Zapad banka za godinu duplirala depozite – Bankar.me\nAugust 27, 2020 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nU posljednjih godinu najveće uvećanje depozita ostvarila je Zapad banka. Ona je duplirala depozite sa 74 miliona eura na kraju šestog mjeseca prošle godine sada se na kraju juna tekuće “popela” na 152 miliona eura.\nRAST I KAMATE\nSve ostale banke, sudeći po finansijskim izvještajima za šest mjeseci ove godine, imale su relativno neznatna odstupanja u visini depozita. Jedino je Adriatik banka za godinu uvećala depozite sa 16,8 na 28,7 milionaeura, ali je to uvećanje daleko ispod Zapad banke.\nDok je prosječna kamata na nivou bankarskog sistema na depozite, odnosno štednju po posljednjim podacima CBCG, 0,41 odsto godišnje za privredu 0,27 a građane 0,55 odsto u Zapad banci sada je to znatno više. Na sajtu ove banke stoji obavještenje dana štednju do 12 mjeseci nude kamatu 2,4 odsto, do 24 mjeseca 2,8 odsto, do 36 mjeseci 3,2 odsto… Ima još banaka koje su podigle kamatne stope da bi privukle štednju, ali je nijedna nije duplirala. Nasuprot njima CKB, banka sa najvećim profitom i najvećim nivoom depozita, recimo na štednju do 30.000 eura do 12, 24 mjeseca nudi kamatu od 0,005 odsto i za građane i za privredu.\nNa nivou sistema prosječna kamatna stopa na depozite po viđenju za građane je 0,003 odsto godišnje, oročene do tri mjeseca 1,33, do godine 1,25 odsto… a preko pet godina 1,84 odsto. Za privredu je još i manjepo viđenju 0,001 odsto, oročene do tri mjeseca 0,51, do godine 1,28 odsto… a preko pet godina 1,48 odsto.\nPodsjetimo da su Ukupni depoziti građana i privrede 3,3 milijarde eura. Oročeni depoziti činili su 29,3 odsto ukupnih, a oni po viđenju 70,3 odsto. Preostalih 0,4 odsto odnosi se na sredstva na escrow računu.\nNa kraju juna tekuće godine CKB je imala 571 milion eura depozita, a godinu ranije 537 miliona. Hipotekarna banka je na drugom mjestu jer je na kraju juna imala 412 miliona, a godinu ranije 399 miliona eura. NLB po posljednjim podacima drži treću poziciju sa 411 miliona eura a na kraju juna prošle godine 406 miliona. Erste banka je na četvrtoj poziciji sa366 miliona, a prijegodinu je imala preko 387 miliona. Prva banka sada ima blizu 330 miliona depozita a prije godinu je imala 323,4 miliona, piše Pobjeda.\nPodgorička banka koja je od nedavno članica OTP grupe zajedno sa CKB ima 325 miliona, a na kraju juna prošle godine imala je preko 383 miliona. Univerzal kapital banka na kraju juna imala je preko 211 miliona a godinu ranije 264 miliona eura.\nAdiko banka ima 162 miliona a na kraju juna prošle godine 179 miliona. Lovćen banka ima 146 miliona, a godinu ranije 137,2 miliona. Komercijalna banka ima 121,4 a u junu prošle godine je imala 110,5 miliona. Zirat banka ima 26,2 a na kraju juna prošle godine imala je 28,6 miliona eura.\nPOJMOVIdepoziti banaka depoziti u bankama\nPrevious Metalac: Osam mjeseci 80 radnika bez plata\nSljedeći Izvršni direktor OTP banke dolazi u Ljubljanu zbog investicije od 250 miliona eura


Metalac Grupa - Poziv za redovnu sednicu skupštine - 24. aprila 2019. godine\nPoziv za redovnu sednicu skupštine - 24. aprila 2019. godine\nNa osnovu člana 335. i 336. Zakona o privrednim društvima, člana 65. Zakona o tržištu kapitala (“Sl. glasnik RS” br. 31/2011, 112/2015 i 108/2016) i člana 40. Statuta METALCA a.d. iz Gornjeg Milanovca, Nadzorni odbor na osnovu donete Odluke o sazivanju redovne sednice skupštine, dana 20. marta 2019. godine,\nRedovna sednica Skupštine Metalca a.d. iz Gornjeg Milanovca održaće se dana 24. aprila 2019. godine, u sedištu kompanije u Gornjem Milanovcu ul. Kneza Aleksandra 212, u amfiteatru Poslovnog centra, sa početkom u 14:00 časova.\na. Izveštaja o poslovanju Metalca a.d. u 2018. godini, sa izveštajima Nadzornog odbora;\nb. Konsolidovanih finansijskih izveštaja Metalca a.d. za 2018. godinu, sa Izveštajem i mišljenjem revizora o izvršenoj reviziji navedenih izveštaja;\nc. Godišnjih finansijskih izveštaja Metalca a.d. za 2018. godinu, sa Izveštajem i mišljenjem revizora o izvršenoj reviziji navedenih finansijskih izveštaja;\nd. Informacije povodom godišnjih finansijskih izveštaja zavisnih društava za 2018. godinu, sa Izveštajem i mišljenjem revizora o izvršenoj reviziji navedenih izveštaja, i odlukama o raspodeli dobiti zavisnih društava;\n2. Donošenje odluke o izboru revizora za reviziju poslovanja u 2019. godini;\nPravo učestvovanja u radu skupštine imaju akcionari na dan 14. april 2019. godine.\nPoziv za godišnju skupštinu 2019 (2 Preuzimanje datoteka)


Danas je Svetski dan bez brusa! | Beograd Noću\nDanas je Svetski dan bez brusa!\nKolumne, Poznati, vesti • 13. Oktobar 2014.\nDanas je Svetski dan bez grudnjaka, a ovom "prazniku" obradovaće se najviše muškarci.\nInternacionalni dan bez grudnjaka nastao je tako što je grupa žena odlučila da bar jednom godišnje oslobodi grudi "okova". Iako je veoma koristan, jer grudima pruža potporu, grudnjak mnogim ženama predstavlja opterećenje, pa često jedva čekaju da ga skinu.\nJednostavno, ova grupa žena smatra da su svake grudi prirodno lepe i da ne treba da se kriju u brushalterima. Mi se apsolutno slažemo sa njima!\nBrojne poznate lepotice rado hodaju bez grudnjaka i tokom godine, pa su postale i zagovornice ove akcije. Prosečna žena, prema statistikama, poseduje oko devet različitih grudnjaka, a zanimljivo je kako ih mnoge uopše ne koriste.\nUpravo zbog toga grupa Amerikanki se dosetila ove ideje i obeležavanja jednog dana u godini u kom će im grudi biti slobodne, a njih podržavaju pop diva Rijana, Rita Ora, Dženifer Aniston, Šeron Stoun koja iako sa 56. godina sjajno izgleda i bez grudnjaka…\nNe znamo da li vi proslavljate ovaj dan, ali pojedine holivudske lepotice s vremena na vreme vole da “oslobode” svoje grudi. Ovako su Rihanna, Kelly Brooke i Kim Kardashian obeležile svetski dan bez grudnjaka.\nSmatra se da su žene nosile neku vrstu grudnjaka još krajem 14. veka. Model sa korpama pojavio se 1916. i učinio ovaj deo veša još udobnijim i korisnijim.\nŽiveo Svetski dan bez grudnjaka!


