Od segregacije, preko integracije, ka inkluziji kroz zakonsku regulativu - Medžlis Islamske zajednice Bijeljina\n5. September 2013. 15. September 2013.\nSažetak – U Evropi je postignut opći koncenzus da obrazovanje može odigrati glavnu ulogu kako bi evropsko društvo učinilo konkurentnim i najperspektivnijim društvom. ULisabonu je 2000. godine donesen zaključak da Evropa upravo na osnovu ‘obrazovanja za sve’ postane najprestižnija svjetska ekonomija.\nSvako društvo, pa tako i bosansko-hercegovačko, u procesu svoje nadogradnje prolazi kroz određene faze. O tome je još prije 600 godina govorio i pisao slavni arapski historičar Ibn Haldun (Ibn KhaldUn; 1332 – 1406), utemeljitelj znanstvene discipline – nauke o društvu koju je u granicama moderne evropske znanosti francuski filozof Ogist Kont (Auguste Comte; 1798 – 1857) imenovao socilogijom. U toj fazi nadogradnje, svako društvo nastoji usvajanjem novih znanja i iskustava popraviti svoj životni standard.\nU ovome radu ćemo analizirati odnos bh društva naspram osoba sa različitim vrstama posebnih potreba kroz prizmu mnogo razuđenog bh zakondavstva. Glavni cilj nam je pokazati u kojoj mjeri bh obrazovni sitem u školama omogućava ovim osobama nesmetano uživanje osnovnog ljudskog prava – prava na besplatno osnovno obrazovanje. Kako je inkluzija u općem smislu mnogo širok pojam, mi ćemo se u ovome radu baviti prvenstveno obrazovnom inkluzijom kao osnovnim segmentom socijalne inkluzije uopće.\nPrema tome, možemo kazati da je inkluzija učenika sa posebnim potrebama u redovne osnovne škole dio jednog globalnog pokreta na planetarnom nivou – pokreta za potpunu inplemenatciju elementarnih ljudskih prava: prava na život, imetak, čast, obrazovanje…\nMeđunarodni dokumenti formulišu okvir međunarodnog prava kojim se definišu međunarodni standardi kao kriteriji kod donošenja nacionalnih standarda u određenoj oblasti. Tako su i međunarodni standardi iz oblasti obrazovanja utvrđeni u velikom broju međunarodnih konvencija i deklaracija koje je ratificirala BiH. Nizale su se zaredom deklaracije: Bolonjska (1999.), Lisabonska (2000.), Kopenhagenska (2002.)…\nIsto tako i svi kantoni na svojim vlastitim web-stranicama ne nude službena glasila! Neki ih uopće ne nude; drugi ih nude, ali uz naplatu; dok časni izuzeci svoja službena glasila nude besplatno u elektronskoj varijanti.5 Ovo sve govori o poteškoćama na koje smo nailazili kod sakupljanja kantonalnih zakona i podzakonskih akata. Zakone Posavskog i Bosanskopodrinjskog kantona Goražde su nam dostavili naši prijatelji, profesori Mirsad Arnautalić i Dženan Imamović na čemu im mnogo zahvaljujemo. I pored našeg nastojanja, Zakon o izmjenanma i dopunama zakona o obrazovanju Hercegovačko-neretvanskog kantona nismo mogli pronaći, a samo radi općeg uvida smo koristili zakon iz 2000. godine.\nU članu 3. Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH (”Službeni glasnik BiH” br.18/03) nabrajaju se opći ciljevi obrazovanja od kojih jedan glasi:\nČlan 15. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrazovanju u osnovnim i srednjim školama Brčko Distrikta BiH (“Službeni glasnik Brčko Distrikta BiH” br. 29/04) ugrađuje odredbe Okvirnog zakona u Zakon Brčko Distrikta. Ovaj član u cjelosti glasi ovako:\nObrazovanje djece sa posebnim potrebama je posebno definirano u Zakonu o osnovnoj školi (“Sl. glasnik RS” br. 38/04) u članovima 87-97.\nOdredbe ZakonaKanton Djeca s poseb nim potrebama kao opći cilj obrazovan ja Potreba donošenja Pravilnika z a djecu sa p. p. Potreba izrade Individualnih prilagođenih programa za djecu sa p.p. Potreba uposlenja struč. saradnika za djecu sa p.p. Način ocjenjivanja djece sa posebnim potreb. Nediskriminacija kod upisa djecesa p.p. i kazna za diskriminaciju\n1. Unskosanski kanton Član 5. Član 23. (stav 4) Član 23. (stav 2) i član 138. Clan 113. Clan 52. i član 163. (tačka 10)\n2. Posavski kanton Član 5.\n3. Tuzlanski kanton Član 3. Član 50. (stav 4) Clan 68. (stav 2) Clan 27. i član 110. (tačka 13)\n4. Zeničkodobojski kanton Član 24. (stav 4) Clan 98. (tačka 8)\n5. Bosanskopodrinjski kanton Goražde Član 28. Član 28. Clan 49. i član 104. (tačka 8)\n6. Srednjobosanski kanton Član 10. (stav 4)\n7. Hercegovačkoneretvanski kanton*\n8. Zapadnohercegovački kanton Član 6. (stav 4)\n9. Kanton Sarajevo Član 26. i 27 (stav 2) Član 54. (stav 8 i 9)\n10. Kanton 10 Član 55. (stav 3)\nU članu 5. Zakona o osnovnom i srednjem općem odgoju i obrazovanju (“Službene novine Unskosanskog kantona”br. 5/04) kao jedan od općih ciljeva odgoja i obrazovanja navodi se i:\n– osiguranje optimalnog razvoja za svaku osobu, uključujući i one s posebnim potrebama, u skladu s njihovim uzrastom, mogućnostima i mentalnim i fizičkim sposobnostima.\nI Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju, (“Službene novine Tuzlanskog kantona” br. 6/04) u članu 3. donosi istu odrednicu.\nJoš jedino Zakon Bosanskopodrinjskog kantona Goražde (“Službene novine Bosanskopodrinjskog kantona Goražde” br. 5/04) u članu 28. (stav 5) donosi istu odredbu koja predviđa usvajanje Pravilnika.\nS druge strane, Zakon o osnovnom školstvu, (“Službene novine Kantona 10” br. 12/04) u članu 55. (stav 3) navodi:\nNa kraju, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnoj školi, (“Službene novine Srednjobosanskog kantona” br. 17/04) u član 10. (stav 4), kao i Zakon o izmjenama Zakona o osnovnom školstvu (“Narodne novine Županije Zapadnohercegovačke” br. 6/04) (Odluke nametnute od strane OHRa 7. jula 2004. godine) u članu 6. (stav 4) navode istu odrednicu:\nKategorije, postupak identifikacije, planiranje i način rada, profil, obuka i profesionalni razvoj stručnog kadra za rad sa djecom i mladima s posebnim potrebama i druga pitanja, bliže se uređuju podzakonskim propisom. “\nDakle, dva kantonalna zakona predviđaju donošenje Pravilnika, dva spominju podzakonske propise, dok jedan spominje kriterije koje donosi Ministarstvo. Ostali zakoni nisu ugradili potrebu donošenja podzakonskog akta – pravilnika!\nZakon o osnovnoj školi, (“Službene novine Zeničkodobojskog kantona” br. 5/04.) u članu 24. (stav 4) ističe da:\nIndividualni program, prilagođen njihovim mogućnostima i sposobnostima, izradit će se za svakog učenika u procesu inkluzijeukoliko je to potrebno, uz određivanje defektološkog i logopedskog statusa.\nNasuprot tome, Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju, (“Službene novine Kantona Sarajevo” br. 10/04) u članu 26. (stav 2) ne ostavljajući mogućnost izbora (da li je potrebno, ili ne) navodi da:\nneprovođenje Kriterija za školske nazive i simbole koji su doneseni u skladu sa dokumentom „Reforma obrazovanja” (obećanje I, od 21. novembra 2002.). Koliko smo stvarno daleko od evropskih principa pokazuje detaljana analiza koja je urađena implementacijom projekta ”Monitoring i analiza provedbe Kriterija za školske nazive i obilježja”. Nažalost, blizu 50% škola još uvijek ne ispunjava Kriterije. Kako domaći zakoni koji regulišu oblast obrazovanja moraju biti u skladu sa Međunarodnom konvencijom o zaštiti ljudskih prava ove stvari se moraju popraviti.\nKada aktuelna vlast muku muči sa inkluzijom u općem smislu (uključivanje različitih etničkih i religijskih zajednica u društvo) još uvijek se ne može puno očekivati od inkluzije u užem smislu te riječi – uključivanje djece sa posebnim potrebama u redovne škole. Ipak, primjećuje se tendencija da se ovaj bitan segment u obrazovanju riješi. Jedan od dokumenata koji to ističe je i Plan aktivnosti o upisu u škole i pohađanju nastave u Bosni i Hercegovini, koji su u maju 2006. godine potpisali entitetski i kantonalni ministri obrazovanja BiH. Ovaj dokument naglašavajući da je pravo na obrazovanje jedno od osnovnih ljudskih prava i pozivajući se na Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, donosi sveobuhvatne preporuke za omogućavanje svoj djeci i mladima, ali i odraslima da završe osnovnu školu i steknu uvjete za dalji nastavak obrazovanja.\nInkluzija ide u pravcu – ne da unitarizuje sklonosti svih ljudi, već naprotiv samo da se različitosti svakog pojedinca u svakome smislu prihvataju i uvažavaju. Prvi korak ka uvažavanju osoba sa različitim invaliditetom je nihova potpuna integracija u obrazovni sitem. Njima se u tome smislu moraju osigurati sva prava i mogućnosti kao i ostalim građanima. Vlast je na državnom nivou obavezna osigurati obrazovanje svakom pojedincu bez obzira na sve njegove različitosti koje ga i čine zasebnom ličnosti u odnosu na druge individue. Koliko je država uspjela u tome, barem u onome deklerativnom smislu, pokušali smo pokazati u prethodnom dijelu ovoga rada.\nKoliko su kantoni u vertikalnoj prohodnosti crne rupe utroška prijeko potrebne energije u ionako razjedinjenom bh obrazovnom sistemu, svjedoči i to da svi kantoni još uvijek nemaju čak niti osnovni podzakonski akt – pravilnik o odgoju i obrazovanju djece s posebnim obrazovnim potrebama. Još gore od toga je činjenica da je visoki predstavnik u tri kantona svojom odlukom morao nametnuti zakon o osnovnom obrazovanju, odnosno zakon o izmjenama i dopunama postojećeg zakona.\n1. – Okvirni zakon o predškolskom obrazovanju u BiH (”Službeni glasnik BiH” br. 88/07)\n2. – Okvirni Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH (”Službeni glasnik BiH” br.18/03)\n3. – Okvirni zakon o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u BiH (”Službeni glasnik BiH”\n4. – Okvirni zakon o visokom obrazovanju u BiH (”Službeni glasnik BiH” br. 59/07)\n1. – Zakon o obrazovanju u osnovnim i srednjim školama Brčko Distrikta BiH (“Službeni glasnik Brčko Distrikta BiH” br. 9/01)\n2. – Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrazovanju u osnovnim i srednjim školama Brčko Distrikta BiH (“Službeni glasnik Brčko Distrikta BiH” br. 28/03, 29/04)\n1. – Zakon o osnovnom i srednjem općem odgoju i obrazovanju (“Službene novine\nUnskosanskog kantona”br. 5/04)\n2. – Zakon o osnovnom školstvu, (“Narodne novine Županije Posavske” br. 3/04)\nZakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom školstvu, (“Narodne novine Županije\nPosavske” br. 4/04)\n3. – Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju, (“Službene novine Tuzlanskog kantona” br.\nZakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom odgoju i obrazovanju (“Službene novine Tuzlanskog kantona” br. 7/05)\n4. – Zakon o osnovnoj školi, (“Službene novine Zeničkodobojskog kantona” br. 5/04.)\n5. – Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju, (“Službene novine Bosanskopodrinjskog kantona Goražde” br. 5/04)\n6. – Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnoj školi, (“Službene novine\nSrednjobosanskog kantona” br. 17/04)\n7. – Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju (“Narodne novine Hercegovačkoneretvanskog\nkantona” br. 5/00)\n8. – Zakon o izmjenama Zakona o osnovnom školstvu (Odluka nametnuta od strane OHRa 7. jula 2004. godine) (“Narodne novine Županije Zapadnohercegovačke” br. 6/04)\n9. – Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju, (“Službene novine Kantona Sarajevo” br.\nZakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom odgoju i obrazovanju (“Službene novine Kantona Sarajevo” br. 21/06)\n10. – Zakon o osnovnom školstvu, (“Službene novine Kantona 10” br. 12/04)\n1. – Zakon o osnovnoj školi Republike Srpske, (“Službeni glasnik RS” br. 38/04)\n2. – Zakon o srednjoj školi Republike Srpske, (“Službeni glasnik RS” br. 38/04)\n1. – Pravilnik o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju, Ministarstvo prosvjete, znanosti, kulture i športa Županije 10, juli 2005. god.\n2. – Pravilnik o odgoju i obrazovanju djece s posebnim obrazovnim potrebama u osnovnim i srednjim školama, Ministarstvo prosvjete, znanosti, kulture i športa Zapadnohercegovačke županije, juli 2006. god.\n3. – Plan aktivnosti o upisu u škole i pohađanju nastave u BiH, izradila Grupa o upisu u škole i pohađanju nastave/usvojili entitetski ikantonalni ministri obrazovanja BiH, maj 2006. god.\n4. – Revidirani akcioni plan za djecu BiH 2002-2010, Sarajevo, juli 2008. godine\n5. – Poseban izvještaj o pravu na obrazovanje djece sa posebnim potrebama u Republici Srpskoj, Ombudsman Republike Srpske, Banjaluka, juli 2007. godine.\n6. – Poseban izvještaj o pravu djece sa posebnim potrebama u RS na predškolsko obrazovanje i vaspitanje, Ombudsman Republike Srpske, Banjaluka, april 2008. godine.\n1. – Strategija za modernizaciju osnovnog i općeg srednjeg obrazovanja u BiH – Prvi izvještaj za ministre obrazovanja u BiH, Paul Roeders & Philip Stabback (urednici), EC-TAER, CfBT, BiH entitetski ministri obrazovanja, (od 27.6.2002. god.)\n2. – Plan provedbe Privremenog sporazuma o zadovoljavanju posebnih potreba i prava djece povratnika (od 13.11.2002. god.)\n3. – Strategija za modernizaciju osnovnog i općeg srednjeg obrazovanja u BiH – dodatak I,\n4. – Reforma obrazovanja – poruka građanima BiH, (od 21.11.2002. god.)\n5. – Reforma osnovnog i općeg srednjeg obrazovanja u BiH – Zelena knjiga, Dokument izradile BiH obrazovne institucije uz pomoć EC-TAER programa finansiranog od Evropske Unije, (od 21.03.2003. god.)\n6. – Strategija reforme obrazovanja u BiH – izvještaj o napretku (od 01.06.2003. god.)\n7. – Zajednička strategija za modernizaciju osnovnog i općeg srednjeg obrazovanja u BiH -Bijela knjiga, EC-TAER, (od 01.10.2003. god.)\n8. – Kriteriji za školske nazive i simbole, Odbor za koordinaciju provedbe Privremenog sporazuma o zadovoljavanju posebnih potreba i prava djece povratnika, (iz aprila 2004. god.)\n9. – Analiza provedbe Kriterija za školske nazive i obilježja, Fondacija lokalne demokratije, Sarajevo, august, 2008. godine.\n1. – Opšta deklaracija UN-a o ljudskim pravima (U.N. General Assembly, 1948)\n2. – Konvencija UN-a o pravima djeteta (Convention on the Rights of the Child, U.N. General Assembly, 1989)\n3. – Svjetska deklaracija o obrazovanju za sve (World Declaration on Education for All, Jomtien/Pattaya, Thailand, 1990)\n4. – Standardna pravila UN-a o izjednačavanju mogućnosti osoba sa invaliditetom (U.N. General Assembly, 1993)\n5. – Svjetska konferencija o specijalnom obrazovanju (World Conference on Special Needs Education, Salamanca, Spain, 1994).


