Kolumna: Godina dana (su)života sa koronavirusom – Unija slobodnih sindikata Crne Gore\nHomeAktuelnostiUncategorized @meKolumna: Godina dana (su)života sa koronavirusom\nKolumna: Godina dana (su)života sa koronavirusom\nDa li vam nešto znači datum 17. mart? Na prvi pogled ne, osim što možda poznajemo nekog iz okruženja ko danas slavi rođendan. Međutim, ukoliko se vratimo godinu dana unazad, vidjećemo da nas sve u Crnoj Gori ovaj datum povezuje. Kako? Tog famoznog 17. marta 2020. godine, zabilježena su prva dva slučaja koronavirusa u Crnoj Gori! Sada smo sigurni da se dobro sjećate i premotavate film o dvije gospođe koje su prve unijele virus u Crnu Goru, vraćajući se iz Amerike, odnosno Španije. Tada nismo mogli ni slutiti da ćemo i posle godinu dana pričati o virusu. Štaviše, sada je priča daleko aktuelnija nego tada, iako je tada strah kod građana definitivno bio veći. Taj prvi nalet smo dobro prebrodili, bili disciplinovani što nekako nije osobina koja nas u Crnoj Gori odlikuje, nije nam ni svojstvena, niti prirodna… Jednostavno smo prevazišli sami sebe i svoja očekivanja, vjerujući da će se život kroz nekoliko nedelja vratiti u normalu. To se ubrzo i desilo, te smo postali „corona free“ destinacija nakon „samo“ 68 dana, 24. maja prošle godine. To je bilo oslobođenje za sve, nada da će nam „procvjetati“ turizam, da ćemo oboriti sve rekorde, napuniti državni kasu… Međutim, ništa se od toga nije dogodilo, a naši snovi su se za tili čas srušili. Uslijedio je drugi nalet koronavirusa, nalet iz koga još nismo izašli, a kome se još uvijek ne nazire kraj. I tada smo gajili nadu da ćemo još brže prebroditi drugi talas poučeni iskustvom iz prethodnog kao i boljim poznavanjem nevidljivog neprijatelja. Na našu veliku žalost, taj nevidljivi neprijatelj je u drugom naletu bio mnogo spremniji, istrajniji u svojoj namjeri da se zauvijek nastani u Crnoj Gori, ili smo možda mi popustili, pokleknuli i još uvijek nismo junački ustali na noge.\nNe kažemo da je borba laka, niti da treba bilo koga kriviti… Moglo je i moralo bolje, moglo se i moralo brže reagovati, moglo se i moralo nešto na vrijeme promijeniti i ne dozvoliti da ostanemo bez više od 1.100 naših sugrađana, naših majki i očeva, baki i deki, braće i sestara, prijatelja i kumova, naših bližnjih… Cijena borbe je već previsoka, ali se mora ići dalje. Potrebno je promijeniti svijest ljudi, dati im podstrek da poštuju mjere, čuvaju sebe i porodicu, svoju okolinu. Zaboravimo na srdačna grljenja, zaboravimo na našu tradiciju i običaje barem na neko vrijeme, jer će oni uvijek biti dio nas kao što i jesu od pamtivijeka. Mislimo na našu budućnost, na bolje sjutra…\nSada ćemo se osvrnuti na broj zaraženih u prethodnih godinu dana. Kao što već rekosmo, ostali smo zauvijek bez više od 1.100 voljenih rođaka i sugrađana koji su izgubili bitku sa nevidljivim neprijateljem. Broj oboljelih poslednjih mjeseci se kreće konstantno u rasponu 400-600 osoba dnevno u kontinuiteta, a za 365 dana imamo gotovo 85.000 ukupno oboljelih do sada, što predstavlja 13,67% od ukupnog stanovništva. Imajući u vidu da su procjene zdravstvenih stručnjaka da je ta brojka barem 3-4 puta veća, možemo reći da je gotovo polovina stanovnika malene Crne Gore bila u kontaktu sa koronavirusom. Ostali su, pukom srećom ili gvozdenom disciplinom, uspjeli da odole virusu koji se nalazi svuda u našem okruženju. Samo je pitanje dana kada ćemo se svi suočiti s njim i vidjeti da li su nam zvijezde naklonjene ili ne.\nBilo je potrebno nešto više od 11 mjeseci od pojave prvih slučajeva koronavirusa u Crnoj Gori, kako bi se započelo sa vakcinacijom. Prvi su na red došli stariji sugrađani kao i hronični bolesnici, tj. oni koji su pod najvećim rizikom i čije je zdravlje i bez pojave koronavirusa bilo ugroženo. Kod mlađe i srednje populacije još uvijek nema pretjerane želje za vakcinom, tako da se prilikom istraživanja došlo do podatka da je nešto više od 40% stanovništva spremno da se vakciniše kada u zemlji bude obezbijeđen dovoljan broj vakcina. Ima i brojnih zagovornika koji smatraju da ista još nije do kraja ispitana, kao i da je uprkos masovnoj vakcinaciji u zemljama u okruženju značajno porastao broj oboljelih od koronavirusa. Jako je važno da to ostane izbor, ne i uslov, jer vidimo da zemlje EU idu ka tome da će svim onima koji nemaju COVID pasoš biti onemogućen ulazak u zemlje EU. Mislimo da je to veoma diskriminatoran okvir, koji u neku ruku uslovljava ostale da se vakcinišu. Situaciju dodatno komplikuje i informacija koja se prije nekoliko dana pojavila u medijima, gdje se navodi da će zemlje EU priznavati samo vakcine čiju je djelotvornost ustanovila Evropska agencija za ljekove (EMA), a pasoši bi trebalo da se počnu primjenjivati, gle slučaja, baš od današnjeg dana!\nJasno je da će navedeno prouzrokovati i dodatno zakomplikovati kretanje stanovništva među državama, kao i da ova ograničenja mogu dodatno uticati na turističku sezonu koja je na pomolu. Naši hotelijeri sa strahom posmatraju dešavanja oko sebe, svjesni činjenice da se oni neće bogzna koliko pitati, te da će ishod sezone u mnogome zavisiti od stranih faktora, ali i odluka samih državnih vlasti u okviru zemlje. Svi se nadamo samo jednom, a to je otvorenom protoku ljudi, jer ukoliko dozvolimo sebi još jedan luksuz i „izgubimo“ i ovu turističku sezonu, uz činjenicu da će Crna Gora uskoro dostići nivo zaduženosti BDP-a od 100%, jasno je u kakvoj ćemo se bezizlaznoj situaciji kao društvo naći. Sindikati su iznijeli brojne predloge i sugestiji za rješavanje ovog problema, počev od turističkih vaučera, kojima bi se omogućilo popunjavanje kapaciteta u pred, ali i post, sezoni, što bi umnogome doprinijelo boljem poslovnom bilansu naših hotelijera.\nProteklih godinu dana smo prošli kroz brojne zdravstene i finansijske poteškoće, a veliki broj zaposlenih je ostao bez posla. Prema zvaničnim podacima ZZZCG, ukupan broj nezaposlenih na kraju februara je iznosio 52 437, što je gotovo 17 000 više u odnosu na isti period prethodne godine, od čega se više od pola odnosi na radnike iz najugroženijih sektora privrede – turizam i trgovinu na veliko i malo. Radnici trgovine su bili posebno ugroženi tokom cijele godine i izloženi virusu svakodnevno. Nakon ljekara i medicinskog osoblja, bili su grupa koja je najizloženija riziku od zaraze, sa konstantnim pritiskom i velikom bojazni od iste tokom cijelog radnog dana.\nSa druge strane, sektor turizma je pretrpio najveće finansijske gubitke, a sami podatak da je tokom 2020. godine zabiželjen pad od 83% prema broju noćenja turista u odnosu na 2019. godinu, nam govori koliki „udar“ je pretrpjela naša glavna privredna grana i okosnica privrede na koju se Crna Gora godinama unazad oslanja. Ova situacija nam je pokazala da se više nipošto ne smijemo dominantno osloniti na jednu privrednu granu, već da moramo poraditi na razvoju ostalih privrednih grana kako ne bi ponovo dospjeli u sličnu situaciju. Nadamo se ipak da će predstojeće ljeto donijeti veći broj turista nego prethodno, te da ćemo iz ove sezone izaći zadovoljniji nego prethodne. Biće veoma teško privući turiste iz okolnih zemalja i EU, ali uz dobru poslovnu politiku hotelijera, te primamljive akcije i ponude, ni to neće djelovati nemoguće. Svakako će biti potrebna i pomoć države u dobrom dijelu, te se nadamo da ista neće izostati.\nŠta reći posle godinu dana? Kakva su na očekivanja? Da li ćemo više ikada živjeti kao prije? Na brojna pitanja i posle godinu dana i dalje nemamo odgovore. Možemo reći da je ova godina bila duga, duga, preduga, puna turbulencija sa mnoštvom informacija sa interneta i medija koje su unosile nemir u naše domove. Takođe, možemo reći da su prvi mjeseci sa koronavirusom proticali veoma sporo, dok je posle vrijeme počelo da teče kao da se ništa ne dešava. Život je jednostavno takav da pred nas postavlja brojna iskušenja koja moramo da prebrodimo, jer da nije tako, onda bi bio dosadan, zar ne?\nOčekujemo da će se do kraja ove godine svijet ipak stabilizovati i stati na noge, da će mnogi od nas steći imunitet vakcinom ili prirodnim putem, da ćemo oživjeti ekonomiju, jer bez zdrave ekonomije nema ni života!\nUkoliko nas virus ne ubije, loša ekonomija sigurno hoće i to teže i nemilosrdnije od bilo kog virusa. Krajnji je momenat da se probudimo iz zimskog sna. Stiže proljeće, a sa njim nadamo se i bolje ideje, nove investicije, redukcija troškova, veća proizvodnja i, konačno, bolji životni standard i zadovoljni građani. Teško da će se više ikada svijet vratiti u normalu posle ovoga. Trajno ćemo promijeniti određene navike, bićemo više oprezni, mudri, nastojaćemo da ostavimo neizbrisiv trag iza nas i proživimo svaki dan kao da je poslednji, jer život je kratak i treba ga živjeti punim plućima. Završićemo sa stihovima iz Gorskog vijenca:\n„Bez muke se pjesma ne ispoja, bez muke se sablja ne sakova…“


Forto: Skupština odlučila da probleme GRAS-a rješava naredna vlada - Klix.ba\nForto: Skupština odlučila da probleme GRAS-a rješava naredna vlada\n1.8.2017. u 13:11\nNaša stranka je ocijenila Plan sanacije GRAS-a odgađanjem rješenja o kojem su zastupnici ove stranke govorili još od 2010. godine.\nEdin Forto je prozvao Vladu KS kako se želi sačuvati od teških odluka te da je vladajuća većina već ušla u izbornu kampanju, pa samim tim i ne može napraviti nikakav ozbiljan korak ka poboljšanju javnog prijevoza u Kantonu Sarajevo.\n"Mi već sedam godina govorimo da je rješenje za GRAS stečaj, a izgleda da su gospoda u vladajućoj većini tek to sada shvatila. Prijedlozi za reorganizaciju su kupovina vremena, pa će breme za konačnu odluku o GRAS-u pasti na narednu vladu nakon izbora 2018. godine. Predložili smo razdvajanje zdrave grane preduzeća - trolejbuskog i tramvajskog saobraćaja, kreiranje adekvatnih uslova za privatni sektor da zajedno sa Grasom pokriju sistem autobuskog i minibuskog saobraćaja", dodao je Forto.\n"Ministar Fišo je većinu od 45 jučerašnjih zaključaka morao provesti prvog dana svog mandata, a ne dvije i po godine kasnije. Pored toga, ministar u ladici drži već spreman Zakon o javnom prijevozu, koji bi ponudio okvir u kojem će djelovati GRAS, ali i drugi prevoznici u kantonu. Očigledno je da u ministarstvu ne znaju razliku između likvidacije - gašenja firme i stečaja kao forme zaštite preduzeća od povjerilaca. Građani žele redovan i siguran javni prijevoz, a sve drugo je kupovina vremena ovoj Vladi uz odobravanje većine u Skupštini", poručio je Forto.\nNaša stranka GRAS Vlada KS Edin Forto\nIzmjene u odvijanju gradskog saobraćaja u Sarajevu u subotu i za Kurban bajram\n17.08.2018. u 15:20\n"Zajedno i tačka" slogan Naše stranke za oktobarske izbore\n16.08.2018. u 19:57\nPočela izgradnja osnovne škole na Šipu za 500 djece\n01.08.2017. u 13:21\n01.08.2017. u 12:47


