Ažurnost suda u Knjaževcu ocenjena visokom ocenom (4,68) – Knjaževac vesti\nHome / Drugi pišu / Ažurnost suda u Knjaževcu ocenjena visokom ocenom (4,68)\nAžurnost suda u Knjaževcu ocenjena visokom ocenom (4,68)\nin Drugi pišu, Knjaževac, Obaveštenja, Timocka krajina, Vesti iz Knjazevca, Vesti iz Srbije, Zanimljivosti mart 27, 2015\t0 200 Views\nU Analizi rada sudova opšte i posebne nadležnosti – izveštajni period 01.01 – 31.12.2014 godini, među osnovnim sudovim, sa najboljim koeficijentom ažurnosti nalazi se osnovni sud u Knjaževcu sa ocenom (4,68).\nU svim sudovima u Republici Srbiji na početku 2014. godine bilo je ukupno 2.890.417 nerešenih predmeta, u toku izveštajnog perioda primljeno je 1.752.185 predmeta, tako da je ukupan broj predmeta u radu bio je 4.642.602.\nU toku 2014. godine rešeno je 1.793.212 predmeta, a ostalo je nerešeno 2.849.360 predmeta…\nIz navedenih podataka se vidi da su sudovi savladili priliv i da su rešili veći broj predmeta od broja predmeta koji su primili. Međutim, u odnosu na ukupno u radu, sudovi su rešili 38,63 odsto predmeta.\nU 2014. godini, najbolji koeficijent ažurnosti imali su osnovni sudovi u: Senti (4,02), Petrovcu na Mlavi (4,25), Subotici (4,30), Zaječaru (4,47), Požarevcu (4,54) i Knjaževcu (4,68), dok su najlošiji koeficijent ažurnosti imali: Prvi osnovni sud u Beogradu (107,58), osnovni sudovi u: Mladenovcu (60,88), Čačku (44,73), Obrenovcu (39,05) i Bujanovcu (35,23).\nAko se ukupni rezultati rada svih sudova porede sa 2013. godinom uočava se da su sudovi u 2014. godini primili 2,70 odsto manje predmeta, da su imali u radu 6,39 odsto manje predmeta i da su rešili 13,99 odsto manje predmeta. Na kraju izveštajnog perioda ostalo im je nerešeno 0,88 odsto manje predmeta u odnosu na kraj 2013. godine.\nU sudovima opšte nadležnosti u toku 2014. godine ukupan broj predmeta u radu bio je 3.390.375 predmeta, primljeno je 1.005.602 predmeta, rešeno 1.090.093 predmeta, a ostalo je nerešeno 2.300.252 predmeta, od toga 1.797.155 starih predmeta prema datumu inicijalnog akta…\nDa bi se dala pravilna i potpuna analiza stanja u srpskom sudstvu nisu dovoljni samo navedeni statistički podaci, broj nerešenih i rešenih predmeta i slično. Ovo posebno imajući u vidu promene procesnih zakona vezane za izmene nadležnosti (deo nadležnosti apelacionih sudova prešao je na više sudove…), uvođenjem novog pravnog sredstva kojim se štiti ustavom garantovano pravo građana na pravnu zaštitu u razumnom roku, zbog čega je gotovo nemoguće vršiti uporednu analizu u odnosu na prethodni izveštajni period.\nTakođe, nužno je posmatrati te statističke podatke prema realnom vremenu rada sudova, kada su mogli u punom kapacitetu da vrše svoju funkciju ustanovljenu Ustavom i zakonom.\nS tim u vezi, neophodno je reći da je od 01.01.2014. godine ustanovljena nova mreža sudova, koja je u svakom slučaju usporila rad sudova u januaru i februaru 2014. godine. Bilo je nužno obrazovati novoformirane sudove, izvršiti migraciju predmeta.\nTakođe, zbog odluke Advokatske komore Srbije najmanje četiri meseca advokati nisu učestvovali u suđenju (septembar – decembar 2014. godine i nekoliko dana u junu 2014. godine).\nTo su objektivne okolnosti koje su onemogućavale sudove da rade u punom kapacitetu. Ove navode potvrđuje činjenica da su apelacioni sudovi za 25 odsto smanjili broj starih predmeta, Upravni sud za 52,38 odsto, Privredni apelacioni sud za 78,75 odsto (predmeti stariji od deset godina po inici]alnom aktu) i za 81,77 odsto (predmeti stariji od pet godina po inici]alnom aktu) dok predmeta starijih od dve godine nema, zatim Prekršajni apelacioni sud, s obzirom na izmenjenu nadležnost od 1. marta 2014. godine primio je 2.198 starih predmeta od čega je rešio 93 odsto, a radi se o sudovima koji su bili najmanje „pogođeni“ neučestvovanjem advokata u suđenju.\nUpravo to je bila tendenci]a programa rešavanja starih predmeta koja nije ostvarena zbog navedenih objektivnih razloga, jer navedeni rezultati nisu ostvareni u višim i osnovnim sudovima čiji je rad najviše „vezan“ za učešće advokata u suđenju.\nNo, i pored toga u višim sudovima je procenat meritorno rešenih predmeta visok – 75,60 odsto, što je u odnosu na 2013. godinu više za 1,40 odsto i što upućuje na zaključak da su rešavani “stari predmeti“, a u osnovnim sudovima broj nerešenih predmeta je u odnosu na 2013. godinu smanjen za 3,06 odsto, a takva tendenci]a smanjenja broja nerešenih predmeta je i kod sudova posebne nadležnosti što se vidi iz već navedenih statističkih podataka.\nDakle, s obzirom na izloženo, zaključak je da su sudovi, odnosno sudije u izveštajnom periodu dobro radile i uložile maksimalan napor kako bi se smanjio broj zaostalih nerešenih predmeta, posebno onih starih, u okolnostima u kojima su radili. Povećanje ažurnosti, efikasan i kvalitetan rad sudova jedino može povratiti poverenje građana u rad sudova i popraviti njihovu percepciju o tom radu. Kako bi se to ostvarilo, očekujem i da svi nadležni organi i institucije koji su određeni za nosioce mera utvrđenih Akcionim planom za sprovođenje Nacionalne strategije reforme pravosuđa, dosledno sprovedu sve aktivnosti i da ćemo samo zajedničkim radom postići željene rezultate i time se približiti evropskim standardima u poštovanju ljudskih prava i sloboda i stvoriti pre svega nezavisno, efikasno, nepristrasno i odgovorno sudstvo.\n(Ceo dokument u PDF formatu: ANALIZA RADA SUDOVA OPŠTE I POSEBNE NADLEŽNOSTI ZA 2014. GODINU, VRHOVNI KASACIONI SUD mart 2015. godine )\nNadležnost apelacionog suda regulisana je članovima 8a i 24. Zakona o uređenju sudova.\nU apelacionim sudovima na početku izveštajnog perioda u svim materijama bilo je ukupno nerešenih 25.962 predmeta, primljeno je 61.290 predmeta, odnosno u radu je bilo 87.252, rešeno je 66.817 predmeta, što je u odnosu na 2013. godinu kada je rešeno 82.274 predmeta za 18,79 odsto manje. Ostalo je nerešeno na kraju izveštajnog perioda 20.435 predmeta, što je za 5.527 (21,29 odsto ) predmeta manje u odnosu na 2013. godinu.\nNa početku izveštajnog perioda u ovim sudovima u pretežno sudećim materijama bilo je ukupno nerešenih 25.598 predmeta, primljeno je 52.089 predmeta, odnosno u radu je bilo 77.687, rešeno je 58.674 predmeta, što je u odnosu na 2013. godinu kada je rešeno 78.387 predmeta 25,15 odsto manje. Ostalo je nerešeno na kraju izveštajnog perioda 19.013 predmeta, što je za 6.585 predmeta manje u odnosu na 2013. godinu, odnosno 25,72 odsto manje nerešenih predmeta.\nU 2014. godini apelacioni sudovi su u svim materijama imali, od ukupno 20.435 nerešenih predmeta, 14.703 starih predmeta prema datumu inicijalnog akta a 5.376 prema datumu prijema u sud. U pretežno sudećim materijama u apelacionim sudovima broj nerešenih predmeta bio je 19.013, od čega je prema datumu inicijalnog akta bilo 14.489 predmeta, a 5.336 prema datumu prijema u sud.\nPrema podacima o ukupnim rezultatima rada u svim materijama najveći ukupan priliv imao je Apelacioni sud u Beogradu 20.000 predmeta, Apelacioni sud u Kragujevcu 15.383 predmeta, Apelacioni sud u Novom Sadu je primio ukupno 13.346 predmeta i Apelacioni sud u Nišu 12.561 predmet, a u pretežno sudećim materijama Apelacioni sud u Beogradu 16.565 predmeta, Apelacioni sud u Kragujevcu je primio ukupno 12.992 predmeta, Apelacioni sud u Novom Sadu je primio ukupno 11.730 predmeta i Apelacioni sud u Nišu 10.802 predmeta.\nNajveći prosečan priliv predmeta po sudiji u svim materijama imao je Apelacioni sud u Kragujevcu (35,86), zatim Apelacioni sud u Nišu (30,05), Apelacioni sud u Novom Sadu (29,59) i Apelacioni sud u Beogradu (23,92), a u pretežno sudećim materijama Apelacioni sud u Kragujevcu (30,28), Apelacioni sud u Novom Sadu (26,01), Apelacioni sud u Nišu (25,84) i Apelacioni sud u Beogradu (20,08).\nUkupan prosečni priliv predmeta po sudiji, u apelacionim sudovima, u 2014. godini u odnosu na 2013. godinu, u svim materijama, bio je manji za 12,62 predmeta, s tim što je u Apelacionom sudu u Beogradu manji za 18,80 predmeta, u Apelacionom sudu u Novom Sadu za 11,67, u Apelacionom sudu u Nišu 10,88 i u Apelacionom sudu u Kragujevcu 3,53 predmeta, a u pretežno sudećim materijama, bio je manji za 14,75 predmeta, s tim što je u Apelacionom sudu u Beogradu manji za 20,97 predmeta, u Apelacionom sudu u Novom Sadu za 13,55, u Apelacionom sudu u Nišu 10,44 i u Apelacionom sudu u Kragujevcu 8,05 predmeta.\nNajveći procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu u svim materijama imao je Apelacioni sud u Nišu (89,23 odsto), Apelacioni sud u Novom Sadu (86,11 odsto), Apelacioni sud u Kragujevcu (73,16 odsto) i Apelacioni sud u Beogradu (67,39 odsto), a u pretežno sudećim materijama imao je Apelacioni sud u Nišu (88,59), Apelacioni sud u Novom Sadu (85,94 odsto), Apelacioni sud u Kragujevcu (70,94 odsto) i Apelacioni sud u Beogradu (66,22 odsto).