Obnovljivi izvori energije - Strana 10 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Čet Jan 21, 2021 10:25 am\nRe: Obnovljivi izvori energije\nPostod direktor » Uto Jun 25, 2019 8:58 am\nTo becka toplana sa arhitekturom....\nPostod Žika » Uto Jun 25, 2019 11:06 am\nBaš upada u oči. Sad kad priđeš blizu onda si totalno zbunjen izgledom samog objekta.\nPostod Дошљак » Sre Jun 26, 2019 12:14 am\nДа ли би било могуће да се неке наше постојеће веће топлане прераде да као Бечка сагоревају смеће? Нпр. топлане на НБГ, Дорћолу и Цераку које су веће да буду и сабирни центри за смеће које не може да се рециклира, па да се тиме и смање трошкови превоза смећа до Винче, а и да се смање трошкови изградње електране у Винчи коју су стручњаци планирали код депоније која треба да се затвори.\nPostod Igor » Sre Jun 26, 2019 1:00 am\nMolim te nemoj im davati ideju da rade tako nešto. Biće vremena da se raspetlja sumnjivi poduhvat oko izgradnje spalionice u Vinči pa da vidimo šta i kako ali ovo što predlažeš nije rešenje.\nPostod Dart » Sre Jun 26, 2019 1:13 am\nДошљак napisao: Да ли би било могуће да се неке наше постојеће веће топлане прераде да као Бечка сагоревају смеће? Нпр. топлане на НБГ, Дорћолу и Цераку које су веће да буду и сабирни центри за смеће које не може да се рециклира, па да се тиме и смање трошкови превоза смећа до Винче, а и да се смање трошкови изградње електране у Винчи коју су стручњаци планирали код депоније која треба да се затвори.\nMislim da nije moguće, jer je to potpuno drugačiji sistem.\nAli u drugom slučaju ne mora se graditi elektrana u Vinci, dovoljno je napraviti gasovod iz Vince do bilo koje toplane na gas...\nPostod Дошљак » Sre Jun 26, 2019 1:58 am\nШта фали решењу из Беча? Иначе код топлане НБГ има доста простора да се чак направи нова топлана попут онве у Бечу што спаљује смеће, доста простора тек има код топлане Церак, такође и на Дорћолу.\nPostod Igor » Sre Jun 26, 2019 2:49 am\nReciklaža pre svega a ne spaljivanje i trovanje.\nPostod Дошљак » Sre Jun 26, 2019 8:59 am\nСвакако и ја сам за рециклажу све га што може да се рециклира, а што се тиче спаљивања, ако може онда да то буде као у Бечу - без икаквих штетних гасова.\nPostod Žika » Sre Jun 26, 2019 9:54 am\nOna pržionica otpada je na 3 km od strogog centra grada, na manje od 2 km od njihove najveće bolnice i jedne od najvećih u Evropi.\nNiti jednom nisam osetio bilo kakav neprijatan miris, niti video dim ili bilo šta slično što očigledno znači da su našli dobro rešenje za dim, štetne materije i mirise.\nVinča je milion godina daleko od bilo kakvog humanog rešenja, rešenja za ljude koji tamo žive, koji se bave poljoprivredom, uzgajaju domaće životinje. Potpuno devastirano zemljište u široj okolini, o podzemnim vodama, kišnici a da ne pričam o raznim isparenjima i čestim požarima. Požari koji se jako teško kontrolišu i za njihovo potpuno gašenje treba poprilično vremena a za to vreme sve je izloženo toksičnim gasovima. Još gora priča što se tamo odlaže bukvalno sve i svašta bez ikakve kontrole.\nDa je samo jedna Vinča u Srbiji pa bi i nekako , ovako ima ih na stotine, što nazovi legalnih što divljih.\nDa biram pre bi ovakvu pržionicu daleko većih gabarita kako bi se Vinča bar malo dovela u red.\nPostod Дошљак » Sre Jun 26, 2019 10:22 am\nМени је упитно мора ли иста да буде баш у Винчи, а решење из Беча ми свиђа и волео бих исто да видим код нас (као и многа друга решења из Беча). Зашто смеће возати у Винчу ако може исто да се спаљује без икаквих штетних последица у градском подручју?\nPostod Žika » Sre Jun 26, 2019 10:27 am\nBilo bi dobro napraviti veliko postrojenje jer glupo je vozati toliki otpad koji je već deponovan u Vinči. Taj pogon bi se dalje koristio za i za Pančevo (kad se završi most preko Dunava) i za Smederevo. Imalo bi goriva za dugi niz godina.\nNaravno da treba racionalno raditi i da bi trebalo napraviti još 3-4 manje pržionice na obodu Beograda i trajno rešiti otpad koji ne može da se reciklira.\nPostod direktor » Sre Jun 26, 2019 5:48 pm\nNisu przipnice vec spalionice vec postojeci otpad na vinci se nece spaljivati samo novo dovezeni i to ono sto nemoze da se reciklira iz postoje gomile ce izvlaciti gas ako budu mogli\nDa su pametni krenuli bi u kupovinu kamiona za cistocu po ugledu na bec na struju ....\nKako sto bi i eps da je pametan kupovo vozila na struju ...\nPostod Zuma » Sub Jun 29, 2019 1:58 pm\nTune sa 10 puta povećanim nivoom radioaktivnosti iz okoline Fukušime prešle okean na Američku obalu. A verovatno se raširile i po ostatku Pacifika. Mediji ignorišu priču. Iako je to i dalje manje od dozvoljenog nivoa, problem je što se radioakvtivnost vremenom akomulira u organizmima, pa se akomuliraju i negativni efekti. Tako da je veoma teško ili nemoguće prognozirati njegove stvarne efekte na svaku pojedinu osobu tokom godina.\nPridružio se: Pon Dec 18, 2017 12:50 pm\nPostod Srafciger » Pet Jul 19, 2019 6:36 pm\nMalo romantike iz okoline Alibunara:\nPostod boca-ica » Sub Jul 20, 2019 12:31 am\nBilo je planirano i pisano da ce i u susednom Kovinu nici vetrenjace\ngde i sta je tu zapelo\nPostod Srafciger » Pon Jul 22, 2019 4:34 pm\nZa Kovin ne znam ništa da ti kažem, tuda ne prolazim. Na satelitskim snimcima ih ne vidim.\nU blizini postoje vetroparkovi kod sela Zagajica-Izbište-Potporanj (to je bliže Vršcu), između Dolova, Mramorka i Vladimirovca (na peščari, blizu ovog Alibunarskog) i severnije, kod Kovačice i Padine. Sa druge strane granice, istočno od Vršca, od ranije postoje vetrogeneratori u okolini Oravice.\nPostod Svetlopis » Čet Sep 19, 2019 8:13 pm\nKovačica: Iz vetra struja za 68.000 domova\nIzraelska kompanija "Englighte" otvorila najveći vetropark u Srbiji. Ministar Antić:Zaokružujemo cifru od 400 megavati instalisanih kapaciteta iz energije vetra\nhttp://www.novosti.rs/vesti/naslovna/ek ... 000-domova\nPostod Zvezdara64 » Pet Okt 11, 2019 3:07 pm\nOTVOREN NAJVEĆI VETROPARK U SRBIJI I NA ZAPADNOM BALKANU "Struja za stanovnike grada veličine Niša"\n...Vetropark "Čibuk 1" sa 57 turbina i instalisanom snagom od 158 megavata snabdevaće električnom energijom 113.000 domaćinstava, i može da spreči više od 370.000 tona emisije ugljen-dioksida godišnje.\nMinistar energetike i rudarstva Aleksandar Antić poručio je da je u pitanju jedan od najvećih objekata te vrste u Evropi, bez sumnje u Srbiji i regionu, i da će otvaranje ovog vetroparka doprineti energetskoj bezbednosti i sigurnosti snabdevanja strujom u Srbiji.\n"Ova vetro-elektarna nije najveća samo u regionu i Srbiji već predstavalja objekat koji Srbija pušta na mrežu od 1991. godine od projekata Kostolac 2, Hidroelektrane Pirot", rekao je Antić...\nPostod Pasarela » Sub Okt 12, 2019 3:52 pm\nЈел има неко појма у вези овога https://www.ekapija.com/news/2656270/ot ... cine-novog посла ..који је тачно бенефит за Србију а који је за ове бизнисмене из Емирата или већ одакле су ? да ли је могуће погледати уговор негде ?\nPostod Astrotrain » Sub Okt 12, 2019 4:35 pm\nЗа Србију не знам, али за бизМисмене, бар колико сам ја упућен, добит је у томе што је прописима држава себе обавезала да сву енергију произведену из обновљивих извора откупи по знатно вишим ценама од цене енергије из класичних извора.\nPostod Dart » Sub Okt 12, 2019 4:39 pm\nBenefit za Srbiju je ekologija, gde nas EU najviše pritiska. Benefit za Arape je to što će im se investicija isplatiti za 5-6 godina, jer imaju zagarantovanu otkupnu cenu iznad tržišne u periodu od 10 ili 15 godina.\nNaravno svi ti benefiti idu iz našeg džepa kroz račune za struju (naknada za povlašćene proizvođače iz OIE)\nPostod Pasarela » Sub Okt 12, 2019 4:48 pm\nЧекај ми немамо никакав профит од овога ? Ако Арапи продају струју ваљда плаћају порез држави ?\nPostod dove » Pet Okt 18, 2019 11:11 am\nPostod dove » Pet Okt 18, 2019 6:40 pm\nEKOLOŠKA MAFIJA – Hoće li Hrvatska, BiH, Srbija i druge zemlje uskoro morati “počupati” svoje vjetroelektrane i baciti ih u smeće?\nOvo je doista legitimno pitanje, nakon što smo analizirali upravo izašlu knjigu Fabiana Bougléa “Vjetroelektrane: tamna strana ekološke tranzicije” u kojoj autor iznosi niz političko-ekoloških financijskih skandala koje plaćaju mali, iskreni i vrijedni ljudi vjerujući u bolje sutra.\nhttps://www.logicno.com/politika/ekolos ... 2bexchange\nPostod abrines » Uto Okt 22, 2019 7:49 pm\nЈа само да кажем, ови наслови типа "Ветропарк снабдеваће град величине НС ел. енергијом" и други су велике глупости. Инсталисана снага једне електране представља максималму могућу снагу коју та електрана може да да на мрежу под пуном производњом, али такви услови готово никад не могу да се стекну, дај боже ако буде давало и пола од тога на мрежу биће супер. Друга и битнија ствар је та што ветар не дува увек, тако да је озбиљан посао интегрисати рад једног ветро парка у електроенергетски систем какав има Србија где се углавном енергија добија из Термоелектрана где је прозводња константна у времену.


6. jul 2021. – KB5004947 (regrada OS 17763.2029) van grupe\nPODSETNIKWindows 10, verzija 1809 je završila uslugu 11. maja 2021. za uređaje koji koriste izdanja Enterprise, Education i IoT Enterprise. Posle 11. maja 2021. ovi uređaji više neće primati mesečne bezbednosne i kvalitetne ispravke koje sadrže zaštitu od najnovijih bezbednosnih pretnji. Da biste nastavili da primate bezbednosne i kvalitetne ispravke, Microsoft preporučuje da ažurirate na najnoviju verziju sistema Windows 10.\nPODSETNIKMicrosoft je uklonio Zastarela verzija pregledača Microsoft Edge za računare koji je van podrške u aprilu 2021. U izdanju 11. maja 2021. instalirali smo novi Microsoft Edge. Dodatne informacije potražite u Microsoft Edge "Nova Zastarela verzija pregledača Microsoft Edge"u izdanju za Windows 10 za april.\nInformacije o Windows ažuriranja potražite u članku o tipovima Windows ažuriranja i o tipovima mesečnog kvaliteta ažuriranja. Da biste prikazali druge beleške i poruke, pogledajte Windows 10 istorije ažuriranja verzije 1809.\nRešava udaljeno izvršavanje koda u usluzi Windows štampanja na štampanju, koja se koristi kao "PrintNightmare", kao što je dokumentovano u izdanju CVE-2021-34527. Kada instalirate ovu i noviju Windows, korisnici koji nisu administratori mogu da instaliraju samo potpisane upravljačke programe za štampanje na serveru za štampanje. Administratori podrazumevano mogu da instaliraju potpisane i nepotpisane upravljačke programe štampača na server za štampanje. Instalirani osnovni certifikati u pouzdanim vrhovnim autoritetima za certifikaciju sistema veruju potpisanim upravljačkim programima. Microsoft preporučuje da odmah instalirate ovu ispravku na svim podržanim operativnim Windows klijentima i serverima, počevši od uređaja koji trenutno hostuju ulogu servera za štampanje. Takođe imate opciju da konfigurišete postavku registratora RestrictDriverInstallationToAdministrators da biste sprečili ne administratore da instaliraju potpisane upravljačke programe štampača na serveru za štampanje. Dodatne informacije potražite u kB5005010.\nMorate da instalirate ispravku steka servisnog paketa (SSU) od 11. maja 2021. (KB5003243)ili najnoviju SSU (KB5003711) pre instaliranja najnovije kumulativne ispravke (LCU). SSUs poboljšava pouzdanost procesa ažuriranja za ublaživanje potencijalnih problema prilikom instaliranja LCU datoteke. Opšte informacije o SSU-ovima potražite u temama Ažuriranje steka Servisiranje steka i Ažuriranja steka (SSU):Najčešća pitanja.\nAko koristite Windows Update, najnoviji SSU će vam biti automatski ponuđen. Da biste nabavili sami paket za najnoviji SSU, potražite ga u Microsoft Update katalogu.\nZa listu datoteka koje su obezbeđene u ovoj ispravki, preuzmite informacije o datoteci za kumulativnu ispravku 5004947.


Njemačka i Brazil predale nacrt rezolucije o prisluškivanju\nNaslovnica Evropa Njemačka Njemačka i Brazil predale nacrt rezolucije o prisluškivanju\nNjemačka – U nacrtu rezolucije, koju su javnosti predstavili Njemačka i Brazil, nisu navedena imena zemalja, mada diplomate UN-a ističu da je veoma jasno da je tekst usmjeren na SAD, čije je podatke o programima prisluškivanja i praćenja medijima dostavio bivši službenik Agencije za nacionalnu sigurnost (NSA) Edvard Snouden.\nU njemačko-brazilskom nacrtu rezolucije traži se da Generalna skupština UN-a “izrazi duboku zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava i zloupotreba koje mogu proizaći iz praćenja bilo koje vrste komunikacija”.\nU nacrtu se pozivaju članice UN-a da “preduzmu mjere kako bi se okončala kršenja prava i stvaranje uvjeta za sprečavanje sličnih kršenja, uključujući usvajanje relevantnog zakona na nacionalnom nivou, koji bi bio u skladu s njihovim obavezama prema međunarodnom zakonu o ljudskim pravima”.\nDiplomate ističu da će tokom diskusije u Trećem komitetu Generalne skupštine UN-a, koji se bavi ljudskim pravima, najvjerovatnije biti izmjena teksta rezolucije. Prema njihovim očekivanjima, glasanje u komitetu bit će obavljeno kasnije tokom ovog mjeseca, a potom narednog mjeseca u Generalnoj skupštini UN-a.\n“Dobili smo nacrt i analiziramo tekst”, rekao je jedan od zvaničnika iz američke misije u UN-u. Nekoliko diplomata izjavilo je da bi bili iznenađeni kada rezolucija ne bi naišla na podršku velike većine članica.\nBrazilski predsjednik Dilma Rusef i njemački kancelar Angela Merkel osudili su američke programe prisluškivanja koje je vršila NSA. Optužbe da je NSA prisluškivala više desetina hiljada telefonskih razgovora u Francuskoj i da pratila mobilni telefon Merkelove izazvale su buru negodovanja u Evropi.\nRezolucije Generalne skupštine nisu obavezujuće, za razliku od onih koje usvoji Vijeće sigurnosti UN-a, ali nose određenu moralnu i političku težinu.