Solidna partija mladih košarkaša u Puli | Crikva.hr\nSolidna partija mladih košarkaša u Puli\n1,2 - Alen Mandžuka\n3 - Noa Svetić\n1. kolo: STOJA – CRIKVENICA 96:74 (27:19, 20:18, 28:12, 21:25)\nSTOJA: A. Grašo 7, P. Grašo 4, L. Buršić 4, Mohorović 8, Dasko 9, Savin Belas 12, Gustovarac 6, Jakšić 23, Plišić, Catela, M. Buršić, Đugum 23. Trener: Vladimir Korošec.\nCRIKVENICA: Stojanović, Šulentić 4, Car 11, Jurić 8, Mandžuka 26, Vilušić 2, Latin 6, Svetić 2, Benić 11, Bolješić, Tomas 4. Trener: Zoran Dragojević.\nMlada momčad košarkaša „Crikvenice“ porazom u Puli otvorila je novu prvenstvenu sezonu u A-2 ligi košarkaša - zapad. Inače znatno pomlađena momčad na gostovanje protiv "Stoje" otišla je dodatno oslabljena, bez Maura Veljačića, Branka Svibena i Luke Đipala.\nUnatoč tome pružili su dobar otpor favoriziranim domaćinima koji su utakmicu prelomili tek u 3. četvrtini. Presudila je nadmoć igrača "Stoje" ispod koša, posebno iskusnog Đuguma. U redovima "Crikvenice" najbolji je bio Alen Mandžuka, a trener Dragojević ističe još dobru igru Noe Svetića i Ivora Benića.\nU klupskoj orijentaciji oslanjanja na mlade igrače iz vlastitog pogona i stvaranja ekipe za budućnost i ova je utakmica poslužila toj svrsi. Poraza će biti još, međutim ovo je svakako najbolji put za neke više domete u predstojećem razdoblju.


JobFAIR | JobFAIR se ove godine vraća u punom sjaju\nUdruženje studenata elektrotehnike Evrope, EESTEC LC Sarajevo 7. i 8. novembra ove godine organizuje osmi po redu sajam zapošljavanja za studente i diplomce tehničko-tehnoloških fakulteta i ekonomije "JobFAIR ‘16 - Iskoristi svoju šansu!".\nOsnovni cilj JobFAIR-a je direktan kontakt između studenata i poslodavaca. Tokom dva dana trajanja Sajma posjetioci će biti u mogućnosti da razgovaraju sa predstavnicima kompanija, informišu se o tome šta poslodavci očekuju od njih te koje vještine su poželjne za njihovu struku. Na osnovu stečenih informacija, studenti i diplomci mogu dalje raditi na usvršavanju ličnog profila.


SPREMAN ZA EVROPSKO TRŽIŠTE: Mladi banjalučanin napravio sopstveni pametni telefon | Region | Kurir\nRODITELJI U BANJALUCI U PANICI: Pedofil odležao zatvorsku kaznu,\nKRAJ POTRAGE: Pronađena devojčica koja je nestala pre 5 dana\nMEDIJI: Dodiku prećeno smrću 2\nDODIK: Ratko Mladić ostaje heroj i patriota za srpski narod! 4\t24\nOŠTRA REAGOVANJA NA PRESUDU MLADIĆU: Hag nije sud pravde, nego 13\n(FOTO) REPUBLIKA SRPSKA UZ GENERALA MLADIĆA! PLAKATI PODRŠKE 3\t27\n(FOTO, VIDEO) EVO KAKO IZGLEDA DODIKOVA NOVA MAPA BALKANA: 3\t7\n(VIDEO) DODIK ZA DOJČE VELE CRTAO NOVU MAPU: Jesam za nezavisnost 14\t264\n(VIDEO) DAJ VREĆU ZLATA ZA MOG BAKIRA: Evo kako su milionske 4\t473\nSPREMAN ZA EVROPSKO TRŽIŠTE: Mladi Banjalučanin napravio sopstveni pametni telefon\nBosna i Hercegovina 19.03.2016. 01:09h 08.03.2017. 14:56h