\nNajviše prosečno mesečno rešenih predmeta po sudiji u svim materijama imao je Apelacioni sud u Novom Sadu (35,47), Apelacioni sud u Nišu (34,10), Apelacioni sud u Kragujevcu (31,13) i Apelacioni sud u Beogradu (27,77), a u pretežno sudećim materijama imao je Apelacioni sud u Novom Sadu (32,02), Apelacioni sud u Nišu (30,03), Apelacioni sud u Kragujevcu (26,14) i Apelacioni sud u Beogradu (24,81).\nProsečan broj rešenih predmeta po sudiji, u apelacionim sudovima, u 2014. godini u odnosu na 2013. godinu, u svim materijama, bio je manji za 9,56 predmeta, s tim što je najmanje rešeno u Apelacionom sudu u Beogradu, 12,88 predmeta manje po sudiji, zatim u Apelacionom sudu u Nišu 10,67, u Apelacionom sudu u Kragujevcu 6,29 i u Apelacionom sudu u Novom Sadu 6,13 predmeta, a u pretežno sudećim materijama, bio je manji za 11,30 predmeta, s tim što je u Apelacionom sudu u Beogradu manji za 14,24 predmeta, u Apelacionom sudu u Kragujevcu 10,31 predmeta, u Apelacionom sudu u Nišu 10,19 i u Apelacionom sudu u Novom Sadu za 8,11.\nOd ukupno rešenih predmeta u svim materijama, najveći procenat meritorno rešenih imao je Apelacioni sud u Nišu (88,44 odsto), Apelacioni sud u Novom Sadu (85,23 odsto), Apelacioni sud u Kragujevcu (85,07 odsto) i Apelacioni sud u Beogradu (81,00 odsto), a u pretežno sudećim materijama imao je Apelacioni sud u Nišu (92,26 odsto), Apelacioni sud u Novom Sadu (89,87 odsto), Apelacioni sud u Kragujevcu (88,86 odsto) i Apelacioni sud u Beogradu (86,03 odsto).\nU 2014. godini, najbolji koeficijent ažurnosti u svim materijama imao je Apelacioni sud u Nišu (1,51), zatim Apelacioni sud u Novom Sadu (2,13), pa Apelacioni sud u Kragujevcu (3,50), a najlošiji koeficijent ažurnosti imao je Apelacioni sud u Beogradu (6,18), a u pretežno sudećim materijama imao je Apelacioni sud u Nišu (1,65), zatim Apelacioni sud u Novom Sadu (2,22), pa Apelacioni sud u Kragujevcu (3,89), a najlošiji koeficijent ažurnosti imao je Apelacioni sud u Beogradu (6,93).\nKoeficijent ažurnosti svih apelacionih sudova u 2014. godini u svim materijama iznosio je 3,67 tako da je isti pogoršan u odnosu na rezultate ostvarene u 2013. godini, kada je koeficijent ažurnosti svih apelacionih sudova bio 3,43, odnosno za 0,24 manji u odnosu na 2014. godinu, a u pretežno sudećim materijama iznosio je 4,02 tako da je isti pogoršan u odnosu na rezultate ostvarene u 2013. godini, kada je koeficijent ažurnosti svih apelacionih sudova bio 3,56, odnosno za 0,46 manji u odnosu na 2014. godinu.\nNa kraju izveštajnog perioda najviše nerešenih predmeta u svim materijama ostalo je u Apelacionom sudu u Beogradu (11.235), zatim u Apelacionom sudu u u Kragujevcu (4.900), u Apelacionom sudu u Novom Sadu (2.580) i u Apelacionom sudu u Nišu (1.720), a u pretežno sudećim materijama ostalo je u Apelacionom sudu u Beogradu (10.441), zatim u Apelacionom sudu u u Kragujevcu (4.593), u Apelacionom sudu u Novom Sadu (2.363) i u Apelacionom sudu u Nišu (1.616).\nGrađanska materija Gž\nAnalizom rada apelacionih sudova u posmatranom izveštajnom periodu utvrđeno je da su u opštoj građanskoj materiji, najveći priliv predmeta po sudiji imali u Apelacionom sudu u Kragujevcu 35,72 predmeta, da je u istom sudu prosečno rešeno 26,50 tih predmeta po sudiji, od čega je 87,27 odsto rešeno meritornom odlukom. U Apelacionom sudu u Nišu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 30,84 predmeta, prosečno rešeno po sudiji 29,27 predmeta, od čega meritorno 86,09 odsto. U Apelacionom sudu u Novom Sadu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 22,44 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 24,22 predmeta, od čega meritorno 80,60 odsto. Najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji bio je Apelacionom sudu u Beogradu, 19,29 predmeta, gde je prosečno rešen po sudiji 23,91 predmet, od čega meritorno 84,87 odsto.\nPoređenjem podataka sa izveštajem o radu svih apelacionih sudova za 2013. godinu uočeno je da je u toku 2014. godine došlo do smanjenja priliva predmeta po sudiji za 1,18, da je prosečan broj rešenih predmeta po sudiji veći u 2014. godini za 1,6, da je procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu veći za 2,42 odsto u toku 2014. godine, da je procenat meritornih odluka u odnosu na broj rešenih predmeta po sudiji veći za 0,67 odsto u odnosu na 2013. godinu i da je prosečno „ukupno u radu“ predmeta po sudiji za 1,06 predmeta veći u odnosu na 2013. godinu.\nAnalizom rada apelacionih sudova u materiji radnih sporova u posmatranom izveštajnom periodu utvrđeno je da su najveći priliv predmeta po sudiji imali u Apelacionom sudu u Kragujevcu 45,12 predmeta, da je u istom sudu prosečno rešeno 35,23 predmeta po sudiji, od čega je 92,49 odsto rešeno meritornom odlukom. U Apelacionom sudu u Nišu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 36,16 predmeta, prosečno rešeno po sudiji 37,04 predmeta, od čega meritorno 94,71 odsto. U Apelacionom sudu u Novom Sadu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 34,40 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 41,43 predmeta, od čega meritorno 92,79 odsto. Najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji bio je Apelacionom sudu u Beogradu, 27,66 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 32,42 predmeta, od čega meritorno 76,15 odsto.\nPoređenjem podataka sa izveštajem o radu svih apelacionih sudova za 2013. godinu uočeno je da je u toku 2014. godine došlo do smanjenja priliva predmeta po sudiji za 0,62, da je prosečan broj rešenih predmeta po sudiji veći u 2014. godini za 2,88, da je procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu veći za 0,51 odsto u toku 2014. godine, da je procenat meritornih odluka u odnosu na broj rešenih predmeta po sudiji veći za 1,85 odsto u odnosu na 2013. godinu i da je prosečno „ukupno u radu“ predmeta po sudiji za 3,75 predmeta veći u odnosu na 2013. godinu.\nAnalizom rada apelacionih sudova u porodičnim sporovima u posmatranom izveštajnom periodu utvrđeno je da su najveći priliv predmeta po sudiji imali u Apelacionom sudu u Kragujevcu 7,67 predmeta, da je u istom sudu prosečno rešeno 7,72 predmeta po sudiji, od čega je 93,37 odsto rešeno meritornom odlukom. U Apelacionom sudu u Nišu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 7,08 predmeta, prosečno rešeno po sudiji 7,21 predmeta, od čega meritorno 89,92 odsto. U Apelacionom sudu u Novom Sadu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 5,65 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 5,83 predmeta, od čega meritorno 89,70 odsto. Najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji bio je Apelacionom sudu u Beogradu, 2,11 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 2,19 predmeta, od čega meritorno 85,39 odsto.\nPoređenjem podataka sa izveštajem o radu svih apelacionih sudova za 2013. godinu uočeno je da je u toku 2014. godine došlo do smanjenja priliva predmeta po sudiji za 0,92, da je prosečan broj rešenih predmeta po sudiji manji u 2014. godini za 0,75, da je procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu veći za 1,52 u toku 2014. godine, da je procenat meritornih odluka u odnosu na broj rešenih predmeta po sudiji veći za 2,03 odsto u odnosu na 2013. godinu i da je prosečno „ukupno u radu“ predmeta po sudiji manji za 0,85 predmeta u odnosu na 2013. godinu.\nKrivična materija Kž1\nAnalizom rada apelacionih sudova u Kž1 materiji u posmatranom izveštajnom periodu utvrđeno je da su najveći priliv predmeta po sudiji imali u Apelacionom sudu u Kragujevcu 8,89 predmeta, da je u istom sudu prosečno rešeno 10,35 predmeta po sudiji, od čega je 81,42 odsto rešeno meritornom odlukom. U Apelacionom sudu u Novom Sadu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 8,74 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 18,38 predmeta, od čega meritorno 95,71 odsto. U Apelacionom sudu u Nišu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 7,40 predmeta, prosečno rešeno po sudiji 16,45 predmeta, od čega meritorno 94,28 odsto. Najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji bio je Apelacionom sudu u Beogradu, 5,43 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 9,48 predmeta, od čega meritorno 95,35 odsto.\nPoređenjem podataka sa izveštajem o radu svih apelacionih sudova u ovoj materiji za 2013. godinu uočeno je da je u toku 2014. godine došlo do smanjenja priliva predmeta po sudiji za 19 predmeta, da je prosečan broj rešenih predmeta po sudiji manji u 2014. godini za 15,93, da je procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu veći za 12,1 u toku 2014. godine, da je procenat meritornih odluka u odnosu na broj rešenih predmeta po sudiji manji za 7,25 u odnosu na 2013. godinu i da je prosečno „ukupno u radu“ predmeta po sudiji manji za 21,88 predmeta u odnosu na 2013. godinu.