Rundek se vratio iz Indije i objavio animirani spot - Vijesti.me\npjesma i kroz slike\nRundek se vratio iz Indije i objavio animirani spot\n„Plavi avion nema lokalni zvuk. Nema čak zvuk nijednog zemaljskog kraja”, kaže Rundek Edit\nMarija Vasić 29. mart 2012, 19:43 ažurirano 24. februar 2019, 11:04\nPoznati hrvatski muzičar Darko Rundek nedavno se vratio iz Indije i sa svojim Cargo triom snimio spot za numeru “Sanjala si da si sretna” koja se našla na njihovom posljednjem albumu “Plavi avion”. Riječ je o animiranom spotu, a radili su ga Zoran Mudronja i slikarka Ana Kolega.\n"Ana Kolega, priznata umjetnica, radila je slike za omot našeg albuma. Ona je tom prilikom naslikala čitav opus slika koje je uradila u raznim tehnikama. Neke od njih smo iskoristili za omot, a neke za izložbu koja je pratila objavljivanje albuma. Samim tim stvorio se vizuelni svijet i potpuno su se slike uklopile u priču pjesme “Sanjala si da si sretna”", priča za "Vijesti" Rundek.\nKritičar Aleksandar Dragaš za album “Plavi avion” rekao je da “nosi tihu sjetu sjećanja na kraj iz kojeg je Rundek potekao”.\n"Ne znam na šta je on tačno mislio, na koji kraj, jer album 'Plavi avion' nema lokalni zvuk. Nema čak zvuk nijednog zemaljskog kraja. 'Plavi avion' nosi zvuk melanholije, ali nije on jedini zastupljen na albumu. Ima tu još zvukova" objasnio je Rundek.\nOn je nedavno boravio u Indiji gdje je proučavao tamošnju muziku i upijao duhovne uticaje budizma i hinduizma. Na pitanje, koliko će njegovo putovanje uticati na dalje stvaralaštvo, dogovorio je:\n“Vjerovatno. Sve što čovjek proživi i doživi čuje se u njegovim djelima. Tako ću vjerovatno ono što sam doživio boraveći u Indiji prikazati kroz svoja djela - odgovorio je Rundek.\nPrije godinu dana, “Rundek Cargo trio” nastupio je u Podgorici, a nekadašnji pjevač Haustora smatra da publika u glavnom gradu Crne Gore još na pravi način nije doživjela “Plavi avion”.\n"Voljeli bismo da album ponovo predstavimo podgoričkoj publici. Mislim da ga nijesu još dobro čuli jer smo koncert imali odmah nakon objavljivanja 'Plavog aviona'. Sad bi već to bila druga priča. Eto, prošlog ljeta smo nastupili u Herceg Novom i napravili odličan koncert, tako da se nadam da ćemo, ukoliko bude prilike, isto uskoro ponoviti i u Podgorici", zaključio je Rundek.\n"Sanjala sam da si sretna"


SENAD ŠEPIĆ U POSJETI TUZLANSKOM KANTONU\n/ INSTANT / SENAD ŠEPIĆ U POSJETI TUZLANSKOM KANTONU\ncazin.net06.06.2018. u 17:37\nPredsjednik Nezavisnog bloka Senad Šepić boravi danas u posjeti Tuzlanskom kantonu.\nPredsjednik Nezavisnog bloka Senad Šepić boravi danas u posjeti Tuzlanskom kantonu, gdje posjećuje kompanije, udruženja, a razgovarat će sa građanima i održat će sastanke sa aktivistima Nezavisnog bloka u Srebreniku, Lukavcu, Kalesiji i Tuzli. U Srebreniku Šepić je obišao kompaniju ”Herceg” koja zapošljava preko 350 radnika i predstavlja jednog od najvećih proizvođača PVC i Alu stolarije u Bosni i Hercegovini i šire.\nVažno je naglasiti da se radi i renomiranoj firmi koja već duži niz godina uspješno izvozi stolariju u zemlje Evropske unije, a i šire. Domaćin predsjedniku Nezavisnog bloka bio je Ramiz Karić, direktor kompanije ”Herceg” i predsjednik Grupacije poslodavaca Tuzlanskog kantona, koji je ovom prilikom izjavio:\n”Nama kao firmi je cilj biti među najboljima. I mi to zapravo i jesmo. Isto tako želimo dati podršku najboljima u njihovom poslu. Upoznat sam sa idejama i programom Nezavisnog bloka o novoj ekonomskoj politici i vidimo da je ona okrenuta rasterećenju privrede i zapošljavanju sa konkretnim mjerama. Slogan ‘Oslobodimo i pokrenimo BiH’, kada je u pitanju poslovna scena, preveo bih na – oslobodimo privredu i pokrenimo razvoj. Zbog toga smatram da nas trebaju voditi osobe koje imaju dokazan politički karakter, koje su na strani običnog naroda, ali i neko ko ima otvorena vrata u Evropi kako bi na najbolji način predstavljao našu zemlju. Kod mene nema dileme da je Senad Šepić kredibilan kandidat za Predsjedništvo BiH i ja mu želimo iskazati punu podršku za kandidaturu za tu poziciju”.\nŠepić se zahvalio domaćinima, te je istakao značaj ravnomjernog regionalnog razvoja, o čemu je već poduzimao inicijative u Parlamentu BiH. ”I u Srebreniku i u mom Cazinu, u čitavoj BiH, ljudi osjećaju nepravdu, vide da su prevareni više puta, i sa desne, i sa lijeve strane, i od zelenih i od crvenih, osjećaju da ova zemlja treba promjene i novu politiku. Nezavisni blok okuplja uspješne ljude, te želi snažno novim, srednjim putem, zemlju pokrenuti naprijed i ka Evropskoj uniji. Mi za to imamo ideje, program i ljude koji će to sprovesti”, izjavio je Šepić.


ᐅ Katarij Rial u CRTICA Konverter valuta Pretvori QAR do DASH | Curvert.com\nQAR u DASH\n500 Katarij Rial u DASH\n500 QAR u DASH\nNaš Katarij Rial to # konverter je ažuriran te ima tečaj iz CRTICA. Unesite bilo koji iznos koji treba pretvoriti u okvir s lijeve strane 26.08.2019. Upotrijebite gumb "Zamijeni valute" -Button da biste postavili zadanu valutu. Kliknite Katarij Rial ili CRTICA za pretvorbu te valute i svih ostalih valuta.\nkalkulator tečaja k Katarij Rial do CRTICA\nKoji je trenutni tečaj za Katarij Rial u CRTICA?\nKatarij Rial naravno u CRTICA = 0,04\nKonverzija QAR in CRTICA\nOdabrali ste izvornu valutu QAR i ciljanu valutu CRTICA s količinom 500 QAR. Tečaj možete odabrati na dvije liste za više od 160 međunarodnih valuta. Tečajevi se ažuriraju u redovitim intervalima i u uobičajenim iznosima predstavljaju tabelarno. Također možete vidjeti povijesne tečajeve drugih posjetitelja.\n0.16 Qatari Rial u United States Dollar\n15000 Qatari Rial u Mexican Peso\n3100 Qatari Rial u South Korean Won\n430 Qatari Rial u Norwegian Krone\n15000 Qatari Rial u Brazilian Real\n0.12 Qatari Rial u Euro\n50000 Qatari Rial u Australian Dollar\n4000 Qatari Rial u NEM\n55 Qatari Rial u Ukrainian Hryvnia\n6000 Qatari Rial u NEM\n4000 QAR u DASH2 months ago\n3100 QAR u DASH4 months ago\n0.12 QAR u DASH5 months ago\n2549 QAR u DASH6 months ago\n190 QAR u DASH6 months ago\n7290 QAR u DASH6 months ago\n50 QAR u DASH6 months ago\n430 QAR u DASH6 months ago\n2 QAR u DASH6 months ago\n500 QAR u DASH6 months ago\nTečaj se povećava i pada s vremenom. Na primjer, tečaj može vam omogućiti da trgovite 1 Katarij Rial za 0,039418 $ u jednom danu. Tjedan dana kasnije, tečaj mogao biti $ 10,000 za $ 1.\nQAR u AUDQAR u BRLQAR u CADQAR u CHFQAR u HKDQAR u INRQAR u KRWQAR u NOKQAR u NZDQAR u UAH


Problem novobeogradskog Akva parka se mora rešiti • Zelena Stranka Srbije\nDanas je naša novinarska ekipa sa g. Nebojšom Žugićem, prvim na listi Zelene stranke Srbije na ovogodišnjim izborima za odbornike u skupštini grada Beograda, posetila lokaciju na Novom Beogradu, popularno nazvanu Akva Park. Intervju sa g. Nebojšom Žugićem vam prenosimo u celosti.\nGospodine Žugiću, nalazimo se u bloku 44, čuvenom Bronksu, ili Akva parku koji je, sudeći po okruženju, sada stanište narkomana. Nismo poneli kupaće kostime, više bi nam odgovarala lopata i sanitarni pregled prostora, jer sve što ovde vidimo su špricevi i igle. Kako komentarišete ovaj objekat koji se nalazi u samom srcu novobeogradskog bloka 44?\nKako komentarisati nešto što više od jedne decenije stvara problem mojim komšijama koji žive u okolnim zgradama. Ovo je jedno od najvećih rugla Novog Beograda. Pre više od decenije je ovaj projekat započet, ali je i stao. Nažalost, ne postoji ni jedan ozbiljan pristup rešenju ovog problema.\nKada se obratite nadležnim institucijama, one vas konstantno upućuju jedna na drugu, govore kako se radi o privatnom vlasništvu i da ne postoji ni jedan način da se ovaj objekat sanira, ali ja ne želim da verujem u to. Mi se nalazimo na 5 minuta hoda od Savskog keja i neverovatno je da se niko ne potrudi da ovaj problem reši na adekvatan način.\nKomšije imaju najviše problema, jer je ovo jedan nebezbedan objekat za njih i njihovu decu. Igra u prostoru sa tako puno opasnih rekvizita je više nego rizična. Zamislite da se neko dete igra i da mu nešto od ovoga dođe u ruke. Svako znatiželjno dete može da zađe ovde, a o potencijalnim posledicama ne bih smeo ni da govorim.\nIz Doma zdravlja kažu da im se javlja veliki broj ljudi, žale se na ovaj objekat, nazivajući ga „rasadnik ambrozije“. Šta mislite o tome?\nTo je još jedan od primera neodgovornog ponašanja nadležnih organa. Poenta priče jeste da su bezbednost i zdravlje ljudi ovde na poslednjem mestu. Odrasli ljudi i mogu da se staraju o sebi, ali hajde da se ponovo vratimo na priču o deci. Kako ona mogu da se sačuvaju od ovakvih problema? Njima mora da se obezbedi zdravo i bezbedno okruženje, pravilan i nesmetani razvoj.\nUmesto toga, deca su izložena korovima i ambroziji, ovakva mesta upravo predstavljaju izvor tog problema. Eto dokaza i primera da nadležni organi ne obavljaju svoj posao.\nDa li smemo da Vas držimo za reč ako obećate da ćete, kada postanete odbornik grada Beograda vršiti pritisak da se građanima bloka 44 objasni način u kojim etapama će se ovaj prostor sanirati?\nApsolutno. Za sve postoji rešenje, ako postoji volja da se problem reši. Od toga uvek polazim – VOLJA da se problem reši.\nOvde se radi i o problemu privatnog vlasništva, pa ga nije tako jednostavno rešiti ga svakako. Ali kao prvo, objekat se mora obezbediti i na taj način onemogućiti pristup deci objektu.\nKao što smo mi sada ovako ležerno ušetali, tako može svako da uđe i da se inficira. Takođe apelujem na komunalne službe da ovaj deo održavaju. Ovo je rasadnik korova koji utiče na sve nas. Ovaj problem ćemo rešiti pravnim putem, i pronaći ćemo najbolji način da se ovaj objekat sanira u što kraćem roku.\nJedno pitanje se ovde provlači. Ako je ovo privatno vlasništvo, i dobilo je dozvolu za rad, kako je moguće da Gradska i opštinska vlast do sada ni jednom nije izdala meru privatnim vlasnicima ili vlasnicima parcele?\nTo je pitanje za njih, to je pitanje za odgovorne u vlasti, i ja ne mogu dati odgovor u njihovo ime. Građanima Novog Beograda mogu da obećam da će se ovaj problem rešiti.


VOICE: Podaci o Elektrovojvodini službena tajna? | Autonomija\nVOICE: Podaci o Elektrovojvodini službena tajna?\nNenadić: Besmisleno odbijanje Poreske uprave\nPoreska uprava Ministarstva finansija Srbije odbila je zahtev Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra (VOICE), u kojem su traženi podaci o Elektrovojvodini i proglasila ih službenom tajnom.\nVOICE je od te institucije tražio informacije o tome koliko je Elektrovojvodina uplatila u prethodne tri godine na ime svakog poreza u budžete Srbije, Vojvodine i vojvođanskih lokalnih samouprava.\nPoreska uprava odbila je da dostavi tražene informacije, pozivajući se na Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\n„Propisano je da su službena lica i sva druga lica, koja učestvuju u poreskom postupku dužna da, kao službenu tajnu čuvaju svaki dokument, informaciju, podatak ili drugu činjenicu o poreskom obvezniku do koje su službena lica i sva druga lica koja učestvuju u poreskom postupku došla u poreskom, poreskoprekršajnom ili sudskom postupku“, navodi se u odgovoru Poreske uprave.\nU njemu se, kao argument za odbijanje da se novinarima dostave podaci o Elektrovojvodini, navodi i da su službena tajna podaci o tehničkim pronalascima ili patentima, kao i svi drugi podaci o tehnološkim postupcima, koje primenjuje poreski obveznik, do kojih se došlo u poreskom, poreskoprekršajnom ili sudskom postupku.\nKako se objašnjava, tom odredbom zakonodavac je isključio mogućnost neovlašćenog korišćenja i objavljivanja dokumenata, informacija i drugih podataka ili činjenica, do kojih se dolazi u navedenim postupcima, a čime se, kako se ocenjuje, ugrožava kako interes poreskog obveznika, tako i javni interes Republike Srbije.\nProgramski direktor organizacije Transparentnost Srbije Nemanja Nenadić ocenio je da je besmisleno označavati poverljivim podatke o visini poreza, koje je platilo preduzeće u državnom vlasništvu.\nOn je u izjavi za VOICE kazao da je Poreska uprava u ovom slučaju pogrešila kada je odbila da dostavi podatke, jer je bez obzira na utemeljenost takve odluke u Zakonu o poreskom postupku i poreskoj administraciji, svaki organ vlasti dužan da u obzir uzme i odredbe Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\n„Ne ulazeći u razlog da li takva odluka ima veze sa aktuelnom debatom u vezi sa gašenjem Elektrovojvodine, smatram da bi svi argumenti za njeno gašenje i protiv toga trebalo da budu sučeljeni, kako bi se videlo šta je pretežna korist“, istakao je Nenadić.\nElektroprivreda Srbije saopštila je nedavno da u tom javnom preduzeću više neće postojati direkcije, a promena predviđa da sva privredna društva za proizvodnju uglja i električne energije budu integrisana u JP EPS i da se četiri privredna društva za distribuciju električne energije – Elektrovojvodina, Elektrosrbija, Jugoistok i Centar pripajaju privrednom društvu Elektrodistribucija Beograd i da od 1. jula rade kao jedinstveno privredno društvo EPS Distribucija.