Osveženi Volvo S40 i V50 - Automagazin\nOsveženi Volvo S40 i V50\nPosle tri uspešne godine na tržištu, kompanija Volvo je odlučila da vizuelno podmladi model S40, kao i karavan na istoj bazi - V50. Promene u izgledu objašnjavamo kao približavanje novijim kućnim modelima, pre svega S80 i V70, što naglašava oštriji "nos" i veći znak na hromiranoj masci...\nNova su svetla napred i pozadi, a zadnja su sada manja i koriste LED diode, kao stop svetla. Unutrašnjost automobila obogaćena je većom količinom prostora za odlaganje sitnica, a tipična Volvova "lebdeća" konzola sada ima drugačije raspoređene komande. Naslon za ruku na vozačevom sedištu je duži i može se okrenuti za 180 stepeni, pa može poslužiti i kao "stolić" putnicima koji sede pozadi. Top modeli, T5 i D5 dobili su nove instrumente, koji su dinamičnije oblikovani.\nOsveženi modeli donose i nove sigurnosne detalje: u slučaju aktiviranja vazdušnih jastuka, uključuju se i pokazivači smera, za slučaj izletanja van puta po mraku, dok stop svetla trepere pet puta u sekundi pri naglom kočenju, ili dok radi ABS. Najsnažniji modeli mogu se pohvaliti i tehničkim novitetima. Tako je petocilindrični turbobenzinac dobio još 10 konjskih snaga, dok je uz moćni D5 konačno na raspolaganju i ručni šestobrzinski menjač.\nPonuda agregata: Benzinski motori: 1,6 16V - 74 kW (100 k), 150 Nm 1,8 16V - 92 kW (125 k), 165 Nm 1,8F - 92 kW (125 k) - spaluje E85 2,0 16V - 107 kW (145 k), 185 Nm 2,4 20V - 103 kW (140 k), 220 Nm 2,4 20V - 125 kW (170 k), 230 Nm T5 - 169 kW (230 k), 340 Nm Dizel agregati: 1,6 - 80 kW (110 k), 240 Nm 2,0 - 100 kW (136 k), 320 Nm D5 - 132 kW (180 k), 350/400 Nm Goran Sarić - Automagazin\nSaab 9-3 facelift - prve fotke\nPosle najavljenog termina prezentacije facelift verzije Saaba 9-3 Cabrio, procurele su i prve fotografije atraktivnog Šveđanina. Po ugledu na studiju Aero X, novi Saab dobio je novu, veću masku, nove svetlosne grupe i atraktivne hromirane detalje...\nJD Power: Lexus najpouzdaniji, Škoda u vrhu\nVeć sedmu godinu zaredom japanski proizvođač Lexus pobeđuje u anketi poznatog JD Powera, u kategoriji pouzdanosti automobila. Lexus je pobedio u kategoriji kvalitet vozila / pouzdanost, gde su visoko mesto zauzeli Honda i Škoda...\nLand Rover proizveo 4-milioniti automobil\nBritanski proizvođač terenskih automobila, Land Rover, ovih dana slavi veliki jubilej. Naime, posle 59 godina postojanja, sa proizvodnih traka fabrike Land Rovera spušteno je 4-milionito vozilo...\nESP u svakom automobilu?\nEvropska komisija u saradnji sa evropskim automobilskim klubovima nedavno je počela kampanju kako bi se sistem ESP (Elektronisches Stabilitäts programm) u većoj meri ugrađivao u savremene automobile...\nPad prodaje Renaulta u prvom kvartalu 2007.\nUkupan prihod kompanije Renault u prvom kvartalu 2007. godine iznosi 10,26 milijardi eura, što predstavlja za 2,7 % lošiji rezultat nego u istom periodu prošle godine. Prodaja je pala za 2,8 %, što je, prema Renaultu, rezultat očekivanja novih modela, Twingo i Laguna...\nNovi Volvo S80 dobija novi biturbo T6 agregat\nProšla generacija najsnažnije izvedbe modela S80 T6 mogla se pohvaliti šestocilindrašem zapremine 2,8 litara, opremljenim sa dva turbo punjača, koji je razvijao 272 konjske snage i 380 Nm obrtnog momenta. Novi S80 T6 je ima nove adute.\nNova Renault Laguna - prve fotografije\nZa tačno 36 dana kompanija Renault predstaviće treću generaciju Lagune. Francuzi su nas sve iznenadili, neočekivano pustivši u "promet" prve fotografije i snimke automobila od koga se puno očekuje...\nKia Motors u gubicima\nDrugi po veličini korejski proizvođač automobila, Kia Motors, u prvom kvartalu tekuće godine zabeležila je gubitak od 33 miliona dolara. Ovo je već treći kvartal u kome Kia beleži gubitak, a kao glavni razlozi navode se rast cena sirovina i povećanje troškova marketinga...\nProlećna provera za Vaš Volvo\nGrand Motors, ovlašćeni distributer Volvo automobila započeo je prolećnu servisnu akciju koja će trajati do kraja meseca maja ili do isteka zaliha.Vlasnici Volvo automobila mogu u Grand Motors-ovom ovlašćenom Volvo servisu izvršiti besplatan pregled svojih vozila zakazivanjem posete servisu.\n1. . .14241425142614271428142914301431143214331434. . .1461


BEZ NOVOZARAŽENIH U ČAČKU: U Gornjem Milanovcu jedan novi slučaj | Direkt.rs\nPočetna Društvo BEZ NOVOZARAŽENIH U ČAČKU: U Gornjem Milanovcu jedan novi slučaj\nBEZ NOVOZARAŽENIH U ČAČKU: U Gornjem Milanovcu jedan novi slučaj\nU Čačku proteklog dana nije evidentiran nijedan novozaraženi koronavirusom. Infekcija je potvrđena samo kod jedne osobe iz Gornjeg Milanovca.\nNa analizi u referentnoj laboratoriji u Kraljevu bila su 34 uzorka – 16 iz Čačka, 11 iz Milanovca, šest iz Ivanjice i jedan iz Lučana.\nPrema našim saznanjima, reč je uglavnom o brisevima osoba koje su bile u kontaktu sa zaraženima i obolelima od kovida-19.\nNakon najnovijih podataka broj zaraženih sa teritorije Čačka ostao je 84.\nTokom jučerašnjeg dana izlečen je po još jedan pacijent iz Čačka i Gornjeg Milanovca.


Blinken upozorio Lavrova na "ozbiljne posledice" u slučaju ruske invazije Ukrajine\nArhiva - Predsednik Ukrajine Volodimir Zelenski u pratnji pripadnika ukrajinske vojske tokom posete ratom pogođenom regionu Donjetska, istočna Ukrajina, 14. oktobra 2021.\nAmerički državni sekretar Entoni Blinken upozorio je u četvrtak ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova na "ozbiljne posledice" ako Rusija izvrši invaziju na susednu Ukrajinu i pozvao ga da se založi za diplomatsko rešenje konflikta.\nBlinken se sastao sa Lavrovim na marginama samita OEBS-a Stokholmu, dan nakon što je poručio da će Sjedinjene Države "odlučno odgovoriti" na ruski napad na Ukrajinu "između ostalog i nizom ekonomskih mera sa velikim posledicama od kojih smo se ustezali u prošlosti".\n“Mislim da Moskva dobro zna šta je moguće. Detaljno smo razgovarali, ukljućujući i o onome u pogledu čega smo zabrinuti. I to obuhvata mogućnost obnovljene agresije, sa vojnim snagama, kao i napore Rusije da destabilizuje Ukrajinu iznutra", rekao je Blinken.\n"Međutim, ako se Rusija odluči za konflikt, biće ozbiljnih posledica", upozorio je Blinken.\nLavrov je rekao novinarima u Moskvi da je Rusija spremna na razgovore sa Ukrajinom. "Mi, kao što je predsednik Putin rekao, ne želimo nikakve konflikte".\n“Verovatnoća neprijateljstava u Ukrajini i dalje je velika", rekao je Peskov.\nPosle Blinkenovog sastanka sa Lavrovom, portparol Stejt departmenta Ned Prajs rekao je da je američki državni sekretar "ponovio poziv SAD Rusiji da povuče snage i poštuje sporazume iz Minska i primirje u Donbasu"\nBlinken upozorava Rusiju da "ne obnavlja agresiju" u Ukrajini\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski rekao je poslanicima u sredu da su direktni pregovori sa Rusijom jedini put za rešavanje sukoba na istoku Ukrajine.\nArhiva - Zajednička vojna vežba vojski Rusije i Ukraijen "Zapad 2021"\nGovoreći u sredu u Moskvi, ruski predsednik Vladimir Putin rekao je da će njegova vlada tražiti garancije protiv daljeg širenja NATO na istok i sprečavanja razmeštanja sistema naoružanja u blizini ruskih granica.\nVisoki zvaničnik američke odbrane kaže da Vašington neće biti sam ako treba da preduzme akciju kao odgovor na masovno gomilanje ruskih trupa duž granice sa Ukrajinom.\nSekretar odbrane Lojd Ostin, u Seulu na sastancima sa južnokorejskim zvaničnicima, rekao je u četvrtak da, iako neće spekulisati o tome kako će Vašington odgovoriti na ruske provokacije protiv Ukrajine, Moskva treba da zna da SAD neće biti same.\n„Šta god da uradimo biće urađeno kao deo međunarodne zajednice“, rekao je Ostin na konferenciji za novinare sa svojim južnokorejskim kolegom, dodatno pozvao ruskog predsednika Vladimira Putina da „snizi temperaturu u regionu“.\n„Najbolji slučaj je, međutim, da nećemo videti upad“, dodao je američki sekretar odbrane, napominjući da je „značajno“ prisustvo ruskih trupa u pograničnim oblastima samo deo problema.\nSAD pozivaju Rusiju da umanji tenzije\nSekretar za odbrau SAD Lojd Ostin izjavio je da Vašington neće biti sam ako bude bilo potrebno da preduzme akciju kao odgovor na masovno gomilanje ruskih trupa duž granice sa Ukrajinom.\nOn je u Seulu u četvrtak na sastancima sa južnokorejskim zvaničnicima rekao da, iako ne želi da spekuliše o tome kako će Vašington odgovoriti na ruske provokacije protiv Ukrajine, Moskva treba da zna da SAD neće biti same.\n"Šta god da uradimo biće urađeno kao deo međunarodne zajednice", rekao je Ostin na konferenciji za novinare sa svojim južnokorejskim kolegom. On je dodatno pozvao ruskog predsednika Vladimira Putina da "snizi temperaturu u regionu".\n"Najbolji slučaj je, međutim, da ne vidimo upad", dodao je američki sekretar odbrane, napominjući da je "značajno" prisustvo ruskih trupa u pograničnim oblastima samo deo problema.\n"Takođe vidimo zabrinjavajuću retoriku, retoriku u informativnom prostoru", rekao je Ostin. "Čuli smo da je predsednik (Volodimir) Zelenski izrazio zabrinutost zbog napora da se potkopa njegova administracija".\nU izveštaju su korišćene neke iformacije agencija Asošijeted pres i Rojters.\nDa li Kremlj potpiruje energetsku krizu u Evropi?\nRusija proteruje holandskog novinara i umanjuje isporuke gasa Evropi


Intervju ambasadora Gorana Bradića za "Serbinfo": Ponosan sam na rezultate Srbije - Serbinfo.ch\nHome Ambasada Intervju ambasadora Gorana Bradića za “Serbinfo”: Ponosan sam na rezultate Srbije\n26. februara 2021. Modified date: 26. februara 2021.\nPrevious articleSrbija druga u evropi po stopi vakcinacije\nNext articleAleksandra Ninković Tašić specijalni gost književne večeri Srpskog akademskog udruženja u Švajcarskoj


