulsmann: Deflation and Liberty [↩]


Zašto je selektor Troicki u poslednji čas ubacio Krajinovića umesto Ćaćića? - Telegraf.rs\n03/12/21 | 22:55 ≫ 23:06\nBili smo na ivici eliminacije u grupi, pa smo jedva prošli četvrtfinale, ali polufinale nam je bila poslednja stanica\nSan o još jedoj "salatari" je nestao, makar u za ovu godinu. Srbija je imala veliku šansu da se preko Hrvatske plasira u finale i pokuša da osvoji Dejvis kup, ko god bio na drugoj strani kasnije. Ipak, situacija nas je dovela do momenta u kojem Novak i njegov partner moraju da savladaju najjači dubl na svetu, Nikolu Mektića i Mata Pavića, za prolaz dalje. Svi su očekivali Nikolu Ćaćića pored Đokovića, ali je izašao Filip Krajinović. Zašto se to dogodilo?\nĆaćić je bio jedini izraziti dubl igrač u našoj reprezentaciji, ali i najneiskusniji na planu igranja u Dejvis kupu. Ipak, on je bio oružje kojim je možda moglo i da dođe do prevrata, pa je selektorska odluka Viktora Troickog naišla na iznenađenje nakon što je Krajinović viđen u polju sa Novakom.\nDosta toga zavisi i od samog raspoloženja i dogovora igrača međusobno, ali i sa selektorom.\nFilip nije imao dobru sezonu, povrede su ga omele da napravi nešto više 2021. godine, ali je postojala podloga da učestvuje u najbitnijem meču u Madridu.\nPrvo, Krajinović ima veliko iskustvo igranja u reprezentativnom ruhu, znao je dosta puta da se nosi sa pritiskom, ali definitivno nije bio spreman da pokaže više ovom prilikom.\nDrugo, Novak je u paru sa Filipom odigrao 11 mečeva od 2014. godine, a imao je i priliku da igra protiv Mata Pavića pre dve godine, upravo sa Noletom u dublu.\nTreće, raspon ruku i solidan servis je ulazna karta za dubl meč, pa je nada postojala da bi sa Đokovićem uz sebe mogao da priušti iznenađenje.\nDo toga nije došlo, a jasno se osetila Krajinovićeva nespremnost u drugom setu kada je sve naglo potonulo u ponor.\nMožda bi Ćaćić mogao više da se nosi sa protivnicima koji igraju u njegovoj konkurenciji, ali sve ostaje u domenu "možda".\nNikola nije imao toliko prilike da igra sa Đokovićem u paru, ali sva tri meča koja su odigrana u tom sastavu su imala udela u ovoj godini.\nSva tri su završena u tri seta, a poslednji je rezultovao i pobedom protiv Nedovjesova i Golubjeva u četvrtfinalu Dejvis kupa.\nĐoković se ne dovodi u raspravu, njegovo prisustvo na terenu je nešto neizostavno, što je sada već davnih godina i iskusni Radek Štepanek potvrdio.\n- Srbija je ostavila Ferari u garaži - kazao je 2013. godine Štepanek kada je video da Novaka nema u kombinaciji za dubl.\nJoš kad bi postojala dva Novaka Đokovića, onda ne bismo verovatno ni razmišljali na ovu temu. Do tada, moraćemo da iskoristimo njegovu volju da još uvek igra za reprezentaciju Srbije, ali će remont u ostalim delovima selekcije morati da se odradi.\nBili smo na ivici eliminacije u grupi, pa smo jedva prošli četvrtfinale, ali polufinale nam je bila poslednja stanica.\nOpomene su stizale, a na kraju nas je stigla i kazna.\n4. decembar 2021 | 06:44\nOn da zna nesto bio bi dobar igrac a mi ocekujemo da bude dibar trener, tj ja ne ocekujem.\n4. decembar 2021 | 06:25\nHaha...Troicki trener!?!? Pa on nije znao da igra tenis, samim tim ne moze da bude ni trener. Covjek nema autoritet ni medju klincima. Vratiti Zimonjica ili nesto mjenjati!\n4. decembar 2021 | 06:17\nNemaju pojma nijedan osim Novaka ,zalosno toliko godina u tenisu a nikakvih rezultata,tuga


Dževad Malkoč, ministar za pitanja boraca i RVI u Vladi Unsko-sanskog kantona posjetio je jučer članove Udruženja veterana Krajine 92.-95. Regije Prijedor.\nVeteranima 5. i 7. Korpusa AR BiH, povratnicima u prijedorsku regiju ovo Ministarstvo pomaže da ostvare osnovna prava po osnovu boračkog statusa i to je, kako ističu veterani, jedina pomoć na koju mogu računati. Ministar Malkoč razgovarao je sa članovima Udruženja o problemima koji prate populaciju povratnika, a kao poseban prioritet ističu da je demobilisanim borcim, povratnicima potrebna pomoć za liječenje te da budu obuhvaćenima programima za stambeno zbrinjavanje Kantonalnog fonda USK.\nVlada USK, kao i do sad, odazvat će se molbama naših saboraca, veterana-povratnika u regiju Prijedor, da im ovaj Kanton pomogne u liječenju i stambenom zbrinjavanju, kazao je ministar Malkoč.\nMinistarstvo za pitanja boraca i RVI pomoći će aktivnosti ovog udruženja u spomen kojim je se obilježevaju značajni datumi iz odbrabeno- oslobodilačkog rata i odaje počast herojima braniteljima. Tako će ce uključiti i u organizaciju svečane akademije povodom Dana državnosti BiH i obilježavanja godišnjice 17. viteške krajiške brigade. Predstavnici USK će se pridružiti veteranima Prijedora i zajednički tih dana posjetiti porodicu heroja odbrane, rahmetli Adila Bešića.