Istraživanje interakcije dejonizovane vode sa hidrofilnim i hidrofobnim materijalima, biomolekulima i hidrogenizovanim ugljeničnim nanomaterijalima\nInvestigation of interaction of deionized water with hydrophilic and hydrophobic materials, biomolecules and hydrogenized carbon nanomaterials\nPredmet i cilj istraživanja ove doktorske disertcije je utvrđivanje postojanja interakcije između dejonizovane vode (18,2 MΩ) i različitih tipova materijala: hidrofobni i hidrofilni materijali, biomolekuli, hidrogenizovani ugljenični nanomaterijali. Da bi se ovaj cilj realzovao izvršene su četiri različite vrste eksperimenta u kojima su korišćene različite koncentracije rastvorenih ispitivanih supstanci, pri čemu su sve promene posmatrane putem mikroskopije sa velikim uvećanjima i rezolucijom, a podaci obrađivani kompjuterskim softverom. Istražujući interakcije dejonizovane vode objašnjen je fenomen eksluzivne zone sa aspekta vodoničnih veza, potvrđen je fenomen postojanja eksluzivne zone koji se može snimiti mikroskopom na osnovu migracije mikrosfera prečnika 1 μm u vodenim rastvorima, utvrđeno je da veličina eksluzivne zone zavisi od koncentracije mikrosfera u rastvoru, da se u kontaktu hidrogenizovanih ugljeničnih nanomaterijala i hidrofobnog materijala stvara zona vode sa drugačiji...m karakteristikama i da se pored sočiva kao hidrofilne membrane u dodiru sa hidrofilnim mikrosferama formiraju eksluzivne zone. Prvi put je posmatran fenomen struktuiranja i stvaranje uređenih slojeva pri interagovanju hidrogenizovanog ugljeničnog nanomaterijala fulerola, hidrofilnih čestica mikrosfera i hidrofobnog materijala nafiona. Fenomen stvaranja eksluzivne zone ima višestruke primene i značaj u ispitivanju biološkog sveta, pa se tako koristi u procesima predfiltriranja vode, biomedicini pri stvaranju suznog filma i nanofluidici pri stvaranju transportnih i procesnih elemenata na nano-nivou. Izvršena istraživanja će imati uticaj na razvoj „water based nanomedicine“ oblasti biomedicinskog inženjerstva uz primenu biokompatibilnih nanomaterijala.\nSubject and the goal of this doctoral disertation is determination of appereance and existance of the interaction between deionized water (18,2 MΩ) and different types of materials: hydrphobic and hydrofilc materials, biomolecules, hydrogenized carbon nanomaterials. To realize this goal there were conducted four exeriments in which are used different concentrations of diluted examined substances, all changes are observed with high resolution microscopy, and datas are elaborated with computer softvare. By examining the interaction of deionized water it is explained phenomena of exclusion zone from the aspect of the hydrogen bonds, it is cofirmed the phenomena of exclusion zone which can be observed and recorded with mcroscope based on migration of microspheres whose diameter is 1 μm in water solutions, it is determined that size of the exclusion zone depends of the concentration of microspheres in the solution, that in contact of hydrogenized carbon nanomaterials and hydrphobic material... forms area of water with different properties, and that next to the contact lens as hydrphlici membrane in contact with hydrophilic microspheres exclusion zone is forming. For the first time is examined and observed the appereance of structuring layers in interaction of hydrogenized carbon nanomaterial fullerol, hydrophobhilic particles microspheres, and hydrophobic material nafion. Phenomena of exclusion zone have multiple implementations and significance in examination of biological systems, so it can be used in processes of prefiltration of water, biomedicine of making tear film, and nanofluidics in making the transport and process elements on nano-level. Experminets that have been done will have the impat on development of „water based nanomedicine“ part of biomedical egineering with application of nanomaterials. Key words: water, exclusion zone, hydrphobic and hydrofilc materials, hydrogen bonding, quantum superposition, nanomaterials, biomolecules\nvoda / water / eksluzivna zona / hidrofilni i hidrofobni materijali / vodonične veze / kvantna superpozicija / nanomaterijali / biomolekuli / exclusion zone / hydrphobic and hydrofilc materials / hydrogen bonding / quantum superposition / nanomaterials / biomolecules


Naslovna/Magazin/Dnevni horoskop za 27. april 2019: Lav u krizi, Škorpije zaljubljene, Vodolije pune ideja….\nSaznajte astro prognozu za subotu 27. april 2019. godine\nPOSAO: Budite malo otvoreniji u pokazivanju svojih sposobnosti i talenata koje posjedujete.\nPOSAO: Riješili ste da se posvetite boljoj organizaciji vašeg posla. Vrijeme je da se ozbiljnije prihvatite nekih obaveza.\nLJUBAV: Tokom današnjeg dana ćete upoznati osobu koja će u vama probuditi veoma nježne i lijepe emocije. Očekuje vas povoljna ljubavna atmosfera.\nZDRAVLJE: Urinarni trakt vam je osjetljiv.\nPOSAO: Dobro se snalazite u svom poslovnom okruženju i dobro se slažete sa kolegama i saradnicima.\nLJUBAV: Očekuje vas izuzetno dobra situacija na ovom polju. Voljena osoba je nježna i otvorena prema vama u svakom pogledu.\nPOSAO: Maksimalno ste posvećeni obavezama i vrijedno radite kako biste uspjeli da ostvarite napredovanje u budućnosti.\nLJUBAV: Ukoliko imate partnera, možete da očekujete da će vaš odnos sa njim biti dosta bolji.\nZDRAVLJE: Odlično se osjećate i dobro ste raspoloženi!\nPOSAO: Moguće je da ćete uspjeti da ostvarite poboljšanje na ovom planu danas. Neke lijepe vijesti vam dolaze iz daleka.\nLJUBAV: Ozbiljnija kriza je nastupila u vašem odnosu sa voljenom osobom i biće vam potrebno puno strpljenja da biste je prevazišli.\nPOSAO: Nemojte da rizikujete danas sa novim ulaganjima ili pokretanjem novog posla. Vrijeme je da se malo distancirate.\nLJUBAV: Stara ljubav se javlja ponovo iako to niste željeli a ni očekivali. Moguće je da ste zbunjeni.\nLJUBAV: Ako imate partnera, vrijeme je da sa njim jasnije definišete u kom pravcu ide vaš odnos.\nPOSAO: Budite spremni da se posvetite poslu i da ozbiljnije shvatite neka zaduženja koja imate pred sobom.\nLJUBAV: Zaljubljeni ste i stalo vam je do nove osobe sa kojom planirate veoma važne životne poteze u budućnosti.\nPOSAO: Moguće je da ćete uspjeti da ostvarite bolje stanje na ovom polju zahvaljujući dobrim idejama koje sprovodite u djelo.\nLJUBAV: Možete da očekujete zanimljiva dešavanja sa osobom koja vam se dopada već neko vrijeme.\nPOSAO: Moguće je da vas očekuju nova dešavanja na ovom polju i da je pred vama prilično težak period.\nLJUBAV: Očekuje vas veoma zanimljiv flert sa osobom koju poznajete već neko vrijeme. Potrudite se da pokažete inicijativu.\nPOSAO: Imate mnogo novih ideja koje su vam jako važne. Potrudićete se da sve po pitanju posla ostvarite na dobar način.\nLJUBAV: Vaš društveni život i izlasci su put koji će vas dovesti do novog značajnijeg ljubavnog poznanstva.\nPOSAO: Možete da se nadate unapređenju u narednim danima. Sreća je na vašoj strani i možete da očekujete dobar dan.\nLJUBAV: Očekuje vas zanimljivo poznanstvo koje bi moglo da vodi do nove veze u narednim danima.\nNa današnji dan / 20. juli\nZvijezda “Igre prijestola” otkrila da je imala moždani udar\nUKC RS – besplatni pregledi kože i sumnjivih mladeža\nUtorak, 23. Oktobar, 2018.


U BiH u prvoj polovini 2017. znatno povećan broj likvidacionih postupaka - Biznis Info\nVečernji pregled poslovnih vijesti – 25. april\nBevanda-Rousson: Dodatno unaprijediti ekonomsku saradnju BiH i Francuske\nInhoreca Confest Sarajevo: Dolazak najavili i mnogi ugledni stručnjaci\nBorut Pahor na SBF-u: Teško je zamisliti da BiH dugo vremena ostane van EU\nNovi veliki investicijski projekat u BiH: Dogovorena izgradnja vjetroelektrane kod Livna\nNa 9. SBF-u: U šest kategorija dodijeljene ”Sarajevo Business Bridge Awards”\nYou are at:Home»Finansije»U BiH u prvoj polovini 2017. znatno povećan broj likvidacionih postupaka\nU BiH u prvoj polovini 2017. znatno povećan broj likvidacionih postupaka\nBy BiznisInfo on\t 13/07/2017 Finansije\nU BiH je u prvih šest mjeseci ove godine pokrenuto ukupno 574 postupka likvidacija i stečaja firmi što je, prema podacima „LRC INKASSO“ Odjela za upravljanje potraživanjima kompanije LRC iz Sarajeva, za 15 više u odnosu na isti period 2016. godine, dok je iz registra pravnih lica izbrisano 339 firmi.\nPrema riječima Sabine Mašović, rukovodioca pravne službe „LRC INKASSO“, u prvih šest mjeseci 2017. godine otvoren je 121 stečajni postupak i 453 likvidacije.\n– Evidentno je da je znatno veći broj pokrenutih likvidacija u odnosu na stečajne postupke. Zanimljivo je što veliki broj pokrenutih likvidacionih postupaka, zbog nemogućnosti provođenja postupka likvidacije na kraju pređe u stečajni postupak, koji se zaključi zbog nepostojanja stečajne mase. Troškovi likvidacionog postupka su niži, pa je to vjerovatno razlog za ovakvu situaciju. Napominjem da je radi predostrožnosti za potražioce najbolje izvršiti prijavu potraživanja oba puta i to u predviđenom roku- naglasila je Mašović.\nNajviše stečajeva i likvidacija pokrenuto je u aprilu mjesecu 2017. godine, i to 114 likvidacija firmi i 27 postupaka stečaja.\n-Firme, vjerovatno, nakon što predaju završni finansijski izvještaj i realno sagledaju početak nove poslovne godine, odlučuju da preduzmu neku aktivnost u cilju rješavanja situacije koja za njih očigledno nije povoljna- kaže Mašović.\nIstovremeno, u prvoj polovini 2017. godine zaključena su 123 postupka stečaja i 260 likvidacionih postupaka, što je za 30 zaključenih postupaka stečaja više i čak za 295 likvidacija firmi manje u odnosu na prvu polovinu 2016. godine.\nFederacija BiH i dalje prednjači po broju pokrenutih stečajeva i likvidacija firmi u odnosu na Republiku Srpsku, što je prema riječima Mašović očekivano, jer FBiH ima veći broj novoosnovanih firmi.\n– Radi se o ukupno 1031 firmi u BiH, od čega je njih 771 u FBiH i 260 u RS, za koje su objavljeni oglasi o stečajevima i likvidacijama u toku prvih 6 mjeseci 2017. godine a koje su predale finansijske izvještaje za 2016. godinu. Od ovih 1031 firmi, njih čak 339 ili oko 32,88 posto, što je gotovo trećina firmi, brisane su iz sudskog registra. Moram da naglasim da činjenica da je nad nekom firmom otvoren postupak stečaja ili likvidacije ili je brisana, ne mora nužno značiti nešto loše. Jasno je da postoji veliki broj firmi sa blokiranim računima koje ne posluju godinama, čiji uposlenici ne mogu da se prijave u registre službi za zapošljavanje i koje stvaraju lažnu sliku postojanja velikog broja pravnih lica. Definitivno je na neki način pohvalno što broj firmi u stečaju i likvidaciji kroz godine raste, a broj je proporcionalan broju novoosnovanih firmi. Na taj način se bh privreda „čisti“ od loših i nelikvidnih firmi, što izgleda napokon razbija predrasudu koju privrednici imaju kad je u pitanju stečaj ili likvidacija- naglasila je Mašović.\nUjedno, Mašović apeluje na bh firme da se redovno informišu o pokretanju stečajnih i likvidacionih postupaka, kako bi zaštitili svoje poslovanje. „LRC INKASSO“ je nedavno proveo i anketu među bh. privrednicma o tome na koji način dolaze do informacija o pokrenutim stečajevima i likvidacijama.\n-Od ukupno 255 anketiranih bh. privrednika, njih 97 ili 38,20 posto je odgovorilo da prateći službene novine dolaze do informacija o pokrenutim stečajevima i likvidacijama, njih 76 ili 29,8 posto je izjavilo da ove informacije saznaju u medijima, dok je njih 57 ili 22,40 posto saznalo o pokrenutim stečajevima i likvidacijama uvidom u sudski registar. Naravno ovdje se može postaviti i pitanje koliko je to ažurno i koliko je vremena i sredstava potrebno uložiti kako bi se informacija pribavila na vrijeme- objašnjava Mašović. (Fena)\nSavez sindikata RS: Životni standard radnika u opadanju, hitno povećati plaće\nNa Banjalučkoj berzi ostvaren promet od 408.361,21 KM\nInspektori privremeno zatvorili 56 radnji u RS\n‘Leoni’ u Nišu zaposlio 1.125 radnika\nTrgovina na SASE-u od 40.069 KM\nBingoBanketurizamautomobiliinvesticijeenergijaCijenedobitMMFIzvozSASEstrane investicijeKonzumVlada FBiHNaftaAgrokor