\nAnalizom rada apelacionih sudova u Kž2 materiji utvrđeno je da su najveći priliv predmeta po sudiji imali u Apelacionom sudu u Novom Sadu 12,04 predmeta, da je u istom sudu prosečno rešeno 12,70 predmeta po sudiji, od čega je 96,52 odsto rešeno meritornom odlukom. U Apelacionom sudu u Beogradu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 8,94 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 9,55 predmeta, od čega meritorno 97,60 odsto. U Apelacionom sudu u Kragujevcu prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 7,09 predmeta, prosečno rešeno po sudiji 7,15 predmeta, od čega meritorno 90,90 odsto. Najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji bio je Apelacionom sudu u Beogradu, 5,85 predmeta, prosečno je rešeno po sudiji 6,41 predmeta, od čega meritorno 94,91 odsto.\nPoređenjem podataka sa izveštajem o radu svih apelacionih sudova u ovoj materiji za 2013. godinu uočeno je da je u toku 2014. godine došlo do smanjenja priliva predmeta po sudiji za 9,32 predmeta, da je prosečan broj rešenih predmeta po sudiji manji u 2014. godini za 8,96, da je procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu veći za 2,31 u toku 2014. godine, da je procenat meritornih odluka u odnosu na broj rešenih predmeta po sudiji manji za 3,39 u odnosu na 2013. godinu i da je prosečno „ukupno u radu“ predmeta po sudiji manje za 9,46 predmeta u odnosu na 2013. godinu.\nMaterija zaštite prava na suđenje u razumnom roku\nAnalizom rada apelacionih sudova u materiji zaštite prava na suđenje u razumnom roku u posmatranom izveštajnom periodu (od 22.05.2014. godine kada su sudovi počeli da postupaju u ovim predmetima), utvrđeno je da su apelacioni sudovu primili ukupno, odnosno da je ukupno bilo u radu 3.809 predmeta u ovoj materiji, od čega je rešeno 2.923 predmeta (76,74 odsto od ukupnog broja), a nerešenih je ostalo 886 predmeta. Razvrstano po materiji primljeno je ukupno 2.416 R4 g predmeta, 205 R4 k predmeta i 1.188 R4 r predmeta, od čega je ukupno rešeno 1.885 R4 g predmeta ili 78 odsto (od ukupnog broja rešenih predmeta, meritorno je rešeno 184 – 9,76 odsto, a na drugi način 1.701 predmet), 186 R4 k predmeta ili 90,73 odsto (od toga meritorno 47 -25,26 odsto, a na drugi način 139 predmeta) i 852 R4 r predmeta ili 71,71 odsto od ukupnog broja rešenih predmeta (od toga meritorno 151 – 17,72 odsto, a na drugi način 701 predmet).\nNajveći ukupni priliv ovih predmeta imao je Apelacioni sud u Beogradu – 1.910 predmeta, Apelacioni sud u Kragujevcu sa ukupno 925 predmeta, zatim Apelacioni sud u Nišu sa ukupno 614 predmeta i Apelacioni sud u Novom Sadu sa ukupno 360 predmeta.\nPo materijama, najveći priliv R4g predmeta imao je Apelacioni sud u Beogradu sa 1.155 predmeta (od čega je rešeno 778 predmeta – 61 meritorno a 717 na drugi način), Apelacioni sud u Kragujevcu sa 678 predmeta (od čega je rešeno 586 predmeta – 41 meritorno a 545 na drugi način), zatim Apelacioni sud u Nišu sa 314 predmeta (od čega je rešeno 276 predmeta – 48 meritorno a 228 na drugi način) i Apelacioni sud u Novom Sadu sa 269 predmeta (od čega je rešeno 245 predmeta – 34 meritorno a 211 na drugi način).\nNajveći priliv R4 k predmeta imao je Apelacioni sud u Beogradu sa 87 predmeta (od čega je rešeno 82 predmeta – 14 meritorno a 68 na drugi način), Apelacioni sud u Kragujevcu sa 49 predmeta (od čega je rešeno 46 predmeta – 17 meritorno a 29 na drugi način), zatim Apelacioni sud u Nišu sa 47 predmeta (od čega je rešeno 40 predmeta – 9 meritorno a 31 na drugi način) i Apelacioni sud u Novom Sadu sa 22 predmeta (od čega je rešeno 18 predmeta – 7 meritorno a 11 na drugi način).\nNajveći priliv R4 r predmeta imao je Apelacioni sud u Beogradu sa 668 predmeta (od čega je rešeno 436 predmeta – 76 meritorno a 360 na drugi način), Apelacioni sud u Kragujevcu sa 198 predmeta (od čega je rešeno 140 predmeta – 32 meritorno a 108 na drugi način), zatim Apelacioni sud u Nišu sa 253 predmeta (od čega je rešeno 212 predmeta – 24 meritorno a 188 na drugi način) i Apelacioni sud u Novom Sadu sa 69 predmeta (od čega je rešeno 64 predmeta – 19 meritorno a 45 na drugi način).\nNadležnost višeg suda regulisana je članom 8a i 23. Zakona o uređenju sudova i članom 4. stav 2. Zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava.\nU periodu od 01.01. do 31.12.2014. godine, u višim sudovima primljeno je ukupno 112.879 predmeta u svim materijama iz Zakonom utvrđene nadležnosti, odnosno 58.977 predmeta u pretežno sudećim materijama, a iz prethodnog izveštajnog perioda preneto je 32.466 odnosno 21.632 predmeta u pretežno sudećoj materiji, tako da je ukupan broj predmeta u radu bio 145.345 odnosno 80.609 u pretežno sudećoj materiji. Od navedenog broja rešeno je ukupno 109.037, a nerešenih je ostalo 36.308 predmeta u svim materijama, dok je u pretežno sudećim materijama ukupno rešeno 57.025 predmeta, a ostalo kao nerešeno 23.584 predmeta. Treba napomenuti da je u pretežno sudećim materijama u 2013. godini bila i materija Ki (istraga), koja je prešla u nadležnost tužilaštva izmenama Zakonika o krivičnom postupku, a od 2014. godine kao pretežno sudeća, uvedena je Kž1 materija.\nU odnosu na 2013. godinu, uočava se da je u toku 2014. godine primljeno veći broj predmeta i to za 507, a ukupan broj predmeta u radu bio je manji za 6.985. U toku 2014. godine, ukupno je rešeno 10.925 predmeta manje nego u prethodnom izveštajnom periodu, a na kraju 2014. godine ostao je veći broj ukupno nerešenih predmeta i to za 3.940.\nPrema izveštaju o radu sudova za period od 01.01. do 31.12.2014. godine, najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su: Viši sud u Novom Sadu (55,79), zatim Viši sud u Novom Pazaru (50,82), Viši sud u Kragujevcu (47,62), Viši sud u Vranju (41,25) i Viši sud u Somboru (39,82), dok je najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji evidentiran u Višem sudu u Negotinu (16,30), zatim u Višem sudu u Prokuplju (19,23), Višem sudu u Šapcu (19,69), Višem sudu u Smederevu (20,47), kao i Višem sudu u Kosovskoj Mitrovici (1,07). Navedeni podaci ukazuju da je u svim višim sudovima prosečan priliv predmeta po sudiji u 2014. godini iznosio 31,48 predmeta, što je za 2,12 predmeta po sudiji manje nego 2013. godine. Međutim, priliv predmeta po sudiji u 2013. godini kretao se u rasponu od 2,05 do 60,18, dok je u 2014. godini prosečan priliv predmeta po sudiji bio u rasponu od 1,07 do 55,79.\nPrema podacima o rezultatima rada na nivou svih viših sudova, broj prosečno rešenih predmeta po sudiji, u 2014. godini, je 30,41. Sudovi koji imaju najveći prosečan priliv predmeta po sudiji, imaju i najveći broj rešenih predmeta po sudiji, tako da je, po sudiji, najviše rešio: Viši sud u Novom Pazaru (50,18), zatim Viši sud u Kragujevcu (47,34), Viši sud u Novom Sadu (47,31), Viši sud u Vranju (44,15) i Viši sud u Somboru (43,47), dok je najmanji broj rešenih predmeta po sudiji evidentiran u Višem sudu u Negotinu (16,74), zatim u Višem sudu u Prokuplju (17,40), Višem sudu u Šapcu (20,60) i u Višem sudu u Pirotu (21,36) i Višem sudu u Kosovskoj Mitrovici (0,98).\nBroj prosečno rešenih predmeta po sudiji na nivou svih viših sudova, u 2014. godini manji je nego u 2013. godini, za 5,46 predmeta po sudiji, ali se broj predmeta po sudiji u 2013. godine kretao u rasponu od 2,15 do 67,35, dok je u 2014. godini prosečan broj rešenih predmeta po sudiji bio u rasponu od 0,98 do 50,18.\nNajveći procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu imao je Viši sud u Valjevu (95,56 odsto), zatim Viši sud u Užicu (94,68 odsto), Viši sud u Negotinu (94,23 odsto), Viši sud u Pančevu (92,76 odsto) i Viši sud u Jagodini (92,69 odsto), dok je najveći procenat meritorno rešenih predmeta, u odnosu na broj rešenih predmeta, imao Viši sud u Kragujevcu (84,60 odsto), zatim Viši sud u Šapcu (84,32 odsto), Viši sud u Kosovskoj Mitrovici (84,03), Viši sud u Valjevu (83,88 odsto), Viši sud u Užicu (81,67 odsto) i Viši sud u Leskovcu (80,02 odsto).\nNajmanji procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu imao je Viši sud u Beogradu (57,35 odsto), zatim Viši sud u Novom Sadu (60,81 odsto), Viši sud u Prokuplju (74,50 odsto), Viši sud u Zrenjaninu (75,34 odsto), Viši sud u Kosovskoj Mitrovici (75,80 odsto) i Viši sud u Čačku (79,90 odsto), a najmanji procenat meritorno rešenih predmeta ima Viši sud u Novi Pazar (57,29 odsto), zatim Viši sud u Vranju (60,13 odsto), Viši sud u Pančevu (67,11 odsto), Viši sud u Zrenjaninu (69,02 odsto) i Viši sud u Požarevcu (70,09 odsto).\nU toku 2014. godine po sudovima je rešeno od 57,35 odsto do 95,56 odsto od ukupnog broja predmeta u radu, a procenat ukupno rešenih predmeta u višim sudovima u odnosu na broj predmeta u radu, u 2014. godini smanjen je na 75,02 odsto, odnosno za 3,73 odsto u odnosu na 2013. godinu.\nProcenat meritorno rešenih predmeta u 2014. godini, po sudovima je bio u rasponu od 57,29 odsto do 84,60 odsto, a procenat meritorno rešenih predmeta u svim višim sudovima u 2014. godini povećan je na 75,66 odsto, odnosno za 1,40 u odnosu na 2013. godinu.