Sva bol svijeta u Potočarima\nSadik SALIMOVIC, Marko DIVKOVIC, Žana KOVACEVIC\nOtvaranjem masovne grobnice Budak u blizini Memorijalnog centra Potočari započelo je obilježavanje 12-te godišnjice genocida nad Bošnjacima Srebrenice. U Memorijalnom centru, uz vjerski program, odata je počast stradalima. Još je mnogo neotkrivenih masovnih grobnica žrtava genocida, još je mnogo neindentifikovanih tijela, a sve to mnogima nije dovoljno da i dalje nesmanjenom žestinom negiraju zločin koji je ovdje počinjen. Mi te činjenice zbog toga moramo stalno ponavljati, kaže načelnik Srebrenice Abdurahman Malkić:\n„Osjećaj da danas poslije 12 godina kopate 465 osoba čiji posmrtni ostaci nisu kompletni, da u identifikacionim centrima u Tuzli i Visokom ima oko 5.000 vreća još uvijek neindentifikavanih, da na prostoru Srebrenice postoji negdje oko 30 lociranih masovnih grobnica, neekshumiranih, da još uvijek na prostoru Srebrenice, Zvornika i Bratunca postoji neekshumiranih masovnih grobnica dovoljno govori o razmjerama zločina, ali i o stepenu prikrivanja, odnosno uništavanja tragova zločina. Jasno trebamo reći i činiti da počinioci i rezultat genocida budu kažnjeni i neutralizirani, uz to moramo ne zaboravljati, opominjati, pamtiti i tražiti odgovornost svih počinilaca i onih koji zločin nisu spriječili.“\nDanašnjoj dženazi u Potočarima prisustvovao je i visoki predstavnik za BiH Miroslav Lajčak, te ambasadori Sjedinjenih Američkih Država, Njemačke, Turske, Austrije i drugih zemalja, tročlana delegacija Vlade Republike Srpske, te bošnjački i hrvatski članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, Željko Komšić i Haris Silajdžić.\nKomšić se obratio novinarima nakon što je obišao novootkrivenu masovnu grobnicu u selu Budaci, u neposrednoj blizini Komemorativnog centra Potočari:\n„Ovdje treba doći i vidjeti i otići gore na onu masovnu grobnicu, koja je sekundarna i koja je otkopana, pa će vam sve biti jasno.“\nDanas smo ovdje da odamo počast ovim žrtvama i svim žrtvama svih zločina u našoj zemlji, izjavio je član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić :\n"Danas saosjećamo sa njihovim porodicama. Ove nevine žrtve pale su zbog zamisli nedostojne čovjeka. Učinimo sve, svi zajedno, da se ta zamisao ne ostvari, da Bosna i Hercegovina ne bude onakva kakvu su je htjeli počinioci zločina. Svijet će nam pomoći da izgradimo takvu BiH i da zločin ne bude nagrađen. Eto, tako ćemo se odužiti ovim nevinim žrtvama.“\nIako su je članice nekoliko udruženja koje okupljaju porodice žrtava proglasile nepoželjnom, glavna haška tužiteljica Karla del Ponte ipak je doputovala u Potočare. Na novinarsku primjedbu da je to često najavljivala, a da Mladić i Karadžić još nisu uhapšeni, ponovila je kako je to obaveza Srbije:\n„Srbija konačno mora izvršiti svoju obavezu. Mi to očekujemo i nadam se da će se Karadžić i Mladić naći u Hagu prije nego što ja napustim Bosnu i Hercegovinu.“\nGlavna haška tužiteljica nenajavljeno se ipak sastala sa predstavnicama nekoliko udruženja žena Srebrenice. Sastala se s njima, ali pod uslovom, kako su one kazale, da razgovaraju s njom kao sa osobom koja je došla odati poštu žrtvama genocida. Srebreničanke su je optužile da im je prošle godine lagala, na što je Karla del Ponte rekla da su to samo bila obećanja dobijena iz Srbije.\nIz Srbije nije bilo zvaničnika. U Potočare je stigla samo višečlana delegacija udruženja „Žene u crnom“. One su dale podršku majkama Srebrenice. Staša Zajević, „Žene u crnom“:\n„Želimo da izrazimo našu ogromnu solidarnost i saučešće sa porodicama žrtava. Ovim priznajemo da je genocid u Srebrenici državno organizovani zločin i da je država iz koje dolazimo umešana u taj zločin i da tražimo odgovornost i kažnjavanje počinilaca ovog najvećeg među zločinima, počinjenog u naše ime.“\nU Memorijalnom centru, nakon komemorativnog skupa, obavljena je dženaza i ukopani posmrtni ostaci 465 identificiranih žrtava srebreničkog genocida, pa je ukupan broj ukopanih do sada 2.907. Dženazu namaz predvodio je reisu-l-ulema Islamske zajednice BiH Mustafa efendija Cerić. Nakon dženaze namaza, reisu-l-ulema je proučio Potočarsku dovu, na bosanskom i engleskom jeziku, dovu koja poručuje da bi bol bio lakši i tuga bila manja "ako bi se ljudsko srce otkamenilo, ako bi ubica nevinog čivjeka dobio pravo na kaznu, ako bi se preživjelim žrtvama genocida vratila sloboda i čast, ako bi savjest čovječanstva istinski progovorila i ako bi se shvatilo da je sva bol svijeta u Potočarima".\nMeđu građanima regije, u izjavama koje su reoprteri RSE zabilježili u Banja Luci, Sarajevu, Beogradu, Prištini i Zagrebu, pokušali smo kroz anketu saznati šta je Srebrenica danas u svijesti ljudi.\nKada su u pitanju građani BiH, u Banjaluci još uvijek zvanična politika formira javno mnijenje, što pokazuje anketa, koja je slična kao i prethodnih godina. A, opet kao i prethodnih godina, na sarajevskim ulicama građani uglavnom podsjećaju da još nisu kažnjeni svi odgovorni za genocid u Srebrenici.\nVelika većina građana Srbije na pitanja naših reportera o Srebrenici odgovaraju – da ne znaju šta se tamo desilo. Drugi, u skladu sa decenijskom propagandom u toj zemlji ili umanjuju veličinu zločina ili negiraju njegovo postojanje. U Prištini su anketirani građani uglavnom kazali da nema adekvatne kazne za zločin tih razmjera.\nOd tridesetak zaustavljenih Zagrepčana samo je trećina tačno znala šta se prije 12 godina dogodilo u Srebrenici. Trećina uopšte ne želi to komentarisati, jer su "prezasićeni ratnim temama", a ostatak, uglavnom mladi ljudi, i ne znaju da je Srebrenica gradić u Bosni.\nSve ankete možete poslušati u audio verziji, priloženoj uz ovaj tekst.\n11. juli 1995...\nVojni posmatrači Ujedinjenih nacija 11. jula 1995. javili su da su srpske snage zauzele Srebrenicu. Istog dana kasno poslijepodne general Ratko Mladić i drugi oficiri Vojske Republike Srpske ulaze u grad. U televizijsku kameru Ratko Mladić izjavljuje:\n„11. jula 1995. godine u srpskoj Srebrenici, uoči još jednog velikoga praznika srpskoga, poklanjamo srpskome narodu ovaj grad.“\nOko ponoći kolona od 15.000 ljudi pokušava kroz šume pobjeći do Tuzle. Ostalo stanovništvo u velikom broju bježi u Potočare, gdje se nalazi baza holandskog bataljona Ujedinjenih nacija. Novinar - izvještač javlja:\n„Agonija prognanog stanovništva Srebrenice nastavljena je i u Potočarima. U i oko kampa plavih kaciga u ovom mjestu, prema procjenama UNPROFOR-a, nalazi se oko 25.000 ljudi. O preostalim stanovnicima nikada zaštićene zone još uvijek nema informacija.“\nNekoliko dana nakon ulaska bosanskih Srba u Srebrenicu počele su stizati nepotvrđene vijesti o stradanju bosanskih musulimana. Američki ambasador u Hrvatskoj Piter Galbrajt upozorio je američku administraciju na svjedočenja onih koji su se uspjeli probiti do Tuzle. Državnom podsekretaru za demokratiju i ljudska prava Džonu Šataku odmah je naloženo da otputuje u Tuzlu:\n„Svjedočenja su bila potresna. Ljudi su bili zarobljeni i povezanih očiju ugurani u autobuse i kamione, te odvezeni na\npodručje pod srpskom kontrolom.“\nZa srebrenički masakr pred Haškim tribunalom optužene su 34 osobe. Doneseno je šest presuda, među kojima je samo general Vojske RS-a Radislav Krstić osuđen za učestvovanje u genocidu na kaznu od 35 godina zatvora. Međunarodni sud pravde u Hagu u presudi od 26. februara ove godine potvrdio je da su snage bosanskih Srba, odnosno dijelovi vojske i policije RS-a, u Srebrenici jula 1995. godine počinile genocid. Predsjednica Suda Rozalin Higins:\n„Uprkos rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a, jedinice Vojske RS-a pokrenule su napad da preuzmu grad. U roku od nekoliko dana, otprilike 25.000 bosanskih muslimana, uglavnom žena, djece i starijih ljudi, u atmosferi terora su tovareni na pretrpane autobuse i prevezeni su preko linije sukoba. Na hiljade njih pokušali su pobjeći iz tog područja. Tad su hvatani, zatvarani u brutalnim uslovima, nakon toga pogubljeni. Više od 7.000 ljudi nikad niko ponovo nije vidio.“\nOni koji danas ukopavaju svoje mrtve u Memorijalnom centru Potočari poručuju:\n„Poruka i opomena narodu i svijetu da se ovakve stvari nikad i nigdje više ne bi dogodile.“


Acer SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB laptop cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAcer SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB laptop cene\nTrenutno nemamo slike za Acer SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB\ncena od 59.805,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Acer SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB laptop po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Acer laptop SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Laptopovi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Acer Laptopovi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Acer SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB laptop sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Acer SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB laptop. Pre kupovine, podatke za Acer laptop SF315-41-R0HZ NX.GV7EX.025 RYZEN R3-2200U/4GB/256GB proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 48.670,00 din\nAcer Aspire A315-41-R53R, 15.6 FullHD LED (1920x1080), AMD Ryzen 3 2200U 2.5GHz, 4GB, 128GB SSD + 1TB HDD, Radeon Vega Graphics, noOS, black (NX.GY9EX.058) laptop\ncena od 52.850,00 din\ncena od 78.340,00 din


Poljoprivreda : pojilica plovak 29.03.2020 - ID 76330462 - KupujemProdajem\nPoljoprivreda > Poljoprivredni alati i oprema > ID oglasa: #76330462 (postavljen: pre 2 dana)\nPojilica na plovak, idealna za goveda, ovce i koze, pse kao i druge životinje.\nPojilica drži stalan nivo vode, ima i čep za odpust vode i čišćenje. ventil može da se montira sa leve ili desne strane priključak vode, uz pojilicu idu i pripadajući šrafovi i tiplovi za fiksiranje.\nRobu šaljemo brzom poštom ili lično preuzimanje u radnji Milentija Popovića 32g Novi Beograd


Velika Kladuša/Tuzla, 29. mart 2019. - Kafa Emina, proizvođača AC Food, dobitnik je nagrade „Zlatna plaketa za kvalitet proizvoda“ 2019 Međunarodnog sajma turizma i privrede PANNOS nedavno održanog u Tuzli. Nagrada je dodijeljena nakon provedenih laboratorijskih analiza koju je vršio Tehnološki fakultet Univerziteta u Tuzli.


KINEZI POLUDELI ZA KOŠARKOM: Evo šta čeka Orlove na ŽREBU za Mondobasket (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\nSve je spremno za spektakl u Šenženu! Međunarodna košarkaška federacija (FIBA) potvrdila je da će dvorana u Kini, gde će se održati predstojeći Mundobasket, biti rasprodata do poslednjeg mesta.\nIzvlačenje grupa obaviće se u subotu (11.45 po srednjeevropskom vremenu), pred prepunom "Šenžen Baj Arenom", u kojoj se očekuje 8.000 navijača, uz neizbežan nastup muzičkih i najvećih zvezda evropske košarke i iz NBA.\nNa Svetskom prvenstvu učestvovaće 32 reprezentacije, podsetimo, selekcija Srbije je pobedom u poslednjem kolu nad Izraelom obezbedila plasman na završnu smotru, a izabranici Aleksandra Đorđevića 16. marta saznaće rivale i grupu iz koje će početi takmičenje na najvažnijem košarkaškom događaju u ovoj godini.\n– Uzbuđeni smo što će hiljade navijača ispuniti halu u Šenženu. Atmosfera iščekivanja dostigla je vrhunac, a o tome i svedoči podatak o rasprodatim kartama. Srećni smo što ćemo publici u dvorani, kao i onima koji će prenos gledati preko oficijelnog youtube kanala, moći da ponudimo više od samog žreba, uz zvezde večeri kao što su Kobi Brajant, Jao Ming i Džejson Derulo - rekao je predsednik FIBA Horasio Muratore.\nTagovi: Mondobasket 2019. košarkaška reprezentacija Srbije, Horasio Muratore


Hotel Thüringer Hof Floh, hotel Немачка. Ograničeno trajanje ponude!\nkolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Kronsteinstrasse 3, a pozicija mu je istok za grad Floh. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Hotel Thüringer Hof pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Hotel Thüringer Hof ima 20 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa doubleRoom do soba tipa Double, a najniža cena je 4 394 dinar - Srbija . U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Do aerodroma Erfurt možete da stignete kolima za 82 minuta (aerodrom je udaljen 41 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nPrihvataju se kuÄ‡ni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Floh)\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Floh)\nBeÅ¾iÄni internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Floh)\nSa kapacitetom od 14 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Zur Quelle nudi cene koje se kreću od 4 056 dinar - Srbija .Nalazi se u ulici Spitterstraße 25, pozicija mu je 9 km -