Atrakcija Jošanička Banja - Raska, Srbija | Turizzam.com\nJošanička banja Srbija, Raška\nJošanička Banja se nalazi na obroncima Kopaonika (24 km), u dolini reke Jošanice i njene pritoke Samokovke. Leži na nadmorskoj visini od 550 m i ima karakteristike klimatskog lečilišta. Jošanička Banja i njena okolina su bogate zelenilom i šumama u kojima dominira «Banjski borjak» (crni bor na površini od oko 29 ha) koji predstavlja deo posebne prirodne vrednosti, naročito za zdravstvene i rekreativne potrebe. Banjski kompleks je površine 1,2 ha sa funkcijom pasivne rekreacije. Postoje uredjene staze za pešačenje za potrebe rekreacije stanovništva i gostiju Jošaničke Banje.\nUdaljena je od Beograda 245 km i od Kraljeva 74 km. Do Banje se stiže auto-putem Beograd – Niš sa odvajanjem prema Kraljevu i magistralnim putem Beograd – Kraljevo. Jošanička Banja je gradsko naselje u Srbiji u opštini Raška u Raškom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1154 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1296 stanovnika).\nOd 1976. godine u Jošaničkoj Banji su počela hidrogeološka istraživanja termalnih voda da bi se utvrdila lokacija izvora, temperatura, lekovita i druga svojstva. 1978. godine obnovljena su istraživanja, i na dubini od 230 m otkriveni su novi izvori kapaciteta do 2 l u sekundi temperature do 48 stepeni celzijusovih, istog sastava kao i ostali izvori.\nVoda Banje bila je poznata i njenim istorijskim stanovnicima. Naime, vodu ove Banje koristili su i Rimljani, a pre njih verovatno i doistzorijski stanovnici ovog područja.\nPrvo stručno ispitivanje lekovitosti voda Jošaničke Banje nama je poznato tek 1834. godine. Voda je ispitivana na Bečkom medicinskom univerzitetu a na zahtev kneza Miloša pa je tom prilikom voda Jošaničke Banje izjednačena sa vodama Ribarske i Brestovačke Banje.\nNaredne 1835. godine vodu je ispitao i baron Herder, kraljevsko-saksonski upravitelj rudokopa, i isto nastavio ponovo 1846. godine. Tih godina u Jošaničkoj Banji su se lečili članovi porodice kneza Miloša.\nU svom obilasku terena, Josif Pančić je posvetio nešto više pažnje Jošaničkoj Banji i o njoj rekao sledeće: „Da je najtoplija u Jevropi i nema sebi druge do one u Brusi i Maloj Aziji i još da se po medičkoj rednji može meriti s vodom u Gostronu, samo što je ova mnogo toplija“.\nSem Herdara lekovitost vode su još ispitivali i lekar Kunibert, Šlezinger i Šans 1882. godine, svi iz Beča. Lekovitost vode su ispitivali i naši lekari, dr. Leka i Ščerbakov.\nIzvori Jošaničke Banje nalaze se na vulkanskom području i proizišli kao rezultat tektonskih promena u periodu od kraja oligocena do početka deluvija. Ima ih 13, od kojih su punovodni njih 4. Oni daju 30l u sekundi. Izbijaju iz pukotina stena serpetina i trahita. Na levoj obali reke Jošanice ispod jedne strane koja gravitira ka obali, nalazi se glavni izvor koji daje 7l vode u sekundi temperature 78,5 stepeni i on je jedini radioaktivan i ima 11 MJ.\nU Luškom potoku nalazi se izvor hladne vode od 14 stepeni koji je jačine oko 0,08 l u sekundi i ima ukus gvožda.\nZa korišcenje termalne vode u Jošaničkoj Banji 1935. godine sazidano je kupatilo koje se i danas upotrebljava. Pored ovog kupatila je i staro tursko kupatilo iz XVII veka.\nPosle II svetskog rata Jošanička Banja dobija sve uslove za razvoj i nastavlja se njeno korišćenje u lečilišne svrhe ali još uvek nije razvijena kao pravo banjsko lečilište visoke kategorije.\nJošanička Banja se ubraja među balneološka naselja sa najtoplijom vodom u Evropi, što joj uz podneblje, blizinu prelepih predela Kopaonika i Golije kao i dobru saobraćajnu infrastrukturu, omogućuje da bude značajna turistička destinacija na ovom kraju.\nJošanička Banja ima 5 izvora mineralnih voda, koji se ubrajaju medu najtoplije u našoj zemlji. Glavni izvor daje 7 litara vode u sekundi i temperature je 78C. Ostali izvori su ukupnog kapaciteta 30 litara u sekundi. Vode Jošaničke Banje pripadaju grupi hipertermi, sadrže natrijum, kalijum, kalcijum, hidrokarbonate, sulfate i fluor. Koriste se u lekovite svrhe pijenjem i u kombinaciji sa hidro-kinezi terapijom i medikamentima. Mogle bi se veoma uspešno koristiti u balneološkom tretmanu kod zapaljenjskog, degenerativnog i ekstraartikularnog reumatizma, nekih vrsta steriliteta kod žena, kožnih oboljenja i kod svih sekundarnih oboljenja nastalih posle povreda i posle operativnih stanja.\nKupanje se sprovodi u kupatilu sa 12 kada i jednim manjim bazenom, a lečenje u zdravstvenoj stanici. S obzirom na visoku temperaturu i povoljnu mineralizaciju može se koristiti za grejanje prostorija i raznovrsnih proizvodnih hala u proizvodnji cveća, voća i povrća.\nJošanička Banja ima dugu tradiciju u lečenju reumatskih oboljenja, a prvi podaci o organizovanom korišćenju banje datiraju iz 1922. godine kada je postojalo kupatilo koje se koristilo još u turskom periodu. To kupatilo se i danas koristi i naziva se Tursko kupatilo.\nPosle toga izgrađeno je 1935. godine novo kupatilo sa 10 kada i jednim manjim bazenom koje je još u upotrebi.\nVoda iz Jošaničke Banje je povoljna naročito za lečenje sledećih oboljenja:\nDegenerativna reumatska oboljenja\nZapaljenjska reumatska oboljenja u laboratorijskoj i klinički smirenoj fazi\nStanja tokom povreda i korektivnih operativnih zahvata na lokomotornom sistemu\nEkcema i psorijaze i dr.\nPored korišćenja vode u lekovite svrhe, ona se može koristiti za potrebe sporta i rekreacije, kao i opšteg i zdravstvenog turizma.\nTop smještaji u okolini atrakcije Jošanička banja\nveć od : 1 eur Apartmani - Sobe Velez\n11.93 km Kopaonik\n17.37 km Manastir Gradac\n18.04 km Planinski centar Goč\n29.74 km Tvrđava Maglič\n31.96 km Park prirode Golija\n33.58 km Isa-Begov hamam\n34.5 km Bogutovačka banja\n35.19 km Manastir Žiča\n35.47 km Mataruška banja\n38.5 km Planina Golija