Energetics MAXIR Y UX LNG, muški donji dio trenerke | Intersport\nEnergetics Maxir Y ux Lng je donji dio trenerke odličan za razne sportske i rekreativne aktivnosti. Izrađen je od udobnog i mekog materijala koji garantuje komfor. Trenerka ima elastični struk koji je moguće podešavati i veoma korisne džepove.\nNapišite o čemu razmišljate… Energetics MAXIR Y UX LNG, muški donji dio trenerke


BOJANA JOVETIĆ oduševila publiku 41. Belgrade Fashion Week-a kolekcijom ''Something About Her''! - Harper's BAZAAR Srbija\nAndrea Bocelli održava koncert u milanskoj katedrali za Uskrs\nInspiracija u samoizolaciji: svilena marama kao vaš glavni adut\nModna retrospektiva: dani slave Claudie Schiffer\nModa / Revije 30. mart 2017.\nBOJANA JOVETIĆ oduševila publiku 41. Belgrade Fashion Week-a kolekcijom ''Something About Her''!\nPOGLEDAJ GALERIJU16 slika\nBOJANA JOVETIĆ, modna dizajnerka, koja je svojom prvom revijom u oktobru 2016. godine privukla pažnju modne publike i medija, sinoć je u okviru druge večeri Belgrade Fashion Week-a prezentovala kolekciju za proleće/leto 2017, za koju je nagrađena velikim aplauzom!\nKolekcija nosi naziv ''Something About Her'' i posvećena je romantičnim damama, koje su prihvatile njen ''izazov'' iz prethodne kolekcije, i koje su se prepoznale u njenom radu, smele u svom modnom izrazu. Karneri, kao neizbežan trend ove sezone, najupečatljiviji su detalj kolekcije. Različitih materijala i boja aplicirani na suknjama, bluzama i jaknama, deo su ove romantične priče koju čine još i lepršave haljine, kratke suknje, jakne, pantalone, košulje.\nOno čime se dizajnerka posebno ponosi su pažljivo izabrani i izuzetno kvalitetni materijali. Pored svile, kože i viskoze, Bojana uvodi teksas i to u beloj boji i srebrno - sjajnoj boji, keper sa visokim sjajem, kuper, i neizbežne metalne zipove.\nI ova kolekcija Bojane Jovetić vrlo je nosiva, sa velikim izborom komada koje devojke mogu da kombinuju u različitim varijantama u zavisnosti od raspoloženja i prilike.\nMnogobrojnu publiku na reviji činile su upravo dame, a revija je ispraćena velikim aplauzom.\nReviji je prisustvovao veliki broj javnih ličnosti, među kojima su: Anđelka Prpić, Ana Stanić, Marina Tadić, Lena Bogdanović, Ashok Murty, Sara Jovanović, Bojana Janković i Ivana Škorić, Boba Latinović, Marija Tarlać, Aleksandra Jeftanovic...\nATELIER BOJANA JOVETIĆ nalazi se na adresi Trešnjin Cvet 5/ lokal 8, na Novom Beogradu, gde možete da pronađete sve Bojanine modele.\nGiorgio Armani otkrio kako će pandemija promeniti modu\nBelgrade Fashion Week Bojana Jovetic\nRevije 28. feb 2020.\nPoslednja glamurozna nedelja meseca mode je pri kraju.\nKada govorimo o 1Marie Grazie Chiuri, mi pre svega raspravljamo ne o samoj odeći, već o istoriji u celini.\nRevije 27. feb 2020.\nPariz Fashion Week – najbolje kreacije\nPariz je formalno poznat kao grad svetlosti, manje formalno kao grad ljubavi, a za one koji su ljubitelji mode, poznat je kao prestonica modne industrije.\nUmesto kožnih pantalona i suknji Saint Laurent odabrao je vinil pantalone\nAnthony Vaccarello, kreativni direktor Saint Laurenta, organizovao je poprilično dramatičnu reviju, a čini se da mu u tome još uvek niko nije dorastao.\nRevije 25. feb 2020.\nMilano Fashion Week: Prvi red i proslave\nČije kreacije su poznate ličnosti nosile.\nPrada aksesoari na Milano Fashion Week-u su očaravajući\nNovi trend sezone!\nRevije 24. feb 2020.\nPalata Visconti ispunjena do poslednjeg mesta.\nBOSS revija jesen/zima 2020 – kao dobrodošlica novoj generaciji\nOve sezone BOSS slavi novu generaciju!\nGucci, Prada, Fendi... najbolje od najboljih!\nRevije 23. feb 2020.\nNajlepši nakit svih revija za jesenje kolekcije\nVeć smo pričali o tome koliko je nakit bitan aksesoar, i kako se nikako ne treba zanemariti.\nRevije 21. feb 2020.\nCiao Gucci, Prada, Bottega Veneta...\nAlessandro Michele i njegova Gucci “An Unrepeatable Ritual” revija\nKolekcija je dovedena u vezu sa religijom, ropstvom, i još mnogo toga.\n» Giorgio Armani otkrio kako će pandemija promeniti modu\nluksuz kultura događaji poznati trendovi moda shopping enterijeri


NEKRETNINEVALJEVO - TABELA NEKRETNINA\nVALJEVO - BESPLATNI OGLASI NEKRETNINA\nNa stranicama - NEKRETNINE VALJEVO - u mogućnosti ste da potpuno besplatno, brzo, bez ikakvog prijavljivanja i registracije postavite svoj oglas za izdavanje ili kupoprodaju nekretnine. \nTABELA NEKRETNINA U VALJEVU - OGLASI NEKRETNINA ZA PRODAJU, KUPOVINU I IZDAVANJE NEKRETNINA U VALJEVU:\nU mogućnosti ste da potpuno besplatno i za svega nekoliko minuta postavite svoj besplatan oglas za oglašavanje prodaje ili izdavanje svoje nekretnine u Valjevu. Naravno samo oglašavanje nekretnina je postavljeno i koncipirano tako da ste to u mogućnosti da učinite direktno, bez ikakvog posrednika. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i fotografije nekretnine. Nije ograničen broj fotografija nekretnina koje možete da postavite u svom oglasu.\nNapominjemo da su svi ovi oglasi za kupovinu, prodaju i izdavanje nekretnina u Valjevu u sistemu mrežnog oglašavanja, a što znači da će Vaš postavljen oglas automatski biti prikazan i na drugim našim sajtovima, blogovima i društvenim mrežama. Veći broj potencijalno zainteresovanih kupaca tako će moći da vidi Vaš postavljen oglas.\nIZABERITE KATEGORIJU U KOJOJ ŽELITE DA UPIŠETE SVOJ OGLAS ZA NEKRETNINU U VALJEVU I KLIKOM NA "POSTAVI SVOJ OGLAS" AUTOMATSKI GA POSTAVITE\nTABELA NEKRETNINA (OGLASI NEKRETNINA) U VALJEVU - KATEGORIJE:\nSvoje oglase u TABELAMA NEKRETNINA - VALJEVO možete postaviti u sledećim kategorijama\n8. OSTALE NEKRETNINE U VALJEVU\n- lokacija u VALJEVU gde se nekretnina nalazi\nPošto ste postavili tekst Vašeg oglasa u Valjevu savetujemo da svakako postavite i fotografije nekretnina ( možete postaviti proizvoljan br. fotografija ). Postavljanjem fotografija olakšavate automatski da potencijalni kupac stekne pravu sliku o tom u kakvom je stanju nekretnina koju prodajete ili izdajete.\nUspešno postavljanje oglasa za nekretnine u Valjevu želi Vam tim - TABELA NEKRETNINA iz sistema UMREŽENIH OGLASA NEKRETNINA U VALJEVU.