Turski Parlament za normalizaciju odnosa s Izraelom | Izrael, Turska | Al Jazeera Balkans\nTurski Parlament za normalizaciju odnosa s Izraelom\nOdnosi dvije zemlje počeli su opadati nakon izraelskog pomorskog napada na turski humanitarni brod 'Mavi Marmara'.\nParlamentarci su glasali za odobravanje normalizacije prije nego je Parlament prestao raditi zbog ljetnog odmoraAnadolija\nParlament Turske odobrio je dogovor o normalizaciji odnosa koji je prošlog mjeseca postignut s Izraelom, čime je okončan šestogodišnji jaz i otvoren put za povratak punih diplomatskih veza, javljaju domaće agencije i mediji.\nKako navodi Daily Sabah, parlamentarci su rano u subotu glasali za odobravanje normalizacije prije nego je Parlament prestao raditi zbog ljetnog odmora.\nOdnosi Turske i Izraela počeli su opadati nakon izraelskog pomorskog napada na turski humanitarni brod "Mavi Marmara", koji je putovao ka blokiranoj palestinskoj teritoriji Pojas Gaze.\nNa brodu, koji je prevozio humanitarnu pomoć, poginulo je 10 aktivista.\nPrema novom sporazumu, Izrael će u narednih 25 dana platiti 20 miliona dolara na ime kompenzacije za izgubljene živote tokom napada na flotilu za Gazu, dok će Turska odustati od svih sudskih sporova vezanih za ovaj incident.\nIzraelski vojnici će biti oslobođenih bilo koje zakonske i krivične odgovornosti, a ni izraelski državljani neće biti krivično ili finansijski gonjeni zbog ovog incidenta.\nDogovor o normalizaciji odnosa već je odobrio izraelski kabinet, a turska strana to nije mogla uraditi zbog neuspjelog pokušaja vojnog udara 15. jula i dešavanja koja su se desila poslije.\nIzrael nudi Turskoj milione da odustane od spora\nTurska humanitarna pomoć stigla u Gazu\nKamioni sa humanitarnom pomoći ušli u Gazu\nStručnjaci upozoravaju na nejasne kriterijume za procjenu vrijednost firmi kojima će država davati pomoć.


Ambiciozan plan EU: Veći rast, više zaposlenosti - Klix.ba\nAmbiciozan plan EU: Veći rast, više zaposlenosti\n24.3.2006. u 18:38\nŠefovi država ili vlada Evropske unije saglasili su se u petak, na kraju dvodnevnog samita u Bruxellesu, da je neophodno preduzeti nove odlučne mjere kako bi privreda Unije ponovo krenula stazama snažnog rasta i veće zaposlenosti, pri čemu je cilj stvaranje najmanje 10 miliona novih radnih mjesta.\n"Privreda EU je ostala bez daha na koncu šestogodišnjih napora čiji cilj je bio povećanje ekonomskog rasta, te su zato neophodne nove, ambicioznije mjere na tome polju", rečeno je u zajedničkoj deklaraciji prihvaćenoj na samitu.\nLideri EU su se dogovorili, kako se ističe u deklaraciji, da ubuduće tješnje sarađuju radi ostvarenja zajedničkog cilja - osiguranja stabilnog snabdijevanja energijom, održanja stope inflacije na niskom nivou i povećanja konkurentnosti evropske robe u svijetu.\nVladama članica EU je preporučeno da se radi ostvarenja toga cilja više pozabave "strukturnom reformom radi jačanja konkurentnosti evropske robe i održanja privrednog rasta".\nIstovremeno, kaže se u deklaraciji, vlade članica EU treba da usvoje zakone koji će omogućiti da evropsko tržište usluga bude otvoreno konkurenciji iz zemalja van granica Unije.\nServis usluga je sektor koji je dosad izazivao najviše neslaganja i protesta širom EU, a najviše u Francuskoj, gdje je veliki broj građana žigosao takozvanu "Bolkesteinovu direktivu" (njome je trebalo da bude liberaliziran sektor usluga) kao izraz "pogubne neoliberalne politike".\nU deklaraciji sa samita EU u petak se preporučuje vladama članica Unije da se pri donošenju zakona o sektoru usluga rukovode zaključcima Evropskog parlamenta kojima je "Bolkesteinova direktiva" znatno razvodnjena.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel prokomentirala je taj dio deklaracije u izjavi novinarima kao "dobar, pametan kompromis".\nSektor usluga je dominantan u EU, jer čini dvije trećine ukupne ekonomske delatnosti Unije. Prošle godine je u tome sektoru tadilo 116 miliona ljudi ili 70 posto aktivne radne snage.\nPoseban akcent u zajedničkoj deklaraciji stavljen je na potrebu znatno većeg investiranja u naučno istraživanje i razvoj tehnologije - domene u kojima su Sjedinjene Države, najveći suparnik Evrope, neuporedivo jače i aktivnije.\nZa istraživanje bi trebalo, kako lideru EU planiraju, biti izdvajano po 100 milijardi eura godišnje.\n"Neophodno je stvoriti uvjete za bolje obrazovanje i obuku kadra, te smanjenje glomazne birokratije koja ometa razvoj malih i srednjih preduzeća i privrednog potencijala uopće", preporučcili su učesnici samita EU.\nU deklaraciji se također ukazuje na niz privrednih izazova s kojima se EU suočava, uključujući "prevrtljive" cijene energije, sve veću zavisnost Unije od uvoza u tom domenu i sigurnosne rizike u proizvodnji energije i transportu do potrošača u Uniji.\nZanimljivo je da lideri EU nisu odlučili usvojiti zvaničnu zajedničku politiku u domenu energije - kojom bi Evropska komisija automatski dobila više nadležnosti i vlasti - već se opredijelila za zaključak da treba ostvariti "bolju koordinaciju kad je riječ o snabdijevanjju ili u pregovorima s partnerima EU koji Uniji dopremaju naftu i gas".\nIstovremeno, članicama EU je preporučeno da aktivno tragaju za novim, autohtonim izvorima energije, što se prije svega odnosi na bolje korišćenje kapaciteta za proizvodnju struje u hidroelektranama, kao i na uspostavljanje postrojenja čija je pogonska snaga - vjetar!\nU deklaraciji se ne spominje ni "vruća" tema koja je ovih dana bila u središtu debate među evropskim liderima - "ekonomski protekcionizam" koji, kako tvrde u Rimu, Londonu, Bruxellesu i još nekim evropskim prijestonicama - "hara Francuskom, Španijom i Poljskom".\nU zajedničkoj deklaraciji, prenosi Tanjug, obećano je, međutim, "potpuno, djelotvorno i transparentno provođenje u djelo pravila Evropske unije o jedinstvenom tržištu, kojima je vladama pojedinih članica zabranjeno da vode 'diskriminatorsku' politiku prema drugim članicama Unije".\nNarodna skupština RS-a odbacila Tihićevu incijativu za izmjenu simbola RS-a\n24.03.2006. u 23:41\nVon Habsburg: Evropska unija bez BiH nije Evropa\n24.03.2006. u 15:09


SAOPŠTENJE: U septembru naplaćeno skoro 100 miliona eura, ostvarenje iz prošle godine premašeno za 10 miliona eura, a plan za 6 miliona eura\nDatum objave: 08.10.2018 10:50 | Autor: Poreska uprava - M.V.\nUkupna bruto naplata prihoda koje administrira Poreska uprava tokom septembra 2018. godine iznosila je 99.024.525,27 €, što je za 10 miliona eura (11 procenata) iznad ostvarenja iz istog perioda prošle godine, a 6 miliona eura (6 procenata) preko plana naplate za ovaj mjesec.\nU strukturi naplate izdvaja se naplata poreza na dodatu vrijednost u iznosu od 31,714,462.95 €, što je 13 procenata (4 miliona eura) iznad plana naplate, odnosno 18 procenata (5 miliona eura), više od ostvarenja iz septembra 2017. godine. Ovaj podatak posebno je značajan indikator uspješnosti praćenja ljetnje turističke sezone, imajući u vidu da su poreski obveznici tokom septembra prijavili obaveze po osnovu prihoda stečenih u avgustu, kao mjesecu tradicionalno obilježenim vrhuncem ljetnje turističke sezone.\nKada su u pitanju ostali poreski oblici, naplata poreza na dohodak fizičkih lica u iznosila je 12,549,947.48 €, doprinosa za obavezno socijalno osigiranje 41,901,954.03 €, poreza na dobit pravnih lica 6,889,734.73 €, koncesionih naknada 2,934,552.01 €, poreza na promet nepokretnosti 1,509,333.73 €.\nImajući u vidu navedene podatke, kumulativna bruto naplata od početka januara do kraja septembra 2018. godine iznosila je 781.177.707,43 €, što je 84 miliona eura (12 procenata) iznad ostvarenja iz prošle godine, a 50 miliona eura (7 procenata) preko plana naplate za 9 mjeseci 2018. godine, što je posljedica niza faktora, među kojima je i povećanje stope poreza na dodatu vrijednost, ali i aktivnosti na podsticanju dobrovoljnog poštovanja poreskih propisa i proaktivan pristup poreskim obveznicima, s jedne, i intenzivne mjere inspekcijskog nadzora usmjerene primarno na obveznike s niskim stepenom poreske discipline, i to posebno tokom trajanja ljetnje turističke sezone, s druge strane.


39. Međunarodni sajam sladoledarstva, slastičarstva, čokolade, pekarstva i kave, 20.-24.01.2018., Rimini (Italija)... Prijavite se i na vrijeme osigurajte svoje mjesto za posjetu sajmu!... Više...


DR KON ĆE PRIMITI I TREĆU DOZU: Otkrio je za koju vakcinu se sada opredelio\nDr Kon, Foto: Printscreen Youtube Tv Prva\nInače, dr Kon se vakcinisao fajzerovom vakcinom i to u prvom kontigentu cepiva koja su stigla u Srbiju\nObjavljeno: 17.08.2021. 11:48h\nImunizacija trećom, buster dozom vakcine protiv korona virusa zvanično počela je danas. I dok se očekuje SMS poruka ili mejl o pozivu za vakcinaciju, dr Predrag Kon je izjavio danas da je on već odlučio da će primiti i treću dozu vakcine kao i za koju se opredelio.\n- Ja ću svakako primiti treću dozu zbog svog zdravstvenog stanja - kazao je jutros epidemiolog na televiziji "K1".\nO tome koja vakcina treba da se primi kao treća doza bilo je puno spekulacija. Zvanična preporuka je da to bude ista ona kojom ste i vakcinisani prva dva puta, ali građanima je ipak ostavljeno pravo na izbor. Osim u slučaju ruke vakcine "Sputnjik V", koja ima različite komponente i gde treća doza mora da bude prva komponenta iste te vakcine.\n- U svakom slučaju, ja ću kako sam naučio iz 30-godišnjeg rada, a to ne znači da sam u pravu, primiti istu vakcinu kao i prve dve doze - rekao je dr Predrag Kon.\nInače, dr Kon se vakcinisao fajzerovom vakcinom i to u prvom kontigentu cepiva koja su stigla u Srbiju. Prva u Srbiji koja je vakcinisana protiv korona virusa bila je premijerka Ana Brnabić, a istog dana u razmaku od nekoliko minuta rukav je podvrnuo i Predrag Kon kao i ministarka dr Darija Kisić Tepavčević.\nKoronavirusKorona-virusKorona virusKoronaPredrag KonTreća doza\nUHAPŠENI PREDATI TUŽILAŠTVU: Vuković i Brković označeni kao vođe kriminalne grupe