Ekspoze gradonačelnika Pirota Vladana Vasića | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Ekspoze gradonačelnika Pirota Vladana Vasića\nEkspoze gradonačelnika Pirota Vladana Vasića\nPoštovani predsedniče Skupštine, poštovani odbornici,\nhvala na ukazanom poverenju da budem kandidat za prvog gradonačelnika Pirota.\nPirot se u proteklom periodu razvijao na svim poljima, a to dokazuje i formalno priznanje Vlade Srbije kroz dobijanje statusa grada. Očekujem da u narednom periodu Pirot bude centar koji će nositi razvoj ovog dela jugoistočne Srbije.\nŽelim da vam predstavim osnovne tačke razvojne politike za sledeći mandat, to su:\n2. Privreda i zapošljavanje\n3. Prekogranični projekti i saradnja sa Vladom\n7. Zdravstvo i socijalna zaštita\n9. Sport i mladi\n10. NVO i mediji\n1. Infrastruktura : U proteklom periodu najveće infrastrukturne probleme grada smo rešili. Građani Pirota dobili su: Sportsku halu, novi Omladinski stadion, bazen Senjak, most na Drugom ringu, novi mali most, rekonstruisanu Gazelu, energanu Senjak, novo šetalište na keju, mnoge parkove i dečija igrališta, nove puteve, novu vodovodnu mrežu i td.\nU daljem periodu tako treba nastaviti. Bavićemo se problemima malih ljudi. Želimo da omogućimo ljudima asfalt do svake kuće, asfalt do svakog sela, poboljšanu gradsku rasvetu, sve trotoare uređene i rekonstruisane, tvrđava Kale će ponovo biti zaštitni znak grada. Radićemo bolje sa mesnim zajednicama kako gradskim i prigradskim, tako i seoskim. Radićemo na izgradnji PPOV kako bi bili prvi grad u Srbiji sa rešenim ekološkim problemima na evropski način. Osnovaćemo Fond za energetsku efikasnost iz koga ćemo pomagati obnovu fasada i zamenu stolarije javnih objekata, zgrada i individualnih kuća. Nivo javno komunalnih usluga u gradu mora ostati na mnogo boljim nivou nego što je to prosek u Srbiji. Javna preduzeća moraju da nastave da ulažu u razvoj svojih sistema, da nastave pozitivno da posluju, uz socijalno održive cene svojih usluga. Nastavljamo sa ujednačenim komunalnim opremanjem svih delova grada i sela kao uslov za bolji život i dolazak novih investicija.\n2. Privreda i zapošljavanje: Pirot je nosioc nacionalnog i regionalnog sertifikata kao grad sa pozitivnim poslovnim okruženjem i efikasnom gradskom administracijom. Svi investitori su dobrodošli u Pirot, a zbog toga što je slobodno zemljište u industrijskoj zoni koju smo u proteklom periodu formirali rasprodato, potrebno je ući u novi ciklus otkupa zemljišta, proširenje postojeće industrijske zone i formiranje industrijskih zona na novim lokacijama. Nastavićemo partnerski odnos sa Slobodnom zonom Pirot u kojoj trenutno radi preko 5.500 radnika u 15 proizvodnih firmi i oko 100 trgovinskih kroz pružanje novih progodnosti za poslovanje i kroz izgradnju projekata transportno logističkog centra koji je među najbolje ocenjenim projektima iz ove oblasti u našoj zemlji. Nastavićemo sa unapređenjem investicione klime i kroz formiranje Fonda za razvoj preduzetništva koji treba da podrži samozapošljavanje i podstakne razvoj postojećeg biznisa. Pirot treba da iskoristi prisustvo velike multinacionalne kompanije – Michelin – kako za privlačenje novih investitora, tako i za razvoj pratećeg sektora koji opslužuje privredne aktivnosti u Michelinu. Sa Michelinom se priprema set mera za razvoj MSP i preduzetnika.\nPosebnu pažnju ćemo pokloniti mladim preduzetnicima i razvoju IT sektora za koje spremamo posebne pogodnosti. Imamo inkubator za uslužne delatnosti – to je ZIP centar, hoćemo da napravimo i inkubator za proizvodne aktivnosti i IT inkubator. Cilj nam je da Pirot bude prosperitetan grad koji daje nove perspektive i pruža nove mogućnosti.\n3. Prekogranični projekti i saradnja sa Vladom Srbije – Pirot je lider u prekograničnoj saradnji i korišćenju evropskih fondova. Do sada smo u okviru prekogranične saradnje realizovali 11 projekata ukupne vrednosti preko dva miliona eura, pored toga zajedno sa EU, Vladom Srbije i drugim donatorima realizovali smo projekte vredne više desetina miliona eura (sportska hala, bazen, most na II ringu, deponija, industrijska zona, KFW program toplifikacije i poboljšanja vodosnabdevanja, projekti iz NIP – a i td.)\nŽelimo da nastavimo sa uspešnim obezbeđivanjem novca za naše projekte iz ovih izvora, a mimo gradskog budžeta.\nTrenutno je devet projekata na oceni kod fondova prekogranične saradnje, tri projekata u ministarstvu privrede Vlade Srbije i nekoliko projekata su u fazi realizacije sa stranim donatorima (objekat za NVO sa američkom vojskom , renoviranje tehničke škole, sa Svetskom bankom, uvođenje SKADA sistema u vodovodu i toplani sa KFW – om i td.). Pirot nastavlja sa podrškom evropskim integracijama, regionalnoj i prekograničnoj saradnji i radu Evroregiona Nišava i evropskih partnerstava.\n4. Poljoprivreda – Fond za razvoj poljoprivrede je već sada velika podrška i oslonac za razvoj i jačanje poljoprivredne proizvodnje ljudima koji svoj prihod traže u ovoj oblasti. Poljoprivreda je nekima dopunska delatnost, ali mnogima je već sada osnovna delatnost. Cilj je da sa sadašnjih 50 mil. din. Fond u dogledno vreme dostigne cifru od 100 mil. din, da se pomognu i subvencionišu svi vidovi poljoprivredne proizvodnje za koje postoji interesovanje, kao i da se uspostavi saradnja sa velikim prerađivačima i otkupljivačima kako bi proizvođači imali siguran plasman svojih proizvoda. Pored tradicionalno razvijenog stočarstva, koje treba još više unaprediti, želimo da podstaknemo i razvoj voćarstva i povrtarstva kao produktivnijih grana poljoprivrede od ratarstva. Želimo da podržimo udruživanje poljoprivrednika i kooperative, da iskoristimo brendove kao što su pirotski kačkavalj, sir, jagnje, peglana kobasica, da ljudi od toga imaju povećanu ekonomsku korist. Nastavićemo sa stručnim usavršavanjem i edukacionim ekskurzijama za poljoprivrednike u inostranstvu. Računamo na saradnju sa ministarstvom poljoprivrede, kao i na boljem infrastrukturnom opremanju sela, na uređenju atarskih puteva, na podizanju kvaliteta života u našim selima.\nNaš cilj je: na selu živi – zaradi na njivi.\n5. Turizam – Turizam kao nova šansa grada dobija na značaju. Tranzitni turizam, gastronomski turizam, Stara planina sa svojim lepotama, razvoj ugostiteljskoh objekata, kategorizacija privatnog smeštaja i prekogranično umrežavanje, verski i adrenalinski turizam. Sve su ovo aktivnosti koje treba da nas dovedu do cilja: Pirot – sportsko – turističko – rekreativni centar jugoistoka Srbije.\nTOP kroz saradnju sa svim institucijama i pojedincima u Pirotu i van Pirota i Srbije, kroz nastup na sajmovima u zemlji i inostranstvu (kroz organizaciju sajma peglane kobasice, Festivala sira, jagnjijade, Festivala staroplaninske hrane, organizovanjem ponude mnogobrojnim i svakodnevnim gostima iz Bugarske) je krovna organizacija koja treba da ostvari zacrtane ciljeve.\n6. Obrazovanje – Naš cilj je da sva deca pohađaju vrtiće koji su dobro opremljeni, da mladi idu u savremene škole i da imaju sve uslove za obrazovanje. Lokalna samouprava izdvaja preko 340 mil. dinara za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje što je garant odlične podrške ovom sektoru. Cilj nam je da nastavimo da rekonstuišemo postojeće objekte, sa sagradimo novi vrtić u gradu i da poboljšavamo uslove u kojima deca i nastavnici rade, kako u gradu tako i u selima. Cilj nam je da nastavimko sa podrškom talentovanoj deci koja se takmiče, kao i da podržavamo stručno usavršavanje nastavnika.\n7. Zdravstvo i socijalna zaštita – Grad vodi računa o primarnoj zdravsvenoj zaštiti i Domu zdravlja. Sve ambulante u gradu su obnovljene i dobro opremljene medicinskom i nemedicinskom opremom. Želimo da i dalje unapređujemo brigu o zdravlju naših ljudi kroz ulaganje u objekte i opremu. Svesni smo problema zgrade Hitne pomoći i nastojaćemo da iznađemo rešenje. Naš cilj je sveukupno jačanje zdravstvenog sistema i širenje mreže jedinica primarne zdravstvene zaštite.\nI pored razvojnih aktivnosti nesmemo da zaboravimo siromašne i socijalno ugrožene grupe ljudi. Iz budžeta se izdvaja naknada za prvo dete, za nezaposlene majke, za treće dete u porodici, za besplatne užine i udžbenike, za narodnu kuhinju, za dopunsku socijalnu zaštitu, što je ukupno preko 56 mil. dinara za ovu godinu.\nŽelimo da podržimo sve vidove prevencije rizičnog ponašanja mladih ljudi kroz permanentnu edukaciju i savetovalište za mlade.\nPošto se kao problem pojavljuje kadar kako po broju tako i po specijalizaciji, to je problem u nadležnosti ministarstva, odvojićemo sredstva za neophodne specijalizacije kao i podršku stručnom usavršavanju postojećeg kadra.\nU narednom periodu, ako budžet to dozvoli radićemo na osmišljavanju novih mera socijane politike.\n8. Kultura – Grad ne čine samo ulice, parkovi i radna mesta, grad čine institucije kulture i kulturna, sportska i turistička ponuda. Trudili smo se, a tako ćemo i nastaviti da piroćanci tokom cele godine imaju a naročito tokom leta raznovrsnu kulturnu ponudu kroz koncerte, bioskopske i pozorišne predstave (domaće i gostujuće), književne večeri, međunarodni folk festival i druge događaje na raznim lokacijama u gradu. Omogućili smo pojedincima i organizacijama da putem konkursa i projektnog finansiranja učestvuju u kreiranju kulturne ponude. Ove godine za razvoj kulture i funkcionisanje ustanova kulture je izdvojeno preko 140 mil. Dinara.\nSalu Doma kulture smo renovirali, Dom vojske smo od vojske kupili, a očekuje nas renoviranje i ove sale i celog objekta u narednom periodu gde je smeštena Biblioteka i Galerija, pa će pored njih i Pozorište dobiti bolje uslove za rad. Imamo nov savremeni Arhiv ali i za Arhiv i za Muzej imamo plan za proširenje i izgradnju nedostajućeg prostora.\n9. Sport i mladi – Naš cilj je da mladi u Pirotu budu srećni i zadovoljni svojim gradom, da se aktivno bave rekreativnim, amaterskim i profesionalnim sportom, da imaju sve uslove za pravilan razvoj i odrastanje. Izdvaja se novac za studentske i sportske stipendije i realizuju projekati LPA.\nPirot je značajno unapredio sportsku infastrukturu. Stvorili smo uslove za egzistenciju svakog postojećeg sporta. Dobili smo poverenje da 2020. godine organizujemo Državnu školsku olimpijadu. Očekuje se preko 7.500 učesnika i od sutra ćemo početi pripremu za taj događaj. To će 2020. godine biti najmasovniji sportski događaj u Srbiji i Pirot će ga dočekati spreman sa sportski objektima, smeštajnim kapacitetima, kulturnom, turističkom i ugostiteljskom ponudom. Ove godine smo za sport izdvojili 58 mil. dinara a želimo da to povećamo u narednom periodu.\nNaš cilj je Pirot – grad mladih, Pirot – grad po meri dece!\n10. Mediji i NVO – Mediji su u našoj državi pretrpeli vlasničku transformaciju i po direktivama EU, svi vidovi države, uključujući i lokalnu samoupravu su izašli iz vlasništva u medijima. Na žalost to je u Pirotu dovelo do gašenja Radio Pirota, ali su drugi mediji opstali. Iako su i dalje u teškom položaju oni su vrlo važni za naš grad, pre svega zbog opšteg pravovremenog i istinitog informisanja. Ove godine je za projekte iz ove oblasti izdvojeno 22 mil. dinara i lokalna samouprava će nastaviti i dalje sa podrškom medijima preko projektnog finansiranja.\nSaradnja sa nevladinim sektorom je takođe važna za našu lokalnu samoupravu. Kako zbog veće transparentnosti u radu, tako i zbog finansiranja šireg i raznovrsnijeh kruga projekata koji nisu direktno u fokusu i nadležnosti lokalne samouprave .\nPirot je odavno uveo projektno finansiranje NVO putem otvorenih javnih konkursa. Ove godine smo za ove namene izdvojili preko 9 mil. dinara, a sa takvom praksom ćemo nastaviti i na dalje.\nOvde treba istaći i odličnu saradnju sa Srpskom pravoslavnom crkvom na obnovi crkvenih objekata što utiče na povratak našoj veri i tradiciji, ali i na poboljšanje uslova za verski turizam. Cilj nam je da obnovimo sve crkve na teritoriji grada i da se uz obnovu objekata i duhovno obnovimo kao ljudi.\nHvala vam na pažnji i strpljenju.\nNadam se da ćemo zajedno realizovati ovaj program, a otvoren sam za sve vaše sugestije i predloge.\nEkspoze gradonačelnika Vasića\nNovogodišnja čestitka gradonačelnika Pirota mr Vladana…\nVaskršnja čestitka gradonačelnika Pirota mr Vladana Vasića…\nSaopštenje EPS-a nakon pisma gradonačelnika Pirota Vladana…\nekspoze istaknuto vladan vasic\nIzvršenje budžeta skoro idealno\nJavni poziv za izradu projektne dokumentacije za sanaciju puta ka Toplom Dolu\nDom zdravlja Pirot odoleva izazovima nametnutim epidemijom, raduje podatak da broj obolelih stagnira


haski tribunal izrucenje zahtev vjerica radeta petar jojic | Info | Srbija\nHAG ZAHTEVA IZRUČENJE JOŠ SRBA: Traže momentalno hapšenje Vjerice Radete i Petra Jojića 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.12.2020. / 17:18\nOdbili mogućnost da im se sudi u Srbiji\nOni se terete da su navodno pretili i nudili mito dvojici svedoka u predmetu protiv Vojislava Šešelja.\nSud je ovim odbio zahtev da se radikalima sudi u Srbiji i naveli su da ne stoji obrazloženje da Viši sud ne dozvoljava njihovo izručenje, jer kažu Statut Mehanizma prevladava nad domaćim pravom.\nSrbiji je uzeta mogućnost da sudi Radeti i Jojiću jer su prihvaćeni argumenti zastupnika optužbe da svedoci u tom slučaju neće da svedoče, jer se plaše za bezbednost.\n09.12.2020. / 00:27\nMogu da zahtevaju sada što hoće. Pokazali su se oni.\n08.12.2020. / 20:23\nGrdno su se prevarili Predsednik republike Srbije i vrhovni komandant vojske republike Srbije nikada se nece odreći sna o Velikoj Srbiji i granica Karlovac,Karlobag, Virovitica. Predsednik se nije plasio kada je prelepljivao ulicu Zorana Djindica ulicom Ratka Mladića, a kamoli sada kada treba izručiti dojucerasnje kolege, prijatelje i saborce. Sa ovim su se složili i krizni štab i kineski stručnjaci a jedan Kinez je konstatovao da se i brat Si divi predsedniku Republike Srbije i njegovoj hrabrosti u borbi sa desetostruko jacim neprijateljem. Zivela Srbija.\n08.12.2020. / 19:18\nNaši građani nisu kutije, pa da ih se isporučuje u taj takozvani Haški tribunal!


Verovali ili ne, ali njegova omiljena poza otkriva ŠTA OSEĆA PREMA VAMA - mediji.net\nIMAO SAM FENOMENALAN SE*S S MLADOM KOLEGINICOM: Ženu sam tako MASNO SLAGAO da je odmah tražila RAZVOD zbog 1 STVARI\nMnogi smatraju da njihov stav zavisi i od situacije, od okolnosti\nNismo mogli da se zasitimo jedno drugog\nSeks je definitivno jedna od važnijih stavki svakog braka ili veze, ali praksa pokazuje da ga je među parovima, naročito onima koji su dugo zajedno, sve manje. Obično je nedostatak seksa, kažu psiholozi, signal da se ispod tepiha nagomilalo mnogo problema koji se ne rešavaju i da su rutina i...\nKAKAV GOSPODIN: Mačak pozira za fotku i to profi! (VIDEO)\nLaki je vrlo ugledan gospodin.