Platite u novootvorenom restoranu VARIJANTA na ZELENOM VENCU 890rsd za DVE PORCIJE PILEĆE SALTIBOKE na drvenoj podlozi (piletina,pršuta,soja,vorčester sos,krompir)+ DVA DESERTA (palačinke - eurokrem) moj Kupon Popusti u boji...\nPlatite u novootvorenom restoranu VARIJANTA na ZELENOM VENCU 890rsd za DVE PORCIJE PILEĆE SALTIBOKE na drvenoj podlozi (piletina,pršuta,soja,vorčester sos,krompir)+ DVA DESERTA (palačinke - eurokrem)\nObradujte sebe i vašu voljenu polovinu romantičnom večerom za dvoje i vaše čarobne trenutke ljubavi upamtite zauvek! Čini vam se odlična ideja?!\nRestoran Varijanta je novootvoreni lokal u srcu pešačke zone Beograda koji nudi veliki izbor jela internacionalne kuhinje za svakodnevno uživanje svim čulima. Na današnjem meniju je pileća Saltimboka za dve osobe i slasne palačinke!\nSaltimboka (Saltimbocca) je izvorno italijansko jelo i u prevodu znači "skok u usta." Slasno je, glatko, prefinjenog ukusa i ima potencijala da postane pravo malo umetničko delo na tanjiru.\nProšetajte do nas i probajte pravu eksploziju ukusa koju za vas spremaju pravi majstori svog zanata!\n- Ponuda obuhvata: dve porcije pileće Saltiboke na drvenoj podlozi (piletina,pršuta,soja,vorčester sos,krompir) + dva deserta (palačinke-eurokrem)\n- Kuponi se mogu iskoristiti od 15h do 22h, vikenodom od 15h do 22h.


Završena 11. “ Kostolačka žiška „ – Радио Стил\nZavršena 11. “ Kostolačka žiška „\nPosted By: Radio Stil 25/05/2017\nJedanaesta po redu, “ Kostolačka žiška “ koja se održava u čast i slavu Svete ravnoapostolne braće Kirila i Metodija, završena je u sredu, 24. maja sadržajnim programima, koji su održavani u porti crkve Sv. Maksima Ispovednika.\nKnjiževno duhovne susrete organizovali su: Klub ljubitelja knjige „Majdan“, Crkvena opština Novi Kostolac i Kulturno – sportski centar “ Kostolac “ , pod pokroviteljstvom Gradske opštine Kostolac.\nPrvi dan manifestacije protekao je u znaku italijanske poezije. Brojni gosti i posetioci uživali su u promociji Antologije “ In priedi construkktori di pace – Dignite glas konstruktori mira “ i promociji dvojezične zbirke “ Ponte dei sogni – Most snova “ . O poeziji su govorili: Regina Resta, recenzent knjige i predsednica Udruženja „VerbumlandiArt“ i Slavica Pejović, predsednica Kluba ljubitelja knjige „Majdan“ .\nU sredu, je održana sveta liturgija i sečenje slavskog kolača, povodom slave Kluba ljubitelja knjige „Majdan“ .\nZavršetak ovogodišnje manifestacije obeležilo je otvaranje izložbe slika i domaće radinosti “ MIRODARJE “ , članova ULSK “ Spektar „ i Udruženja Gradske opštinske organizacije invalida rada Kostolac. Zatim je usledio program pod nazivom “ RAZVIGORI KOSTOLCA “ , reč mladih i dečije radosti, u kome su se predstavili recitatori i pesnici, učenici O. Š. “ Jovan Cvijić “ Kostolac, dečji ansanbl KUD “ Kostolac “ i dečji hor “ Dunavska lira “ .\nA nakon toga u književno – duhovnom programu “ Azbukovanje duha “ učestvovali su pesnici iz Italije, Slovačke, Bugarske, Hrvatske, Crne Gore, i Srbije. Da se poetska reč u Kostolcu poštuje i voli dokazali su brojni posetioci koji su uživali u stihovima koje su kazivali pesnici.\nProgram su muzički obogatili Gradski hor „Barili“ , Požarevac i Marina Stević, sopran.


Čukarički je remijem protiv Voždovca i definitivno obezbedio treće mesto, samim tim i plasman u kvalifikacije za Ligu konferencije, drugi put uzastopno. Biće to osmo učešće Brđana u evropskim takmičenjima.\nBelo-crni su u Evropi zaigrali prvi put 1996. godine, tada u Intertoto Kupu, u kojem su nastupali i 1997. godine. Tada je Čukarički najpre zauzeo peto mesto u grupi, sledeće sezone su već bili treći.\nDo novog učešća u Evropi Čukarički je dugo čekao, sve do sezone 2014/15. Tada su nastupali u kvalifikacijama za Ligu Evrope, u prvom kolu eliminisana je Santa Hulija iz Andore, u drugom kolu bolji od Brđana bio je austrijski Gredig.\nI naredna tri učešća Čukaričkog u kvalifikacijama za Ligu Evrope završila su se na isti način, Brđani su prolazili prvu, a ispadali u drugoj rundi. Događalo se to u sezonama 2015/16, 2016/17 i 2019/20.\nBelo-crni su nastupali u premijernom izdanju novouspostavljenog takmičenjima pod okriljem UEFA, Lige konferencije. U drugoj rundi eliminisan je azerbejdžanski Sumgait, dok je u trećoj rundi bolji od Čukaričkog bio švedski Hamarbi. U narednoj sezoni Čukarički će startovati od druge runde kvalifikacija, ti mečevi su na programu 21. i 28. jula. Žreb za tu rundu biće 15. juna u sedištu UEFA u Nionu.