\nU 2014. godini, najbolji koeficijent ažurnosti imali su Viši sud u Valjevu (0,50), Viši sud u Užicu (0,61), Viši sud u Negotinu (0,69), Viši sud u Jagodini,\nPančevi i Požarevcu (0,87), a najlošiji koeficijent ažurnosti imali su Viši sud u Beogradu (7,47), zatim Viši sud u Novom Sadu (6,01), Viši sud u Prokuplju (3,41), Viši sud u Zrenjaninu (3,31) i Viši sud u Kosovska Mitrovica (3,24).\nKoeficijent ažurnosti svih viših sudova u 2014. godini iznosio je 3,54, tako da je isti poboljšan u odnosu na rezultate ostvarene u 2013. godini, kada je koeficijent ažurnosti svih viših sudova bio 3,17, odnosno za 0,37 viši u odnosu na 2013. godinu.\nKada je reč o nerešenim starim predmetima na kraju izveštajnog perioda, 31.12.2014. godine, ostalo je kao nerešeno 2.422 svih starih predmeta prema datumu prijema u sud i 14.739 nerešena stara predmeta prema datumu podnošenja inicijalnog akta (u odnosu na ukupan broj svih nerešenih predmeta koji je 36.308).\nIz navedenih podataka se vidi da je na kraju 2014. godine, na nivou svih viših sudova, povećan ukupan broj nerešenih starih predmeta prema datumu inicijalnog akta u odnosu na 2013. godinu, i to za 1.476 predmeta, odnosno za 10,01 odsto .\nGrađanska materija P\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 2.212 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 2,31 predmeta. Od ukupno rešenih 1.425 predmeta, meritorno je rešeno 570 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 1,49 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 1.816 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je veći za 17,90 odsto.\nU P materiji najveći priliv predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (11.123), Novom Sadu (229), Nišu (88), Leskovcu (66), Pančevu (65) i Kragujevcu (62). U odnosu na 2013. godinu priliv predmeta u ovoj materiji uglavnom je bio veći, u većini sudova.\nNajveći prosečan priliv po sudiji imali su viši sudovi u Novom Sadu (20,82), Beogradu (12,76), Kragujevcu (2,82), Čačku (1,95) i Subotici (1,52). Poređenjem ovih podataka u odnosu na 2013. godinu, priliv je povećan u većini viših sudova.\nNajmanji priliv predmeta imali su Viši sud u Negotinu (6), Viši sud u Vranju (10), Viši sud u Zaječaru (17), Viši sud u Kruševcu (19) i Viši sud u Pirotu (20), dok Viši sud u Kosovskoj Mitrovici nije imao predmete u ovoj materiji, a najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji imali su Viši sud u Negotinu (0,27), Viši sud u Zaječaru (0,31), Viši sud u Vranju i Požarevcu (0,45) i Viši sud u Kraljevu (0,73).\nViši sud u Beogradu imao je najveći broj rešenih predmeta (652) od čega je procenat meritorno rešenih (36,96 odsto). Sledi Viši sud u Novom Sadu (178) ukupno rešenih predmeta, od čega je meritorno rešenih (50,00 odsto), zatim Viši sud u Leskovcu (65) ukupno rešenih predmeta, od čega meritorno rešenih (4,62 odsto) i Viši sud u Nišu (61) ukupno rešenih predmeta, od čega meritorno rešenih (49,18 odsto). Najviše meritorno rešenih predmeta, u odnosu na ukupno rešenih predmeta, imao je Viši sud u Kraljevu (77,59 odsto), u Jagodini (64,00 odsto), i u Pirotu i Kruševcu (57,14 odsto).\nNajviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Novom Sadu (16,18), Beogradu (7,41), Kragujevcu (2,14), Čačku (1,32) i Prokuplju (1,23).\nNajmanje ukupno rešenih predmeta imao je Viši sud Negotinu (9), zatim viši sudovi u Zaječaru i Somboru (po 11), viši sudovi u Vranju i Šapcu (po 13) i Viši sud u Kosovskoj Mitrovici (1). Najmanje meritorno rešenih predmeta imao je Viši sud u Leskovcu (4,62 odsto), Viši sud u Valjevu (16,67 odsto) i Viši sud u Čačku (20,69 odsto).\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 43.323 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 36,81 predmeta. Od ukupno rešenih 42.179 predmeta, meritorno je rešeno 37.357 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 35,84 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 52.028 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 16,73 odsto.\nU Gž materiji najveći priliv predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (10.706), Novom Sadu (4.719), Nišu (3.351), Leskovcu (3.028) i Kragujevcu (2.006). Ovaj podatak je u odnosu na 2013. godinu ostao uglavnom nepromenjen.\nNajveći prosečan priliv po sudiji imali su viši sudovi u Novom Sadu (143,00), Vranju (78,23), Beogradu (69,52), Kragujevcu (60,79) i u Valjevu (58,12).\nPoređenjem ovih podataka u odnosu na 2013. godinu, priliv je povećan u 17 viših sudova, a neznatno smanjen u ostalih 9 viših sudova.\nNajmanji priliv predmeta imali su Viši sud u Kosovskoj Mitrovici (54), Viši sud u Negotinu (408), Viši sud u Novom Pazaru (534), Viši sud u Prokuplju (579), Viši sud u Subotici (662) i najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji imaju Viši sud u Kosovskoj Mitrovici (0,98), Viši sud u Negotinu (12,36), Viši sud u Pančevu (12,85), Viši sud u Prokuplju (17,55), Viši sud u Zaječaru (18,38) i Viši sud u Požarevcu (18,94). Ovaj podatak je u odnosu na 2013. godinu ostao delimično nepromenjen.\nViši sud u Beogradu imao je najveći broj rešenih predmeta (8.556) od čega je broj meritorno rešenih (7.964). Sledi Viši sud u Nišu sa 3.593 ukupno rešenih predmeta, od čega meritorno rešenih 3.074, zatim Viši sud u Leskovcu 3.183 ukupno rešenih predmeta, od čega meritorno rešenih 2.934 i Viši sud u Novom Sadu 3.125 ukupno rešenih predmeta, od čega meritorno rešenih 2.861.\nNajviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Novom Sadu (94,70), Vranju (92,50), Kragujevcu (64,94), Kruševcu (64,05) i Valjevu (58,12). U odnosu na 2013. godinu uočava se da je u tim sudovima znatno povećan broj prosečno rešenih predmeta po sudiji.\nNajmanje ukupno rešenih predmeta imao je Viši sud Negotinu (453), zatim Viši sud Prokuplju (543), Viši sud u Pirotu (702), Viši sud u Novom Pazaru (707), Viši sud u Zrenjaninu (756) i Viši sud u Kosovskoj Mitrovici (52). U tim sudovima je najmanji broj meritorno rešenih i najmanje rešenih predmeta po sudiji.\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 2.831 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 2,86 predmeta. Od ukupno rešenih 3.418 predmeta, meritorno je rešeno 2.979 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 3,45 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 2.860 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je neznatno smanjen.\nNajveći priliv predmeta u ovoj materiji imali su viši sudovi u Beogradu (745), Nišu (296), Kragujevcu (280), Zaječaru (237) i Somboru (177) predmeta. Najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Kragujevcu (8,48), Somboru (8,05), Vranju (6,36), Novom Sadu (5,18) i Beogradu (4,84), a svi ostali sudovi imaju manji prosečan priliv po sudiji. U 2014. godini nije bilo priliva ovih predmeta u višim sudovima u Kraljevu, Novom Pazaru, Pirotu, Prokuplju, Užicu i Čačku.\nNajveći broj rešenih predmeta (uključujući i broj meritorno rešenih) imaju viši sudovi u Beogradu, Nišu, Kragujevcu i Zrenjaninu, a najveći broj prosečno rešenih predmeta po sudiji imaju viši sudovi u Beogradu (8,53), Kragujevcu (8,48), Somboru (8,36), Vranju (5,82) i Novom Sadu (5,55), dok u svim ostalim višim sudovima prosečno je rešeno manje od pet predmeta po sudiji. U odnosu na 2013. godinu, kada je broj rešenih predmeta u ovoj materiji bio 3.280 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 138 predmeta.\nUkoliko izuzmemo sudove koji nisu imali priliv (viši sudovi u Kraljevu, Novom Pazaru, Pirotu, Prokuplju, Užicu i Čačku) najmanje prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Požarevcu (0,56), Negotinu (1,00), Šapcu (1,04), Pančevu (1,11), Smederevu (1,15) i Kosovskoj Mitrovici (0,25).\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 777 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 0,98 predmeta. Od ukupno rešenih 834 predmeta, meritorno je rešeno 768 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 1,05 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 966 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 189 predmeta.\nNajveći priliv predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (272), Kragujevcu (81), Požarevcu (52) i Novom Sadu (50). Najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Kragujevcu (2,45), Novom Sadu (2,27), Beogradu (1,77) i Sremskoj Mitrovici (1,64).\nU 10 viših sudova nije bilo priliva, pa samim tim nije bilo ni prosečnog priliva predmeta po sudiji.\nNajveći broj ukupno rešenih predmeta (uključujući i meritorno rešene) imaju Viši sud Beogradu (319), Viši sud u Kragujevcu (81), Viši sud u Novom Sadu (53), Viši sud Požarevcu (53) i Viši sud u Smederevu (49). Ako posmatramo prosečno rešene predmete po sudiji onda najviše rešeno predmeta po sudiji su imali viši sudovi u Kragujevcu (2,45), Novom Sadu (2,41), Beogradu (2,07), Sremskoj Mitgrovici (1,73) i Smederevu (1,48), dok su ostali sudovi rešavali manje od jednog predmeta po sudiji.\nKrivična materija Ki\nKako je istraga prešla u nadležnost tužilaštva, izmenom Zakonika o krivičnom postupku od 01.10.2013. godine, sudovi su prestali da primaju predmete istrage, a postupali su u 2014. godini, samo u nerešenim predmetima.