Video igrice su danas veći biznis od filma i sporta zajedno, ovo je 10 najprodavanijih tokom 2020.\nPandemija korona virusa vinula je u nebo proizvođače video igrica koji sada zarađuju više nego industrija filma i sporta zajedno.\nSvjetski prihodi od video igara skočili su 20 odsto u ovoj godini, na 179 milijardi dolara. U isto vrijeme, filmska industrija prihodovala je 100 milijardi dolara, dok su sportske aktivnosti stale na 75 milijardi.\nSkoro svi poslovi pogođeni su pandemijom, karantinima i zatvaranjem. Čini se da je industrija video igara jedna od rijetkih koja je napredovala tokom pandemije i kojoj predviđaju i dalji rast u 2021. godini, posebno ako se ima u vidu nedavni izlazak najnovije Sonijeve konzole na tržište.\n- Sigurno je da će do pada doći kada se pojavi efikasna i jeftina vakcina, ali sam siguran da će do kraja 2021. godine i dalje biti milijarde ljudi koji će čekati vakcinu. Tako da, pad očekujem tek 2022. godine, do tada samo rast – smatra Luis Vord, analitičar gejminga.\nBiznis video igara procvjetao je zbog dosta slobodnog vremena koje smo provodili u kući, ali i zbog velikog broja novih načina da se one igraju. Prošla su vremena kada je bilo neophodno imati konzolu i kupovati video igre. Danas se igre igraju i na telefonima, preko aplikacija i nisu ograničene na konzolu jednog proizvođača.\nIako prodaja konzola doprinosi ukupnom prihodu, to nije jedini vid zarade, pa ni najveći. Trenutno je najbrže rastući biznis razvoj video igara za mobilne telefone. Njihova prednost u odnosu na konzole je njihova cijena.\nDošlo je do promjena u navikama gejmera, pa se tako igre kupuju sve više online preko Steama i drugih platformi. Iz tog razloga ne čudi da je došlo do pada prodaje fizičkih kopija igara, dok je digitalna prodaja zabilježila rast od preko 12 posto.\nIpak, najveća zarada ne dolazi do prodaje igara već od mikrotransakcija. Sada su besplatne igre sve dostupnije, ali je prosto nemoguće ne potrošiti neke pare za premium nalog, dodatne živote, bržu gradnju, ljepše kostime…\n10 najprodavanijih video igara tokom 2020.\n2. Call of Duty: Modern Warefare\n3. Animal Crossing: New Horiyons\n8. Final Fantasy VII: Remake\n9. Marvels Avengers\n10. Super Mario 3D All Stars\nProbijena zaštita jedne od najsigurnijih aplikacija za dopisivanje\nOvo je najprodavaniji 5G telefon na svijetu\nFacebook ima novu muzičku aplikaciju


Uhvati pticu rugalicu\nZoran Radulović, „Novine vranjske”\nNe može nam niko ništa, jači smo od sudbineeee, mogu samo da nas mrze oni što nas ne voleeee - orilo se nedavno na privatnoj proslavi u jednoj od mnogobrojnih vranjskih kafana. Atmosfera „domaćinska”: brda mesa, potoci alkohola, grljenje, ljubljenje, pa smeh i đipanje u kolu sa pratećim iživljavanjima. Ništa tu ne bi bilo zanimljivo da pomenuti narodnjak nebrojeno puta nije otpevala nekolicina pripadnika kobajagi bivšeg establišmenta, iskoristvši priliku da se u okviru svog kulturnog obrasca zapravo naruga čitavom sistemu. Naleti delirijuma trajali su do zore: red prasetine, red špricera, pentranje na sto, pa porudžbina za muzikante: ‘Ajde opet onu našu!\n- Neee može nam niko ništaaa, jači smo od sudbineeeee…\nSPRDNJA – Upućeni kažu da su neki akteri tog veselja ovih dana, opet u kafani, ritualno pokazivali oslobađajuće presude, rešenja o obustavama istrage i odbacivanju krivičnih prijava, tražeći od novinara da i o tome napišu koju. Dosta je, kažu, bilo „krpljenja” u medijima, mi smo nevini i tražimo satisfakciju za neopravdane i ničim izazvane prozivke za lopovluk, zloupotrebe i nezakonita bogaćenja. Kad iste te ljude, međutim, pitate otkud im onolika imovina, je l’ su možda odvajali od plate, odmah im se zbrčka čelo i usija pogled: Ima se, može se, šta ćeš… A i vi, novinari, što ne pišete nešto lepo, ima toliko toga pozitivnog…\nPrizor iz Vranja (Foto: Ljuba Rankovic)\nE, u takvim okolnostima, pisanje o odnosu lokalnih političara i novinara za autora postaje mazohistička zabava od koje, razume se, počinje da radi želudac. Bilo kako bilo, da bi se reklo nešto o onome što se ovde može okarakterisati kao „odnos”, najbolje je definisati one koji ga tvore.\nNovinari bi, objašnjavaju stručnjaci, trebalo da budu kontrolni i korektivni faktor u svakoj sredini. Nesumnjivo je da bi mediji, pravovremenim i celovitim informisanjem javnosti, trebalo da imaju nekakav uticaj na opšta zbivanja, ali je ovde upravo taj segment nekako najsumnjiviji. Može li se informisati u „divljini”, odnosno tamo gde nema zakona o javnom informisanju ili, što je mnogo važnije, zakona o obaveznosti davanja informacija? Sledi još gori deo: kada se nekako i iščačkaju informacije skrivene od javnosti, što je vrh žurnalizma, je l’ da, čašu žuči gotovo po pravilu popije jedino novinar. Slede mu prozivke, pretnje, nerviranje, maltretiranje na sudu, a o gubitku ionako oskudnih izvora inforacija da i ne govorimo. Zato je i logično pitanje kakva je bila svrha dosadašnjeg kritičkog odnosa prema stvarnosti, kada dugogodišnje ždranje još uvek nije preselo onima kojima su ruke umazane medom, iako svi vide da je ćup prazan? Drugim rečima, kada će konačno neko snositi političku i krivičnu odgovornost za ono što nam se dešavalo poslednjih godina, tj. kada će prestati sprdnja sa pristojnim svetom?\nNajgore je, ipak, to što veći deo lokalnog stanovništva ne želi da shvati važnost koju profesionalno novinarstvo ima za njih same.\n- E, šta će ti sve to, što golim dupetom na žar - često progovara licemerje, aludirajući na ponižavajući socijalni status onog ko se bavi javnom rečju.\nTakav stav, međutim, mnogo ne iznenađuje u sredinama u kojima su novinari najpre ili izdajnici i plaćenici ili heroji i misionari, a ne obični ljudi koji žive od profesionalno obavljenog posla.


Komgrap ili pljačka vijeka | BN\nKomgrap ili pljačka vijeka\nNekada najveća građevinska firma na prostoru bivše Jugoslavije, sa 14 hiljada, beogradski Komgrap, izvodio je najveće i najsloženije građevinske poduhvate u zemlji i inostranstvu.\nRepublika Srpska 30.05.2013 | 15:16\nNekada najveća građevinska firma na prostoru bivše Jugoslavije, sa 14 hiljada, beogradski Komgrap, izvodio je najveće i najsloženije građevinske poduhvate u zemlji i inostranstvu. Danas ovo preduzeće čiji je većinski vlasnik laktaški Integral inženjering na rubu je propasti. Integral inženjering je 2007. kupio 50,30 odsto kapitala ove firme za 4,3 miliona evra. Preostali dio ostao je u rukama 2 600 malih dioničara. Integral se kupoprodajnim ugovorom obavezao da će, za 16 mjeseci u preduzeće investirati 4,3 miliona eura, a Slobodan Stanković je tada radnicima obećao da će Komgrap nakon preuzimanja postati najjača građevinska firma na Balkanu. Uvjeravao ih je da će pokrenuti proizvodnju, zaposliti još 2 000 radnika, da će najniža plata biti 1000 eura, ali od svega obećanog nije ispunio ništa. Komgrap je za samo dvije godine od privatizacije postao tek blijeda slika nekadašnjeg giganta. U sastavu Komgrapa bilo je 11 preduzeća i sva su ugašena. Pogoni su zatvoreni, mašine prodate u staro gvožđe. Svi poslovi su obustavljeni, a gradilišta zatvorena. U vrijeme privatizacije Komgrap je imao 1 760 zaposlenih, a taj broj je u naredne tri godine prepolovljen. Zaposleni nisu primali platu godinama, a radni staž im uopšte nije uplaćivan poslije privatizacije. Ispostavilo se da je novog vlasnika samo zanimala imovina Komgrapa koji je procijenjen na 140,7 miliona evra bruto vrijednosti kapitala. Mnoge Komgrapove nekretnine nalaze se u strogom centru Beograda, poput poslovne zgrade na Terazijama, površine 4 243 kvadrata, petospratnice u Kosovskoj ulici kod Skupštine Srbije od 1 260 kvadrata, zgrade od 1 596 kvadrata na Sjevernom bulevaru. Samo u Železniku Komgrap ima 22 hektara zemljišta, zatim 14 hiljada kvadrata poslovnog prostora u Kijevu, 20 hiljada kvadrata u Makišu, deset hiljada kvadrata u Obrenovcu, hotel u Soko Banji... Stanković je u međuvremenu povećao vlasnički udio u Komgrapu na 63,6 odsto kapitala, računajući da će tako lakše ostvariti zacrtano. Radnici Komgrapa danas su u štrajku. Protive se stečaju preduzeća i traže raskidanje privatizacionog ugovora. Zahtijevaju isplatu 15 plata i povezivanje radnog staža od 2005. godine, kao i socijalnu zaštitu za one koji su izgubili posao. Sindikalna organizacija preduzeća, zajedno sa predsjednikom Nadzornog odbora Darkom Matijaševićem, koji je bio direktor Komgrapa od 2009. godine, nedavno su preduzeli odgovarajuće mjere kako bi onemogućili Slobodana Stankovića da izvlači novac iz preduzeća. Agenciji za privredne registre dostavili su sudski ovjerenu privremenu mjeru kojom se Integral Inženjeringu zabranjuje raspolaganje akcijama Komgrapa. Matijašević objašnjava da su taj potez morali da povuku zbog tužbe koju je Komgrap podnio Privrednom sudu u Bogradu u kojoj traži nadoknatu od Integrala u iznosu od 775 hiljada eura. U toj tužbi sindikat tvrdi da je Stanković tokom privatizacije uplatio na račun Komgrapa tri miliona evra po ugovoru o zajmu, ali da je taj novac povukao čim mu se ukazala prilika. Naime, pozajmica je 2009. vraćena prodajom nekretnina u Kosovskoj 17 beogradskom dijelu kompanije Integral Inženjering. Radi se o dijelovima zgrade ukupne površine 1207,49 m2 koji su prodati za 3.200.990 eura. Ove nekretnine upisane su na Stankovićeve kćerke (Maju Praštalo i Tamaru Regodić-Stanković) koje su tako postale vlasnice objekta u Beogradu. Iako su se i sindikat i rukovodstvo preduzeća do sada obraćali na brojne adrese zahtijevajući pomoć nadležnih institucija i raskidanje pogubnog ugovora o privatizaciji, odgovor su dobili samo od premijera Srbije Ivice Dačića, i to posredno. -Dačić mi je preko šefa kabineta odgovorio da će predmet proslijediti Ministarstvu pravde i Agenciji za privatizaciju. Poslao sam urgenciju i potpredsjedniku Vlade Aleksandru Vučiću, a sindikat je napravio dodatne dopise Agenciji za borbu protiv korupcije, Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i Pravobranilaštvu, naveo je Matijašević. Radnici su se obraćali i ministru pravde Srbije Nikoli Selakoviću da ubrza sudski postupak protiv Stankovića, a o cijelom slučaju obavijestili su i predsjednika Srbije Tomislava Nikolića. Predsjednik sindikata Komgrapa Nebojša Dajić nedavno je izjavio da Stanković nije obezbijedio ni jedan posao za preduzeće čiji je većinski vlasnik, ali je zato tužio svoje preduzeće. -Na naše zahtjeve nikada nije odgovarao. Mi nemamo nikakva prava, samo obaveze. Tražimo da država reaguje jer je očito da Stanković ne poštuje ni državu Srbiju ni njene zakone. U čitavoj priči zanimljiva je i uloga Darka Matijaševića, koji je posljednjih godina obavljao funkciju direktora Komgrapa. On je sada stao na stranu radnika i kao predsjednik Nadzornog odbora i prokurator preduzeća, tužio je Stankovića. Matijašević tvrdi da neće odustati i da neće dozvoliti dalje uništavanje Komgrapa. -Već sedam godina ja sa radnicima pregovaram da rade i za manje novca, ali da rade. Napravili smo i bez Stankovića 150 hiljada kvadrata stambenog i poslovnog prostora. Nisam uspio da spriječim gubitak zgrade u Kosovskoj, ali neka taj slučaj sada ispita tužilaštvo Srbije. Ja neću da budem taj na kojeg će biti bačena odgovornost za propast preduzeća koje je osnovano 1945. godine i izgradilo pola bivše Jugoslavije. Matijašević duže od godinu dana nema komunikaciju sa Stankovićem, a posljednji put kada su se čuli razgovarali su o ulaganju u preduzeće, za šta Stanković nije bio zainteresovan. Vlasnik Integrala mu je odbrusio da to nije njegova stvar. Ipak, Matijašević tvrdi da to i te kako jeste njegova stvar jer je najodgovorniji za sve što se dešava u Komgrapu. -Tri puta sam do sada spasavao Komgrap od stečaja koji je zahtijevao Stanković. Sigurno više neću dopustiti da se ovuda motaju ljudi iz kriminalnog miljea koje on dovodi. Znam da je pokušao da preproda preduzeće Milu Đuraškoviću koji je sada u zatvoru. Matijašević kaže da je podržao zahtjev sindikata da se Stankoviću onemogući upravljanje dionicama jer je prije godinu dana objavljen međunarodni tender o prodaji preduzeća bez znanja rukovodstva Komgrapa. U međuvremenu, Matijašević je uspio da od prodaje spasi zgradu Komgrapa na Terazijama koja je procijenjena na 30 miliona evra. Kaže da je bez Stankovićevog znanja objekat dao pod zakup na 20 godina. -Sada čekamo građevinsku dozvolu da se zgrada renovira, a svi prihodi od rente ići će Komgrapu. Zbog toga ga je Stanković, između ostalog, pokušao da smijeni, ali mu to nije pošlo za rukom. Matijašević je zbog svega navedenog uputio i pismo predsjedniku RS Miloradu Dodiku, na koje ne očekuje odgovor. -Tražio sam od njega da institucionalno reaguje kao predsjednik RS jer ovo što Stanković radi od Komgrapa je opšta društvena šteta. Njegov način poslovanja u Srbiji u suprotnosti je i sa zakonima Srbije, a ako se misli ulagati u Srbiju, onda je to ekstremno loš primjer. Godinama unazad se spekulisalo da zapravo iza Stankovića stoji sam Dodik, o čemu su naširoko pisali beogradski mediji. Tomislav Kostić, predsjednik sindikata Nezavisnost u Komgrapu, svojevremeno je izjavio da mu je informaciju o pravom vlasniku otkrio lično direktor Agencije za privatizaciju Vladimir Cvetković i da je riječ o Miloradu Dodiku. Šta je prava istina i šta će na kraju biti otkriveno, zavisi od pravosudnih institucija Srbije koje aferi Komgrap očito pristupaju temeljito, ali i oprezno.\nEh teško nama ! obećaše brzi stečaj a evo prođe tri godine a još ništa nikome , samo radnici gladni i vešto obespravljeni.\nradio sam u jednom velikom drvnom poduzeću u B. Koviljači koja je radila za Komgrap građevinsku stolariju koja je išla po cijeloj Jugoslaviji pa i u Libiju ,, radio sam u tehničkoj pripremi i znam da su serije za pojedine zgrade bile i preko tisuću komada , što vrata , prozora , velikih drvnih zidnih pregrada za balkonce ,, u Zagrebu se radilo za zgrade "srednjaci" . A sada je sve to tužno i žalosno\nVidim drzite pricu o kongrapu dugo samo da bi kao naudili Dodiku a ne objavljujete pricu o prvoj busotini koja ce MOZDA i donijeti nesto ovom narodu.......jeftino i neprofesionalno\nPoštovani RENE ako iz tih bušotina krene nafta, to če biti novo svjetsko čudo.\nkoje ces ti vjerovatno i dalje ismijavat\nMile je pravi zemunac Sve je to njegovo, tesko ovom narodu\nobecanje tesko radovanje cuj busotine nafte jos jedan novi vic od presjednika RS\nu aps, i brku stankovica i gazdu dodika!\nVjerujem da če Stankoviću, Vučić i Država Srbija dohakati, naravno i Miloradu Dodiku .\nNema im sada Tadica, Poslace njih Vucic gdje treba\nNije ni cudo sto se plase vlasti u Srbiji i ne smiju nista da im kazu,a najradije bi ih vidjeli na groblju!