Finansiranje solarne energije - Zanimljivo - 2021\nPrije deset godina, solarni sistem za stanovanje bio je relativno elitni proizvod dostupan samo vlasnicima kuća sa sredstvima za financiranje instalacije. Banke su još uvijek bile pomalo sramežljive u ulaganju u ovu novu tehnologiju i solarno finansiranje programi su bili relativno rijetki. Solarna energija je na većini tržišta bila skuplja od električne energije iz električne mreže, a cijene solarne energije bile su mnogo više nego danas. Pa, šta se promijenilo? Tržište za jednu i jednu kompaniju je stvorenosolarno finansiranje sve do digitalne umjetničke forme.\nSolarno finansiranje - retrospektiva\nSolarno financiranje nije uvijek bilo najlakše dobiti. Kredit za sliku: InnervisionArt / Shutterstock\nSolarno finansiranje nije uvijek bio najlakše dobiti.\nTada su troškovi solarne PV padli za 50% u pet godina, prema izvještaju iz 2015. godine, a savezni porezni kredit povećan je na 30%.\nUkupni troškovi instaliranja solarnog sistema dramatično su opali, a tokom istog vremenskog perioda - maloprodajne cijene električne energije popele su se u većem dijelu zemlje.\nZapravo je solarna energija dostigla mrežni paritet u 20 država, prema nedavnom izvještaju GTM Research-a, američki Residential Solar Economic Outlook: paritet mreže, dizajn stope i neto mjerni rizik.\nŠta sve to znači? To znači da je električna energija iz solarne energije u većem dijelu države jeftinija od maloprodajne.\nVlasnici kuća u mnogim državama mogu uštedjeti novac solarnom energijom, pa je financiranje početnih troškova često nedostajući sastojak vlasništva nad solarnim sistemom. Sada kada se solarna energija dokazala kao pouzdana tehnologija i zdravo financijsko ulaganje, solarno finansiranje programi postaju vrući. Jedan od najzanimljivijih je program kreditiranja Mosaic PowerSwitch, inicijativa za ravnopravne kredite za povoljne solarne kredite.\nOvo internetsko tržište solarnih uređaja povezuje investitore sa ambicioznim vlasnicima solarnih sistema. Platforma je pokrenula brojne solarne instalacije, uključujući univerzitetske stambene projekte, konferencijske centre i obiteljske kuće. Mozaik je započeo sa komercijalnim i neprofitnim solarnim sistemima, a proširio se i da služi vlasnicima kuća. Ovo pokretanje u Kaliforniji pokrenuto je 2010. godine, upravo kad su zakupi solarne energije postali stvarno popularni.\nZašto jednostavno ne iznajmiti solarni sistem?\nSolarni zakupi pojavili su se kao popularan način da ljudi imaju solarni sistem bez ikakvog novca, a prije nekoliko godina olujno su zauzeli industriju. Odjednom je mnogo više vlasnika kuća imalo sredstva za solarno grijanje s milijardama institucionalnog novca. Zakupac može imati mnoge prednosti sunčeve energije, ali ne sve. Iako se ugovori o zakupu razlikuju, mnogi uključuju zaključavanje cijena električne energije iz solarne energije. Kako troškovi maloprodajne električne energije rastu, tako se povećavaju i uštede od solarnog sistema.\nLoša strana je što se neki kupci kuća sramežljivo kupuju kuću na kojoj je iznajmljeni solarni sistem, a vlasnik kuće nema pravo na savezne porezne olakšice povezane sa solarnim sistemom. Vlasnici solarnih sistema doživljavaju dvostruku uštedu komunalnih usluga sa solarnom energijom jer ne dijele dobit koju generira sustav i oni na kraju razdoblja zajma posjeduju svoj solarni sistem. Sa dobre strane, solarni zakupac odgovoran je za održavanje i popravke solarnog sistema, ali većina solarnih sistema s vremenom zahtijeva malo ili nimalo održavanja. Neki solarni instalateri nude i dodatnu garanciju koju proizvode vlasnici solarnih sistema.\nČini se da je solarni zakup dosegao vrhunac u 2014. godini na 72 posto tržišta i vjerovatno je u padu. Sada su mnoge velike solarne kompanije počele nuditi programe zajma uz zakup sunca i oni rastu u popularnosti. Zapravo, Sungevity i NRG Home Solar nude zajmove putem Mozaika. Poslovni model pomjera se iza solarnog, a Mosaic je na tržište ušao u pravo vrijeme da iskoristi ovo.\nKako funkcioniraju mozaički zajmovi?\nKredit za mozaik je posebno dizajniran za solarnu energiju. Ideja koja stoji iza toga je da će, ako su zajmovi pravilno strukturirani, ukloniti prepreke koje sprečavaju mnoge vlasnike kuća da pređu na solarnu energiju.\nInvestitori mogu posuđivati novac ljudima, preduzećima i organizacijama koji žele instalirati solarne panele.\nZajmovi se smatraju nisko rizičnim jer ljudi štede novac koristeći se sunčevom energijom, pa ovo neisplaćivanje mjesečno dovodi u opasnost.\nVlasnik kuće ima pravo na savezni porezni kredit od 30% (za razliku od iznajmljenog solarnog sistema), a taj novac može iskoristiti za plaćanje zajma Mozaik ili zadržati porezni kredit.\nKada zadrže porezni kredit, to udvostručuje stopu zajma nakon 18 mjeseci.\nŠta je peer-to-peer pozajmljivanje?\nPeer-to-peer pozajmljivanje podudara investitore sa zajmoprimcima pomoću mrežne platforme. Naknade za takve usluge često su niže nego kod cigle i maltera, jer su režijski troškovi za takve kompanije niži. Kreditiranje s ravnopravnim klijentima služi kao alternativni način da zajmoprimci traže kredit i mogu platiti veći povrat investitorima.\nSlika zaslužna za mozaik\nPerier-peer pozajmljivanje postoji otprilike deset godina, ali je zaista uzelo maha tokom finansijske krize. Zajmoprimcima je postalo vrlo teško pristupiti kreditima, potičući rast međusobnog kreditiranja. Ovaj alternativni model služi bazi kupaca koja bi inače mogla biti isključena ili bi joj se loše pružile visoke cijene. Peer-to-peer model takođe može biti spretniji za promjene u poslovnom okruženju, kao što smo vidjeli tijekom financijske krize.\nMnoge banke sporo vide solarnu energiju kao imovinu koja generira novac s provjerenom, pouzdanom tehnologijom. Većina solarnih panela ima 25-godišnju garanciju na proizvodnju, dok solarni pretvarači (koji pretvaraju istosmjernu solarnu električnu energiju u izmjeničnu struju) obično imaju 12 do 25 godina jamstva. Bez pokretnih dijelova, solarni sustavi praktički ne zahtijevaju održavanje.\nSolarna energija postala je uobičajeni način uštede na računima za komunalne usluge i zaštite od rastućih stopa električne energije, a široka je privlačnost izvan niše zelenih potrošača. Zbog početnih troškova solarne opreme i instalacije, financiranje sistema često je najveća prepreka, posebno za ljude i organizacije koji bi željeli kupiti sustav umjesto da ga daju u zakup. Ova se prepreka brzo pomiče sada kada se na solarnu energiju sve više gleda kao na mudru finansijsku investiciju, pored toga što je daleko održivija od fosilnih goriva.\nMozaik solarno finansiranje model pomaže poticanju pokreta čiste energije spajanjem investitora i zajmoprimaca. Ovo je win-win aranžman koji investitorima omogućava daljnje korištenje solarne energije, stvarajući vrlo zelenu priliku za ulaganje. Sada kada je proširen savezni poreski kredit za solarne sisteme, tržište solarne energije je zrelo za daljnji rast.\nKredit za značajku slike: Rawpixel / Shutterstock\nPogledajte video: Solarne panele. (Decembar 2021).\nCopyright 2021 \_ Zašto je solarno finansiranje zaista oblik umjetnosti...