\nNa početku izveštajnog perioda, 01. 01. 2014. godine na nivou svih viših sudova bilo je nerešenih 367 predmeta u ovoj materiji, u toku 2014. godine primljeno je 34 predmeta, a 0,44 predmeta je bio prosečan priliv predmeta po sudiji. Ukupno u radu bilo je 507 predmeta, ukupno je rešeno 356 predmeta, od čega je meritorno rešeno 309 predmeta. Na kraju posmatranog izveštajnog perioda u radu je ostao nerešen 151 predmet.\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 3.221 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 2,79 predmeta. Od ukupno rešenih 2.514 predmeta, meritorno je rešeno 1.848 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 2,18 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 3.403 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je neznatno smanjen.\nU K materiji najveći ukupan priliv predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (1.014), Novom Sadu (304), Nišu (201) i Kragujevcu (158), a najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Beogradu (5,76), Novom Sadu (4,61), Nišu (4,57), Novom Pazaru (4,09) i Kragujevcu (3,59).\nNajmanji ukupan priliv predmeta imaju viši sudovi Negotinu (29), Požarevcu (38), Užicu (42) i Novom Pazaru (45), a Viši sud u Kosovskoj Mitrovici nije imao predmeta u ovoj materiji. Sudovi koji imaju najmanji prosečni priliv predmeta po sudiji bili su viši sudovi u Negotinu (0,88), Valjevu i Kruševcu (1,25), Šapcu (1,35).\nUkupno rešeno predmeta u ovoj materiji na nivou svih viših sudova u 2014. godini bio je 2.514 predmeta, što je u odnosu na 2013. godinu, kada je bilo ukupno rešeno 4.853 predmeta, manje za 2.339 predmeta.\nNajveći ukupan broj rešenih predmeta imaju viši sudovi u Beogradu (888), Novom Sadu (231), Nišu (148), Kragujevcu (107) i Smederevu (102). Najviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imaju viši sudovi u Beogradu (5,05), Novom Sadu (3,50), Nišu (3,36), Novom Pazaru (3,18) i Požarevcu (3,00). Najveći procenat meritorno rešenih predmeta imaju Viši sud u Požarevcu (96,97 odsto), Viši sud u Negotinu (95,24 odsto), Viši sud u Smederevu (94,12 odsto), Viši sud u Kruševcu (93,75 odsto), Viši sud u Šapcu (93,10 odsto).\nNajmanje ukupno rešenih predmeta imaju viši sudovi u Kosovskoj Mitrovici (1), Negotinu (21), Užicu (24), Pirotu (30), Požarevcu (33) i Novom Pazaru (35). Najmanje prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su i to: viši sudovi u Kosovskoj Mitrovici (0,02), Negotinu (0,64), Kruševcu (0,87), Šapcu (0,88), Pirotu (0,91) i Subotici (0,95). Najmanji procenat meritorno rešenih predmeta imaju Viši sud u Jagodini (49,40 odsto), Viši sud u Novom Pazaru (51,43 odsto), Viši sud u Pančevu (63,49 odsto), Viši sud u Novom Sadu (64,50 odsto), i Viši sud u Beogradu (66,10 odsto) dok Viši sud u Kosovskoj Mitrovici nije imao meritorno rešenih predmeta u ovoj materiji.\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta na nivou svih viših sudova u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 3.958 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 10,58 predmeta. Od ukupno rešenih 3.721 predmeta, meritorno je rešeno 3.460 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 9,95 predmeta.\nU Kž1 materiji najveći ukupan priliv predmeta imali su viši sudovi u Kragujevcu (927) u Beogradu (849), Jagodini (439) i Valjevu (431), a najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Kragujevcu (42,14), Pančevu (16,09), Beogradu (15,44), Jagodini (13,30) i Valjevu (13,06).\nNajmanji ukupan priliv predmeta imali su viši sudovi u Subotici (2,09), Smederevu (3,00) i Prokuplju (3,11), dok viši sudovi u Vranju, Kosovskoj Mitrovici, Kruševcu, Nišu, Zaječaru, Požarevcu, Zrenjaninu, Negotinu, Leskovcu, Somboru, Kraljevu, Pirotu, Užicu i Šapcu nisu primili ni jedan predmet u ovoj materiji.\nNajveći ukupan broj rešenih predmeta imali su viši sudovi u Kragujevcu (884), Beogradu (761), Jagodini (437) i Valjevu (430), od čega meritornom odlukom rešeno je najviše u višim sudovima u Kragujevcu (839), u Beogradu (699), Jagodini (417) i Valjevu (344). Najmanje ukupno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Subotici (75 a primio je 92), Novom Pazaru (78 a primio 79) i Smederevu (97 a primio je 99).\nNajviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Kragujevcu (40,18), Pančevu (15,91), Beogradu (13,84), Jagodini (13,24) i Valjevu (13,03). Najmanje prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Subotici (1,70), Smederevu (2,94) i Prokuplju (3,02).\nNajviši procenat meritorno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Subotici (100 odsto), Novom Sadu (98,84 odsto), Sremskoj Mitrovici (97,82), Prokuplju (96,99 odsto) i Pančevu (96,57 odsto). Najmanji procenat meritorno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Valjevu (80,00 odsto) Čačku (88,96) i Novom Pazaru (89,74 odsto), dok četrnaest sudova nije imalo meritorno rešenih odluka u ovoj materiji.\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 3.092 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 7,21 predmeta. Od ukupno rešenih 2.696 predmeta, meritorno je rešeno 2.101 predmet. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 6,28 predmeta U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 3.656 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 564 predmeta.\nU Kim materiji najveći ukupan priliv predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (514), Novom Sadu (380) i Zrenjaninu (314), a najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Zrenjaninu (28,55), Novom Sadu (17,27), Kragujevcu (15,09) i Beogradu (11,68). Najmanji ukupan priliv imaju viši sudovi u Negotinu (27), Požaarevcu (48), Smederevu (53), dok najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji imali su viši sud u Smederevu (2,41), Negotinu (2,45), Šapcu (2,64), a Viši sud u Kosovskoj Mitrovici nije primio ni jedan predmet u ovoj materiji.\nNajveći ukupan broj rešenih predmeta imaju viši sudovi u Beogradu (511), Novom Sadu (353), Zrenjaninu (273) i Kragujevcu (170), koji su imali i najveći broj meritornih odluka, u Višem sudu u Beogradu (442 – 86,50 odsto), Novom Sadu (279 – 79,04 odsto), Zrenjaninu (171 – 62,64 odsto) i Kragujevcu (160 – 94,12 odsto). Najmanje ukupno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Novom Pazaru (3), Negotinu (22) i Požarevcu (31). Najmanji procenat meritorno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Vranju (50,91 odsto), Čačku (56,60 odsto i u Leskovcu (58,06 odsto).\nNajviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Zrenjaninu (24,82), Novom Sadu (16,05), Kragujevcu (15,45) i Beogradu (11,61). Najmanje prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Novom Pazaru (0,27), Šapcu (1,68) i Smederevu (1,86).\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih viših sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 1.775 predmeta, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 3,94 predmeta. Od ukupno rešenih 1.663 predmeta, meritorno je rešeno 1.437 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih viših sudova bilo je 3,69 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 2.559 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 784 predmeta.\nU Km materiji najveći ukupan priliv predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (348), Novom Sadu (219), Zrenjaninu (145) i Kragujevcu (116), a najveći prosečan priliv po sudiji imali su viši sudovi u Zrenjaninu (13,18), Kragujevcu (10,55), Novom Sadu (9,95) i Beogradu (7,91). Najmanji ukupan priliv predmeta imali su viši sudovi u Negotinu (16), Novom Pazaru (18), Šapcu (29), Pirotu (29) i Požarevcu (30), a najmanji prosečni priliv predmeta po sudiji imali su viši sudovi u viši sudovi u Leskovcu (1,09), Šapcu (1,32), Negotinu (1,45) i Smederevu (1,55). Viši sud u Kosovskoj Mitrovici nije primio nijedan Km predmet.\nNajveći ukupan broj rešenih predmeta imali su viši sudovi u Beogradu (316), Novom Sadu (251), Zrenjaninu (136) i Kragujevcu (110). Najviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u Zrenjaninu (12,36), Novom Sadu (11,41), Kragujevcu (10,00) i Beogradu (7,18). Najveći procenat meritorno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Novom Pazaru, Požarevcu, Prokuplju, Subotici, Užicu i Šapcu (100 odsto).\nNajmanje ukupno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Novom Pazaru (1), Negotinu (13), Požarevcu (22) i Čačku (24). Najmanje prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su viši sudovi u viši sudovi u Novom Pazaru (0,09), Šapcu i Negotinu (1,18) i Smederevu (1,77). Najmanji procenat meritorno rešenih predmeta imali su viši sudovi u Vranju (70,00 odsto), Leskovcu (76,67 odsto), Zaječaru (78,79 odsto) i Sremskoj Mitrovici (79,01 odsto).