NAJLEPŠE BAJKE ŠARLA PEROA - grupa autora | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 343459\nRaskošno ilustrovani klasici dečje književnosti, koji se nalaze u ovoj knjizi, učiniće da mališani postanu pravi knjigoljupci!\nMali čitaoci biće očarani likovima ovih bajki, kojima će se iznova i iznova vraćati. Čitajući ih, mališani će spoznati prave životne vrednosti, ali će i poželeti da svet učine boljim mestom.


Sirove veganske pljeskavice sa paradajzom - Recepti - Centar za prirodnu medicinu\nSirove veganske pljeskavice sa paradajzom\nSastojci: 1/2 šolje suncokreta potopljenog u vodi tokom noći 1/2 šolje badema potopljenog u vodi tokom noći 1/2 šolje lana 1/2 šolje sušenog paradajza potopljenog na 20 minuta u vodi 2 kašike jabukovog sirćeta 1/2 šolje peršuna so po želji Priprema: 1. Potopite suncokret i bademe u hladnoj vodi tokom noći (8 sati)....\nDa li mozemo umesto susenog paradajza koristiti svez? I koju kolicinu? Hvala.\nUkoliko koristite svež paradajz pljeskavice će imati previše tečnosti. Možete da probate sa nekim paradajzom koji ima dosta mesa samo se potrudite da odstranite onaj deo sa semenkama koji je pun tečnosti. Probajte da eksperimentišete sa količinom svežeg paradajza.


Vesti online / Sport / Tenis / Dubai: Zimonjić poražen u finalu\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Ajsam Ul Hak Kureši iz Pakistana nisu uspeli da osvoje titulu u dublu na turniru u Dubaiju, pošto su danas u finalu izgubili od indijsko-kanadskog para Rohan Bopana - Danijel Nestor sa 6:4, 6:1.\nStao na poslednjoj stepenici: Nenad Zimonjić\nSrpsko-pakistanski par nije imao pravi odgovor na igru raspoloženih protivnika, koji su zasluženo osvojili titulu. Predstoji finale u singlu u kojem se sastaju prvi i drugi teniser sveta Novak Đoković i Rodžer Federer. Ovo je bio poslednji meč našeg najboljeg dubl igrača sa Pakistancem.\nTurnir u Dubaiju igra se za nagradni fond od 2,5 miliona dolara.\nTENIS Zimonjić i Kureši uspešni u Dubaiju\nTENIS Srbin i Britanac nisu dobra kombinacija


09:35 >> 11:25\nTužioci su Dursta, kojem preti doživotni zatvor opisali kao bogatog i narcisoidnog psihopatu\nAmerički milioner Robert Durst na sudu u Los Anđelesu proglašen je juče krivim za ubistvo najbolje prijateljice Suzan Berman pre 21 godinu. Zbog toga mu preti doživotni zatvor, a povezuje se i sa još dva ubistva u proteklih 39 godina.\nKenedijev ubica na slobodi? I ovaj atentat prate teorije zavere, otkrivamo zašto se strahuje da je osuđen pogrešan čovek\nDurst (78), inače član jedne od najbogatijih njujorških porodica, koji se nalazio u zatvoru tokom suđenja, nije bio prisutan na čitanju presude jer je u izolaciji nakon što je bio u kontaktu sa zaraženim koronavirusom.\nSud će mu izreći kaznu 18. oktobra.\n#RobertDurst Jury Verdict Guilty\n— Multi 🚀 Streaming (@Multi_Streaming) September 17, 2021\nOn je slučajno priznao tri stara slučaja nerazrešenih ubistava tokom snimanja emisije HBO-a iz 2015. godine, tako što je dok je još nosio mikrofon nakon intervjua snimljen kako u toaletu sam sebi mrmlja u bradu “Što sam učinio? Ubio sam ih sve”.\nTužioci su Dursta, kojem preti doživotni zatvor opisali kao bogatog i “narcisoidnog psihopatu”, a optužen je da je ubio Bermanovu metkom u glavu kako bi prikrio nestanak svoje žene Ketlin, u Njujorku 1982. godine.\nDurstu se sudi da je ubio Bermanovu u njenoj kući u Kaliforniji, baš kada je bila spremna da ispriča policiji kako je pomogla u prikrivanju ubistva njegove supruge. Osim za ubistvo supruge i Bemranove, sumnjiči se i za smrt bivšeg komšije.\nOn je godinama bio osumnjičen za nestanak supruge, 29-godišnje studentkinje medicine, ali optužnica nikada nije bila podignuta.\nTužioci tvrde da je on ubio suprugu, a da je 18 godina kasnije odlučio da ubije Berman jer je otkrila drugima da mu je pomagala da prikrije taj zločin, odnosno dala mu je alibi. Tokom suđenja Durst je povezan i ubistvom suseda Morisa Bleka u Teksasu 2001.\nUhapšen dok je ulazio u hotel\nDurst je uhapšen je 2015. godine dok je ulazio u hotel u Nju Orleansu gde je bio prijavljen pod lažnim imenom.\nTo se dogodilo samo nekoliko sati pre emitovanja poslednje epizode dokumentarnog filma “The Jink: The Life and Deaths of Robert Durst”, u kojoj se suočio sa inkriminišućim dokazima i izneo ono što su tužioci rekli da je bilo priznanje.\nOva presuda predstavlja veliku pobedu vlasti koje su pokušale da Dursta stave iza rešetaka zbog ubistva u tri države.\nDurst je više puta bežao od zakona. Izbegao je istragu kada mu je žena nestala. Ali njegove nevolje ponovo su počele krajem 2000. godine kada su njujorške vlasti ponovo otvorile slučaj.\nNjegov advokat mu je rekao da bude spreman da bude optužen u ovom slučaju, a on je pobegao u Teksas, gde je iznajmio stan pod ženskim imenom – Doroti Siner. Čak se i pretvrao da je žena i to nema. Provaljen je nakon što je viđen da ulazi u toalet za muškarce, a jednom je dok je palio cigaretu uspeo da zapali i periku, koju je potom skinuo.\nO Durstu je snimljen i film 2010. godine u kojem igraju Rajan Gosling i Kirsten Danst. Prikazan je kao simpatičan lik, uprkos tome što je upleten u tri ubistva.\nMonstrum Brejvik ima neverovatan zahtev: Norveški masovni ubica ide na saslušanje\nPravoslavna crkva uništena je 11. septembra: Hram Svetog Nikole posle 20 godina ponovo otvorio svoja vrata (FOTO/VIDEO)\nNjujork presuda Robert Durst SAD Ubica\nNa Njujork za svega pet sati palo 50.000 olimpijskih bazena kiše!\nKolaps u Njujorku: Zbog jakog nevremena obustavljen saobraćaj, gradonačelnik proglasio vanredno stanje (VIDEO)\nBil Kozbi se oglasio posle ukidanja presude o zlostavljanju: "Hvala svim mojim obožavateljima"\nNjujork vakcinisao 70 odsto odraslih: Ukidaju se poslednje mere\nOsuđena posada osumnjičena za šverc 20 tona kokaina: Pomorac iz Kotora u zatvoru u Americi\nNapokon rešena misterija: Konačno otkriveno šta je pisalo na dlanu ubice Džordža Flojda kad su ga odvodili iz sudnice!\nPala nova optužba: Pomoćnica guvernera Njujorka kaže - Gurnuo mi je ruku ispod majice (VIDEO)\nUžas u Njujorku: Poginuo budući otac (28), eksplodirao uređaj za otkrivanje pola deteta!\nGuverner Njujorka žali što nisu davali prave brojke o umrlima u domovima


KFA SRBIJA - KFA SERBIA: Postovani Marsal Kim Jong Un primijo delegaciju Komunisticke partije Kine\nPostovani Marsal Kim Jong Un primijo delegaciju Komunisticke partije Kine\nKim Jong Un, prvi sekretar Radnicke partije Koreje, prvi predsednik Centralne Vojne Komisije Demokratske Narodne Republike Koreje i vrhovni komandant Korejske Narodne Armije, 30.11. 101 Juche (2012) godine primijo je delegate Komunističke partije Kine na čelu sa drugom Li Jianguom, članom Politbiroa Centalnog komiteta Komunističke parije Kine, i potpredsednikom Stalnog komiteta narodnog Kongresa Narodne Republike Kine.\nDrug Li Jianguo je tom prilikom dao dragom lideru Kim Jong Unu pismo od Si Jinpinga, generalnog sekretara Centalnog komiteta i predsednika Centalne vojne komisije Komunisticčke partije Kine.\nDrug Li Jianguo je izrazijo zahvalnost drugu Kim Jong Unu za prijem delegacije Komunisticke partije Kine.\nOn je izrazijo čestitke u ime Centralnog komiteta Komunisticke partije Kine i generalnog sekretara druga Si Jinpinga korejskom narodu zbog postignutih velikih uspeha i napora za izgradnju prosperitetne socijalističke nacije pod vođstvom Kim Jong Una.\nDemokratska Narodna Republika Koreja i Narodna Republika Kina su prijateljski susedi povezani istim planinama i rekama, rekao je on, dodajuci da je čvrsta politika partije i vlade Narodne Republike Kine da stalno povecava tradicijonalno veliko prijateljstvo, izmedju dve bratske socijalističke nacije.\nPostovani vodja Kim Jong Un se zahvalijo na govoru delegta Komunističke partije Kine, i toplo pozdravijo posetu delegata i čestitao Centalnom komitetu Komunističke Parije Kine na njihovom uspesnom 18. nacionalnom kongresu.On je izrazijo očekivanje i verovanje da ce bratski kineski narod zadrzati ekonomski rast i razvoj kao i poboljšanje standarda ljudi i tako postici strateski cilj za izgradnju prosperitetnog socijalističkog drustva, pod vođstvom Komunističke parije Kine i Si Jinpinga kao generalnog sekretara.\nDelegacija Komunističke partije Kine je na kraju sastanka predstavila poklon postovanom Marsalu Kim Jong Unu, dok je on izrazijo duboku zahvalnost na tome.\nОбјавио KFA SRBIJA у 14:00\nPostovani Marsal Kim Jong Un primijo delegaciju Ko...