Datum kreiranja: 01.07.2018.\nPavlović S. Služba anestezije u Kliničkom centru Niš u zaštiti zdravlja stanovništva jugoistoka Srbije. Prilozi istoriji zdravstvene kulture Srbije. Niš 2011: 293-296. M44\nPavlović S, Konstantinović S. Sepsa i upotreba antibiotika u sepsi. U Veličković Radovanović R.Racionalna primena antibiotika u kliničkoj praksi. Medicinski fakultet Niš. 2004: 167-173. M44\nPavlović S. Profilaktička uloga pantoprazola kod hirurških bolesnika gde se očekuje metabolički odgovor organizma na stres U Nagorni A. Dijagnostika i terapija bolesti digestivnog trakta povezanih sa pojačanom sekrecijom hlorovodonične kiseline. Medicinski fakultet Niš, 2005: 173-178. M44\nIgnjatovic I, Basic D, Potic M, Dinic Lj, Stankovic J, Pavlovic S, Milic V, Skakic A. Simultaneous self-created transobturator tape and laparoscopic extraperitoneal vaginal support in patients with stress urinary incontinence and prolapse of the anterior and apical vaginal compartments. European Journal of Obstetrics Gynecology and Reproductive Biology. 2016; 204: 117-121. DOI: 10.1016/j.ejogrb.2016.06.029 IF5: 1.874\nRadovi u medjunarodnim časopisima (M23):\nPavlovic S, Jovic Z, Karan R, Krtinic D, Rankovic G, Golubovic M, Lilic J, Pavlovic V. Modulatory effect of curcumin on ketamine-induced toxicity in rat thymocytes: Involvement of reactive oxygen species (ROS) and the phosphoinositide 3-kinase (PI3K)/protein kinase B (Akt) pathway. Bosnian Journal of Basic Medical Sciences. In press. DOI: 10.17305/bjbms.2018.2607 IF5: 1,203\nPavlovic S, Jovic Z, Krtinic D, Golubovic M, Stokanovic D, Rankovic GN. What Microbiological Problems are Faced in the Intensive Care Units? West Indian Medical Journal. In press. DOI: 10.7727/wimj.2017.194 IF5: 0,403\nRanković GN, Janković SM, Radovanović RV, Jović Z, Pešić G, Pavlović S, Ranković B, Ranković J, Stokanović D, Krtinić D. Potentially inappropriate prescribing of drugs in elderly patients on chronic hemodialysis treatment. Clinical Nephrology. 89(6):453-460 DOI: 10.5414/CN109095 . IF5: 1.189\nPavlovic S, Stankovic J, Zivkovic S, Milic V. Partial resection of the horseshoe kidney because of urolithiasis - perioperative complications. HealthMED. 2010; 4(4 Suplement 1): 1056-1061. IF: 0,331 M23\nPavlovic S, Vukovic N, lgnjatovic B, Milic V, Ljubenkovic S, Kaldic Z, lgnjatovic I. Control and prophylaxis or gram nefgative nosocomial infections in the intensive caer unit. HealthMED. 2011; 5(3): 639-642. IF: 0,435 M23\nPavlovic S, Krstic N, Stankovic J, Zivkovic S, Babur N, Vukovic N, Milic V. lmportance of tranexamic acid in pharmacological taking care of bleeding in urological patients. HealthMED. 2012; 6(2): 626-631. IF: 0,435 M23\nZivkovic S, Pavlovic S, Ciric S. Multiple dzinovske ciste bubrega. Vojnosanitetski pregled. 2009; 66(2): 163-165. IF: 0,199 M24\nZivkovic S, Kostov M, Pavlovic S, Mijovic Z. Histopatoloske karakterisitike i koekspresija p53 i p16 lNK4a proteina kod karcinoma bubrega. Vojnosanitetski pregled. 2008; 65(11): 820-824. IF: 0,199 M24\nKrstic N, Pavlovic M, Koracevic G, Stojkovic A, Pavlovic S. Predictive markers for one-year outcome in patients with Stemi trated with primary percutaneous Coronary lntervention (PCl). HealthMED. 2012; 6 (3): 916-924. IF: 0,435 M23\nKoracevic G, Krstic N, Damjanovic M, Velickovic-Radovanovic R, Apostolovic S, Pavlovic S, Petrovic S, Kostic T, Dakic S, Stanojevic D. Two different cut-off values for stress hyperglycemia in myocardial infarction. HealthMED. 2012; 6 (7): 2507-2512. IF: 0,435 M23\nKoraćević G, Pavlović S, Veličković-Radovanović R, Kutlešić M. Pulmonary thromboembloizm trough case report - prikaz knjige. Vojnosanitetski pregled. 2012; 69(4): 375-376. IF: 0,210 M23\nBudić I, Pavlović S, Stević M, Petrov I, Perić V, Jović M, Simić D. Medical simulation: moral and ethical issues. Acta Medica Medianae. 2018; 57(1): 64-69. DOI: 10.5633/amm.2018.011\nPavlović S, Perić V, Jović Z, Krtinić D, Golubović M, Nedin Ranković G, Lilić J. Historical aspects of medical simulation. Acta Medica Medianae. In press. DOI:\nPavlović S, Živković S, Koraćević G. Odredjivanje inhibicije faktora Xa pofilaktičkim dozama niskomolekularnih heparina, nadroparina i reviparina kod uroloških bolesnika. Vojnosanitetski pregled. 2007; 64(8): 538-542. M24\nStanković J, Dinić Lj, Pavlović S. Rezultati lečenja superficijalnih tumora mokraćne bešike – desetogodišnje iskustvo. Vojnosanitetski pregled. 2007; 64(9): 629-633.\nSoldatović G, Deljanin Ilić M, Milenković S, Pavlović S, Pešić S, Veličković K. Značaj primene beta blokatora i ACE inhibitora u preoperativnoj pripremi kod hipertenzivnih bolesnika. Acta Medica Medianae. 2005; 44(2): 11-15. M52\nStojanović N, Pavlović S, Nikolić M, Nikolić J. Nutrition screening importance for patients that underwent radical cystectomy. Acta facultatis Medicae Naissensis. 2007; 24(4): 195-199. M52\nPavlović S, Nikolić D, Ljubenović S. Preoperativna procena operativnog rizika u nastanku akutne bubrežne insuficijencije. Acta facultatis Medicae Naissensis. 1999; 10: 257-260. M52\nNikolić D, Pavlović S, Ljubenović S. Paroksizmalne diskinezije neurolept analgezije u toku lečenja kalkuloze bubrega pomoću ekstrakorporalne litotipsije (ESWH). Acta facultatis Medicae Naissensis. 1999; 10: 261-263. M52\nStojković I, Potić B, Stanković J, Pavlović S. Mesto hemodilaize u tretmanu opstruktivne akutne bubrežne insuficijencije na materijalu Urološke klinike u Nišu. Acta facultatis Medicae Naissensis. 1999; 10: 109-113. M52\nStojković I, Mitić D, Potić B, Marković N, Pavlović S. Ultrazvučno vodjena punkcija i sklerozacija cisti bubrega sa produženom drenažom. Archivum urologicum. 1994; 16 (42-43): 51-55. M52\nMitić D, Stanković J, Djordjević Z, Pavlović S. Septični bubreg – analiza lečenih bolesnika. Archivum urologicum. 1995; 17 (50-51): 245-250. M52\nKrtinic D, Zivadinovic R, Jovic Z, Pavlovic V, Pavlovic S, Stokanovic D, Nedin Rankovic G, Todorovska I, Stojanovic V, Bojic D, Conic I, Cvetanovic A, Antic V, Lilic G, Petric A. Futher diagnostic and therapeutic management of patients with ASC cytological PAP findings. International Journal of Gyneacological Cancer 2017; 27(Suppl 4): 803. 20th International meeting of the European society of gynaecological oncology, Beč, Austrija. 4-7. novembar, 2017.\nPavlović S, Milić V, Živković S, Kalčić Z, Pavlović A. The inhibition of factor Xa by the use of low-molecular weight heparin, nadroparin and reviparin in urological patients. European Journal of Anaesthesilogy. 2009; 26(Supplement 45): 94. M34\nMilić V, Vuković N, Pavlović A, Pavlović S. Renal function in living related kidney donors above age of 70. Critical Care. 2010; 14(Supplement 1): P520 M34\nVuković N, lgnjatović B, Pavlović S, Ljubenović S, Kalčić Z. Total serum protein, albumin and cholesterol evaluation for the risk complication assessment after major urologic surgery. European Journal of Anaesthesilogy. 2010; 27(Supplement 47): 183. M34\nMilić V, Pavlović S, Vuković N, lgnjatović B, Kalčić Z. Influence of anesthetic technique on inflammation in radical retropubic prostatectomy. European Journal of Anaesthesilogy. 2011; 28(Supplement 48): 116. M34\nPavlović S. Blokada neuromuskularne transmisije. Zbornik predavanja naučnog seminara, 2009: 17-21. M33\nPavlović S, Vuković N, Milić V, Ljubenović S, lgnjatović B, Kalčić Z. Monitoring tupih povreda parenhimatoznih organa trbuha. Zbornih predavanja. 2011: 30- 33. M33\nPavlović S. Urgentne procedure u urologiji. lX simpozijum urgentne medicine sa medjunarodnim učešćem, Niš 2010. M31\nPavlović S. Anestezija i sedacija u prehospitalnim uslovima. Vll kongres urgentne medicine sa medjunarodnim učešćem. Zrenjanin, 2011. M31\nPavlović S. Krvarenje u urologiji. X Kongres anesteziologa i intezivista Srbije. Oktobar 2006, Zbornik uvodnih predavanja: 260-262. M31\nPavlović S. Endourološke procedure i ambulantna anestezija u urologiji. X Kongres anesteziologa i intezivista Srbije. Oktobar 2006, Zbornik uvodnih predavanja: 267-269. M31\nPavlović S, Nikolić D, Trajkovski S, Mitić D. Anestezija kod uroloških operacija. Hitan stanja u urologiji – Zbornik radova VI Internacionalnog simpozijuma urologa, Niš; 1987: 97-100. M31\nMilić V, Vuković N, Pavlović A, Pavlović S. Renal function in living related kidney donors above age od 70. Critical care. 2010; 14(Suppl 1): P250. M34\nVuković N, Ignjatović B, Pavlović S, Ljubenović S, Kalčić Z. Total serum protein, albumin and cholesterol evaluation for the risk complication assessment after major urologic surgery. European Journal of Anaesthesiology. 2010; 27(Suppl 47): 183. M34\nMilić V, Pavlović S, Vuković N, Ignjatović B, Kalčić Z. Influence of anesthetic technique on inflammation in radical retropubic prostatectomy. European Journal of Anaesthesiology. 2010; 28(Suppl 48): 116. M34\nMaravić-Stojković V,Spasić T, Jović M, Borzanović P, Stevanović P, Pavlović S, Djukanović B, Brunner D. Procalcitonin serum concentrations and sequential organ failure assessment (SOFA) score in patients with and without heart failure (HF) early after cardiac surgery. European Journal of Cardiovascular Prevention and Rehabilitation. 2007; 14(Suppl 1): 54. M34\nPavlović S, Nikolić D. Etiološki činioci u nastanku akutne na hroničnu bubrežnu insuficijenciju kod uroloških bolesnika. XVI sastanak jugoslovenskih anesteziologov, Bled – Knjiga povzetkov; 1988: 61. M34\nPavlović S, Nikolić D. Preoperativna procena operativnih rizika u nastanku ABI. XVI sastanak jugoslovenskih anesteziologov, Bled – Knjiga povzetkov; 1988: 82. M34\nNikolić D, Pavlović S, Garić A. Terapija postrenalne akutne bubrežne insuficijencije. XVI sastanak jugoslovenskih anesteziologov, Bled – Knjiga povzetkov; 1988: 77. M34\nMitić D, Ignjatović M, Pavlović S, Nikolić D, Golubović M. Akutni skrotum: analiza 80 slučajeva. Hitna stanja u urologiji – Zbornik radova VI Internacionalnog simpozijuma urologa, Niš, 1987: 77-80. M33\nNikolić D, Ignjatović M, Pavlović S, Trajkovski S, Golubović M. Terapija obstruktivne bubrežne insuficijencije solitarnog bubrega. Zbornik radova VI Internacionalnog simpozijuma urologa, Niš; 1987: 13-16. M33\nBašić D, Hadži Djokić J, Stojiljković J, Pavlović S, Nikolić D. Major urinary tract infections influencing factors after urethral prostate resection. III Balkan Congress of Urology, Abstract book, Varna; 2002: 13. M34\nNedin Ranković G, Janković S, Veličković Radovanović R, Jović Z, Pešić G, Stokanović D, Pavlović S, Krtinić D. Analiza faktora koji utiču na potencijalno neadekvatno propisivanje lekova kod starijih pacijenata na tretmanu hemodijalize: Beers kriterijumi. Peti nacionalni kongres racionalne terapije u medicine sa medjunarodnim učešćem. Kragujevac, 2017. Knjiga sažetaka: 131-132.\nPavlović S, Jović Z, Krtinić D, Stokanović D, Nedin Ranković G. Uporedna analiza lečenja uroloških bolesnika inficiranih Klebsiellom sp. tretiranih karbapenemima. VIII nedelja kliničke bolničke farmakologije. Beograd, 2016. Zbornik sažetaka: 72-73.\nNedin Ranković G, Veličković Radovanović R, Jović Z, Pešić G, Pavlović S, Stokanović D, Krtinić D, Janković S. “Prepreke” sa kojima se susreću lekari pri propisivanju lekova starijim pacijentima sa bubrežnom insufi cijencijom. IX nedelja kliničke bolničke farmakologije. Beograd, 2017. Zbornik sažetaka: 62-63.\nPavlović S. Specifics of anesthesia in minimal invasive procedure. Treći beogradski anestezija forum, Beograd, 2018; Zbornik radova Trećeg beogradskog anestezija foruma: 250-251.\nKalčić Z, Pavlović S. Procena antikoagulantnog efekta nadroparina I enoksaparina praćenjem ANTIX-a faktora kod uroloških bolesnika. Zbornik sažetaka X kongresa anesteziologa i intezivista Srbije. 2006: 56. M64\nStojanović N, Pavlović S. Biohemijski monitoring parenteralne ishrane u jedinici intezivnog lečenja na Klinici za urologiju u Nišu. Zbornik sažetaka X kongresa anesteziologa i intezivista Srbije. 2006: 57. M64\nPavlović S. Uloga prokalcitonina u terapijskom praćenju uroloških bolesnika u SIRS-u izazavanom GRAM negativnom infekcijom. i kongres intezivne medicine Zbornik uvodnih predavanja I sažetaka; 2007: 50. M63\nNikolić D, Pavlović S, Ljubenović S. Anesteziološki problemi kod bolesnika sa kalkulozom bubrega koji su lečeni pomoću ESWH. Savremeno lečenje urolitijaze – I jugoslovenski simpozijum sa međunarodnim učešćem, Zbornik radova, Novi Sad; 1988: 52-54. M63\nPavlović S, Nikolić D, Ljubenović S, Radovanović M. Terapija bola kod lečenja bubrežne kalkuloze sa ESWH. VI kongres anesteziologa Jugoslavije Knjiga apstrakata, Beograd; 1989:155. M64\nPavlović S, Nikolić D, Ljubenović S. Perioerativna prevencija tromboembolijskih bolesti kod transvezikalnih prostatektomija. XIII kongres udruženja urologa Jugoslavije Knjiga sažetaka, Novi Sad; 1995: 137. M64Ignjatović B, Nikolić D, Pavlović S, Ljubenović S, Kalčić Z. Krvavljenja u toku transureteralne prostaktomije. XIII kongres udruženja urologa Jugoslavije Knjiga sažetaka, Novi Sad; 1995: 128. M64\nNikolić D, Pavlović S, Ljubenović S, Stojiljković J, Ignjatović B, Kalčić Z. Terapija bola poodmakle maligne bolesti. Acta Chirurgica Jugoslavica. 1995; Suppl I: 70. M64\nPavlović S, Nikolić D, Ljubenović S. Blokada nervusa obturatoriusa kod tumora vesicae urinariae. VII Kongres anesteziologa Jugoslavije sa medjunarodnim učešćem Knjiga sažetaka, Vrnjačka Banja; 1998: 34. M64\nPavlović S, Nikolić D, Kalčić Z. Niskomolekularni heparin u terapiji bolesnika sa urosepsom. VII Kongres anesteziologa Jugoslavije sa medjunarodnim učešćem Knjiga sažetaka, Vrnjačka Banja; 1998: 34. M64\nPavlović S, Bašić D. Značaj terapije tromboembolijske bolesti niskomolekularnim heparinom (LMWH) kod uroloških operacija. VIII Kongres anesteziologa Jugoslavije sa medjunarodnim učešćem Knjiga sažetaka, Cetinje; 2002: 76. M64\nPoslednji put izmenjeno nedelja, 01 jul 2018 13:57


Šta sa oštećenim evrima? Koje su opcije pred nama, kako se banke ponašaju u tim situacijama? | Telegraf - Najnovije vesti\n4. avgust 2018 | 07:29 » 08:29\nŠta sa oštećenim evrima? Koje su opcije pred nama, kako se banke ponašaju u tim situacijama?\nPostoje i situacije kada novčanice evra ni u kom slučaju ne mogu biti zamenjene\nBanke su dužne da nam zamene oštećene i pohabane dinarske novčanice, međutim, za pocepane evre mogli bi da nas namuče. Po našim zakonima ni banke, ni menjačnice nisu dužne da menjaju oštećene evre, a ako prihvate to da urade, imaju pravo da uzmu proviziju koliku god žele.\nU Narodnoj banci Srbije objašnjavaju da pored oštećenja koja nastaju redovnom upotrebom novčanica, na njih mogu uticati vlaga, buđ, kontaminacija raznim materijama, kao i uticaj prirodnih nepogoda poput požara i poplava. Papirni novac može biti oštećen čak i namerno, jer falsifikatori novca nekada koriste originalne delove novčanica za izradu falsifikata.\n- U principu, za zamenu oštećene novčanice dovoljno je da deo koji se podnosi na zamenu, ili više delova koji nesumnjivo potiču od iste novčanice, ima površinu od najmanje 51 odsto te novčanice. Na ovaj način se eliminiše mogućnost da jedna novčanica bude zamenjena za dve - objašnjavaju u NBS.\nKada fali više od 50 odsto novčanice, ona ne može da se zameni, Foto: Telegraf\nIpak, oni napominju da postoje i situacije kada novčanice evra neće biti zamenjene.\n- To će se desiti kada je više novčanica oštećeno na isti način tj. kada postoji sumnja da su novčanice namerno oštećene, kao i u slučaju da su novčanice obojene upozoravajućom bojom, a podnosilac novca nije u stanju da dokaže poreklo takvog novca. Upozoravajuća boja se inače koristi da se u slučajevima neovlašćenog rukovanja novcem on oboji pomenutom bojom kako bi se učinio neupotrebljivim. Boja se obično nalazi na ivicama novčanica i nije je moguće skinuti sa novčanica bez oštećenja papira - kažu u NBS.\nProvizija za zamenu oštećenih novčanica evra ne bi trebalo da zavisi od stepena oštećenja.\nBanke ne moraju da zamene oštećenu novčanicu, Foto: Telegraf\n- Ako se radi o oštećenoj novčanici evra koja se može zameniti za opticajnu, stepen oštećenja je nebitan jer će takva novčanica svakakao biti povučena iz opticaja. Banke i menjačnice u Srbiji same određuju visinu provizije za zamenu oštećenih novčanica evra, a ona zavisi od troškova koje imaju kada vrše zamenu - objašnjavaju u Narodnoj banci Srbije.\nOdlukom o uslovima i načinu obavljanja menjačkih poslova nije propisana obaveza zamene oštećenih i vanopticajnih novčanica stranog novca tako da je to stvar poslovne politike banke ili menjačnice.\n- U slučaju da građani ne mogu da pronađu banku ili menjačnicu koja bi bila voljna da izvrši zamenu, ili im ne odgovara visina provizije, uvek ostaje mogućnost da se ta zamena izvrši u nekoj od nacionalnih centralnih banaka zemalja članica Evropske monetarne unije - kažu u NBS.\nMinimalac je trenutno 143, a radnici traže 170 dinara: Uskoro počinju pregovori, a koliko je realan rast plate u Srbiji?\nApple je prva bilionska kompanija: Vrednost giganta dostigla 1.000.000.000.000 dolara\nAleksandar je otišao da kupi jaja na akciji i na haubi zatekao torbicu: Kad sam video šta je unutra, zavrtelo mi se u glavi, a niz leđa krenuo hladan znoj (FOTO)\nFOTO UBOD: Autić napravljen od venecuelanskih para\nTagovi: dinari, evri, Novčanice, Oštećene novčanice\nbata 04.08.2018 19:34\nOštećene dinare bez provizije zamenjujem u Komercijalnoj banci.Mislim da oni zamenjuju i devize,ali ne znam na koji način.\nрагнер 04.08.2018 13:17\nКаква је ова новчаница? Нека научна фантастика:))))?\nMixi 04.08.2018 10:41\nNemam ni pocepane...\nSrbija udara STOP automobilima starijim od 10 godina, kao i onima sa "evro 3" motorima\nOrganska hrana sve se češće proizvodi u Srbiji: Cene godinama iste, a računica sve tanja - evo šta se desilo\nSrpski poljoprivrednici počeli setvu, seme nikad jeftinije, a sve više njih tokom leta ima mnogo isplativiju alternativu\n"Ikarbus" preuzela kineska kompanija LGNEA: Proizvodnju šire i na elektrovozila, otvaraju nova radna mesta\nBanke bi uskoro mogle da ukinu šaltere: Sa ličnim bankarom putem video-poziva\nSvečano otvoren Delta Planet - prvi šoping mol u Banjaluci: Ljudi u redovima čekaju od 6 ujutru, očekuje se stampedo (FOTO)\nBesplatan vodič za uspešno vođenje kućnog budžeta\nWizz Air povećava broj ruta iz Beograda i Niša: Letećemo za London, Lion, Malme i Maltu\nVeliko priznanje za kompaniju Bogoljuba Karića: Nagrada "The World Finance 100" kao potvrda uspešnog poslovanja (FOTO)\nLido di Jezolo nije Venecija, niti je Ljoret de Mar - Barselona: Agencije više neće smeti ovako da varaju turiste\nU Srbiji je najskuplja cena gigabajta: Po cenama mobilnog interneta "šijemo" region, a evo kakva je situacija u Hrvatskoj\nBez plastičnih kesa u Beogradu od 2020. godine\nPromena banke nikada nije bila lakša: Više nema mučenja i FT1P, dovoljno je da uradite samo ovu stvar i da čekate\nI u Srbiji ima gastarbajtera: Poslove koje naši ljudi neće da rade obavljaju Kinezi, Rusi, Turci, Italijani...