\nAnalizom rada viših sudova u materiji zaštite prava na suđenje u razumnom roku u posmatranom izveštajnom periodu (od 22.05.2014. godine kada su sudovi počeli da postupaju u ovim predmetima) utvrđeno je da su viši sudovu primili ukupno, odnosno da je ukupno bilo u radu 3.022 predmeta u ovoj materiji, od čega je rešeno 1.965 predmeta (65,02 odsto od ukupnog broja), a nerešenih je ostalo 1.057 predmeta. Razvrstano po materiji primljeno je ukupno 2.111 R4i predmeta, 178 R4k predmeta i 733 R4p predmeta, od čega je ukupno rešeno 1.263 R4i predmeta ili 59,82 odsto (od toga meritorno 700 – 55,42 odsto, a na drugi način 563 predmeta), 147 R4k predmeta ili 82,58 odsto (od toga meritorno 76 -51,70 odsto, a na drugi način 71 predmet) i 555 R4p predmeta, ili 75,71 odsto od ukupnog broja rešenih predmeta (od toga meritorno 177 – 31,89 odsto, a na drugi način 378 predmeta).\nNajveći ukupni priliv predmeta u materijama za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku imao je Viši sud u Beogradu – 455 predmeta, Viši sud u Čačku sa ukupno 370 predmeta, zatim Viši sud u Kraljevu sa ukupno 324 predmeta, Viši sud u Kruševcu sa 232 predmeta, Viši sud u Leskovcu sa ukupno 227 predmeta i Viši sud u Vranju sa ukupno 175 ovih predmeta.\nPo materijama, najveći priliv R4i predmeta imao je Viši sud u Čačku sa 322 predmeta (od čega je rešeno 155 predmeta – 135 meritorno a 20 na drugi način), Viši sud u Kraljevu sa 318 predmeta (od čega je rešeno 45 predmeta – 41 meritorno a 4 na drugi način), zatim Viši sud u Beogradu sa 233 predmeta (od čega je rešeno 61 predmet – 5 meritorno a 56 na drugi način) i Viši sud u Leskovcu sa 170 predmeta (od čega je rešeno 108 predmeta – 13 meritorno a 95 na drugi način). Najmanji priliv R4i predmeta imao je Viši sud u Subotici sa 2 predmeta (od čega je rešeno 2 predmeta – 1 meritorno a 1 na drugi način), Viši sud u Kosovskoj Mitrovici sa 4 predmeta (od čega je rešeno 2 predmeta – nijedan meritorno a 2 na drugi način), zatim Viši sud u Valjevu sa 5 predmeta (od čega je rešeno 4 predmeta – 4 meritorno) i Viši sud u Požarevcu sa 7 predmeta (od čega je rešeno 7 predmeta – 6 meritorno a 1 na drugi način).\nNajveći priliv R4k predmeta imao je Viši sud u Beogradu sa 37 predmeta (od čega je rešeno 23 predmeta – 15 meritorno a 8 na drugi način), Viši sud u Smederevu sa 18 predmeta (od čega je rešeno 17 predmeta – 8 meritorno a 9 na drugi način), zatim Viši sud u Nišu i Viši sud u Jagodini sa 14 predmeta (od čega je rešeno, u Nišu 12 predmeta\n– 11 meritorno a 1 na drugi način, a u Jagodini rešeno je 14 predmeta, 11 meritorno a 3 na drugi način), Viši sud u Kragujevcu sa 12 predmeta (od čega je rešeno 5 predmeta – 2 meritorno a 3 na drugi način) i Viši sud u Užicu sa 11 predmeta (od čega je rešeno 11 predmeta – 6 meritorno a 5 na drugi način). Ostali viši sudovi imali su priliv manji od 10 predmeta, s tim da viši sudovi u Kraljevu, Pirotu, Prokuplju, Somboru i Kosovskoj Mitrovici nisu primili ni jedan predmet u ovoj materiji.\nNajveći priliv R4p predmeta imao je Viši sud u Beogradu sa 185 predmeta (od čega je rešen 91 predmet – 8 meritorno a 83 na drugi način), Viši sud u Smederevu sa 103 predmeta (od čega je rešeno 95 predmeta – 29 meritorno a 66 na drugi način), zatim Viši sud u Kruševcu sa 62 predmeta (od čega je rešeno 48 predmeta – 6 meritorno a 42 na drugi način) i Viši sud u Sremskoj Mitrovici sa 61 predmetom (od čega je rešeno 47 predmeta\n– 13 meritorno a 34 na drugi način). Najmanji priliv R4p predmeta imao je Viši sud u Valjevu sa 1 predmetom (rešen je meritorno), Viši sud Kosovskoj Mitrovici nije primio ni jedan predmet u ovoj materiji, viši sudovi u Kraljevu i Zaječaru sa 6 predmeta (od čega je u Kraljevu rešeno 6 predmeta – 2 meritorno a 4 na drugi način, a u Zaječaru ukupno je rešeno 5 predmeta, svi rešeni na drugi način), zatim Viši sud u Subotici sa 7 predmeta (od čega je rešeno svih 7 predmeta na drugi način).\nU periodu od 02.01.2014. do 31.12.2014. godine, u osnovnim sudovima primljeno je ukupno 822.272 predmeta u svim materijama, odnosno 222.445 predmeta u pretežno sudećim materijima, a iz prethodnog izveštajnog perioda preneto je 2.324.528 predmeta, tako da je ukupan broj predmeta u radu bio 3.146.800 predmeta u svim sudećim materijama, odnosno 449.579 u pretežno sudećim materijama. Od navedenog broja rešeno je ukupno 906.843 predmeta, odnosno 220.701 u pretežno sudećim materijama, a nerešenih je ostalo 2.239.927 predmeta, odnosno 228.863 u pretežno sudećim materijama. Meritorno je rešeno 610.414, odnosno 151.424 predmeta u pretežno sudećim materijama.\nTreba napomenuti da su u pretežno sudećim materijama u 2013. godini bili predmeti u materijama P, K, Ki, O, P1, a u 2014. su razmatrane samo materije P, P1, P2 i K, i da je Ki materija, zbog izmene Zakonika i krivičnom postupku prešla u nadležnost tužilaštava od 01.10.2013. godine.\nU odnosu na 2013. godinu, uočava se da je u toku 2014. godine primljen manji broj predmeta i to za 79.465 (8,81 odsto), a manji je bio i ukupan broj predmeta u radu za 310.017 (8,97 odsto). U toku 2014. godine, ukupno je rešeno 239.396 (20,89 odsto) predmeta manje nego u prethodnom izveštajnom periodu, a na kraju 2014. godine ostao je manji broj ukupno nerešenih predmeta i to za 70.651 (3,06 odsto).\nPrema izveštaju o radu sudova za period od 02.01. do 31.12.2014. godine, najveći prosečan priliv predmeta po sudiji, u svim materijama, imali su: Osnovni sud u Loznici (417,32), Osnovni sud u Vrbasu (120,32), Osnovni sud u Pirotu (114,08), Osnovni sud u Lazarevcu (108,75), Osnovni sud u Lebanu (107,93) i Osnovni sud u Kikindi (103,34), dok je najmanji prosečan priliv predmeta po sudiji bio u osnovnim sudovima u: Dimitrovgradu (19,22), Priboju (32,91), Bujanovcu (33,08), Šidu (34,04), Prokuplju (35,92) i Kosovskoj Mitrovici (13,24), prema tome u 2014. godini prosečan priliv predmeta po sudiji bio u rasponu od 19,22 (13,24 K. Mitrovica) do 417,32.\nPrema podacima o rezultatima rada na nivou svih osnovnih sudova, broj prosečno rešenih predmeta po sudiji, u 2014. godini, u svim materijama, je 65,12, a u pretežno sudećoj materiji 19,39. Kada je reč o broju prosečno rešenih predmeta po sudiji najviše predmeta rešio je Osnovni sud u Loznici (525,64), zatim Osnovni sud u Užicu (119,54), Osnovni sud u Pirotu (119,26), Osnovni sud u Kikindi (116,91),Osnovni sud u Vrbasu (111,93), Osnovni sud u Lebanu (106,36), Osnovni sud u Obrenovcu (105,76) i Osnovni sud u Valjevu (101,76), dok je najmanji broj prosečno rešenih predmeta u osnovnim sudovima u: Dimitrovgradu (21,45), Priboju (33,30), Bujanovcu (34,33), Šidu (35,35), Prokuplju (36,94) i Kosovskoj Mitrovici (11,25), prema tome, u 2014. godini prosečan broj rešenih predmeta po sudiji bio u rasponu od 21,45, (11,25) do 525,64.\nU 2014. godini u osnovnim sudovima, u svim materijama, bilo je 28,82 odsto rešeno predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu, što je manje za 4,34 odsto, u odnosu na 2013. godinu, kada je bio 33,16 odsto.\nNajveći procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu, u svim materijama, imao je Osnovni sud u Subotici (74,75), Osnovni sud u Požarevcu (73,43 odsto), Osnovni sud u Senti (73,42 odsto), Osnovni sud u Zaječaru (71,75 odsto) i Osnovni sud u Vršcu (70,97 odsto). Najmanji procenat rešenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta u radu u 2014. godini, u svim materijama, imao je Prvi osnovni sud u Beogradu (8,62 odsto), Osnovni sud u Mladenovcu (17,07 odsto), Osnovni sud u Čačku (23,04 odsto), Osnovni sud u Obrenovcu (24,37 odsto), Osnovni sud u Bujanovcu (24,47 odsto) i Osnovni sud u Novom Pazaru (25,90 odsto).\nOd ukupno rešenih predmeta u svim materijama u 2014. godini, posmatrano na nivou svih osnovnih sudova, procenat meritorno rešenih predmeta bio je 67,31 odsto, a u 2013. godini 71,96 odsto, što je za 4,65 odsto u odnosu na 2013. godinu.\nNajveći procenat meritorno rešenih predmeta, u svim materijama, imao je Osnovni sud u Mionici (82,08 odsto), zatim Osnovni sud u Zaječaru (81,23 odsto), Osnovni sud u Velikom Gradištu (79,81 odsto), Osnovni sud u Dimitrovgradu (79,49 odsto), Osnovni sud u Ubu (79,24 odsto) i Osnovni sud u Prokuplju (79,21 odsto). Najmanji procenat meritorno rešenih predmeta, u svim materijama, imali su osnovni sudovi u: Despotovcu (34,88 odsto), Užicu (43,98 odsto), Surdulici (45,30 odsto), Ivanjici (46,99 odsto) i Valjevu (47,63 odsto).\nKoeficijent ažurnosti na nivou svih osnovnih sudova u 2014. godini, u svim materijama, bio je 29,96, a u prethodnoj godini 28,19 tako da je u odnosu na rezultate ostvarene u 2013. godini, koeficijent ažurnosti osnovnih sudova u posmatranom izveštajnom periodu veći za 1,77.\nKada je reč o nerešenim starim predmetima u 2014. godini, na kraju izveštajnog perioda, ostalo je ukupno 2.239.927 nerešenih predmeta, od čega su 8.972 starih predmeta prema datumu prijema u sud i 1.765.617 predmeta prema datumu inicijalnog akta.\nIz navedenih podataka se vidi da je na kraju 2014. godine, na nivou svih osnovnih sudova smanjen broj nerešenih predmeta u odnosu na 2013. godinu i to za 3,06 odsto .