28.01.2020. 08:23h 28.01.2020. 08:23h\nTužioci su pribavili dokumente, uključujući i poruku iz 10. maja 2018. godine koja je sa Loreninog broja prosleđena njenom bratu Majklu, a koja je sadržala intimna dopisivanja sa Bezosom. Među dokazima je ugovor iz 2018. godine prema kome je "Nešenel enkvajer" isplatio Majklu Sančezu 200.000 dolara.\nOvi dokazi su pribavljeni u toku istrage Bezosove tvrdnje da je list iznuđivao novac od njega preteći da će objaviti njegove gole fotografije, kao i da je njegov telefon hakovan. Najbogatiji čovek na svetu dugo je sugerisao da je izvor "Nešenel enkvajera" bila Saudijska Arabija.\nGARDIJAN: Saudijski princ hakovao telefon Džefa Bezosa 5 meseci pre ubistva novinara Džamala Kašogija!\nNajnovija otkrića dolaze nakon izveštaja Bezosovih istražitelja, koji su odobrili i zvaničnici UN-a, u kome je navedeno da je saudijski prestolonaslednik Mohamed bin Salman hakovao telefon osnivača Amazona i vlasnika "Vašington Posta" preko zaraženog videa poslatog u "Votsap" poruci.\nSaudijska Arabija negira da stoji iza hakovanja, "Nešenel enkvajer" tvrdi da je samo Sančez bio izvor za senzacionalnu priču koja je razotkrila Bezosovu aferu, dok Sančez poriče da ima bilo kakve veze sa tim.\nU januaru prošle godine list je razotkrio Bezosovu aferu sa Loren, iste nedelje kada je milijarder objavio da se razvodi od svoje supruge. U tabloidu se tada našla tekstualna poruka koju je poslao Loren, ista ona koju je ona u maju prosledila svom bratu.\nDruga poruka koju se prosledila Majklu 3, jula 2018. godine sadrži fotografiju Bezosa bez majice.\nNakon što je njegova afera razotkrivena, Bezos i njegov istražitelj Gavin de Beker počeli su da sugerišu da iza curenja privatnih poruka stiji Saudijska Arabija.\nU to vreme prošlo je tek nekoliko meseci od smrti novinara Džamala Kašogija, kolumniste "Vašington Posta" koga su ubili saudijski agenti, zbog čega je bin Salman bio u centru međunarodnog skandala.\nSa druge strane, novinari "Volstrit Žurnala" dugo su pratili teoriju da je Sančez bio plaćeni izvor "Nešenel enkvajera" o Bezosovoj aferi. U petak je član uredništva Holman Dženkins Džunior napisao u kolumni da je navodna saudijska veza samo "dimna bomba" da se skrene pažnja sa afere, a Bezos predstavi kao žrtva.\n- Veća vest od afere bilo bi to da ju je razotkrila strana obaveštajna služba - napisao je Dženkins.\nOn je dodao da digitalni forenzički izvešta ne pruža dovoljno dokaza koji bi potkrepili tvrdnje o saudijskoj vezi.\nDžef BezosrazvodSaudijska Arabijahakeritelefon


Naslovna FILM „Trumanov šou“ – oštra satira savremenog doba\nFilm „Trumanov šou“ (1998) snimljen je neposredno pre nego što su rijaliti programi dostigli izuzetnu popularnost. U filmu se govori o granici između realnosti i fikcije, kao i o moći medija i komercijalizma. Svi ovi problemi savremenog doba vešto su zapakovani u formi jednog rijalitija.\nU svakom rijalitiju učesnici programa se stavljaju u „izolaciju”, oni su odsečeni od spoljašnjeg sveta i imaju razne zadake koje ispunjavaju, sve dok na kraju pobednik ne osvoji veliku novčanu nagradu.\n„Trumanov šou“ u celini radikalizuje ovako postavljen koncept. Naime, ideja Kristofa, vođe celog ovog ogromnog projekta, bila je da čitav rijaliti šou bude posvećen jednoj osobi – Trumanu Burbanku.\nTrumanovo rođenje, odrastanje i ženidba bili su prikazani na malim ekranima. Ceo njegov život je na televiziji gledalo milion ljudi širom planete.\nGlavni lik rijalitija je sasvim nesvestan da je sve u njegovom životu iscenirano i osmišljeno, kao i da preko 5000 kamera prati svaki njegov korak. Njegova žena, najbolji prijatelj, komšija, svi stanovnici ostrva na kome živi su glumci.\nZa uspeh ovog projekta nije odgovoran samo Kristof i njegov tim, ono što je rijaliti održalo živim sve te godine jeste publika.\nPublici je „Trumanov šou“ postao deo svakodnevnice. Na Trumana gledaju kao na nekoga ko im je blizak. Mnogi osećaju toliku povezanost sa njim da tokom noći ostavljaju uključen TV, da bi spavali u Trumanovom društvu.\nKristof se na lukav način osigurao da Truman ne poželi da napusti ostrvo tako što mu je usadio strah od vode. Dok je Truman kao dečak plovio sa ocem iznenadila ih je oluja (naravno, iscenirana), koja je njegovog oca navodno ubila.\nMeđutim, kako je Truman odrastao i približio se tridesetoj godini života, postalo je sve teže kontrolisati ga. Film upravo i opisuje preokret u mislima glavnog lika. On shvata da mu život na ostrvu nije dovoljan da bi bio srećan. On želi da vidi svet, stekne nova saznanja, upozna nove ljude.\nKraj fiktivnog Trumanovog života je tamo gde počinje realnost.\nSimulacija stvarnog života mora neminovno propasti. Rijaliti ne može ispratiti realnost, jer predstavlja samo njenu senku.\nAko izuzmemo to što je ceo život bez svog znanja proveo pred kamerema, Trumanova svakodnevnica bi se mogla okarakterisati kao utopistička. On živi na zaštićenom, mirnom i sigurnom mestu, ima dobar posao, auto, kuću i ženu. Međutim, on je spreman da sve to odbaci zbog svoje radoznalosti.\nTu nastaje problem: Kristofova utopija za Trumana postaje distopija. Što jače pokušava da se otrgne i pobegne sa ostrva, to jače čitav organizacioni tim pokušava da ga zadrži.\nKristof, sasvim sigurno, ima kompleks Boga. On, naime, smatra da je Truman na ostrvu najsigurniji od prljavštine stvarnog sveta i da mu se tu nikad ne može desiti ništa loše.\nSvim silama se trudi da kontroliše Trumana, kako zbog rejtinga i budžeta emisije, tako i zbog osećaja duboke povezanosti sa njim.\nOvo nam može dati životnu pouku: idealni uslovi za savršen život ne moraju implicirati da će život zaista biti savršen. Loše stvari koje su se Trumanu desile (nestanak njegovog oca, pa onda i devojke koja mu se svidela) bile su pokretač njegove radoznalosti i želje za nečijim drugačijim.\nNajneobičnija pojava u čitavom filmu je ta što se retko ko pobunio protiv ograničavanja Trumanove slobode. Ljudi su sasvim prihvatili šou, ne dovodeći u pitanje njegovu etičnost.\nTruman je ceo život proveo u „blaženom neznanju“ i niko mu nije mogao otvoriti oči osim njega samog. Simulirana stvarnost bila je realna za Trumana, to na još više nivoa povezuje Trumanov život sa stvarnim. Njegove reakcije su stvarne, njegovo otkriće da su svi ljudi u njegovom životu lažni je takođe stvarno.\nNakon tog otkrića Truman više nije mogao da ostane u svojoj čauri, na ostrvu. Kristof ga lično moli da ne napušta emisiju, na šta mu Truman odgovara: „Moje misli nisi uspeo da snimiš!” i odlazi.\nOvaj njegov postupak vraća nadu u slobodu izbora. U savremenom svetu u kom svaki kvadratni metar može lako biti pokriven kamerama i u kome se intima deli na društvenim mrežama, ono što čoveku ostaje istinski njegovo jesu samo misli.\nMi smatramo da smo u svetu koji nije simuliran i koji pruža slobodu izbora. Međutim, život običnog čoveka je kontrolisan na razne načine. Od nametanja rodnih uloga, preko religije, i nacionalnalne pripadnosti, do modnih trendova i medija, život ljudi je u velikoj meri izrežiran.\nZoran 13/08/2018 At 00:38\nJovana, javi mi se, ako si nekad slobodna da popijemo kafu.


HTC predstavio smartfon otporan na vodu (VIDEO)\n13.11.2016. / 11:26\nNJUJORK, Dugo najavljivani HTC Bolt ili HTC 10 Evo konačno je ugledao svjetlost dana. Riječ je o mlađem bratu ovogodišnje perjanice HTC 10 koja obećava dobre performanse, ali i visoku cijenu.\nGugl kreće u bitku protiv Epla sa novim smartfonom “pixel”\n05.10.2016. / 14:18\nNJUJORK , Američka kompanija Gugl (Google) predstavila je novi smartfon “pixel” i paket novih proizvoda u oblasti potrošačke elektronike, čime je zakoračila u novu bitku protiv Eplovog “ajfona”.\nIndijska firma proizvela smartfon od svega 5 KM\n18.02.2016. / 10:53\nNJU DELHI, Indijska kompanija Ringing Bells je proizvela najjeftiniji smartfon na svijetu, koji je juče, na dan puštanja u prodaju, koštao svega 5 KM.\nJesenja promotivna ponuda android telefona\n05.11.2015. / 11:29\nBANJALUKA, Kompanija “M:tel” za sve svoje korisnike u jesenjoj promotivnoj ponudi android telefona izdvojila je tri smartfona po cijeni od jedne KM u preporučenim tarifnim modelima.\n29.10.2015. / 9:13\nNJU DELHI, Kanadska kompanija Dejtavind (Data Wind) zajedno sa indijskom Rilians komunikejšns (Reliance Communications) do kraja godine će predstaviti najjeftiniji smartfon na svijetu od 999 rupija (15 dolara).