Ivanić izrazio uvjerenje da će biti riješen problem saradnja s Haagom - Klix.ba\nIvanić izrazio uvjerenje da će biti riješen problem saradnja s Haagom\n14.2.2006. u 13:18\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Mladen Ivanić je, na poziv američkog državnog podsekretara za politička pitanja Nicholasa Burnsa, učestvovao na sastanku ministara vanjskih poslova zemalja potpisnica Američko-jadranske povelje, koji je jučer održan u Washingtonu.\nNa sastanku je razmatran napredak koji su zemlje članice Američko-jadranske povelje postigle na njihovom putu ka priključenju NATO-u i regionalna pitanja.\nMinistar Ivanić je informisao učesnike o napretku u reformi odbrane i aktivnostima na ispunjavanju uslova za priključivanje Bosne i Hercegovine NATO-programu Partnerstvo za mir (PfP). Posebno je naglasio da su vlasti u BiH svjesne neophodnosti ispunjavanja posljednjeg preostalog uslova – potpune saradnje s Tribunalom u Haagu, te izrazio uvjerenje da će napori koje čine vlasti u Bosni i Hercegovini i saradnja sa susjedima rezultirati rješenjem ovog problema, navode iz MVP-a BiH.\nMinistar Ivanić je prisustvovao ovom sastanku u svojstvu posmatrača.\nEvropska komisija: Deset miliona eura makrofinansijske pomoći\n14.02.2006. u 13:13


Boško Obradović stiže na suđenje\nOno je trajalo oko sat i po vremena, nakon čega je naveo da se nije pozvao na poslanički imunitet, tim pre jer mu uskoro ističe mandat, kao i da je za dijalog i da će preispitati način dosadašnje borbe.\nObradović je jutros na saslušanje došao sa advokatom i još trojicom članova Dveri, koji su takođe osumnjičenih za isto delo.\nSaslušanje je počelo u 10 sati, a nakon Obradovića saslušani su i Slaviša Miletić, Marko Đurđević i Davor Đurđević.\nbosko obradovic 6 foto Tanjug Sava Radovanovic\nKrivična prijava protiv Boška Obradovića i još trojice članova Dveri podneta je zbog postojanja osnovane sumnje da su izvršili krivično delo nasilničko ponašanje, a sumnjiče se da su 8. maja bili među učesnicima okupljanja ispred Doma Narodne skupštine, kada je došlo do povređivanja poslanika Marijana Rističevića.\n- Jedini incident koji se desio jeste kada su Rističević, Marko Atlagić, Milovan Drecun i ministar Lončar isprovocirali taj incident, idući ka nama i pokušavajući namerno da prođu kroz nas - rekao je Obradović, koji je, inače, sa saradnicima stajao ispred ulaza u parlament.\nNakon incidenta sa Rističevićem, kako je navelo Tužilaštvo ranije, sumnjiče se da su grubo vređali i ugrozili sigurnost ministra zdravlja Zlatibora Lončara.


Turska je deseto najveće svjetsko tržište za vjetroelektrane\nTurska je trenutno peti najveći proizvođač opreme za vjetroelektrane u Europi\n03.01.2021. - 13:15\nTurska, vjetroelektrane, obnovljivi izvori\nKapacitet i proizvodnja opreme za vjetroelektrane u Turskoj porasli su do te mjere da se danas svrstava među 10 najvećih svjetskih tržišta. Rast u ovom sektoru Tursku je već okrunio za petog najvećeg proizvođača opreme u Europi ove godine, pokazuju podaci Turskog udruženja za energiju vjetra (TWEA). Strelovitim rastom Turska je proširila svoj izvoz u 44 zemlje na šest kontinenata.\nTe brojke se mogu malo razlikovati, ovisno o upotrebi opreme lokalno proizvedene u pogonima. Istek sheme trebao se dogoditi 31. prosinca 2020., ali je produžen do 30. lipnja 2021. zbog pandemije koja je uzrokovala poremećaje u lancu opskrbe, posebno u prvoj polovici ove godine.\nRačuna se da će 2020. ukupno 1,110 MW kapaciteta početi imati koristi od YEKDEM-a, dok istječe desetogodišnje razdoblje potpore za 1375 MW. Interesno udruženje obnovljivaca se zalaže za novi, dobro osmišljeni mehanizam potpore za stvaranje pouzdanijeg i predvidljivijeg tržišnog okruženja koji će koristiti većini poslovnih sektora i privući više ulaganja u energiju vjetra u zemlju. Turska svake godine treba dodati 1.000 MW kapaciteta vjetra, a nova shema presudna je za doprinos ovom cilju, objavila je turska novinska agencija.


Naslov: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sub Nov 17, 2007 2:58 am\nIma li neko ideju kako ce se stvari ovde razvijati?\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Dec 04, 2007 11:56 pm\nPrema onome što sam uspeo da pročitam neoplanta je u grupi od svega tri firme sa big bull-om i Yuhoom koji imaju dozvolu za izvoz mesa u EU,a vidim da su dobili HACCP sertifikat,skoro su i implementirali MIS ERP sistem,prema informacijama.prema svemu navedenom deluje mi da menadžemnt ima plan i cilj,a i kada se pogleda prehrambeni sektor pokazatelji su im na ovoj ceni daleko ispod ostalih mesnih industrija\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sre Dec 05, 2007 12:39 am\nPa gde si cromodora? Nema te nema a kad dodjes, uvek korisno :clap:\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sre Mar 19, 2008 8:20 pm\nPB AGROBANKA AD BEOGRAD 15995\nBAMBI-BANAT K. ZA PR.I PR.KOND 164\nBB MINAKVA A.D. NOVI SAD 20\nENERGOMONTAŽA AD 240\nGOŠA MONTAŽA AD 1048\nBG GROUP-JUGOALAT AD 15250\nJUGOHEMIJA A.D. 3148\nKOMERCIJALNA BANKA AD 139\nMETALS BANKA AD NOVI SAD 116\nMONTINVEST AD 170\nNEOPLANTA NOVI SAD 1561\nPRIVREDNA BANKA BEOGRAD AD 6452\nAD PUTEVI POŽEGA 1505\nSRBIJA AD 52409\nVITAL VRBAS 500\nŽITOSREM AD 70\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Maj 20, 2008 2:27 am\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Jun 23, 2009 4:41 am\nNa nekim drugim forumima je na ovoj temi veoma živahno, baš svaki dan, a ovde ništa više od godinu dana ?\nŠto se imena tiče tamo su zakopčani do grla - evo da im razbijem monotoniju :D :shock: :lol:\nPromene: 05.06. - 23.06.2009.\nRazmišljao sam da prikažem samo deo tabele, zbog prostora, ali pošto nema mnogo postova na ovoj temi odlučio sam da pustim sve. Kad je beg bio cicija :cheers:\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Jun 23, 2009 5:44 am\nA jel može taj čarobni program da izdvoji koliko ima istih imena sa jedne i druge strane. Ja sam snimio pri vrhu Nenadov Živka koji je kupio i prodao 1488 akcija, pa malo niže Lazić Slobodana koji je kupio i prodao 231 akciju.\nIma ih sigurno još, nego je možda glupo da ja pregledam tako ručno...\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Jun 23, 2009 6:11 am\nNisu ista imena, jer je to preknjižavanje. Nenadov je bio Zivko, a sada je Živko, a tako i ostali...\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Pet Jul 24, 2009 4:54 am\nPromene: 23.06. - 24.07.2009.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Avg 04, 2009 6:03 am\nPromene: 24.07. - 04.08.2009.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Sep 01, 2009 9:24 am\nPromene: 04.08. - 01.09.2009.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Sep 01, 2009 9:17 pm\nNije to nikakva diskusija, to se svelo na kuknjavu i jadikovanje - JEDNE te iste osobe, uz povreme aplauz još plašljivijih, od tog, nekakvog mr.Petronijevića :clown: !!\nJedan uporan i razočaran jadničak koji je "provalio" ko kupuje i kako se cena akcija "veštački" formira,\nkuka i plače...\nAko je već siguran da to nije po zakonu, neka piše Komisiji za HOV, nek\nih tuži sudu! Ali radi se o mišu koji ni svoju e-mail adresu ne sme javno da objavi a kamo li da\nnekog tuži i sl. Zato je to tužbalica u nastavcima i samo ti se čini da je tema "aktivna" !!\nOzlojedjen mali akcionar koji očekuje da neko umesto njega pokrene stvar, na žalost slična je situacija i na Carnexu, s tim što je "naš" Raiden "hrabriji", bar možeš da mu pošalješ e-mail !!\nNi on nema ništa od toga što je "razotkrio" velike igrače i pošto nema petlju (ili ga mrzi) da\npokrene celu stvar pred Komisijom za HOV (ako je u pravu :?: ) pa da zna šta mu valja činiti!!\nNIKO TO NEĆE URADITI UMESTO NJIH !!\nAli oni se izgleda IPAK - NADAJU!!!\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sre Sep 02, 2009 11:42 am\nHaha, ovo ti je vrh, kad kazes ozlojadjeni akcionari! :-)\nKao prvo, mesas babe i zabe. Ne moze NEOP da se poredi sa CRNX. Kod Neop imas udeo akcijskog fonda, i PE 155. Kod CRNX imas PE 2.8 sa tendencijom pada ispod 1, i vecinskog koji upravlja sa 20 milijardi dolara. Znaci 100 x razlika u profitabilnosti. Hajde da si poredio sa SJPT PE 21,42 ili ENHL PE 17, ali i od njih CRNX je podcenjeniji jer PE tezi jedinici na 6-8 x manjem Mcapu.\nDruga cinjenica, ti tvoji "veliki igraci" za koje kazes da sam ih razotkrio su mali igraci, jer imaju samo 1% vlasnistva. Oni uopste nisu veliki igraci, nego veliki prevaranti, a oni kojima bih trebao da se obratim, tzv. komisija za HoV su jos veci prevaranti, kad njima tako malima dozvoljavaju manipulacije koje vide, a ti sto ih branis isto si prevarant!\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sre Sep 02, 2009 10:24 pm\nIzvini molim te ako sam ti uvredio "tvoj" Carnex!!\nNisam imao nameru da poredim NEOP i "tvoj" Carnex!!\nPoredio sam tvoje plakanje i kukanje Petronija, valjda se slažeš\nda bar tu ima sličnost!?\nVaše plakanje po forumima mi nije jasno! Teško da ćete time izmeniti nešto\nna svojoj (akcionarskoj) sudbini!\nVerujem da je svako od nas imao neku katastrofu na naekoj akciji, malo je\n"plakao" - možda se i požalio na nekom forumu i to bi bilo sve! Ali vas dvojica ste jbali majku svima!\nAl oni "prevaranti" (u koje si uspeo i mene da svrstaš :shock: ) koji su vama "krivi" nisu\nna forumima, zato sam predložio da se organizjete i krenete sa tužbom Komisiji za HOV,\nali ako ti misliš :D da su to još veći "prevaranti" onda NIŠTA!!\nOstaje i tebi i petroniju da kukate, mada ja baš i nisam shvatio na šta se to vi žalite?\nPa, ako ti nije teško... pojasni i meni, a verujem da će biti zabavno i ostalim forumašima!!!\nSve najbolje ti želim....\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 4:52 am\nNe mogu da verujem da u Srbiji ima toliko glupih ljudi koji veruju lazovima i prevarantima, raznim kvazi brokerima a cinjenice im sve govore, sve crno na belo.\nKako ti znas da ekipa ne posecuje forume ako nisi jedan od njih?\nI sta tebe briga za tudje akcionarske sudbine i sta ko pise po forumima!?\nMene boli dupe za tvoju akcionarsku sudbinu i bilo koju drugu :wave1:\nZasto uopste citas i diskutujes o ljudima i temama koje te ne zanimaju!? Zaobidji takve teme, idi na google pa citaj o Charlie Chaplinu! :lol: Sve ces nas postedeti, a mi cemo i dalje da placemo, zalimo se i ronimo more suza :( :( :(\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 6:48 am\nRaiden, prijatelju, druže, brate!! :heart:\nHajde da nekako probamo da uvedemo red u ovu diskusiju i tvoja razmišljanja...\nKoliko shvatam SVI su se urotili protiv tebe!\nVidim većinskog na CARNEXU sa 90% vlasništva (51% + 40% = preko 90%) !!??\nNe veruješ u Komisiju za HOV?\nNe veruješ u sudstvo?\nNe shvataš dobru nameru Cobea?\nSiguran si da je akcija (više 100-tina puta) podcenjena!\nOK !! Tvoje pravo.\n4. KOMERCIJALNA BANKA-KASTODI 7199 0.44103\n6. UNICREDIT BANK KASTODI RACUN 1532 0.09385\n7. BABIĆ BORKO 1475 0.09036\n8. ROGANOVIĆ DAMIR 1002 0.06139\n10. MUŠOVIĆ IZET 559 0.03425\nPretpostavimo da si ti ovaj na 7. mestu - to nije mnogo, 0,09% (kako za koga, slažem se) !!\nVidim i našeg starog prijatelja Izeta na 10. mestu. Bojim se da nikako nećete i udruženi\nuspeti da naterate većinskog na nešto što on neće!!\nA ako si ljut na fondove iz spiska akcionara, niko im neće to zabraniti osim Komisije za\nHOV, ako je to nešto nedozvoljeno - kažem: AKO??\nNisu ti fondovi BAŠ TAKO MALI igrači, tu grešiš!!\nA to muljanje u kupovini, dobro... shvatili smo, al šta s tim???\nAko se većinski ne nervira što oni to rade... šta ti tu možeš?\nAl hajde da se vratimo činjenicama:\nIz ovog, a i nekoliko prethodnih postova čitam (izmedju redova) neki tvoj bes, ljutnju...\nto je ČINJENICA! Nikad ti niko na ovom forumu nije zamerio što kupuješ ovo, a ne ono,\nizneo si svoje mišljenje, dozvoli da drugi imaju isto pravo, a da ih ti ne nazivaš glupacima!\nNi meni nije jasno šta to tebe navodi da OVDE iskaljuješ svoj bes?\nA ne shvatam ni šta ti je to skrivio većinski na Carnexu?\nPostoji li neko ili nešto što bi tebe odobrovoljilo?\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 7:21 am\nJa mislim da ste vi besni i ljuti, kao besni psi, samo jos pena sto nije pocela na usta da vam izlazi, a uskoro ce. Meni vecinski nije nista skrivio, i uopste me ne nervira, i znam kakve ima namere, on nervira samo ove bede od fondova. To se vidi iz prilozenog trgovanja da su bedni cim na ovakav nacin trguju! Oni su za vecinskog komarci ! Volim da iznosim cinjenice na osnovu autenticnih podataka, vi takodje znate da je to istina, ali vama ni na jednom forumu ne odgovara da se pise istina, nego samo lazi. :cheers:\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 8:41 am\nUhhh.. pun je mesec noćas :D , al mi ipak napredujemo!!!!\nPolako uspevam da shvatim...\nDakle: "... nervira samo ove bede od fondova. To se vidi iz prilozenog trgovanja da su bedni cim na ovakav nacin trguju! Oni su za vecinskog komarci !"\nTo je valjda glavno što ti nekako nije milo?\nPa znaš kako, fondovi svašta rade, nekad čak moraju da prodaju i kad ne bi hteli, i ja sam skoro neke\nakcije prodala sa minusom :evil: - morala sam!!\nElem, niko ti ne brani da ih ne voliš ili čak mrziš. Tvoja stvar.\nSaopštio si nam i nema više potrebe da nas ubedjuješ, mislim da ti svi sa ovog foruma veruju da ti fondovi nešto muljaju... a sam si rekao da Komisija za HOV ne dolazi u obzir!\nEvo još jedne tvoje rečenice: "Sta radi vecinski vlasnik kad dopusta da se tu zezaju neki sitni fondovi preprodavajuci akcije sami sebi? Gde je Dostanicka? Zasto ih ne iskljuce sa berze? "\nTako da sam ja pomislila da si i na njega ljut!?\nA i čini mi se da prizivaš Komisiju u pomoć!\nAli sad je jasno: sa većinskim nisi na "ratnoj nozi" !!\nI to je tvoje pravo i niko ti ništa ne brani...\nDobro, to smo razjasnili, a sada ono drugo:\nJa nemam ovu akciju (a ni NEOP) tako da nisam ni besna, a ni ljubomorna na one (kao što si ti) koji to poseduju, zato nije lepo da nas nazivaš "imenima", a i ono: "mislim da ste vi besni i ljuti, kao besni psi, samo jos pena sto nije pocela na usta da vam izlazi, a uskoro ce."\nNije baš lepo i ukusno, a i ne doprinosi razumevanju... kao da misliš da smo svi mi koji nemamo ovu akciju ljubomorni na tebe?? Sigurna sam da će se većina članova radovati ako na Carnex lepo zaradiš....\nA za ovo: "vama ni na jednom forumu ne odgovara da se pise istina, nego samo lazi. " - STVARNO\nAko tako misliš o ovom forumu i njegovim članovima, onda se pitam što uopšte ovde navraćaš?\nNisam možda shvatila, ali ti o članovima Belex Cluba misliš da su glupi, da su besni psi, da vole laž....\nRaiden, razmisli - neće biti da ti to STVARNO misliš, jer ja ne bih ni odgovarala na ove tvoje postove.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 10:33 am\nAli mislim da on ne shvata o čemu ti pišeš!\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 10:45 am\nRaiden, svi smo pomalo ogorceni, ali nemoj te izraze "boli me...." i slicno, na forumu.\nMozemo da iznosimo svoja misljenja i diskutujemo i bez ovakvog recnika.\nNe zameri, prijateljska primedba.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 11:04 am\nZaista ne vidim čemu ovakav način obraćanja ljudima na forumu, ako misliš da će nekoga iz bednih fondova dirnuti\nto što nas na forumu nazivaš besnim psima mislim da se grdno varaš, oni ljudi upravljaju svojim portfoliom onako kako žele\nisto kao i ti i svi mi, a ako se to tebi ne sviđa ne vidim razloga da nas sve nazivaš besnim psima.\nAko želiš nekoga lično da prozoveš, sa činjenicama koje poseduješ slobodno otvori temu u nekom od podforuma pa ih napadni\nMene boli dupe za tvoju akcionarsku sudbinu i bilo koju drugu\nzamolio bih te da držiš nivo diskusije na malo višem nivou, ako hoćeš da koristiš takav rečnik u komunikaciji sa nekim\nonda koristi PM, poštedi druge tvojih problema.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 03, 2009 7:04 pm\nJa sam se zapucao isto na ovoj hartiiji sa jednom svotom para! aili iz nje izlzim ,samo u zadnjoj turi medju onih 5% ili zadnjih 10% ali po ok! ceni! ovde sam definitivno dugorocni investitor! :D\nIspao sam naivan! i krivim sebe!\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 17, 2009 7:31 pm\npo koliko si ih uzimao ja sam po 500 rsd?\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 17, 2009 7:34 pm\nAAAAA u prvoj turi sam bio po 2000 i u drugoj po 650 rsd ali cekam!!!! mozda prodjem kao ovi iz Sintelona :hihihi:\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Sep 17, 2009 7:42 pm\ncitao sam malo ove gore ne razumem ove sta se petljaju ovde kad nemaju akcije u NEOP??????,a za neop se nadam da ce do nove g da se stabilizuje oko 500,pa ce posle n.g.da se krece ka 1000,usput imas li skupe?\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sub Sep 19, 2009 7:52 am\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Pet Okt 02, 2009 10:35 am\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Uto Okt 13, 2009 4:34 am\nPromene: 02.10. - 13.10.2009. (T-3) ili 29.09. - 08.10.2009.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Pon Okt 26, 2009 6:21 am\nPromene: 13.10. - 26.10.2009. (T-3) ili 08.10. - 21.10.2009.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Ned Nov 01, 2009 2:32 am\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Pet Nov 20, 2009 8:18 am\nPromene: 30.10. - 20.11.2009. (T-3) ili 27.10. - 17.11.2009.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Sre Jan 13, 2010 7:48 am\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Pet Feb 19, 2010 4:55 am\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Čet Feb 25, 2010 10:20 pm\nJan 27, 2010 11:51 CET\nINTERVIEW - Serbian Meat Producer Neoplanta Raises 2009 Sales to 2.88 Bln Dinars (29.5 Mln Euro) Despite Fall in Dinar\nNeoplanta increased its market share in the ready meals category by 1.3% to 11% last year thanks to its new Prego brand, Macak said, adding that the company holds 11.5% of the processed meat market in Serbia.\nNaslov: Re: Neoplanta a.d. Novi Sad - NEOP Pet Feb 26, 2010 4:02 am\nGogaAna - bila bi to lepa vest da i ovde (kao i na Carnexu) ne postoji\ngrupa koja je plaćena od većinskog da održava ovu cenu!!\nLjudi ,jel se zna po kojoj ceni je ovo kupiovao većinski?