\nU ovoj vrsti materije u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je bilo 113.019 primljeno predmeta, na nivou svih osnovnih sudova, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 18,89 predmeta. Od ukupno rešenih 101.844 predmeta, meritorno je rešeno 61.189 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 17,02 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 142.378 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 29 359 predmeta odnosno 20,62 odsto.\nUkupan broj nerešenih predmeta u ovoj materiji na kraju izveštajnog perioda bio je 125.998 predmeta, od čega je 34.593 starih predmeta prema datumu inicijalnog akta, što je 10.525 nerešenih predmeta više nego 2013. godine, odnosno 3.472 više nerešenih starih predmeta prema datumu inicijalnog akta na kraju izveštajnog perioda.\nNajveći ukupan priliv predmeta imali su Prvi osnovni sud u Beogradu (19.604), Osnovni sud u Novom Sadu (9.062), Osnovni sud u Nišu (6.217), Osnovni sud u Leskovcu (5.248), dok su najveći priliv predmeta po sudiji imali Osnovni sud u Pirotu (50,75), Osnovni sud u Prijepolju (47,55), Osnovni sud u Velikoj Plani (34,05) i Treći osnovni sud u Beogradu (32,45).\nNajmanji ukupan priliv predmeta imali su Osnovni sud u Priboju (146), Osnovni sud u Dimitrovgradu (197), Osnovni sud u Majdanpeku (255), Osnovni sud u Šidu (260) i Osnovni sud u Kosovskoj Mitrovici (85), dok je najmanji priliv predmeta po sudiji zabeležen u Osnovnom sudu u Priboju (6,64), Osnovnom sudu u Sjenici (7,32), Osnovnom sudu u Šidu (7,88), Osnovnom sudu u Negotinu (8,81), Osnovnom sudu u Staroj Pazovi (8,85) i Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (0,70).\nNajviše rešenih predmeta po sudiji imao je Osnovni sud u Pirotu (45,61), a potom Osnovni sud u Kraljevu (34,09), Osnovni sud u Velikoj Plani (28,56), Osnovni sud u Prijepolju (27,09) i Treći osnovni sud u Beogradu (26,21). Od ukupnog broja rešenih predmeta u ovoj materiji, najveći procenat meritornih odluka doneo je Osnovni sud u Ubu (80,16 odsto), Osnovni sud u Dimitrovgradu (77,35 odsto), Osnovni sud u Petrovcu na Mlavi (76,68 odsto) i Osnovni sud u Raškoj (76,04 odsto).\nNajmanje rešenih predmeta po sudiji imao je Osnovni sud u Sjenici (4,61), Osnovni sud u Priboju (5,77), Osnovni sud u Velikom Gradištu (7,52) i Osnovni sud u Kosovskoj Mitrovici (0,50), dok je najmanji procenat meritorno rešenih predmeta zabeležen u Osnovnom sudu u Despotovcu (26,31 odsto), Osnovnom sud u Lebanu (33,33 odsto), Trećem osnovnom sudu u Beogradu (38,27 odsto), i Drugom osnovnom sudu u Beogradu (38,82 odsto).\nU ovoj vrsti materije ukupno primljeno predmeta, na nivou svih osnovnih sudova, u posmatranom izveštajnom periodu bilo je 36.751 predmet, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 10,88 predmeta. Od ukupno rešenih 34.147 predmeta, meritorno je rešeno 24.223 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 10,11 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 43.597 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 6.846 predmeta odnosno 15,70 odsto.\nUkupan broj nerešenih predmeta u ovoj materiji na kraju izveštajnog perioda bio je 41.322 predmeta, od čega je 10.465 starih predmeta prema datumu inicijalnog akta, što je 1.716 nerešenih predmeta više nego 2013. godine, odnosno 325 više nerešenih starih predmeta prema datumu inicijalnog akta na kraju izveštajnog perioda.\nU materiji radnih sporova najveći broj predmeta primljen je u Osnovnom sudu u Lazarevcu (4.361), Osnovnom sudu u Nišu (2.936), Prvom osnovnom sudu u Beogradu (2.776), Osnovnom sudu u Novom Sadu (2.260), dok je najveći priliv predmeta po sudiji bio u Osnovnom sudu u Lazarevcu (66,08), Osnovnom sudu u Velikoj Plani (52,00), Osnovnom sudu u Prijepolju (48,18) i u Osnovnom sudu u Vranju (37,32).\nNajmanji ukupan broj predmeta u ovoj materiji bio je u Osnovnom sudu u Petrovcu na Mlavi (28), u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu (32) i u Osnovnom sudu u Senti (37), dok je najmanji priliv predmeta po sudiji zabeležen je u Osnovnom sudu u Petrovcu na Mlavi (0,64), Osnovnom sudu u Senti (1,12), Osnovnom sudu u Mionici (1,34) i u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu (1,45).\nNajveći broj rešenih predmeta po sudiji bio je u Osnovnom sudu u Prijepolju (43,09), ali je samo 23,21 odsto rešeno meritornom odlukom, zatim u Osnovnom sudu u Velikoj Plani (42,09), kod koga je evidentiran procenat od 64,15 odsto predmeta rešenih meritornom odlukom, u Osnovnom sudu u Lazarevcu (34,88), Osnovnom sudu u Kragujevcu (33,71) i u Osnovnom sudu u Leskovcu (32,03). Najmanji broj rešenih predmeta po sudiji, u istom periodu zabeležen je u Osnovnom sudu u Petrovcu na Mlavi (0,84), Osnovnom sudu u Ubu (1,00), Osnovnom sudu u Senti (1,06), Osnovnom sudu u Mionici (1,09) i u Osnovnom sudu u staroj Pazovi (1,45).\nNajveći procenat meritornih odluka u odnosu na ukupan broj rešenih predmeta u radnim sporovima, zabeležen je u Osnovnom sudu u Priboju (92,17 odsto), u Osnovnom sudu u Bačkoj Palanci (89,80 odsto), u Osnovnom sudu u Vrbasu (89,32 odsto) i u Osnovnom sudu u Kuršumliji (88,73 odsto), dok je procenat najmanje meritorno rešenih predmeta zabeležen u Osnovnom sudu u Despotovcu (20,75 odsto), Osnovnom sudu u Prijepolju (23,21 odsto), Osnovnom sudu u Majdanpeku (25,00 odsto) i u Osnovnom sudu u Brusu (31,40 odsto).\nU ovoj vrsti materije u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je bilo primljeno 36.720 predmeta, na nivou svih osnovnih sudova, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 12,74 predmeta. Od ukupno rešenih 35.410 predmeta, meritorno je rešeno 24.778 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 12,29 predmeta.\nU ovoj građanskoj materiji najveći broj predmeta primljen je u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (2.405), Drugom osnovnom sudu u Beogradu (2.330), Trećem osnovnom sudu u Beogradu (2.153), Osnovnom sudu u Novom Sadu (2.111), dok je najveći priliv predmeta po sudiji bio u Drugom osnovnom sudu u Beogradu (105,91), Prvom osnovnom sudu u Beogradu (54,66), Trećem osnovnom sudu u Beogradu (48,93) i u Osnovnom sudu u Novom Sadu (38,38).\nNajmanji ukupan broj primljenih predmeta u ovoj materiji bio je u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu (16), u Osnovnom sudu u Priboju (60), u Osnovnom sudu u Gornjem Milanovcu (77) i u Osnovnom sudu u Mionici (83), dok je najmanji priliv predmeta po sudiji zabeležen je u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu (1,45), Osnovnom sudu u Surdulici (1,74), Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (2,29) i u Osnovnom sudu u Sjenici (2,39).\nNajveći broj rešenih predmeta po sudiji bilo je u Drugom osnovnom sudu u Beogradu (51,27), od čega je 68,09 odsto rešeno meritornom odlukom, zatim u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (48,55), od čega je 64,79 odsto rešeno meritornom odlukom, u Trećem osnovnom sudu u Beogradu (48,30), kod koga je evidentiran procenat od 63,11 odsto predmeta rešenih meritornom odlukom, u Osnovnom sudu u Novom Sadu (36,38), Osnovnom sudu u Zrenjaninu (32,91) i u Osnovnom sudu u Bačkoj Palanci (29,73). Najmanji broj rešenih predmeta po sudiji, u istom periodu zabeležen je u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu (1,64), Osnovnom sudu u Surdulici (1,73), Osnovnom sudu u Mionici (1,94) i u Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (2,12).\nNajveći procenat meritornih odluka u odnosu na ukupan broj rešenih predmeta u ovim sporovima, zabeležen je u Osnovnom sudu u Gornjem Milanovcu (86,67 odsto), u Osnovnom sudu u Sjenici (86,18 odsto), u Osnovnom sudu u Senti (85,56 odsto) i u Osnovnom sudu u Šidu (84,00 odsto), dok je procenat najmanje meritorno rešenih predmeta zabeležen u Osnovnom sudu u Despotovcu (37,03 odsto), Osnovnom sudu u Pirotu (52,35 odsto), Osnovnom sudu u Leskovcu (57,79 odsto) i u Osnovnom sudu u Smederevu (59,98 odsto).\nU vanparničnim predmetima – ostavine (O) u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je primljeno 125.022 predmeta na nivou svih osnovnih sudova. Prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 61,77 predmeta. Od ukupno rešenih 113.117 predmeta, meritorno je rešeno 90.598 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 55,89 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 116.352 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 3.235, odnosno za 2,78 odsto. Na kraju izveštajnog perioda ostalo je nerešeno 47.383 predemeta.\nU predmetima izvršenja – I i Iv u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je primljeno 212.516 predmeta na nivou svih osnovnih sudova, od čega su 155.963 I predmeta, a 56. 