Autorski tekst - infektolog i član kriznog štaba za borbu protiv kovida 19 u Nišu\n26.09.2020. 07:21h 26.09.2020. 10:39h\nInfektivne bolesti su prošlost, sadašnjost i budućnost čovečanstva. Pre samo sto godina velike i male boginje, dečja paraliza, veliki kašalj, tetanus, tuberkuloza, difterija odnosili su milione ljudskih života svake godine. Engleski doktor Edvard Džener prvi je primenio vakcinu protiv kravljih boginja daleke 1796. Nakon toga dolazi do razvoja vakcina i vakcinacija postaje obavezna. Vakcinacija je aktivna imunizacija. Postoje žive vakcine, koje sadrže žive ili oslabljene uzročnike bolesti i daju se kod TBC, MMR, ovčjih boginja, gripa, dečje paralize... Mrtve vakcine se daju protiv gripa, ali mogu biti i žive. Zbog slabijeg imunog odgovora daje se više doza. Postoje i tzv. frakcione vakcine, koje su napravljene od određenih komponenti uzročnika (vakcine protiv hepatitisa).\nNajnovije vakcine nastale su genetskim inženjeringom. Tako se dobija vakcina protiv hepatitisa B. Namernim ubacivanjem oslabljenih uzročnika pojedinih bolesti ili određenih delova bakterija ili virusa izaziva se reakcija imunosistema primaoca vakcine. Nakon toga nastaju antitela koja su specifična za tog uzročnika, odnosno bolest koju prouzrokuje. Imunosistem domaćina pamti i kada se jednom stvore antitela, ona postaju dugotrajna odbrambena snaga. U slučaju da dođemo u ponovni kontakt s tom bakterijom ili virusom, aktiviraju se ta stvorena antitela i brane naš organizam. Najčešće kontraindikacije za primenu vakcine su povišena temperatura iznad 38 stepeni, teška alergijska reakcija, akutna oboljenja i naglo pogoršanje hroničnih oboljenja.\nNa osnovu podataka Svetske zdravstveno organizacije, godišnje se vakcinacijom sprečava dva do tri miliona smrtnih slučajeva. Retko koja medicinska metoda spasla je više ljudskih života od vakcinacije. Zbog antivakcinalnog lobija samo je u Engleskoj 2004. godine 100.000 dece manje primilo je MMR vakcinu, što je dovelo do naglog porasta obolevanja od malih boginja i smrtnih ishoda. Na društvenim mrežama se šire lažne vesti i dezinformacije, što dovodi do stvaranja nepoverenja.\nDa bi došlo do nastanka bolesti, virus ili bakterija moraju imati živi organizam u kome će se razvijati i razmnožavati, a to je osoba koja nema imunitet. Ukoliko je osoba koja dođe u dodir sa prouzrokovačem imuna, on nema gde da se širi i propada. To znači da infekcija nema gde da širi, jer nema domaćina. Čovek je imun na neku zarazu bolest ako je preleži ili je vakcinisan. Znači, vakcine imaju osobinu da štite na indirektan način i osobe koje nisu vakcinisane. Visok procenat vakcinisanih predstavlja štit i za onu manju grupu nevakcinisanih. Manji obuhvat vakcinacijom onemogućavaju stvaranje kolektivnog imuniteta i na taj način bivaju ugroženi oni koji iz medicinski razloga ne mogu da prime vakcinu. Treba svakako istaći da postoje bolesti kod kojih vakcinacija ne daje doživotni imunitet, kao što je grip, i zato je potrebno da se vakcinišemo svake godine. Primena vakcine ne mora da znači i potpunu zaštitu od obolevanja, ali se tad javljaju lakše kliničke forme.\nSvako medicinsko sredstvo koje se pušta u promet mora proći rigoroznu proceduru. Da bi neki lek, pa i vakcina, mogao biti registrovan i primenjivan na teritoriji Srbije, mora dobiti i saglasnost Agencije za lekove. Imajući u vidu činjenicu da ne postoji specifičan lek za kovid 19, jedina efikasna mera zaštite je vakcinacija. Pored mera lične zaštite, maske, fizičke distance i pranja i dezinfekcije ruku, vakcina je neophodna da bismo se zaštitili. Vakcina koja se bude pojavila u RS biće sigurna za primenu i bez štetnih efekata. Zato apelujem na sve da imaju puno poverenje u vakcinaciju uopšte i vakcinu za kovid 19, jer bez obzira na proizvođača i zemlju porekla, ona će biti apsolutno efikasna i bezbedna.\nProf. dr Žarko Ranković, infektolog i član kriznog štaba za borbu protiv kovida 19 u Nišu\nvakcinaŽarko Rankovićinfektologbolestigenetski inženjeringbakterijevirusiorganizamSvetska zdravstvena organizacija