Bolest desni: Činjenica ili fikcija | parodontax\nBOLEST DESNI - ČINJENICE ILI FIKCIJA?\nBolest desni pogađa ljude širom sveta, pri čemu oko 50% odraslih osoba iskusi gingivitis tokom svog života. Takođe postoje brojni mitovi o bolesti desni koji su vremenom nastali.\nOvo su neki od najčešćih mitova o bolesti desni sa kojima se možete susresti - zajedno sa nekoliko ključnih činjenica kojih treba da budete svesni kada su u pitanju uzroci i lečenje bolesti desni...\n1. KRVARENJE DESNI POGAĐA SAMO STARE LJUDE - MIT\nKrvarenje desni je uobičajen simptom bolesti desni, često prouzrokovan nagomilavanjem plaka oko, na i između Vaših zuba. Može da utiče na ljude svih uzrasta, iako se ređe ispoljava kod dece.\n2. POVUČENE DESNI NE MOGU DA SE VRATE - ČINJENICA\nDa li povučene desni mogu da se vrate u prvobitno stanje? Ne, povučene desni ne mogu da se vrate same. Redovno čišćenje koncem i korišćenje paste za zube sa fluoridom kao što je parodontax može da pomogne u sprečavanju nagomilavanja plaka, uzroka povlačenja desni.\n3. AGRESIVNO PRANJE ZUBA MOŽE DA PROUZROKUJE KRVARENJE DESNI - ČINJENICA\nPreviše agresivno pranje može da izazove krvarenje desni, ali ovo takođe može biti znak bolesti desni (gingivitis), tako da uvek razgovarajte sa Vašim stomatologom ako vidite krv u pljuvački nakon pranja zuba. Prilikom pranja zuba, važno je da ne koristite preveliki pritisak. Koristite ručnu ili električnu četkicu sa malom glavom i mekanim zaobljenim vlaknima, praveći pažljive kružne ili eliptične pokrete i vodeći posebnu pažnju o liniji desni (oblast gde se desni spajaju sa zubima). Takođe je preporučljivo da menjate četkicu na svaka tri meseca.\n4. BOLEST DESNI NIJE UVEK OZBILJNA - MIT\nGingivitis je prva faza bolesti desni i može se tretirati adekvatnim tretmanom i dobrom dnevnom rutinom za oralnu higijenu. Međutim, ako ga ne tretirate, on može prouzrokovati ozbiljniju bolest desni, koja se naziva periodontitis, koja je nepovratna, ne može se izlečiti i može, na kraju, imati za posledicu gubitak zuba.\n5. TREBA DA POSETIM STOMATOLOGA SAMO KADA POSTOJI PROBLEM - MIT\nAko sumnjate da imate bilo koji simptom bolesti desni, uključujući krv u pljuvački prilikom pranja zuba ili čišćenja konca za zube, razgovarajte sa Vašim stomatologom što je pre moguće. Međutim, takođe bi trebalo redovno da idete na preglede, po savetu stomatologa - čak i ako mislite da je sve u redu. Vaš stomatolog može uočiti indikatore bolesti desni pre nego što se razviju bilo koji simptomi, čime će Vam pomoći da zaustavite bolest desni pre nego što se pogorša.\nGingivitis je medicinski naziv za zapaljenje desni. Zapaljenje desni ima spektar simptoma i ne sme da bude ignorisano.


TATA JE PREVARIO MAMU SA NEKOM JEFTINOM ŽENOM…. – Kolaci specijaliteti\nTATA JE PREVARIO MAMU SA NEKOM JEFTINOM ŽENOM….\nTata je prevario mamu sa nekom jeftinom ženom, a mama mu je “oprostila” samo zbog mene, kako bih imala oba roditelja i kako se ne bih pokvarila. Žrtvovala je svoj život radi mene. BAREM SAM TAKO MISLILA.\nOd tada tatu naprosto mrzim, izbjegavam ga i ne komuniciramo nešto mnogo. Mama mi je bila sve, ali… neki dan sam je uhvatila… Ranije sam se vratila iz škole, a vrata spavaće su joj bila otvorena i vidjela je kako se preko skajpa “druži” sa nekim momčićem.\nNe mogu da vjerujem da je i mama ista kao i tata, žalosno koliko su pokvareni, ne znam zbog čega sve to rade, varaju jedno drugo. Jedva čekam da porastem i da ih napustim obadvoje. Sa koliko godina se može otići od roditelja, sada imam 12, ako neko zna?


Općina Centar izdvojila sredstva za webinar edukaciju učenika i roditelja o online nastavi | Sarajevo.ba\nKako su istakli direktori škola, online nastava predstavlja izazov kako za škole i za nastavnike, tako i za učenike i njihove roditelje. Online nastavi mora se pristupiti ozbiljno i sa sviješću o razlikama u informatičkoj pismenosti kako nastavnika tako i učenika. Praksa kao što je online nastava iziskuje adekvatno planiranje, a u nižim razredima i podršku roditelja. Online nastava zahtijeva dodatnu edukaciju za podizanje digitalnih kompetencija nastavnika. Nastavne materijale je potrebno prilagoditi kako učenici ne bi bili više opterećeni tokom online nastave nego tokom redovne nastave.\nUpoznavanje učenika i njihovih roditelja sa praksom i procedurom izvođenja online nastave kao i njihovim obavezama i odgovornostima.\nPokazati sa kakvim se problemima mogu suočiti učesnici realizacije online nastave.\nPružanje smjernica za stvaranje pozitivne klime za rad učenika prilikom korištenje digitalne platforme za realizaciju online nastave.\nRazbiti predrasude o umanjenju kvaliteta nastavnog procesa prilikom realizacije online nastave.\nUpoznavanje sa jednim od rješenja mrežne platforme i prezentacija mogućnosti koje nudi.\nOmogućiti roditeljima učenika besplatan pristup i korištenje resursa mrežne platforme za realizaciju online nastave.\nPružanje podrške pri korištenju mrežne platforme za realizaciju online nastave.\nWeb platforma i link će biti izrađeni do ponedjeljka, a o čemu će roditelji i učenici biti informirani putem web stranice Općine Centar, kao i dostupnih stranica na društvenim mrežama ove lokalne zajednice, te svih 12 osnovnih škola iz Centra, saopćeno je iz Općine Centar.


Između kanjona Boljetinske reke i okuke zvane Hladna voda, nailazimo na drugu veliku stenu – Greben. Lepotu i neobičnost ove stene mogu da vide samo oni koji plove Dunavom jer je magistralni put zaobilazi. "Stena Greben sazdana je od kamenih slojeva, koji su se taložili u doba jure", procena je geologa i speleologa Branislava Božovića. Njeni raznobojni slojevi nas podsećaju na prastare sklopljene knjige ili na presovane listove duvana, dok kupaste izbočine Grebena s izlomljenim plavkastim delovima deluju kao hramovi i pagode u neprohodnim džunglama Kambodže i Tajlanda. Ako Lepenski vir govori o životu i kulturi praistorijskih ljudi, onda ovaj kanjon na najbolji način svedoči o geološkom razvoju i velikim prirodnim silama koje su se ukrštale i prelamale tokom duge geološke istorije.\nAleksandar Spilkucić iz Prahova, iskusni ribolovac, kaže da je za lov na morune potrebno veliko znanje, i da je tajne lova učio od svog oca. "Moj otac Kosta je četrdeset godina radio kao đerdapski brodarac. Bilo je to pre podizanja brane, u vreme kad su Sipskim kanalom lokomotive na obali teglile parobrode vezane čeličnom sajlom. Đerdap je bio pun opasnih podvodnih stena, virova i jakih brzaka. Ma koliko bili iskusni, rečni kapetani, po važećim propisima, nisu mogli da samostalno upravljaju svojim lađama kroz Đerdap. Njihove brodove preuzimali su specijalno obučeni ljudi – locevi, i provodili ih kroz najopasnija mesta. Locevi su živeli u Tekiji koja je u prošlosti baš zbog njih bila poznata po gospodstvu, a tu se nalazio i ogranak britanskog Lojda", priča Aleksandar.\nIzgradnja hidroelektrane u mnogo čemu je promenila izgled klisure, dubinu reke, prilaze obalama ali i složeni eko-sistem. I pored brižljivih priprema kako bi brana napravila što manje štete, nekih ribljih vrsta više nema u tom delu toka Dunava. To je uticalo na promenu životnih i alaskih navika ovdašnjeg življa. U dubokim virovima Kazana milenijumima su se mrestile morune, jesetre i haringe, koje su dolazile iz Crnog mora. "Podizanjem hidroelektrane kod Kladova i Prahova", kaže Spilkucić, "presečeno je uzvodno putovanje morune i jesetre. Ta riba više ne može da dođe do nekadašnjih mrestilišta u Kazanu. U jesen i proleće, kad je vreme mresta, crnomorska riba stiže samo do betonskih stubova brane. Bukvalno "udara glavom o beton". Vrzma se i mresti između olupina nemačke ratne flotile potopljene tokom Drugog svetskog rata. U podvodnom groblju ima više od sto brodova. Tu je moruna samo naizgled lak plen za alase. Iskusna grupa od obično petoro ribara specijalnim priborom lovi morunu iz velikog čamca. Greška ne sme da se dogodi. Inače, odoše i riba i ribolovci na dno Dunava. Poslednja nesreća u lovu na morune dogodila se kod Prahova pre tri godine."


Poljoprivreda | Domaće životinje : Mesingane uzengije 18.10.2020 - ID 103360161 - KupujemProdajem\nPoljoprivreda | Domaće životinje > Konji i magarci > ID oglasa: #103360161 (postavljen: pre 6 dana)\nsirina 14 cm\nudobne, lagane. .\nKARRIMOR šuškavac 2XL veličina RESERVE\nFormax bullet carp feeder-5000\nSve kako smo se i dogovorili . Korisnik za svaku preporuku .\nBova, bokobran velika na duvanje duzine 55 cm crne boje BOVA


SRPSKI DOZVOLJENI MINUS NAJSKUPLJI U EVROPI - Radio Dunav\nKako pišu „Novosti“, prema podacima Evropske centralne banke (ECB) kamatna stopa na dozvoljeno prekoračenje po tekućim računima u zemljama EU, koje koriste evro kao valutu, je svega 6,09 odsto godišnje.\nList podseća da, dok su banke u Srbiji proteklih godina zaračunavale i po 40, 50 odsto na dozvoljene minuse, statistika ECB je pokazala da su, u proteklih osam godina, najviše kamate na minuse u evrozoni zabeležene u januaru 2012. godine – 8,43 odsto. U našoj zemlji toliko danas koštaju najjeftiniji keš zajmovi sa rokom otplate od maksimum 12 meseci.\nU Srbiji ukupno 4,9 miliona građana ima otvoren bar jedan tekući račun u banci, a dozvoljeni minus, koji je bio zamišljen da se „premosti“ jaz od jedne do druge plate ili penzije, pretvorio se u jednokratnu pozajmicu u koji ko jednom uđe teško iz duga izlazi.\nDodatni problem nastaje kada se klijent zaduži preko dozvoljenog minusa. Tada se račun „zacrveni“, a kamata skoči na pomenutih 72,6 odsto. Prema podacima kreditnog biroa pri Udruženju banaka Srbije, trenutno su u „crvenom“ 242.272 tekuća računa. Njihov dug je, navodi se, dostigao gotovo pet milijardi dinara, što je oko 40 miliona evra.\nTagged SRPSKI DOZVOLJENI MINUS NAJSKUPLJI U EVROPI\nAPATINSKE VODENICE I VODENIČARI\nFACEBOOK TESTIRA NOVU OPCIJU „DOWNVOTE“\nBEOVIZIJA 2018. – 17 PESAMA U KONKURENCIJI ZA PREDSTAVLJANJE SRBIJE NA EVROVIZIJI\n08.02.2018. 08.02.2018. admin\nдецембар 3, 2019 Прегледано 8.230 пута\nновембар 18, 2019 Прегледано 5.806 пута\nновембар 15, 2019 Прегледано 4.751 пута\nновембар 10, 2019 Прегледано 4.750 пута\nдецембар 1, 2019 Прегледано 3.676 пута\nТЕРАПЕУТСКИ ПАС ЛАРА У ПОСЕТИ СОМБОРСКИМ ОСНОВЦИМА\nТРИБИНА У СОМБОРУ- ПСИХОЛОШКА ПОДРШКА И ИНОВАЦИЈЕ У ЛЕЧЕЊУ УЗНАПРЕДОВАЛОГ РАКА ДОЈКЕ


Gruevski: Makedonija se nesporno kreće ka EU\nMakedonski premijer Nikola Gruevski izjavio je juče da je to što je Skoplje treći put dobilo preporuku za početak pristupnih pregovora sa EU najveće priznanje za pozitivan tok evrointegracija Makedonije i da se ta zemlja nesporno kreće ka Uniji.\nGruevski je u Vladi posle sastanka sa direktorkom u Direktoratu za proširenje EU Aleksandrom Kas Granjem, koja je predala Izveštaj o napretku Makedonije, poručio evropskom komesaru za proširenje Štefanu Fileu da makedonska vlada radi "ne sa jednim već sa tri srca".\nTo je bio njegov odgovor na Fileovu izjavu u Briselu da makedonska vlade treba da radi sa više, a ne sa "pola srca". Gruevski smatra da prenaglašavanje određenih primedbi koje se tiču sudstva, javne administracije i borbe protiv korupcije, kao i namerno izostavljanje prideva "makedonski" "ne pomaže, već odmaže u rešavanju problema evrointegracije" Skoplja.\nOn je dodao da "makedonska vlada radi na reformama, ali da je zemlja blokirana zbog neracionalnog virtualnog spora koji nije baziran na evropskim standardima".