uslovi za ulazak putovanje u republiku severnu makedoniju 92\nBeograd, 26.08.2021. godine\nNAPOMENA: Preporučujemo da nas zapratite na VIBERU kako bi na najbrži način dobili eventualne nove izmene o uslovima za ulazak u R. Severnu Makedoniju, kao i druge važne informacije vezane za putovanja u druge države. Zapratite nas klikom OVDE.\nDržavljani Republike Srbije, trenutno, mogu da uđu u Severnu Makedoniju bez posebnih uslova.Prema Odluci Vlade R. Severne Makedonije, od 1. septembra 2021. godine, državljani R. Srbije će moći da uđu u R. Severnu Makedoniju isključivo ukoliko poseduju jedan od sledećih dokumenata: sertifikat o primljene 2 voze vakcine protiv Covid-19; potvrdu o preležanom virusu Covid-19 u poslednjih 45 dana, računajući od dana ozdravljenja, za lica preko 18 godina starosti; ili negativan rezultat PCR testa, ne stariji od 72 sata ili negativan rezultat brzog antigenskog testa, urađenog 48 sati pre ulaska na teritoriju R. Severne Makedonije.\nOružje i municija - Zabranjeno je unošenje i prenošenje preko teritorije Republike Severne Makedonije svih vidova oružja i municije. Unošenje oružja i municije za lov je dozvoljeno samo ukoliko se poseduje odobrenje/dozvola MUP.\n- veterinarsko-zdravstveni sertifikat izdat od zvaničnog veterinara,\n- pasoš izdat od zvaničnog veterinara koji je obavezan za sve vrste pasa, mačaka i lasica, ili\n- izjava izdata od vlasnika ili odgovornog lica koja je obavezna za sve tipove ptica, pod uslovom da dolaze iz zemlje koja je članica Međunarodne organizacije za zdravstvenu zaštitu životinja (OIE).\nUgrožene životinje i biljke - Unošenje i iznošenje ugroženih životinja i biljaka i njihovih proizvoda u/iz teritorije Republike Severne Makedonije, prema CITES (Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje flore i faune) je strogo zabranjeno zakonom. Za promet sa ugroženim i zaštićenim divljim vrstama biljaka, gljiva i životinja i proizvodima koji su od njih napravljeni potrebno je priložiti odgovarajući dokument, odnosno dozvolu Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja koja se mora unapred dobiti.\n- braon mečka, sivi soko, leptir Hipparchia semele – vuk, zmija, gušter i tropske životinje,\n- korali i školjke,\n- egzotične biljke (orhideje, kaktusi) itd,\n- sve vrste predmeta od ugroženih biljnih i životinjskih vrsta, kao: muzički instrumenti, artefakti od korala i slonove kosti, odeća, obuća i modni dodaci itd.\n- arheološki predmeti (iskopani iz zemlje ili izvađeni iz vode koji potiču iz određenog perioda),\n- etnološki predmeti (predmeti koji svedoče o načinu života, tradiciji, običajima i sl),\n- istorijski predmeti (koji su vezani za određene istorijske događaje ili su ih koristile istorijske ličnosti, kao i stare monete – novčanice),\n- umetnički predmeti (slike, crteži, skulpture, bakrorezi, gravure i druge umetničke kompozicije),\n- tehnički predmeti (mašine, alatke, instrumenti, oprema i sl. iz određene etape tehničkog progresa),\n- arhivska građa (izvorni i reprodukovani dokumentarni materijal trajne vrednosti),\n- bibliotekarska građa (stari rukopisi, retke knjige i druge publikacije),\n- bioskopska dobra (kinematografska dela, filmovi-crtani, dokumentarni, naučno –popularni i dr),\n- audiovizuelni materijal (izvorni materijali i tonske kopije igranih ili animiranih filmova, scenariji, fotografije, slajdovi, posteri i sl) i\n- fonotečka dobra (audio zapisi - originalni muzički i drugi zvučni zapisi).\nTRANSPORT – U Severnoj Makedoniji postoje dva aerodroma: Međunarodni aerodrom Skoplje – Skopje International Airport, tel. 02-314-83-33 i Aerodrom „Sv. Apostol Pavle" – Ohrid, tel. +38946/252-821, +38946/252-321.\nAutoput postoji na putnom pravcu: Kumanovo – Veles – Negotino - Demir Kapija-Valandovo – Đevđelija i na putnom pravcu Kumanovo – Skoplje – Tetovo – Gostivar.\n- GP Preševo - granična policija: tel. +38117/7666-001; Tabanovce- granična policija: tel. +38931/416-244; Tabanovce – carina: tel. +38931/467-610\n- GP Prohor Pčinjski/Pelince– granična policija: tel. +38931/800-000\n- GP Globočnica/Jažince– u delu prema KiM – granična policija +38944/363-092\n- GP Đeneral Janković/Dolno Blace – u delu prema KiM – granična policija +3892/321-4018\n- GP Preševo/Tabanovce - granična policija: tel. +38931/467-511\n- GP Bogorodica – granična policija: tel. +38934/230-130\n- GP Bogorodica – carina: tel. + 38934/230-100\n- GP Stari Dojran – granična policija: tel. +38934/225-330\n- GP Medžitlija (kod Bitolja) – granična policija: tel. +38947/231-258\n- GP Novo Selo (kod Strumice)– granična policija: tel. + 38934/363-350\n- GP Deve Bair (kod Krive Palanke)Deve Bair – granična policija: tel. +38931/387-022\n- GP Delčevo– granična policija: tel: +38933/412-101\nOSTALO – Značajni telefoni: Policije – 192, Hitna pomoć – 194, Vatrogasci – 193; AMSM - informativni centar 9801; Autopomoć na putu – 196; Centar za upravljanje krizama – 195; Republička tržišna inspekcija – 975; Za besplatnu i anonimnu prijavu šverca i korupcije – 197; Prijava korupcije u policiji – 199; GP Međunarodni aerodrom – Skoplje, tel. + 3892/322-28-50; GP Aerodrom – Ohrid: tel. + 38946/260-073.\nPrilikom boravka u R. Severnoj Makedoniji za konzularnu pomoć i zaštitu državljani R. Srbije se mogu obratiti Ambasadi R. Srbije (adresa: Pitu Guli 8, Skoplje), putem sledećeg kontakt telefona: +3892/3129-298, +3892/3131-299, +3892/3128-422, +3892/3130-421 i elektronske adrese: srbamb@unet.com.mk i konzularno@srbija.com.mk , kao i počasnom konzulu R. Srbije u Bitolju, Siljanu Micevskom (adresa: Vienska 2/4, Bitolj), putem sledećeg kontakt telefona +38947/242-222, mob. +38970/207000 i elektronske adrese: siljan@gppelister.com.mk\nVažno: Uslovi za ulazak u R. Severnu Makedoniju podložne su izmenama i preuzete su 26.08.2021. godine sa sajta Ministarstva spoljnih poslova R. Srbije. Preporučuje se da se, pre putovanja, provere uslovi za putovanje u R. Severnu Makedoniju, link: Ministarstvo spoljnih poslova R. Srbije https://www.mfa.rs/lat/gradjani/putovanje-u-inostranstvo/vize-i-informacije-o-drzavama/severna-makedonija


Pens: Nismo Turcima dali zeleno svetlo za invaziju Sirije, Tramp je tražio od Erdogana da prekine napad | Novosti.RS\n15. 10. 2019. u 09:55\nAmerički predsednik Donald Tramp razgovarao je sa turskim kolegom Redžepom Tajipom Erdoganom od kojeg je zatražio za hitan prekid vatre u Siriji, izjavio je potpredsednik SAD Majk Pens.\n"Sjedinjene Države nisu dale zeleno svetlo za tursku invaziju na Siriju", rekao je Pens novinarima u Beloj kući, prenosi Rojters.\nMinistar finasija Stiven Mnučin je potvrdio da je preduzeo akcije protiv turskih ministara i viših vladinih zvaničnika kao odgovor na vojnu operaciju te zemlje u Siriji.\nZnaci dali su\nudarna vest!tresao sa indijski podkontinent!\nEVO KO JE IZDAO NAREDJENJE ZA PROMENU SVETLA NA SEMAFORU!KAKO BI SVE BILO STROGO POV.NAREDBA JE IZ SRI LANKE,POSLATA DIMNIM SIGNALIMA!Zbog monsuna,i mesti micnih nepogoda,bilo je,tu i tamo,problema sa dimom.Sve ostalo je poznato!Kraj udarne vesti!Ceka se sledeca,koja ce uzdrmati...Srbiju,razume se...Rekapitulacija:Odlukom vlade u Kolombu,a po odobrenju vlade u Bruneju,narodu Sri Lanke,bice prenesena vest o Turskoj invaziji.A Turci...?Ponovo jurisaju,kako bi povratili "svoje".Bez sablj i handzara


Novi SEAT eXS KickScooter - Novosti i događanja - Marka SEAT - SEAT Srbija | SEAT\nLagan, okretan i zabavan\nNovi SEAT eXS KickScooter\nGradovi i dalje rastu, postizanje efiksne mobilnosti je postao glavni izazov za institucije i proizvođače automobila.\nSaobraćajni zastoji, nedostatak parking prostora i delovi grada sa smanjenjem emisije gasova su samo od neki od dnevnih izazova sa kojima se vozači susreću svakodnevno. Ako na to dodamo i smanjenje broja onih ispod 30 godina koji žele da kupe automobil za 20% , jasno je da transport mora da se menja.\nElektrični eXS KickScooter će biti predstavljen od 13. do 15. novembra na Smart City Expo Svetskom Kongresu.\nNovi SEAT eXS powered by Segway je perfektna mokromobilna solucija za korisnike koji žele da se kreću gradom na efikasan i oodrživ način. SEAT eXS će se prvi put pojaviti na Smart City Expo Svetskom Kongresu koji se održava u Barseloni od 13. do 15. Novembra gde će zainteresovani moći i da ga isprobaju.\nSEAT, je posvećen električnoj urbanoj mobilnosti\nKao deo Easy Mobility strategije, zadatak marke je da izgradi i predstavi nova rešenja tržištu u okviru urbane mobilnosti. Ambicija SEAT eXS prolazi kroz nekoliko evolutivnih faza među kojima bi i verzija sportskog CUPRA brenda mogla da se pojavi u budućnosti.\n"Želimo da SEAT bude reper u mikromobilnosti. U skladu sa tim želimo da svako ko živi u urbanoj sredini bude upoznat sa mogućnostima koje nudi SEAT za eknomično, održivo i efikasno kretanje gradom". rekao je SEAT Product Marketing direktor Lucas Casasnovas.\nSEAT i Segway - lideri urbane mobilnosti\nSEAT je postigao strateški dogovor sa kompanijm Segway, jednom od vodećih kompanija za individualnu električnu mobilnost. Segway je postao sinonim ponude bezbedne i ekološke električne mikromobilnosti na tržištu. Visoka tehnologija, efikasnost i održivost njihovih proizvoda su ključni faktori za ovo partnerstvo. Nakon akvizicije transportne robotike (start-up) Ninebot u 2015, Segway je predstavio nekoliko mikro mobilnih solucija na tržištu.\nOvim potezom, novi SEAT eXS je dizajniran ekskluzivno od strane SEAT-a za svoje korisnike, a odlikuje ga Segway-eva vodeća tehnologija koja se našla u platformi ES2 modela.\neXS će se naći u prodaji u Novembru\nOvo vozilo omogućava korisnicima da pokriju bilo koju preostalu udaljenost na putovanju, pri tom čak i nedostupnu automobilima. Zahvaljujući svojim velikim 8 inčnim točkovima lako se vozi a prednja i zadnja suspenzija obezbeđuju jednostavno upravljanje. Baterija zajedno sa motorom omogućava kretanje do 25 km/h.\neXS je takođe opremljen prednjim i zadnjim LED svetlom i LCD ekranom, "cruise control"-om i zaštitom od krađe. Dodatna baterija može da poveća domet koji u tom slučaju iznosi 45km, u zavisnosti od uslova.


Od Finske do Hrvatske - Centar za evropske politike Od Finske do Hrvatske - Centar za evropske politike\nSvako može da bude izvršni dužnik, svojom „krivicom“ ili bez nje, i to ne treba da bude ni sramota ni…\nThe Conference on the Future of Europe: Is the EU still serious about the Balkans?\nThe EU should allow political leaders and citizens from the Balkan countries to join the activities and discussions held in…\nRoditeljstvo u Srbiji: Šta će biti kada postanemo deo EU\nO Direktivi o ravnoteži između poslovnog i privatnog života Evropska…\nOdgovori na pitanja: program malih grantova\nOvaj događaj je drugi u nizu planiranih diskusija sa građanima…\nOd Finske do Hrvatske\nPredsedavanja Savetu EU u vremenima promena – gde je tu Zapadni Balkan?\nFinsko predsedavanje Savetu EU je došlo u burno vreme za politiku proširenja, naročito nakon što je francusko „ne” sprečilo otvaranje pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom. Ovaj potez je naišao na ogorčenje stručne javnosti, ali je i doprineo da se pitanje proširenja vrati na dnevni red lidera EU, uporedo sa još jednim nastavkom sage o Bregzitu, pregovora o novom finansijskom okviru i odlaganja početka rada novoformirane Evropske komisije. Kako je Finska uspela da balansira interesima država članica u svim tim pitanjima, uključujući i po pitanju politike proširenja? Koja su ključna dostignuća tokom finskog predsedavanja? Šta čeka region i EU za vreme predsedavanja Hrvatske? Šta se može očekivati od Samita u Zagrebu 2020?\nPanel diskusija CEP-a će razmotriti ova i druga relevantna pitanja:\nNJ.E. Sem Fabrici, ambasador i šef Delegacije Evropske unije u Srbiji\nNJ.E. Kimo Lahdevirta, ambasador Finske u Srbiji\nSrđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora, CEP\nPanel diskusiju će moderirati Milena Lazarević, programska direktorka u Centru za evropske politike – CEP.