SRAMOTA ZA JEDNU MAJKU! Na Miu osuli drvlje i kamenje zbog haljine koju je obukla za ćerkin rođendan | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.03.2019. • 22:40 Srbija Danas\nMala Ema je napunila godinu dana.\nPevačica Mia Morisavljević i njen partner, takođe pevač Bojan Grujić imali su poseban razlog za slavlje, jer je njihova ćerka Ema napunila godinu dana. Oni su organizovali proslavu čerkinog rođendana u krugu najbližih članova porodice i prijatelja, a pevačica je potom slike sa proslave objavila na Instagramu.\nIpak, verovatno se nije nadala negativnim komentarima, s obzirom na to da je na slikama i beba, ali su korisnici društvenih mreža bez obzira na to bez ikakve zadrške izneli svoje mišljenje o maminom stajlingu. Naime, prema mišljenju mnogih, Mijin odabir kratke i prilično dekoltirane haljine nije bio baš prikladan dečijem rođendanu, a posebnu pažnju i gnev fanova izazvale su bradavice koje se ocrtavaju ispod pevačicine uske haljine.\nIzrevoltirana negativnim komentarima, Borisavljevićeva je objavila porodičnu fotografiju uz jasnu poruku:\n- Ova slika je izazvala sve one koji mrze sebe i svet oko sebe da se jave i kažu šta vide - poručila je ona, a u komentarima su nastavile da se nižu prozivke na račun njenog izgleda.\nSpornu fotografiju pogledajte OVDE.\nŠta vi mislite, da li je Mia preterela ili se obukla u skladu sa prilikom? Pišite nam u komentarima!\nTagovi: Mia Borisavljević, Bojan Grujić, Instagram, pevačica, rođendan


Vesti online / Srpski informativni portal / Bogat program u Barutani: Dan mladosti, Leo Pol i Demuja\nPetak je posvećen Danu mladosti, u okviru kojeg će na glavnoj bini "Barutane" nastupiti Bojan Vukmirovic b2b Luka Concrete, Mancha i Mark Panic, kao i Mark Andersson b2b Vladimir T. Iste večeri "Headroom" stejdž ugostiće talentovanog Lea Pola, člana čuvenog pariskog kluba "Concrete", a podršku će mu pružiti 031 Republic i Runy.\nLeo Pol je široj publici postao poznat nakon što je njegov singl pod nazivom "You Got the Funk" objavljen bez potpisanog umetnika i počeo da se broji u milionima YouTube pregleda, a sama ploča štampana je kao limitirano izdanje. Okružen semplerima i ritam mašinama svojoj publici pruža jedinstveni haus zvuk. Pored rezidenture u pariskom klubu "Concrete", Leo iza sebe ima nastupe u londonskom klubu "Printworks", berlinskom "Watergate" "Berghain/Panorama Bar", na ADE festivalu, na Ibici, kao i na EXIT festivalu 2017. Prošle godine je pokrenuo i novu etiketu "Ille".\nDva dana kasnije "Headroom" proslavlja prvi rođendan "Plugged_in" ekipe, čiji je specijalni gost austrijski haus i disko di-džej i producent Demuja, koji promoviše novi album "Hidden Paradise", a domaćini su članovi "Plugged_in" koncepta: Sumatran (HiddenBG), Trifun i Knower.\n"Plugged_in" je projekat satkan od ideje uživo prenosa nastupa najrazličitijih muzičkih umetnika. Cilj je pažljivo biranje adekvatnih lokacija, kako bi se na upečatljiv i jedinstven način dočarao duh prenošenja svakog "Plugged_in" dešavanja, koji nisu striktno usmereni na klabing kulturu. Njihov specijalni gost, sa kojim će proslaviti rođendan, Demuja, bivši je bubnjar i brejkdenser, koji je odlučio da osećaj za igranje i ritam prenese u muziciranje po sempleru, sa kojim već oko 10 godina kreira sirovu haus muziku u koju uvek ubacuje atmosferične disko začine. Nedavno je osnovao sopstveni lejbl – MUJA.


SDS: Tаdić Vučićevom Srpskom telegrаfu: Dа nisаm inicirаo nezаvisnu istrаgu, ubijeni gаrdisti bi i dаnаs bili oznаčeni kаo ubice\n20. oktobar 2018 vesti\nTаdić Vučićevom Srpskom telegrаfu: Dа nisаm inicirаo nezаvisnu istrаgu, ubijeni gаrdisti bi i dаnаs bili oznаčeni kаo ubice\nNаkon što je Vučićev Srpski telegrаf objаvio službeni zаpisnik sа sаslušаnjа predsednikа Socijаldemokrаtske strаnke Borisа Tаdićа u SBPOK-u i nаkon što je on nаjаvio krivične prijаve protiv svih koji su učestvovаli u ovom protivzаkonitom objаvljivаnju zаpisnikа, ovаj tаbloid se večerаs obrаtio Borisu Tаdiću nа Tviteru. Srpski telegrаf mu je postаvio pitаnje dа li će dа tuži i roditelje ubijenih gаrdistа zbog togа što je njihov аdvokаt izneo svoje lično mišljenje dа Tаdić nije rekаo sve što znа i optužio gа dа ništа nije učinio dа rаsvetli zločin, аli dа bi zаto dа ućutkа svаkog ko gа spomene u tom kontekstu. Prenosimo odgovor Borisа Tаdićа nа pitаnje dа li će tužiti roditelje ubijenih gаrdistа i nа optužbe i neistine koje je izneo Srpski telegrаf.\n”Niti hoću, niti mogu, jer nisu oni objаvili protivzаkonito službeni zаpisnik sа sаslušаnjа iz SBPOK-а, već vi. NJihov аdvokаt je sаmo izneo svoje lično mišljenje, nа štа imа prаvo, mа koliko to mišljenje bilo pogrešno. A zа rаsvetljаvаnje zločinа sаm učino sve što je bilo moguće sа pozicije predsednikа republike člаnice SCG i pokrenuo drugu nezаvisnu istrаgu, nаkon što je prvа zvаničnа utvrdilа dа su gаrdisti ubili jedаn drugog. Dа nije bilo te druge istrаge i do dаnаs bi oni bili oznаčeni ubicаmа. Ali zаto dаnаs imаte držаvu po vаšoj meri u kojoj predsednik rаsvetljаvа zločine pred kаmerаmа, bivаjući i tužilаc i sudijа i policаjаc i urednik medijа. U tаkvim sistemimа predsednici neretko budu i dželаti. Setite se Stаmbolićа i Ćuruvije nа primer.”, odgovorio je Boris Tаdić nа pitаnje Srpskog telegrаfа.\nNovinаri ovog režimskog tаbloidа kreirаju medijsku аferu, а pri tom pokаzuju nepoznаvаnje elementаrnih činjenicа. Dаkle, Boris Tаdić nije u to vreme bio vrhovni komаndаnt, kаko oni to uporno nаvode, već je to bio Svetozаr Mаrović kаo predsednik SCG. Boris Tаdić u vreme kаdа se desilo ovo ubistvo nije obаvljаo nijednu funkciju po kojoj bi imаo nаdležnosti nаd ovim slučаjem. Bio je predsednik Republike Srbije i sа te pozicije je učinio nаjviše što je mogаo u sklаdu sа svojim nаdležnostimа, odnosno inicirаo drugu nezаvisnu istrаgu, pošto je prvа zvаničnа istrаgа utvrdilа dа su gаrdisti ubili jedаn drugog. Dа nije inicirаo tu istrаgu, nа osnovu rezultаtа prve istrаge i do dаnаs bi ubijeni mlаdići bili oznаčeni kаo ubice.\nSrpski telegrаf je tаkođe dаnаs izneo i neistinu dа je Boris Tаdić sаslušаn zbog novih sаznаnjа, kojа su u prethodnim dаnimа objаvljivаli režimski tаbloidi. Budući dа je ovаj Vučićev tаbloid imаo uvid u zаpisnik, videli su dа nijedno pitаnje u vezi sа tim sаznаnjimа nije postаvljeno, što pokаzuje dа lаži ne iznose sаmo iz neznаnjа, nego i svesno. Potom su u pomoć pozvаli i režimske аnаlitičаre i funkcionere Vučićeve strаnke u svrhu predstаvljаnjа dа nаjаvom tužbi zа kršenje zаkonа Tаdić nаpаdа demokrаtske vrednosti. Međutim, čаk ni u izjаvi predsednikа UNS-а ne stoji dа je tаkvа reаkcijа zаprаvo odbrаnа demokrаtskih vrednosti, koje podrаzumevаju i poštovаnje zаkonа i Evropske konvencije o ljudskim prаvimа. Ali je zаto u nizu tih izjаvа nаmenjenih ”odbrаni demokrаtije” predstаvnik Vučićeve opozicije Šešelj izneo pretnju dа će on lično sаslušаti Borisа Tаdićа. Očigledno se dаnаs u Vučićevoj Srbiji demokrаtijа brаni tаkvim pretnjаmа, tаbloidnim kreirаnjem аferаmа i neistinаmа i protivzаkonitim objаvljivаnjimа službenih zаpisnikа.