Oduzeta roba vrijednosti 100.000 KM – BiGportal.ba\nSlužbenici Uprave za indirektno oporezivanje, Grupe za spriječavanje krijumčarenja i prekršaja Regionalnog centra Tuzla, na osnovu operativnog rada i preduzetih operativnih taktičkih mjera došli su do lokacije na kojoj se vrši skladištenje cigareta za daljnu distribuciju. Tom prilikom izvršen je pretres vozila, porodične kuće i pomoćnih objekata vlasništvo M.O. na području Bijeljine, a sve u skladu sa instrukcijama i uputama Tužilaštva BiH i naredbe Suda BiH.\nTakođe u tri odvojene akcije na području Bratunca, Bijeljine, Tuzle, izvršeno je privremeno oduzimanje akciznih proizvoda (cigarete) koji nisu obilježeni na zakonom propisani način. Ukupno je oduzeto 4725 paklica cigareta (Trocadero, Monte, Slims).\nU svojim dnevnim aktivnostima Grupe za sprečavanje krijumčarenja i prekršaja UINO BiH koriste vozila i specijalističku opremu doniranu od EXBS programa Vlade SAD. Uspješnom radu naših službenika doprinose u velikoj mjeri znanja, vještine i iskustva stečena tokom pohađanja brojnih specijističkih obuka i treninga pod pokroviteljstvom EXBS programa.


Ana Popović, bluz muzičarka: "Koncert u Beogradu je vraćanje mojim korenima" | Intervju | Dom omladine Beograd\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Ana Popović, bluz muzičarka: "Koncert u Beogradu je vraćanje mojim korenima"\nAna Popović: Sviraćemo muziku sa "Trilogije", koja nam je donela 23 nove pesme u različitim žanrovima: 'Morning' – funk&soul, 'Mid-day' – rock&blues, i ' Midnight' – jazz. Kao i nekoliko pesama sa prethodnih albuma. Biće žestok koncert sa mojom fenomenalnom ritam sekcijom iz Teksasa, koja prvi put dolazi u Beograd.\nAna Popović: Koncert u Beogradu je za mene poseban, jer to je prvenstveno vraćanje mojim korenima. Ljudi koji me znaju od kako sam počela, znaju koliko vremena, truda i energije je uloženo u moj zvuk i nastup, koji se toliko puta menjao i usavršavao tokom godina. Verujem da, takođe, prepoznaju onaj moj prvobitni 'drive' – da sviram dobru muziku sa sjajnim muzičarima.\nAna Popović: "Trilogija" je moj najambiciozniji album što se tiče produkcije, a tome svedoči tim od preko 30 muzičara, u samom vrhu muzičke scene, počev od Joe Bonamasse, Robert Randolfa, preko Bernard Purdyja i Delfeayo Marsalisa. Ja sam stoprocentno bila in charge. Lično sam izabrala svakog producenta, muzičara, aranžera, prema stilu i zvuku albuma. Sve do poslednjeg detalja je bio moj izbor. Za svaki od tri albuma stilistički potpuno različitog zvuka, ništa nisam prepuštala slučajnosti. I dala sam sebi odrešene ruke da prema stilu izaberem prave ljude iz tri muzičke meke: Memfisa, Nešvila i Nju Orleansa.\nAna Popović: Mislim da neameričkim izvođačima često fali identitet, većina samo kopira Amerikance. Retko se desi da izađu sa nečim zaista drugačijim i pomere stvari. A ako to i nije slučaj, često im akcenat ili pogrešan izbor reči u pesmama ne ide u prilog, što Amerikanci 'ne kupuju'.\nAna Popović: Naročito svirati u sklopu takvog line up-a je veliki izazov. Nije stvar samo odsvirati Hendriksa, već odsvirati na svoj način, kada pre i posle tebe takvi gitaristi kao što su Dweezil Zappa ili Zakk Wylde isto to rade. Ja sam se potpuno osećala 'kod kuće' na toj turneji i posebna mi je čast bila da predstavljam žene, jer kao i na većini gitarskih festivala i na ovom je bila samo jedna, a godinama pre mene to je bio isključivo muški line up.\nAna Popović: Sa ili bez Springstina bitno je da se sa novim projektima pomere neke stvari, sa svakim novim albumom pomeram svoje granice i dodajem novi zvuk. Takođe i sa novim albumom, koji ponovo zvuči potpuno drugačije i koji je rezultat saradnje sa četvorostrukim dobitnikom nagrade Grammy, Keb' Mo'.