Finansijska injekcija slamka spasa za prevoznike - Akta.ba\nPrevoznici u Republici Srpskoj pozdravili su odluku Kompenzacionog fonda RS o dodjeli pomoći od 1,2 miliona KM ovoj branši.\n19.11.2021. 08:06 / Izvor: Nezavisne novine\nPrevoznici u Republici Srpskoj pozdravili su odluku Kompenzacionog fonda RS o dodjeli pomoći od 1,2 miliona KM ovoj branši zbog otežanog privređivanja u uslovima pandemije virusa korona.\nIz ovog sektora ističu da je takav vid pomoći vjetar u leđa prevoznicima, ali i slamka spasa.\n"Ovakva mjera Vlade RS mnogo će pomoći u očuvanju radnih mjesta i uopšte preduzeća, jer svjedoci smo da se kriza u oblasti drumskog prevoza nastavila, tako da je vrlo značajno da je Vlada prepoznala da je ovom sektoru potrebna pomoć", kazao je Dejan Mijić, predsjednik Udruženja poslodavaca saobraćaja i veza Republike Srpske.\nDodao je da bi uništenje preduzeća i javnog prevoza dovelo do kolapsa u privredi i društvu kompletno, jer ne bi moglo doći do prevoza radnika na posao, djece u škole, dok bi društveni život zamro.\nKako je rekao, sve vrijeme radnici s poslodavcima nose teret ove krize, rade čak i kad je bilo rizično, prevozili su određene radnike koji su morali da obavljaju poslove u bolnicama, u policiji i slično.\n"Vlada RS je sve to prepoznala i tokom trajanja pandemije je kontinuirano pomagala našem sektoru", kazao je Mijić i dodao da ovakav vid pomoći znači opstanak preduzeća i u prošloj i u ovoj godini.\nKako je rekao, do sada je prevoznicima u RS isplaćeno oko sedam miliona KM pomoći. "Ono što će u narednom periodu biti veoma značajno je da su u taj vid pomoći uključene i lokalne zajednice, koje su do sada bile nijeme na probleme prevoznika", kaže Mijić. Pantelija Mitrović, direktor bijeljinskog "Semberija transporta", ističe da je nova odobrena tranša pomoći slamka spasa za prevoznike.\n"To su ozbiljna sredstva, pogotova zato što je već kraj godine i na ovaj način će sigurno ublažiti gubitke koje imamo", kaže Mitrović.\nIstiče da se situacija što se tiče njihovog preduzeća nije značajno poboljšala u odnosu na sam početak pandemije.\n"Mi smo skoro prepolovili broj radnika od juna prošle godine do danas, tako da sada imamo 45 radnika, a imali smo ih 85", kaže Mitrović.\nKako kaže, što se tiče broja putnika, on je došao na jednu konstantu koja nije zadovoljavajuća.\nPodsjetimo, Upravni odbor Kompenzacionog fonda Republike Srpske usvojio je Prijedlog uredbe o postupku dodjele sredstava gradskim i prigradskim prevoznicima i drugim pomoćnim djelatnostima u prevozu, za saniranje finansijskog gubitka zbog posljedica pandemije virusa korona. Ovu uredbu Vlada Republike Srpske juče je i usvojila.\nCilj donošenja ove uredbe je pružanje finansijske podrške, od 1. maja do 31. jula ove godine, za održavanje likvidnosti privrednih subjekata koji imaju finansijski gubitak zbog posljedica pandemije.\nNjima će se uplatiti porezi i doprinosi na platu za svakog zaposlenog prijavljenog na puno radno vrijeme ili preduzetniku koji nije obveznik doprinosa na osnovu radnog odnosa ili korisnik prava na penziju, u skladu sa propisima, saopšteno je nakon sjednice UO Kompenzacionog fonda Republike Srpske.\n"Procjena je da je za saniranje finansijskog gubitka za ovaj sektor od maja do jula potrebno 1,2 miliona KM. Napominjemo da je do sada za ovaj sektor za period od marta 2020. godine do aprila 2021. godine pružena finansijska pomoć od oko 6,5 miliona KM", kazali su iz Biroa Vlade RS za odnose s javnošću.\n#Spas za prevoznike\nZbog rekonstrukcije pruge od Nedžarića, tramvajski saobraćaja od danas sa Čengić Vile\nSemberija - Transport a.d. Bijeljina\nMoskovska br. 1 76300 Bijeljina


U praznične dane pojačane aktivnosti pripadnika CJB Zvornik – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/U praznične dane pojačane aktivnosti pripadnika CJB Zvornik\nU praznične dane pojačane aktivnosti pripadnika CJB Zvornik\nRedakcija Send an email 19. decembra 2016\nZVORNIK – Načelnik Centra javne bezbjednosti Zvornik Goran Abazović rekao je da će u narednih mjesec dana, a povodom novogodišnjih i božićnih praznika, biti povećano prisustvo policijskih službenika i patrola na terenu i na svim putnim pravcima koje pokriva ovaj Centar.\n– Kroz pojačane aktivnosti u narenih mjesec dana preduzećemo sve mjere iz naše nadležnosti, u skladu sa zakonom, da bi smo očuvali javni red i mir i stanje bezbjednosti – rekao je Abazović dodavši da se za predstojeće praznike očekuje povećano prisustvo građana na području koje pokriva CJB Zvornik, kao i povećan broj učesnika u saobraćaju\nOn je istakao i da pripadnici CJB Zvornik sprovode akciju pod nazivom „Ne dozvolimo da se osmijeh pretvori u krik“ koja se odnosi na upotrebu pirotehničkih sredstava.\n– Molimo roditelje da vrše nadzor nad svojom djecom kako bi se izbjegle sve neželjene posljedice. Subjekti koji imaju dozvolu za prodaju pirotehničkih sredstva obavezni su da to rade u skladu sa zakonom, u suprotnom biće sankcionisani, a pripadnici Centra oštro će reagovati i u slučajevima nedozvoljenog prometa pirotehničkih sredstva. Sve ove mjere i aktivnosti preduzimaju se sa ciljem da proslava praznika prođe bezbjedno – poručio je Abazović.\ncjb zvornik pojačane aktivnosti praznici\nSjećanje na Srbe stradale u „Oluji“


Le Flore Angouleme, hotel Француска. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Le Flore: Datum dolaska :\nLe Flore - Opis\nFlore pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Na 15 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 414 rue de Bordeaux, a pozicija mu je jugozapad za grad Angouleme. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Brie Champniers je udaljen 12 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 24 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.\nLe Flore tip(ovi):\nLe Flore sadržaji i usluge\nAppart'City Angouleme ima 103 soba/e/u. Cene se kreću od 3 464 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ulici 1,5 km -\nStil hotela Duplex - Entre les Murs je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici 10-12 Place Du Commandant Raynal, pozicija mu je istok za grad Angouleme, a od centra 1,8 km -\nProverite cene i raspoloživost za Le Flore: Datum dolaska :


Javni poziv - ostvarivanje podsticaja za nabavku novih mašina i opreme u biljnoj proizvodnji | Poljoprivredna savetodavna sluzba AP Vojvodine\nPočetna strana » Javni poziv - ostvarivanje podsticaja za...\nJavni poziv - ostvarivanje podsticaja za nabavku novih mašina i opreme u biljnoj proizvodnji\nobjavio mirjanat on Pon, 27/05/2019 - 08:28\nJavni poziv za podnošenje zahteva za ostvarivanje podsaticaja za investicije za nabavku novih mašina i opreme za unapredjenje biljne proizvodnje u 2019. godini\n1) fizičko lice -nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva;\nPoljoprivredno gazdinstvo ostvaruje pravo na podsticaje ako:\n1) je u potpunosti realizovalo investicije za koje podnosi zahtev uperiodu od 1. januara godine u kojoj se podnosi zahtev, a najkasnije do dana podnošenja zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje;\n2) je vrednost investicija za koje se podnosi zahtev za ostvarivanjeprava na podsticaje jednaka ili veća od 65.000 dinara;\n3) je iznos pojedinačnog računa jednak ili veći od 50.000 dinara i akoje na računu iznos za svaku pojedinačnu investiciju iz Tabele jednak ili veći od50.000 dinara;\n4) za investiciju za koju podnosi zahtev, ne koristi podsticaje ponekom drugom osnovu (subvencije, podsticaji, donacije), odnosno da istainvesticija nije predmet drugog postupka za korišćenje podsticaja, osim podsticaja u skladu sa posebnim propisom kojim se uređuje kreditna podrškare gistrovanim poljoprivrednim gazdinstvima;\n9) po redosledu podnošenja zahteva postoje raspoloživa sredstva za odobravanje prava na podsticajeu okviru ukupnih sredstava opredeljenih ovim juavnim pozivom\nZahtev za ostvarivanje prava na podsticaje u skladu sa ovim Javnim pozivom podnosi se u roku od 27. Maja do 30. avgusta 2019. godine, zaključno\n2) otpremnicu za nabavku predmetne investicije za koju je, u skladu sa posebnim propisima, utvrđena obaveza izdavanja otpremnice, odnosno međunarodnitovarni list ako je podnosilac zahteva direktno izvršio uvoz predmeta investicije;\n3) dokaz o izvršenom plaćanju predmetne investicije i to: potvrdu oprenosu sredstava ili izvod, overene od strane banke, a u slučaju kada je fizičkolice izvršilo gotovinsko plaćanje ili plaćanje karticom može dostaviti samo fiskalni isečak;\n6) uverenje o izmirenim dospelim obavezama po osnovu javnih prihoda,izdato od strane nadležne poreske uprave;\n7) uverenje o izmirenim dospelim obavezama po osnovu javnih prihoda,izdato od strane nadležnog organa jedinice lokalne samouprave;\n8) potvrdu nadležnog organa jedinice lokalne samouprave prema mestu prebivališta, odnosno sedišta podnosioca zahteva da za predmetnu investiciju ne koristi podsticaje po nekom drugom osnovu (subvencije, podsticaji,donacije), odnosno da ista investicija nije predmet drugog postupka za korišćenje podsticaja;\n9) potvrdu nadležnog pokrajinskog organa da za predmetnu investiciju ne koristi podsticaje po nekom drugom osnovu (subvencije, podsticaji,donacije), odnosno da ista investicija nije predmet drugog postupka za korišćenje podsticaja -ako podnosilac zahteva ima prebivalište, odnosno sedište nateritoriji autonomne pokrajine.\nDokumentacija od tačaka. 1)-5) ovog člana morabiti izdata u periodu od 1. januara kalendarske godine\nUverenja i potvrde koje se dostavljaju uz Zahtev za ostvarivanjeprava na podsticaja ne mogu biti starija od 30 dana od dana podnošenja zahteva.\nČitko popunjen i potpisan obrazac zahteva sa propisanom dokumentacijom dostavlja se u zatvorenoj koverti, sa naznakom:\n„Zahtev za ostvarivanje prava na podsticaje za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednog gazdinstva za nabavku novih mašina i opreme za unapređenje primarne proizvodnje biljnih kultura u 2019.godini”\nlično preko Pisarnice republičkih organa uprave u Beogradu, ulica Nemanjina broj 22-26, 11000 Beograd ili\npoštom na adresu: Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede-Uprava za agrarna plaćanja, 11050 Beograd, Bulevar kralja Aleksandra br. 84.\nDetaljnije informacije o javnom pozivu nalaze se u prilogu.\nJavni-poziv-Primarna-biljna-2019.pdf 466.21 KB


Web aplikacije Kako se izboriti protiv botova? Joomla Srki94 31 Okt 2017 08:22\nNajave koncerata Koncert godine Novi Sad 2017. Skywhaler 31 Okt 2017 12:22\nFacebook i ostale društvene mreže Ogranicen pregled obavestenjana FB tacija 31 Okt 2017 15:13\nDrajveri Kako backup drajvere prije instalacije novog windowsa 11neco11 31 Okt 2017 19:29\nKućni aparati (bela tehnika, klima uređaji...) Pitanje u vezi daljinskog upravljača za LG 43LJ515V brale 31 Okt 2017 19:39\nDomaća IT scena, internet provajderi IPTV na dva televizora brale 31 Okt 2017 19:53\nDrajveri Ne mogu da instaliram MediaTek drajvere E.L.I.T.E. 31 Okt 2017 20:29\nSrednje škole Gimnazija Nikola Tesla u Budimpesti sarazivancevic03 31 Okt 2017 21:49\nRegistrovanih korisnika: A.R.Chafee.Jr., Aleksa-, AleksaRadojicic, amonsrb, Apok, babaroga2, Boris90, bufanje, chester_perry, cifra, cvrle312, djboj, djo97, Djokkinen, draganca, Drug pukovnik, eurytos, Faki-Valjevo, Gama, HDMI, Kruger2, kuntalo, kvarc, Marko Marković, Marko1238, micoboj, miodrag2, mnn2, moldway, MrNo2, olujnik, ozzy, pein, proka89, repac2, rodoljub, Skijavoneska, Snorks, Sonyboy, ss10, t84dar, trajkoni018, vathra, W123