Lovćen životna osiguranja - Mješovito – classic\nMješovito – classic, odnosno mješovito osiguranje za slučaj smrti i doživljenja, je oblik životnog osiguranja koji je najpopularniji i ujedno jedan od proizvoda životnog osiguranja koji se najčešće zaključuje od strane pojedinaca i parova. Omogućava i štednju i osiguranje u slučaju smrti osigurnika, odnosno saosiguranika, kod uzajamnih osiguranja. Ostvarena dobit se isplaćuje nastankom osiguranog slučaja (smrt ili doživljenje), a visina dobiti zavisi od proteklog perioda i vještine naših zaposlenih da ostvare veći prinos, od onog koji je već sadržan u zagarantovanoj (ugovorenoj) osiguranoj sumi.


Ima još mesta za brucoše na DUNP - Kazaljka\nNaslovna/Društvo/Ima još mesta za brucoše na DUNP\nIma još mesta za brucoše na DUNP\nZa preostala slobodna mesta na Državnom univerzitetu u Novom Pazaru, kandidati će se prijavljivati po konkursu, u septembarskom upisnom roku.\nNOVI PAZAR / Na Državnom univerzitetu u Novom Pazaru u junskom upisnom roku, na prvu godinu osnovnih i integrisanih akademskih studija upisano je 653 brucoša, od kojih će se 474 školovati o trošku budžeta, rekla je za Kazaljku Biljana Dumić, portparol DUNP\nU ovom upisnom roku popunjena su sva mesta na studijskim programima: arhitektura, vaspitač u predškolskim ustanovama i engleski jezik i književnost. Malo bužetskih mesta, reč je o jednocifrenim brojevima, ostao je na pravu, poslovnoj informatici, studijama srpske književnosti i jezika, biologiji, rehabilitaciji i sportu. Zanimljivo je da na Departmanu za tehničke nauke, koji ima 4 studijska programa, nije ostalo ni jedno mesto na samofinasiranju.\nZa septembarski upisni rok ostalo je ukupno 306 mesta, 210 na budžetu i 96 na samofinansiranju.\nNa Departmanu za matematičke nauke, u drugom roku može da se upiše ukupno 92 studenata, na tehničkim naukama 58 (samo na bužetu), biomedicinskim 22, dok će na Departmanu za biotehničke nauke biti 35 mesta.\nSerena nije osvojila 24 grand slem


6. BSP OIL Međunarodni rukometni turnir „VIŠE OD IGRE“ Sarajevo\nSarajevo je od danas domaćin rukometnog turnira za mlade rukometne nade iz Bosne i Hercegovine i regiona.\nPiše: M. D. A. 17.09.2021\nPROMO 6. BSP OIL Međunarodni rukometni turnir „VIŠE OD IGRE“ Sarajevo\n6. BSP OIL Međunarodni rukometni turnir „VIŠE OD IGRE“ Sarajevo Foto: 6. BSP OIL\nRiječ je o 6. BSP OIL Međunarodnom rukometnom turniru za mlade pod nazivom „VIŠE OD IGRE“ koji se igra u tri generacije dječaka (2004., 2006. I 2008. Godište) i jednoj generaciji djevojčica (2008. Godište).\nTurnir se realizuje u periodu od 17.09. – 19.09.2021. godine u sportskim dvoranama u Sarajevu. Na turniru učestvuje 16 klubova iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Hrvatske i Crne Gore.\nTurnir koji je stvorio imidž jednog od najjačih rukometnih turnira za mlade u regiji okupio je 30 ekipa iz 4 države u četiri kategorije i to: RK PPD Zagreb i ŽRK Split iz Hrvatske, RK Crvena Zvezda iz Srbije, RK Budvanska rivijera, ŽRK Trebjesa Nikšić iz Crne Gore te RK Bosna Sarajevo, RK Vogošća, RK Sloboda Tuzla, HRK Izviđać, RK Krivaja, HMRK Zrinjski, RK Čelik Junior, ŠR Sedmerac, RK Konjuh, ŽRK Hadžići i ŽRK Iskra iz Bosne i Hercegovine.\nOrganizator ovog sportskog turnira je Udruženje za podsticaj kulture, turizma, umjetnosti i sporta – „SPIRITUS“ Sarajevo uz generalno pokroviteljstvo kompanije „BSP OIL“.\nVeliku čast su nam učinile ekipe čija imena imaju veliko značenje u europskom i regionalnom rukometu koje su svojim dolaskom značajno doprinjeli razvoju ovog turnira.\nTurnir se organizuje bez prisustva publike usljed pandemije COVID-19.\nVeliku pomoć u organizaciji turnira smo dobili od Ministarstva kulture i sporta Kantona Sarajevo, Federalnog ministarstva kulture i sporta, Općine Novi Grad Sarajevo i Potpredsjednika Federacije BiH g. Milana Dunovića, te sponzora bez kojih u ovo teško doba ne bismo bili u mogućnosti da ostvarimo sve zacrtane ciljeve, a isti su BSP OIL kao generalni sponzor, BH TELECOM kao zlatni sponzor te AC QUATTRO, ELGRAD, FRANCK, AUSTROTHERM, LOVIĆ&CO, REGENERACIJA i LUKAS NAKIĆ sa brendom LEDA voda.\nFritz Enzinger predaje žezlo Porsche Motorsporta Thomas-u Laudenbach-u\n17.09.2021 u 14:04\n17.09.2021 u 13:27\nPromo BSP OIL Rukomet