Playstation 3 vs. Xbox360 (vs PC) - Strana 5 - Forum Sveta kompjutera\n4.2.2007, 23:36 #81\nRe: Playstation 3 (vs. Xbox360)\nEto, jos neko digo glas protiv OVERHYPE-a Haloa i nastavaka. Pa Riddick (takodje XBOX igra) je toliko bolja da do poredjenja ne bi tebalo ni da dodje. Isto vazi i za Black. Nazalost ove dve igre su pravile SP iskustvo a MP ne postoji. Velika steta\n4.2.2007, 23:45 #82\nTa priča o XBox ekskluzivama je naduvana preko svake mere. Jedina XBox360 ekskluziva će, kako izgleda, biti Halo 3. Dobra igra, tu nema sumnje ali jedna. Gotovo sve XBox igre ili su konverzije sa PC-ja ili su razvijane uporedo i za PC. Izuzetaka ima vrlo malo. Ukoliko neko već ima PC bolje da ga upgrejduje nego da kupi XBox - moći će da igra sve te igre (i mnoge druge). Sa Sonyem je već druga priča.\nNe bih da se ponavljam, ali Sony može da računa i na veliku biblioteku PS1 i PS2 igara, dok stare XBox igre (kojih ima manje) mogu da se emuliraju na XBox-u 360 u vrlo slabom procentu (oko 1/3). Za uspeh konzole to ima mnogo veći objektivan značaj od pojedinosti kao što su detalji arhitekture procesora itd.\n5.2.2007, 0:08 #83\nResident Evil 5 i Silent Hill 5 ce se takodje pojaviti i na Xbox 360 konzoli.\nRazlog zasto Playstation 3 gubi ekskluzive je u malom broju prodatih konzola (doduse, ostaje jos da se vidi sta ce biti kada izadje u martu u Evropi). Losa situacija u kojoj je Sony je jedan zatvoren krug: Developeri ne zele da rizikuju da prave igre ekskluzivno za konzolu koja je na dalekom trecem mestu po broju prodatih jedinica -> igraci cekaju developere da pocnu da razvijaju ekskluzivne igre za PS3 da bi poceli da kupuju konzolu -> a developeri opet, pak, cekaju igrace da pocnu da kupuju konzolu u vecem broju -> a igraci cekaju developere...\nJos veci problem je u tome sto Sony na svakoj prodatoj konzoli gubi 208$, odnosno 308$ (u zavisnosti da li je verzija konzole sa 20GB ili 60GB HDD). Trenutno se vrsi ogroman pritisak na kompaniju da obori cenu konzole, a Sony je vec "u crvenom" (odnosno - u minusu) 1,7 milijardi dolara tako da smanjivanje cene (kao sto je uostalom i Ken Kutaragi rekao) ne moze da priusti barem jos godinu dana, mozda i vise.\nTreca stvar zbog koje Sony lagano gubi ovaj rat je neocekivani OGROMAAAAN uspeh Nintendove konzole Wii (ljudi, probao sam je u Beosoftu i RASPAMETIO SAM SE KOLIKO JE DOBRO). Iako postoji verovatnoca da ce, kada euforija splasne, Wii prestati tako dobro da se prodaje (ipak je njegov hardver na nivou prve Xbox konzole i malo jaci), Wii je sa svojom cenom od svega 250$ oduzeo ogromnu kolicinu potencijalnih kupaca SONY-ju (Japanci inace "iz principa" ne kupuju Xbox konzole).\nA, da, da li uopste treba spominjati da je sve manje izvesno da ce BluRay biti novi opsteprihvaceni standard za HD filmove (cemu se Sony nadao). Sony je planirao da, kao sto je sa PS1 kompakt disk ucinio jeftinim standardom, kao sto je PS2 DVD ucinio standardom (uzgred, PS2 je pobedio Dreamcast najvise zbog te prednosti - DVD citaca. PS2 je bio najjeftiniji DVD player na svetu tokom 2000. godine), tako se nadao da ce i BluRay svi prihvatiti zahvaljujuci PS3 koji je, kako je Sony mislio, trebao da pregazi konkurenciju i prodaje se "sam od sebe" zahvaljujuci samom Playstation brendu... "E, pa gospodo, malo ste se za****li..."\nOvaj rat Sony gubi, u to sam ubedjen,a i drago mi je jer su oni glavni krivci za propast kompanije SEGA (SEGA FOREVER !!!!)\n5.2.2007, 0:14 #84\nJapanci inace "iz principa" ne kupuju Xbox konzole\nOvo je najobičnija glupost. Problem je u tome što se njihov ukus dosta razlikuje u odnosu na zapad.\nOvaj rat Sony gubi, u to sam ubedjen,a i drago mi je jer su oni glavni krivci za propast kompanije SEGA\nSega je sama kriva za svoj neuspeh.\n5.2.2007, 0:16 #85\nNije, nego zato sto Xbox 360 nije nacionalni proizvod... To oni sami kazu.\nEditovao sam prethodni post, uzgred....\n5.2.2007, 0:19 #86\nGde si to čuo? Kad je izašao Blue Dragon, prodaja konzola je skočila. Naravno, neće samo jedna igra da je prodaje.\nPo čemu si zaključio da BD propada? Broj prodatih diskova se povećao. Ljudi uz PS3 dobijaju i plejer, skoro sve veće filmske kuće su izabrale BD format.\n5.2.2007, 0:26 #87\nE, upravo sam trazio po netu, keve mi ne mogu da se setim gde sam procitao pre nekih 20-ak dana.... Ajde okacicu ti link cim budem nasao...\n5.2.2007, 0:28 #88\nTo nije tacno. Jako je interesantna cinjenica da ni porno industrija nije prihvatila BluRay. BluRay medij se prodaje, ali rezaca ni od korova, a i ako ih ima kostaju "djavo i po"...\n5.2.2007, 0:33 #89\nNije tačno da ih porno industrija nije prihvatila, već Sony za sada izgleda ne želi da im dozvoli to. To bi moglo da ih opasno ošteti, ali nije još uvek sve gotovo.\nMislim da upravo HD-DVD kuburi sa rezačima.\n5.2.2007, 0:38 #90\nPodatak iz decembra 2006 kaze da najeftiniji HD DVD rezac kosta 399-499$, dok BD rezac kosta 999$ (Panasonic kosta cak 1300$ ! ! !, a Pioneer jos vise, ne znam tacno koliko).\nPodatak iz Novembra kaze da se HD DVD prodaje u odnosu 3:1 (na svaka 3 HD DVD filma, proda se 1 BD)\nTakodje, HP koji dominira na polju Media Centar PC konfiguracija je u prodaju pustio dodatak za gledanje HD DVD filmova na njihovim racunarima koji kosta 100$ (HP je u poscetku podrzavao BD).\n5.2.2007, 0:43 #91\nA podatak iz januara kaže da se BD filmovi prodaju preko 2:1.\n5.2.2007, 0:51 #92\nDa, ali uzmi u obzir da se u toku meseca Januara (a ovi su za taj mesec i dali poredjenje) pojavilo samo 2 HD DVD filma, tako da to nije merodavno.\n"The figures cover only two weeks, however, and may have been skewed by the fact that only two HD-DVD titles came onto the market during this period."\nE, upravo nadjoh (doduse, nepotvrdjeni) podatak da je Sony IPAK dozvolio da se pornici bace na BD.\n5.2.2007, 0:54 #93\nŠto pokazuje koliko je ovaj format zastupljen.\n5.2.2007, 0:56 #94\nNe, nego je sada naleteo talas BD-a. Ma, znas sta, nece se nista znati do polednjeg trenutka (slicno je bilo i sa VHS vs BETA standardom)...\nBluRay je glavni krivac za visoku cenu PS3 konzole i mnogi tvrde da je pogresan potez Sony-ja sto je pokusao da "progura" BD kroz svoju konzolu (koliko god to delovalo logicno posmatrano sa istorijske distance od 12 godina i price o PS1 i 2 konzolama...). Sada su zeznuli i samu konzolu...\n5.2.2007, 1:04 #95\nBD je mač sa dve oštrice. Od njegovog uspeha, dosta zavisi i sudbina PS3.\nMada, ova situacija se dosta razlikuje od one sa Betamaxom. Tada je Sony bio sam, sada uz njega stoji dosta moćnih kompanija.\n5.2.2007, 1:19 #96\nAko je verovati nekim odredjenim pricama na internetu, ipak si ti bio upravu - BD, kazu, se prodaje vise od HD DVD izdanja, mada i jedan i drugi tabor proglasavaju pobedu.\nNeki cak kazu da je ovaj rat besmislen zbog HVD formata (Holographic Versatile Disc) koji, kako se tvrdi, ce se pojaviti do 2010. godine, mada mnogi (i ja sa njima) cisto sumnjaju u to. Suvise je love ulozeno u celu pricu o BD i HDDVD da bi ih se svi tek tako odrekli za 3-4 godine.\nE, druze, odo' ja da spavam, moram da ustanem rano sutra, a ne znam kako cu to da izvedem. Pozdrav!\n5.2.2007, 1:23 #97\nTo je potpuno tacno, to uvodjenje BD u PS3 ce ih odvesti u propast, jednostavno preveliki gubici.\nSony je uvjek morao da razvija neke svoje tripove, bilo to dobro ili ne, a mora biti skuplje i komplikovanije.\n6.2.2007, 22:25 #98\nSony je taj koji je uveo DVD.Dali je puko tada?Nije.Pobedio je i Nintendo i Microsoft u konzolaskom ratu i postavio novi format.\nCini mi se da je bila pametna odluka da se Blu Ray odmah u startu stavi u Playstation 3\n6.2.2007, 23:45 #99\nZnas sta, to moze da bude i glavni kamen spoticanja za Sony. Taj isti Blu Ray drajv je i glavni krivac za visoku cenu konzole (u Evropi ce kostati 600 EURa, a kod nas verovatno jos i vise...). Ipak ljudi u Evropi nisu kupovali PS2 zbog DVD uredjaja, vec zbog same konzole - igranja na njoj - koja je (ne)zasluzeno napravila bum u svetu. Inace, kada bih sada birao izmedju PS3 i Xbox 360 konzole, izabrao bih Xbox 360 zato sto smatram da za osetno manju lovu mogu da dobijem isti (ili mozda 1% manje kvalitetan) ugodjaj. Ja bih ipak svima preporucio da sacekaju nekih godinu dana i vide kako se stvari odvijaju, pa tek onda biraju izmedju Xbox-a i PS3 (ili Wii-a )\n7.2.2007, 0:10 #100\nZnas sta, to moze da bude i glavni kamen spoticanja za Sony. Taj isti Blu Ray drajv je i glavni krivac za visoku cenu konzole (u Evropi ce kostati 600 EURa, a kod nas verovatno jos i vise...).\nTacno ali je PS3 prodao vise konzola nego Xbox 360 u istom vremenskom periodu a izasao je samo u Americi i Aziji za razliku od Microsoftove konzole koja je imala worldwide launch.\nIpak ljudi u Evropi nisu kupovali PS2 zbog DVD uredjaja, vec zbog same konzole - igranja na njoj -\nTi to ne mozes da znas.\nJa sam licno uzeo PS2 u drugoj polovini 2006 zbog igranja ali verujem da mnogi ljudi 2000/2001 nisu imali kesha da uzmu normalan DVD player pa su kao alternativu uzimali PS2.\nkoja je (ne)zasluzeno napravila bum u svetu.\nIgrice kao Metal Gear Solid,Final Fantasy,Devil May Cry kazu drugacije.\nInace, kada bih sada birao izmedju PS3 i Xbox 360 konzole, izabrao bih Xbox 360 zato sto smatram da za osetno manju lovu mogu da dobijem isti (ili mozda 1% manje kvalitetan) ugodjaj.\nJa biram konzole po igricama koje imaju kao eksluzivne i za sada PS3 ima najvise da mi ponudi(Lair,Heavenly Sword,MGS4,FF XIII...)\na bih ipak svima preporucio da sacekaju nekih godinu dana i vide kako se stvari odvijaju, pa tek onda biraju izmedju Xbox-a i PS3 (ili Wii-a )


vanr. prof. Laslo Tarjan | Fakultet tehničkih nauka | FTN\nvanr. prof. dr Laslo Tarjan\ndr Laslo Tarjan\nLaslo Tarjan, rođen je 13.05.1984. godine u Novom Sadu, oženjen je i ima četvoro dece. Osnovnu školu "Sonja Marinković" završio je 1999. godine u Novom Sadu. Srednju elektrotehničku školu "Mihajlo Pupin" je završio 2003. godine takođe u Novom Sadu.\nU periodu 2003-2008 studirao je na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, na odseku mehatronika, smer mehatronika, robotika i automatizacija. Diplomirao je 28. avgusta 2008. godine. Tema diplomskog-master rada je: "Manipulator sa elekričnim i pneumatskim upravljanim osama" koji je odbranio sa ocenom 10. Prosečna ocena tokom osnovnih studija je 9,46.\nNakon osnovnih i master studija upisao doktorske studije mehatronike na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, ispite je položio sa prosečnom ocenom 10,00, i u oktobru 2015. godine odbranio je doktorsku disertaciju i stekao zvanje doktora nauka mehatronike.\nKako je tokom studija pokazao izvanredan afinitet prema grupi predmeta iz oblasti mehatronike, robotike i automatizacije, nakon završenih osnovnih studija, počeo je da radi na Katedri za mehatroniku, robotiku i automatizaciju kao saradnik u nastavi (izabran: novembra 2008.), a kasnije kao asistent-master (izabran: oktobra 2009., reizabran: septembra 2012.), a od marta 2016 godine kao docent. na predmetima:\nOsnovi programiranja (2008-2013)\nKomponente tehnoloških sistema (2008-2014)\nUpravljanje tehničkim sistemima (2008- )\nAutomatizacija procesa rada (2008-2014)\nProgramiranje i promena PLK (2008-2014)\nImplementacija automatizovanih sistema (2008-2009)\nAutomatizacija kontinualnih procesa (2010- )\nUpravljanje kretanjem (2013-)\nSenzori i aktuatori u medicini (2015-)\nPrimena senzora i aktuatora (2013-)\nOblasti istraživanja: mehatronika: linearni pogoni, industrijska automatizacija, upravljanje elektropneumatskim sistemima, bežična akvizicija podataka, senzorske mređe, IoT.\nU svom dosadašnjem naučno-istraživačkom radu kao autor/koautor ima brojne radove objavljene u vodećim međunarodnim časopisima sa SCI liste, vodećim međunarodnim časopisima (M51) i međunarodnim (M33) i nacionalnim naučnim skupovima (M63), kao i brojne patente, male patente.\nIstraživač saradnik 27.08.2015. 01.02.2016. Departman za industrijsko inženjerstvo i menadžment\nAsistent-Master 23.09.2009. 01.08.2015. Departman za industrijsko inženjerstvo i menadžment\nDocent 01.03.2016. Katedra za mehatroniku, robotiku i automatizaciju\nManipulator sa pneumatski i električnim upravljanim osama\nPovišenje efikasnosti rada linearnih aktuatora primenom upravljanja baziranog na FPGA\n(M22) Rad u istaknutom međunarodnom časopisu Tarjan L., Šenk I., Erić Obućina J., Stankovski S., Ostojić G.: Extending Legacy Industrial Machines by a Low-Cost Easy-to-Use IoT Module for Data Acquisition (doi:10.3390/sym12091486), Symmetry, 2020, Vol. 12, No. 1486, pp. 1-16, ISSN 2073-8994\n(M22) Rad u istaknutom međunarodnom časopisu Ignjatović I., Šešlija D., Tarjan L., Dudić S.: Wireless sensor system for monitoring of compressed air filters, Journal of Scientific and Industrial Research (JSIR), 2012, Vol. 71, No 5, pp. 334-340, ISSN 0022-4456\n(M22) Rad u istaknutom međunarodnom časopisu Stankovski S., Ostojić G., Tarjan L., Škrinjar D., Lazarević M.: IML Robot Grasping Process Improvement, Iranian Journal of Science & Technology, Transactions B, 2011, Vol. 35, No M1, pp. 197-207, ISSN 1028-6284\n(M23) Rad u međunarodnom časopisu Perović M., Šenk I., Tarjan L., Obradović V., Dimkić M.: Machine Learning Models for Predicting the Ammonium Concentration in Alluvial Groundwaters (doi:10.1007/s10666-020-09731-9), Environmental Modeling and Assessment, 2020, ISSN 1420-2026\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Reljić V., Tarjan L., Stankovski S., Lazarević M., Ostojić G.: Food Product Shelf-Life Prediction, 6. International Symposium on Industrial Engineering (SIE), Beograd: Faculty of Mechanical Engineering, Belgrade, 24-25 Septembar, 2015, pp. 326-329, ISBN 978-86-7083-864-2\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Šenk I., Ostojić G., Tarjan L., Stankovski S., Lazarević M.: Lean technology in food processing industry, 1. International Scientific Conference on Lean Technologies - LeanTech, Novi Sad, 13-14 Septembar, 2012\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Lazarević M., Stankovski S., Ostojić G., Šenk I., Tarjan L.: Tracing Work Quality in LEAN cell with RFID Technology, 1. International Scientific Conference on Lean Technologies - LeanTech, Novi Sad, 13-14 Septembar, 2012\n(M33) Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Krstanović S., Stojić G., Šešlija D., Tanackov I., Tarjan L., Tepić J.: A Model of Remote Control of Railway Traffic Based on PLC Technique, 46. International Scientific Conference on Information, Communication and Energy Systems and Tehnologies - ICEST, Niš: Published by Faculty of Electronic Engineering, University of Niš, Serbia, Printed by UNIGRAF, Niš, Serbia, 29-1 Jun, 2011, pp. 766-769, ISBN 978-86-6125-033-0\n(M92) Realizovani patent, soj, sorta ili rasa, arhitektonsko, građevinsko ili urbanističko autorsko delo Šešlija D., Ignjatović I., Tarjan L., Marković J.: Integrisani uređaj za daljinski nadzor pada pritiska na filterima vazduha pod pritiskom sa upotrebom dva manometra; Broj malog patenta: RS1233 U, Novi Sad, Zavod za intelektualnu svojinu, Beograd, 2011\n(M92) Realizovani patent, soj, sorta ili rasa, arhitektonsko, građevinsko ili urbanističko autorsko delo Šešlija D., Ignjatović I., Tarjan L., Lekić N.: Bežični sistem nadzora stanja filterskih uložaka u pneumatskim sistemima; Broj malog patenta: RS1159 U, Novi Sad, Zavod za intelektualnu svojinu, Beograd, 2010\n(U02) Pomoćni udžbenik za nastavni predmet Stankovski, S., Ostojić, G., Raković, M., Tarjan, L., Šenk, I., Nikolić, M.: Zbirka rešenih zadataka iz: Programiranja i primene programabilnih logičkih kontrolera, Fakultet tehničkih nauka, Novi Sad, 2009, ISBN: 978-86-7892-199-5\nVanredni profesor Mehatronika, robotika i automatizacija i integrisani sistemi Univerzitet u Novom Sadu 01.03.2021.\nDocent Mehatronika, robotika i automatizacija i integrisani sistemi Univerzitet u Novom Sadu 01.03.2016.


Kurc: Moramo izdržati - B92\nKancelar Sebastijan Kurc rekao je danas povodom državnog praznika Austrije da æe graðani morati još mnogo meseci da žive sa koronavirusom.\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 26.10.2020. | 13:25\nEPA-EFE/ LUKAS BARTH-TUTTAS POOL\nKako je rekao, moraju izdržati dok vakcina ne bude omoguæila povratak normalnosti.\nKurc je kazao da zna da su mnogi iscrpljeni zbog ove krize i da ne žele više da sluèaju o koroni.\n"Vama želim, kao graðanin, da kažem da vas razumem. Ni ja ne želim da moramo da nosimo maske, da trpimo ogranièenja i želim da možemo da slavimo fešte kada to poželimo. Ali kao šef vlade nije moj zadatak da kažem to što žele svi da èuju“, istakao je on.\nKurc je poruèio da æe graðani Austrije još mnogo meseci morati da žive sa korona virusom.\n"Moraæemo da izdržimo dok nam vakcina ne bude omoguæila povratak normalnosti. Ako frustracija i bes budu snažniji onda bi trebalo da se setimo da ovaj kriza nije trajna i da se nazire kraj“, poruèio je on.\n„Poslednji meseci su još jednom pokazali da bez funkcionišuæe vojske krize nije moguæe savladati. Opremanje vojske æe za ovu vladu ostati prioritet“, naglasio je u obraæanju na sveèanom polaganju zakletve regruta austrijske vojske na državni praznik.\nIzrazio je uverenje da æe Austrija jedinstvom, kao i u prošlosti, dobro proæi kroz ovu krizu.\n"Pred nama je još teških meseci i znam da to nije lako za sve nas“, naveo je Kurc dodajuæi da je aktuelna kriza bez sumnje jedan od najtežih izazova sa kojim je društvo suoèeno od Drugog svetskog rata.


Poslednji put ažurirao/la guda : 10.03.2008. u 22:32\nRazlog: da me ne premeste na zdravlje, kad o njemu nije rec hehe\nproizvoda pa zato imaju pokriće za taj tekst. : puke: Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio guda Videh jednu temu ovde na forumu ... to katalosko valjanje kozmetickih proizvoda me upravo inspirisalo da postavim jedno (ili vise) pitanja... Da li ramisljate sta mackate na kozu (lice, telo, nokte, noge, ruke... usi)... Da li citate sastojke? Razmisljate li o tome da li cete preko koze u sebe uneti vise otrova, nego recimo da stojite na samom dimnjaku pancevacke Petrohemije i da snifujete taj vazduh? Kako birate recimo kremu za lice - na osnovu sastojaka, sinteticke ili ne, po proizvodjacu...? Da li verujete deklaracijama? ...bas me zanima da li neko o ovome razmislja... ikada... Eh, da! Ovo nije tema o zdravlju, nego o pameti...\nNaravno da ne biram kozmetičke proizvode prema tome kakve sastojke imaju u sebi Nisam dovoljno upućena u to šta je štetno i zašto..... niti, recimo, razumem šta je toliko loše u dezodoransima koji imaju alkohol (šta je uopšte loše/opasno u alkoholu na koži?), tako da se jednostavno oslanjam na to da li daje efekta. A koliko će štete da mi nanese... ne više od vode koju pijem i tog vazduha, ne možemo kontrolisati sve... nažalost... računam da ima neka kontrola proizvoda, ipak?\nDa nisu štošta testirali na životinjama toliki lekovi danas ne bi postojali..... cilj opravdava sredstvo? Ne znam šta da mislim o tome Janidebi\nOriginal postavio Banshee mazem se hladno cedjenim maslinovim uljem\nOriginal postavio hanibal77 ♥ a sto je moje malo? kako bre piafeee\nOriginal postavio LePiaf Da li si razmishljala koliko masline pate dok ih cede? Zamisli da tebe uzme neko da cedi?\njao vidi i ja mogu ima i crnac i belac,reci ne diskriminaciji : )\nko hoce jos da se informise http://www.navs.org/site/PageServer?...e=ain_pt_whois\nA da postavim ja temu "hrizantema i sintetika" pa da malo postujemo o biljkama umesto o životinjama? Odgovorite sa citatom\nhahahahah drago mi je da se tema nije razvila... vec sam se zabrinula videvsi neke koji su godniama aktivni na forumu... kakve bre biljke, sve je ovo sintetika - i Krsta je sintetika! Long live sintetika! Zbogom pameti, odoh ja da s(tv)aram po temama, da vidim sve i svasta hahahahah e, poverljiva, moze i o tome, ali bacice te na hortikulturu. cm@k za sve stare deugare... Hani, draga, mozda su komande na tvom ordinateur -u drugacije, trebala bi da imas i Ajfelov toranj na shortcut-u heheh probaj... pozz Odgovorite sa citatom\nOva Guda neki zajebant. A da vas pitam nešto, zar nije malo paradoksalno da se odričemo proizvoda koji su testirani na životinjama, pa samim tim dokazali neku svoju neškodljivost, ako su posle toga već pušteni na tržište..... i da se paralelno odričemo neproverenih proizvoda, jer sadrže potencijalno štetne sastojke? A da se ne peremo uopšte :?\nE, Lexo, mojne tupis tastaturu... kad moram tako da kazem Kakva bre zastita zivotinja?!? Kako da jedem svinjce, ako ga pre toga ne testiraju na parazite i ostale sitne zivuljke,a?! Gde su prava parazita? Kako da zalim misa u laboratoriji, kad krokodil ne zali da pojede coveka?! Zasto bi meni njih bilo zao... ne razumem... treba njima da bude zao nas, jer mi smo se civilizovali i zivimo u gradovima i mi se njih plasimo, narocito kada usetaju u nasa stanista... priroda sve uradi sama... A kozmetika.... hmmmm.... mnogo vise biljaka nastrada, zasto ovde nema boraca za prava biljke da raste i vene? Neeee, oni su vegetarijanci i biljaka im nije zao... ccc... Evo, samo u mojoj ulici ima drveca koliko ti volja, a kad dune vetar, za krosnje se zakaci milion kesa i onda ceo kraj mozes da zoves "kesograd"... a gde je tu pravo drveta da kaze NE kesama?!? ...da li na ambalazi pise, recimo, hrizantema - zapisao je pas lutalica dva puta? ...ili, glavni sastojak: med, pcelinje govance... Lexo, lexo... mojne brines... sve ce to sintetika srediti...


Individualno, ali i priznanje za FS BiH: "Gensek" postao član žalbenog tijela na EURO 2020 | Fudbal\nIndividualno, ali i priznanje za FS BiH: "Gensek" postao član žalbenog tijela na EURO 2020 | MONDOBA\n13. June, 22:47\nIndividualno, ali i priznanje za FS BiH: "Gensek" postao član žalbenog tijela na EURO 2020 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n11.06.2021. / 13:14 13:16\nIndividualno, ali i priznanje za FS BiH: "Gensek" postao član žalbenog tijela na EURO 2020\nAutor Nebojša Šatara 11.06.2021. / 13:14 13:16\nPred početak Evropskog prvenstva, gensek Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine dobio je od UEFA vrijedno priznanje.\nNaime, generalni sekretar FS BiH Adnan Džemidžić, član UEFA Žalbenog tijela imenovan je i za jednog od predstavnika ovog tijela na Evropskom prvenstvu.\nOvu dužnost Džemidžić će u narednih 15 dana obavljati u Rimu.\n"Zahvalan sam rukovodstvu UEFA na ukazanom velikom povjerenju. Mislim da ovo nije samo priznanje meni nego vjerujem i veliko priznanje za FS BiH", rekao je Džemidžić, a prenio zvanični sajt Saveza.\nFudbalski savez BiH Adnan Džemidžić


"Neka žena sa bebom u kolicima hoće da uđe u prodavnicu kod Ekonomskog, ja hoću da izađem. Otvorim joj vrata, pomerim se, ona uđe - bez bebe! Kolica ostavila napolju. Izađem, pogledam - nema nikog drugog, kolica stoje tako ispred prodavnice. Sačekao sam. Kupila je čokoladno mleko", stoji u tvitu korisnika koji je objavio ovaj zanimljiv slučaj.\n"Kad smo bili u Tivtu, neka žena požuruje dete u prodavnici da brže odabere igračku zato što je drugo dete, bebu, ostavila u kolima", stoji u jednom od tvitova, dok se drugi korisnik nadovezuje sa svojom pričom "kad je nama bila koleginica iz Danske u poseti, došla je sa bebom. Bilo je rano proleće i dosta hladno (ja sam nosio kaput). Seli smo u restoran da ručamo, a dete je ostalo ispred restorana u kolicima. Nama je bilo neshvatljivo ali eto. Oni ne drame kao mi oko takvih stvari".


AKO NISTE ZADOVOLJNI SEKSUALNIM ŽIVOTOM… Evo u čemu je problem! - Informer\n16:22 Seks 0\nMiror/Informer.rs | 23. 11. 2018.\nAKO NISTE ZADOVOLJNI SEKSUALNIM ŽIVOTOM… Evo u čemu je problem!\nOdmah da napomenemo, NIJE problem u novcu, automobilu, čak ni u tome kako izgledate. Istraživanje sprovedeno na Tehnološkom univerzitetu u Kvinslendu pokazalo je da muškarci koji imaju određene karakterne osobine imaju i više uspeha u ljubavnom životu, odnosno, da češće imaju seks\nNajuspešniji u zavođenju su otvoreni, emocionalno stabilni, prijatni i savesni muškarci.\nU anketi tokom ovog istraživanja, upitnike na temu svog seksualnog života popunilo je 3.000 muškaraca i 1.500 žena, i ispostavilo se da na učestalost odnosa karakter više utiče kad je reč o muškarcima, piše britanski "Miror".\n- Uočili smo da postoje određene razlike između muškaraca i žena u pogledu učestalosti odnosa, ali i broju dece. Mnogo više faktora utiče na to da li će muškarac imati seksualni odnos ili ne, nego što je to slučaj sa ženama - kaže dr Stiven Vajt.\nEkstrovertnost je jednako važna i kod muškaraca i kod žena, ali kad je o muškarcima reč, bitno je i to da budu prijatni, brižni i stabilni.\nseks Muškarci osobine otvoren prijatan brižan\n13:19 Seks 0\nČETIRI OSOBINE KOJE MUŠKARAC MORA DA POSEDUJE da bi imao VIŠE SEKSA!\n21:02 Seks 0\n16:50 Seks 0


Samsungovi telefoni osvojili tri priznanja | Samsungovi telefoni osvojili tri priznanja – Mobilni telefoni\nSamsungovi telefoni proglašeni najboljim u dve od pet kategorija domaćeg mesečnika Mobilni Magazin: i8510 INNOV8 u kategoriji „Best of Multimedia, dok je L700 trijumfovao u kategoriji „Best of Mainstream“\nSamsung M3510 Beat b među tri najbolja mobilna telefona u kategoriji „Simple and Effective“. Samsung je osvojio tri priznanja za 2008. godinu domaćeg mesečnika Mobilni Magazin, čija je redakcija tokom ove godine testirala više od sto telefona vodećih svetskih proizvođača mobilnih telefona.\nSamsungov mobilni telefon Samsung i8510 INNOV8 odneo je pobedu u kategoriji „Best of Multimedia“ za 2008. godinu, dok je model L700 trijumfovao u kategoriji „Best of Mainstream“ sa obrazloženjem da ovaj mobilni telefon ima najbolji odnos cene i kvaliteta. U kategoriji najboljih osnovnih modela, Samsungov M3510 Beat b plasirao se među tri najbolja u kategoriji „Simple and Effective“ telefona.\nOvako dobar rezultat Samsunga najbolji je pokazatelj uspešnosti nastojanja kompanije da kombinacijom vrhunskog dizajna i pune funkcionalnosti po prihvatljivim cenama izađe u susret potrebama svojih korisnika.\nSamsungovi telefoni osvojili tri priznanja was last modified: December 26th, 2008 by Goran Aničić\nWindows Mobile 6.1 na CN3 seriji mobilnih računara\nSamsung Galaxy S evolucija (infografik)\nLumigon T1 – Android iz Danske


Film „Dubina dva“ u Nišu, Čačku i u Prištini - Batajnica memory initiative\nDokumentarni film „Dubina dva“ autora Ognjena Glavonića tokom aprila 2016. godine biće prikazan u Nišu, Čačku i u Prištini. Projekcija u Nišu biće održana u Niškom kulturnom centru, 14. aprila sa početkom u 19h. Nakon filma, uslediće razgovor sa članovima ekipe filma i filmskim rediteljem i scenaristom Stevanom Filipoviće, uz moderaciju urednika filmskog i video programa Niškog kulturnog centra Dejana Dabića.\nProjekcija u Čačku biće održana u Umetničkoj galeriji Nadežda Petrović, 18. aprila u sa početkom u 20h. Posle filma, biće organizovan razgovor sa posetiocima.Na Kosovu film će premijerno biti prikazan u Prištini, 16. aprila u Teatru Oda. Nakon filma, biće organizovan razgovor sa ekipom filma i drugim sagovornicima.\n„Dubina dva“ je dokumentarni film koji kombinacijom svedočanstava i snimaka mesta zločina nastoji da prikaže događaje u kojima je pre 17 godina na Kosovu stradao veliki broj albanskih civila, a koji je potom dugo godina sakrivan od javnosti i porodica žrtava.