Guverner Radovan Jelašić za drastične mere u obuzdavanju inflacije\nDok guverner vapi za strukturnim reformama i po cenu nižeg privrednog rasta, ministar finansija tvrdi da će ključnu ulogu u obuzdavanju inflacije i dalje imati NBS sa monetarnim merama\nBEOGRAD - Guverner Radovan Jelašić izjavio je juče u Frankfurtu da je neophodno ubrzanje strukturnih reformi i preduzimanje drastičnih mera protiv inflacije. Jelašić je, predstavljajući rezultate reformi u Srbiji predsedniku Bundesbanke Akselu Veberu, rekao da se "drastične mere moraju preduzeti čak i po cenu nižeg privrednog rasta u narednoj godini, da se ne bi obezvredila dostignuta makroekonomska stabilnost i da bi se osigurao dugoročno održiv privredni razvoj". Srbiji je, dodao je guverner, neophodna jedinstvena strategija daljeg restrukturiranja javnog sektora, kako se na strateškim pitanjima ne bi usporavali nužni reformski potezi pod pritiskom dnevnopolitičkih interesa.\n- Smatram da je u što kraćem roku potrebno sklapanje novog aranžmana sa MMF-om, što bi pomoglo Srbiji u uspešnom sprovođenju ove i naredne faze tranzicije. Bez obzira na to da li postoji ili ne aranžman sa Fondom, nužno je da se nastavi transparentan rad na reformama, a test spremnosti za to Vlada Srbije i ostali donosioci ekonomskih odluka, imaće prilike da polažu već od početka naredne godine, ukoliko se sadašnji aranžman sa MMF-om uspešno okonča -naglasio je Jelašić.\nGovoreći o inflaciji, guverner je istakao da treba biti svestan da svaki dodatni potez NBS na planu restriktivnosti monetarne politike znači ograničenje kreditne aktivnosti, više kamatne stope i veće troškove koji prate sterilizaciju novca. "NBS će preduzimati neophodne mere za smanjivanje inflacije, ali da bi one imale što manje negativne posledice isti cilj mora biti od prvorazrednog značaja i za sve druge aktere ekonomske politike", naglasio je Jelašić.\nDa ministar finansija Mlađan Dinkić ne misli kao njegov stranački kolega, vidi se iz njegove najnovije izjave. "U poslu obuzdavanja inflacije ključnu ulogu ponovo će imati NBS, jer je Ministarstvo finansija iscrplo gotovo sve fiskalne instrumente. Dakle, nema više prostora za štednju", naglasio je Dinkić u Skupštini Srbije braneći Predlog budžeta za 2006. godinu. On i dalje tvrdi da je ovogodišnja inflacija u značajnoj meri posledica poskupljenja nafte na svetskom tržištu. Međutim, Dinkić se od primedbe - da druge zemlje koje zavise od uvoznih energenata nisu imale toliku inflaciju - branio "da one koriste CPI metodologiju, gde poskupljenje energenata ima znatno manji uticaj na opšti rast cena nego u našem modelu koji se oslanja na rast maloprodajnih cena".\nTe tvrdnje su, inače, više puta demantovali ekonomisti. Oni su za inflaciju "okrivili" Ministarstvo finansija zbog mlakog sprovođenja fiskalnih mera, zatim zbog povećanja obima budžeta za 100 milijardi dinara, kao i NBS za povećanje monetarne mase za oko 25 odsto. Sve to, uz nesprovođenje strukturnih reformi, drastično povećava javnu potrošnju, što potpiruje inflaciju, s kojom sada imaju problema i Jelašić i Dinkić. Za razliku od guvernera, Dinkić, koji je procenu ovogodišnje inflacije promašio za skoro 100 odsto, izgleda da ne shvata ozbiljnost poruke koju upućuje MMF, NBS, investitori i ekonomisti.


Najveći potres u srpskom pravosuđu XIX veka izazvala je afera pozanta kao "Propast Velikog suda". Sredinom 1864. godine šestorica članova ondašnje najviše sudske instance u zemlji izvedeni su pred specijalni sud, ustanovljen nakaradnim i u istoriji srpskog zakonodavstva jedinstvenim Zakonom o davanju sudija pod sud. Oni su bili optuženi da su ...


Novosadski Radio 021 objavio je pre nekoliko dana da srpski neonacisti planiraju da 7. oktobra organizuju marš u centru Novog Sada, a na tu informaciju nije reagovala nijedna državna institucija ili druga ustanova niti bilo koji zvaniènik.\nNa nekoliko neonacistièkih i desnièarskih sajtova postavljen je poziv za okupljanje pod imenom "Srpski marš, marš za jedinstvo Srbije", a posetioci foruma se savetuju kako da doðu u Novi Sad i šta da ponesu.\nPoziv neonacistima prvo se pojavio na blogu Gorana Davidoviæa, osuðenog pripadnika neonacistièke organizacije Nacionalni stroj. U pozivu stoji da se marš organizuje kao protest protiv cepanja Srbije i protiv svih oblika autonomaštva, separatizma, sektašenja i podela.\nU pozivu se navodi da su planirani okupljanje kod spomenika Jaši Tomiæu i polaganja venca i šetnja centrom grada do Trga slobode, gde bi bilo održano nekoliko govora.