BiH će biti jedna od najzanimljivijih selekcija u Brazilu |\nBiH će biti jedna od najzanimljivijih selekcija u Brazilu\n2013-12-05 | Filed underSport,Svjetsko fudbalsko prvenstvo | Posted by admin\nPoznati sportski portal ‘Bleacher Report’ donosi priču o fudbalskim reprezentacijama koje će se naći na Svjetskom prvenstvu u Brazilu 2014. godine uoći žrijeba grupa koji će biti održan sutra.\nU tekstu se navodi da od 32 nacionalne selekcije koje su se plasirale u Brazil postoji nekoliko njih koje privlače posebnu pažnju i koje bi mogle iznenaditi najveće favorite na SP.\n‘Bleacher Report’ navodi da se u pravom šeširu nalaze najbolje reprezentacije svijeta prema FIFA-inoj rang listi naglašavajući da je Brazil kao domaćin zasigurno favorit za osvanjanje SP naredne godine.\nDodaje se da će lijep i atraktivan fudbal pokazati i Njemačka, Belgija, Kolumbija i Španija.\nU tekstu se podsjeća da se u drugom šeširu nalazi pet reprezentacija iz Afrike a koje bi također mogle prikazati da se nisu slučajno našle u Brazilu.\nTakođer, portal piše kako bi SAD i Meksiko iz trećeg šešira mogle postići vrlo značajan rezultat u Brazilu jer se radi o timovima sa ‘velikim ambicijama’.\nNapominje se da se u posljednjem četvrtom šeširu nalaze zanimljive i intrigantne reprezentacije među kojima postoji nekoliko njih koje će biti lijepo gledati u Brazilu, a posebno se izdvaja BiH.\n‘Grčka, Hrvatska i Rusija lijepo igraju ali nisu konsistenti u svojoj igri, dok će biti vrlo lijepo gledati BiH koja je kvalifikacije završila kao jedna od selekcija sa najviše bodova i kao jedan od evropskih timova sa najviše golova’, navodi se u tekstu Bleacher Reporta.\nPosted by admin on 2013-12-05. Filed under Sport, Svjetsko fudbalsko prvenstvo. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Ustaj sine oči majkine ideš u policijsku stanicu\nJednog mladića majka je dovela u policijsku stanicu nakon što ga je prepoznala na snimcima sigurnosnih kamera objavljenim u vezi sa pljačkom koja se odigrala u vozu...\nU utorak, 15.02.2022. godine u 14:07 po lokalnom vremenu, odigrala se oružana pljačka na liniji kompanije Metra Electric Line, prilikom pristupanja voza na Van Bjuren stanicu, u centru Čikaga. Sigurnosne kamere uhvatile su osamnaestogodišnjeg Ziona Brauna, kako navodno poteže pušku na mašinovođu i uzima novac, pre nego što je napustio kompoziciju i udaljio se pešice sa lica mesta. Međutim, fotografije vezane za ovaj incident su krenule da cirkulišu i Brauna je ubrzo prepoznala njegova majka, koja ga je odvela u policijsku stanicu, gde je priveden.\nKako je sudu dostavljeno, ubrzo nakon što ga je majka prepoznala, ona je svog sina, inače studenta Lojola Univerziteta u Čikagu, automatski odvela u policijsko odeljenje Kaljumet Sitija kako bi se predao, preneo je Miror. Na fotografiji kreiranoj od snimaka sigurnosnih kamera, Braun može biti viđen u potpuno crnoj odeći, sastavljenoj od duksa sa kapuljačom, pantalona, jakne i belih patika. Snimak je uhvatio ovog mladića kako se udaljava od voza, ostavljajući konduktera i mašinovođu sa rukama u vazduhu.\nBraun je uzeo ukupno 110 dolara od konduktera, preneo je CWB Chicago. On je prema navodima odbacio svoje oružije odmah nakon incidenta, posle čega je otišao da prisustvuje predavanju na koledžu. Oružije je pronađeno i prema sudskim izveštajima radi se o vazdušnoj pušci. Braunov advokat istakao je da je tinejdžer, koji ne poseduje kriminalnu istoriju, morao da jede nešto pre predavanja i da je bio gladan, što je bio pokušaj da se sudija ubedi u motiv koji je doveo do pljačke.\nMeđutim, sudija nikako nije bio impresioniran pravcem u kom se ovaj argument kretao i konstatovala je kako je i ona jednom bila student i osećala je glad, ali nikada nije pokušala da izvede oružanu pljačku. Ona je ipak na kraju potvrdila zahtev države da ne dozvoli kauciju Braunu, tako da će se osamnaestogodišnjak iz pritvora prebaciti do suda radi održavanja pretresa četvrtog marta.


PUTOVANJA NAKON KORONE: Turizam na respiratorima – Monitor\nU Crnoj Gori već 16 dana nije registrovan nijedan slučaj oboljevanja od korona virusa. Unutrašnji saobraćaj je normalizovan, ukinuta je zabrana kretanja nakon 23 sata, počeli su sa radom ugostiteljski objekti i tržni centri, otvorene su plaže. Rijetke zabrane koje su ostale na snazi su zabrana rada noćnih klubova i diskoteka, kao i bioskopa.\nNajveća svjetska turistička kompanija TUI najavila je kako bi odmor ovog ljeta mogoao da izgleda – turisti više neće moći da se poslužuju sa švedskih stolova pošto će restorani sa samouslugom, noćni klubovi i saune biti ukinuti. Od turista se očekuje da drže fizičku distancu od 1,5 do 2 metra. To znači da će u restoranima biti manje stolova. Grupni sportovi poput fudbala biće zamijenjeni drugim – poput tenisa. Odmor će početi mjerenjem temperature na aerodromima, maskama u avionima i većim brojem autobusa za transfer gostiju.\nJedna od država kojoj se najviše žuri sa otvaranjem granica je Italija, koja je najteže pogođena virusom sa preko 32.000 umrlih. Vlada ove države najavila je da će omogućiti ulazak evropskim turistima, uz ukidanje karantina od 14 dana, već 3. juna. Turizam je jedan od glavnih sektora italijanske privrede i predstavlja oko 13 odsto bruto domaćeg proizvoda. A u jednom od simbola turizma Veneciji nema više ni golubova. Nema turista koji bi ih hranili.\nI grčka vlada predložila je otvaranje svojih granica od 1. juna za poslovna putovanja, sezonske radnike i članove porodica koji žive u drugim zemljama, dok je za turistička putovanja otvaranje granica najavljeno za 15. jun. S druge strane, uprkos kritikama i protestima zbog preventivnih mjera, Vlada Španije je ove nedjelje zatražila od parlamenta da se vadredno stanje produži do 7. juna.\nBaltičke zemlje Estonija, Litvanija i Latvija, prošle nedjelje, otvorile su granice između sebe, stvarajući, prvi u Evropi, takozvani ,,putnički balon”.\nAustrija je ove nedjelje otvorila granične prelaze prema Njemačkoj, Švajcarskoj, Lihtenštajnu, Češkoj, Slovačkoj i Mađarskoj, a ulaz i izlaz je dozvoljen pod određenim uslovima. Svi koji žele da uđu u tu zemlju moraju da imaju ljekarsku potvrdu da su negativni na korona virus, ne stariju od četiri dana ili u protivnom idu u karantin. Otvaranje granica najavljuju Njemačka i Češka.\nU regionu, Slovenija je ukinula restrikcije za one koji ulaze u ovu zemlju iz Hrvatske. U Hrvatsku dolaze prvi turisti. Pored testa koji dokazuje da su negativni na koronu, obavezno je da na granici predoče i dokaz o rezervaciji smještaja i podatke poput broja telefona i imejla. „Obitelj iz Češke će u Hrvatskoj ostati do kraja mjeseca, a ne smeta im ni činjenica da će po povratku morati u 14-odnevni karantin ”, izvještavaju mediji u Hrvatskoj. U ovoj zemlji najavljuju uspostavljanje bilateralnih odnosa s evropskim državama, po uzoru na ugovor sa Slovenijom, nadaju se da će od 1. juna otvoriti granice i uspostaviti sporazume sa Mađarskom, Austrijom, Češkom i Slovačkom. I u Bosni i Hercegovini planiraju da otvore granice 1. juna, ali još nijesu poznati uslovi ulaska u ovu državu.\nU Srbiji su najavili da će 1. juna otvoriti granice za državljane BiH, Albanije, Crne Gore i Sjeverne Makedonije, a dogovoreno je i otvaranje granica sa Rumunijom, Bugarskom i Grčkom. Iz Ministarstva vanjskih poslova Crne Gore izjavili su da im se javilo 170 studenata koji se školuju u Srbiji da se informišu za odlazak u ovu zemlju zbog junskog ispitnog roka. Najavili su da se moraju sa svakom zemljom posebno dogovoriti uslovi o prelasku granice.\nNakon što je u Srbiji najavljeno da će za prelazak granice biti neophodan test na korona virus, ne stariji od 72 sata, koji će koštati oko 60 eura, ove nedjelje stiže novi predlog. Od petka 22. maja za ulazak u Srbiju neće biti potreban test, niti posebna dozvola kako za domaće, tako i za strane državljane, preporučeno je Vladi Srbije na sjednici tamošnjeg Kriznog štaba.\nSrbija je jedina država koja se odlučila na ovakav korak, pri ulasku u ostale zemlje biće, za sada, neophodan test na korona virus. Sudeći po sadašnjim cijenama testova, oni će često biti skuplji od putovanja. U BiH cijene variraju od entiteta, pa u Tuzli košta 125, a u Banjaluci 100 eura. Test na KOVID-19 najskuplji je u regionu u Hrvatskoj – 200 eura, kao i u Njemačkoj i Austriji – 190 eura, Grčkoj 120 eura… Najavljeno je smanjenje cijena testova u Hrvatskoj na 90 eura, Njemačkoj između 60 i 120 eura, zavisno od proizvođača. U Sloveniji je test najjeftiniji, samo 20 eura. Kolika će biti cijena testiranja u Crnoj Gori još nije poznato, najavljeno je da će ona biti minimalna – pretpostavlja se između 50 i 70 eura.\nNa plažama nas očekuje novi red. Institut za javno zdravlje je propisao da plažni mobilijar mora da se dezinfekuje svakodnevno, veće mjere higijene u ugostiteljskim i ostalim objektima, na šest metara kvadratnih samo jedan komplet ležajki, razmak između ležaljki i suncobrana najmanje dva metra… Već je zabilježeno da je na jednoj budvanskoj plaži umjesto 110 ležaljki u skladu sa novim mjerama moglo da stane samo 60.\nTurističi radnici ponavljaju da su rezervacije za jun otkazane ili prebačene za sljedeću godinu, dok se nadaju boljitku u julu i avgustu. Vlasnik Carina Čedo Popović koji ima par hotela na primorju, od kojih jedan posluje po standardima španskog hotelskog giganta Iberostara, za Pobjedu je govorio o turističkim pritiscima na vlast: „Imamo incijativu od Iberostar grupe koja je upućena premijeru i Nacionalnom koordinacionom tijelu da što prije otvore granice zbog toga što je Crna Gora jedina destinacija bez korona virusa već duže vremena, što može biti vrlo pozitivno za nas”.\nTurizam čini četvrtinu crnogorskog bruto domaćeg proizvoda. Turizam i čitava ekonomija zavise od toga da li će, kada i pod kojim uslovima biti otvorene granice, jer čak 95 odsto turističkog prometa ostvaruju strani gosti. Na onih pet odsto domaćih turista nadležni ne računaju. Na pitanje imaju li plan i novac da građanima podijele besplatne turističke vaučere kako bi ljetovali u Crnoj Gori, što rade mnoge zemlje – Slovenija, Hrvatska, Srbija…, državni sekretar u Ministarstvu održivog razvoja i turizma i član NKT-a Damir Davidović je kazao da razmatraju nekoliko modela podrške za domaći turizam. O domaćim turistima ni riječi.\nU Hrvatskoj i Italiji najavljuju drastična smanjenja cijena. Turistički radnici u Crnoj Gori o tome ne razmišljaju.\nAerodromi Crne Gore su otvoreni ove sedmice za letove generalne avijacije koji mogu biti privatnog ili poslovnog karaktera. Direktor Aerodroma Crne Gore Danilo Orlandić istakao je da je ovo bitna poruka za sve u Crnoj Gori i šire jer pokazuje namjeru države da se na ozbiljan, odgovoran i fazni način otvori za strane državljane u susret turističkoj sezoni.\nDržava će na račun Montenegro erlajnsa uplatiti malo više od pola miliona eura. Ova sredstva biće isplaćena nacionalnoj aviokompaniji za više od 50 čarter letova koje je imala u jeku pandemije korona virusom.\nVlada je prije nekoliko sedmica usvojila odlaganje sprovođenja posebnog zakona o ulaganju i konsolidaciji državnog avioprevoznika. Ocijenjeno je da treba analizirati odluku o dodjeli državne pomoći od 155 miliona MA, a analiza će nadležnoj agenciji poslužiti kao osnova za izjašnjenje po pitanju legalnosti državne pomoći državnom avioprevozniku.