553 Iv predmeta. Prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 99,08 predmeta, od čega je 74,62 bio za I predmete a 26,64 za Iv predmete. Od ukupno broja rešenih predmeta od 326.400, 157.180 bili su I, a 169.220 Iv predmeti. Meritorno je rešeno 215.985 predmeta, od čega 114.561 I , a 101.424 Iv predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 152,17 predmeta, od čega 75,21 I, a 79,71 Iv predmet. U odnosu na 2013. godinu kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 261.695 predmeta, od čega 182.882 I predmeta, a 78.813 Iv predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 49.179, odnosno za 26.919 I predmeta i 22.160 Iv predmeta. Na kraju izveštajnog perioda ostalo je nerešeno 1.893.157 predemeta.\nU materiji izvršenja I najveći broj predmeta primljen je u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (26.210), zatim u osnovnim sudovima u Kragujevcu (8.143), u Nišu (6.469), u Novom Sadu (6.185) i u Valjevu (5.744), dok je najveći priliv predmeta po sudiji bio u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (595,68), Osnovnom sudu u Valjevu (261,09), Osnovnom sudu u Požegi (172,36), Osnovnom sudu u Ubu (159,18), Osnovnom sudu u Nišu (147,02).\nNajmanji ukupan broj primljenih predmeta u ovoj materiji bio je osnovnim sudovima u Majdanpeku (181), Dimitrovgradu (236), Priboju (326) i Kosovskoj Mitrovici (384), dok je najmanji priliv predmeta po sudiji zabeležen je u Osnovnom sudu u Majdanpeku (8,23), u Osnovnom sudu u Senti (10,57), u Osnovnom sudu u Negotinu (11,08) i u Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (4,99).\nNajveći broj prosečno rešenih predmeta po sudiji bilo je u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (714,45), od čega je 92,76 odsto rešeno meritornom odlukom, zatim u Osnovnom sudu u Požegi (287,82), od čega je 40,59 odsto rešeno meritornom odlukom, u Osnovnom sudu u Valjevu (286,00), kod koga je evidentiran procenat od 80,09 odsto rešenih meritornom odlukom i u Osnovnom sudu u Ubu (237,91). Najmanji broj prosečno rešenih predmeta po sudiji, u istom periodu bio je zabeležen u Osnovnom sudu u Majdanpeku (7,68), Osnovnom sudu u Negotinu (11,32), Osnovnom sudu u Senti (13,91), Osnovnom sudu u Kikindi (16,53) i u Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (2,44).\nNajveći procenat meritornih odluka u odnosu na ukupan broj rešenih predmeta u ovim predmetima, zabeležen je u Osnovnom sudu u Ubu (96,60 odsto), u Osnovnom sudu u Pirotu (93,25), u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (92,76 odsto) i u Osnovnom sudu u Mionici (92,36 odsto), dok je procenat najmanje meritorno rešenih predmeta zabeležen u Osnovnom sudu u Priboju (14,52 odsto), zatim u Osnovnom sudu u Ivanjici (16,58 odsto), Osnovnom sudu u Zrenjaninu (25,84 odsto) i u Osnovnom sudu u Prijepolju (31,82 odsto).\nU materiji izvršenja Iv najveći broj predmeta primljen je u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (4.827), zatim u osnovnim sudovima u Boru (3.545), u Užicu (3.146), u Drugom osnovnom sudu u Beogradu (2.796) i u Smederevu (2.154), dok je najveći priliv predmeta po sudiji bio u Prvom osnovnom sudu u Beogradu (109,70), Osnovnom sudu u Boru (107,42), Osnovnom sudu u Valjevu (83,86), Osnovnom sudu u Despotovcu (83,09) i Osnovnom sudu u Rumi (80,45).\nNajmanji ukupan broj primljenih predmeta u ovoj materiji bio je osnovnim sudovima u Dimitrovgradu (32), Priboju (73), Majdanpeku, Velikom Gradištu i Bujanovcu (94) i Negotinu (97), dok je najmanji priliv predmeta po sudiji zabeležen je u Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (0,78), Osnovnom sudu u Negotinu (1,26), u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu (2,91), u Osnovnom sudu u Sjenici (3,02) i u Osnovnom sudu u Majdanpeku (4,27).\nNajveći broj prosečno rešenih predmeta po sudiji bilo je u Osnovnom sudu u Valjevu (679,59), od čega je 17,21 odsto rešeno meritornom odlukom, zatim u Osnovnom sudu u Užicu (294,75), od čega je 26,21 odsto rešeno meritornom odlukom, u Osnovnom sudu u Požegi (272,36), kod koga je evidentiran procenat od 56,28 odsto rešenih meritornom odlukom i Osnovnom sudu u Novom Sadu (216,79), meritorno rešenih 89,02. Najmanji broj prosečno rešenih predmeta po sudiji, u istom periodu bio je zabeležen u Trećem osnovnom sudu u Beogradu (2,00), Osnovnom sudu u Sjenici (4,52), Osnovnom sudu u Drugom osnovnom sudu u Beogradu (4,86) i u Osnovnom sudu u Kosovskoj Mitrovici (1,77).\nNajveći procenat meritornih odluka u odnosu na ukupan broj rešenih predmeta, u ovim predmetima, zabeležen je u Osnovnom sudu u Velikom Gradištu (88,89 odsto), u Osnovnom sudu u Novom Sadu (89,02), u Osnovnom sudu u Kikindi (86,93 odsto) i u Osnovnom sudu u Jagodini (85,58 odsto), dok je procenat najmanje meritorno rešenih predmeta zabeležen u Osnovnom sudu u Brusu (14,41 odsto), zatim u Osnovnom sudu u Valjevu (17,21 odsto), Osnovnom sudu u Priboju (23,73), Osnovnom sudu u Užicu (26,21 odsto) i u Osnovnom sudu u Čačku (30,99 odsto).\nU ovoj vrsti materije u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je bilo primljeno 878 predmeta, na nivou svih osnovnih sudova, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 0,85 predmeta. Od ukupno rešenih 3.729 predmeta, meritorno je rešeno 3.037 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 3,61 predmet. Kako je nadležnost u istrazi prešla u tužilaštvo (tužilačka istraga), primenom odredbi Zakonika o krivičnom postupku, sudovi u ovoj materiji nisu imali priliv tih predmeta od 01.oktobra 2013. godine, kada je počela primena izmena Zakonika.\nU ovoj vrsti materije u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je bilo primljeno 35.955 predmeta, na nivou svih osnovnih sudova, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 8,79 predmeta. Od ukupno rešenih 49.300 predmeta, meritorno je rešeno 41.134 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 12,05 predmeta. U odnosu na 2013. godinu, kada je priliv predmeta u ovoj materiji bio 51.586 predmeta, priliv predmeta u 2014. godini je smanjen za 15.631 predmet odnosno 30,30 odsto.\nNajveći ukupan priliv predmeta imali su Prvi osnovni sud u Beogradu (2.331), Osnovni sud u Novom Sadu (1.864), Osnovni sud u Nišu (1.392), Osnovni sud u Pančevu (1.132) i Osnovni sud u Kragujevcu (1.121), a najveći prosečan priliv predmeta po sudiji imali su osnovni sudovi u Obrenovcu (31,18), Despotovcu (30,97), Ivanjici (23,09), Gornjem Milanovcu (20,09) i Senti (18,36).\nNajmanji ukupan priliv predmeta imali su osnovni sudovi u Priboju (74), Dimitrovgradu (84), Majdanpeku (100), u Šidu (122) i Ubu (149). U Kosovskoj Mitrovici nije bilo ovih predmeta. Najmanji prosečni priliv predmeta po sudiji imali su osnovni sudovi u Šidu (3,70), Dimitrovgradu (3,82), Paraćinu (4,23) Sjenici (4,50) i Aranđelovcu (4,73).\nNajveći ukupan broj rešenih predmeta imali su Prvi osnovni sud u Beogradu (3.697), osnovni sudovi u Novom Sadu (2.483), Kragujevcu (2.021), Drugom osnovnom sudu u Beogradu (1.923) i Osnovnom sudu u Novom Pazaru (1.892).\nNajviše prosečno rešenih predmeta po sudiji imali su osnovni sudovi u Despotovcu (29,73), Obrenovcu (27,45), Leskovcu (22,78) i Gornjem Milanovcu (20,55). Najveći procenat ukupno meritorno rešenih predmeta imali su osnovni sudovi u Bujanovcu (96,10 odsto), Kuršumliji (95,74 odsto), Zrenjaninu (95,61 odsto), Prokuplju (95,58) i Dimitrovgradu (94,89 odsto).\nNajmanje ukupno rešenih predmeta imali su osnovni sudovi u Majdanpeku(76), Dimitrovgradu (137), Priboju (151), Sjenici (168) i Kosovskoj Mitrovici (1). Najmanje prosečno rešenih predmeta po sudiji imaju osnovni sudovi, u Sjenici (3,82), Dimitrovgradu (6,23), Paraćinu (6,82), Majdanpeku (6,91) i u Kosovskoj Mitrovici (0,02), a najmanji procenat meritorno rešenih predmeta imali su osnovni sudovi u Despotovcu (14,48 odsto), Ubu (36,36 odsto), Trećem osnovnom sudu u Beogradu (73,89 odsto) i Prvom osnovnom sudu u Beogradu (74,95 odsto).\nU ovoj vrsti materije u posmatranom izveštajnom periodu ukupno je bilo primljeno 6.411 predmeta, na nivou svih osnovnih sudova, a prosečan priliv predmeta po sudiji bio je 3,71 predmet. Od ukupno rešenih 6.091 predmeta, meritorno je rešeno 496 predmeta. Prosečno rešeno po sudiji na nivou svih osnovnih sudova bilo je 3,53 predmeta…\nPrevious: REZULTATI TAKMIČARA PAUERLIFTING KLUBA KNjAŽEVAC\nNext: Crnogorska selekcija druga u Knjaževcu


Dječji Električni Romobil JUNIOR J-100 - FOREVER - Globalteh\nPočetakAKCIJADječji Električni Romobil JUNIOR J-100 – FOREVER\nElektrični romobili> Za klince> Za djecu i mlade> Outdoor i Hobby> AKCIJA\tSKU: GSM041401\nDječji Električni Romobil JUNIOR J-100 – FOREVER – pruža zabavu čim započnete vožnju! Lagana konstrukcija skutera od 4,7 kg i 120 W snage motora omogućuju mu ubrzanje do 9 km / h. Podesivi upravljač omogućuje vam individualno podešavanje željene visine. Značajna prednost romobila je sklopivi dizajn i praktičnost, čime ne zauzima puno prostora i lako je pronaći mjesto za njegovo spremanje. Kotači veličine 6-inčna ne zahtijevaju održavanje i omogućuju vam lako prevladavanje raznih prepreka, poput neravnina na cesti. Integrirana stražnja nožna kočnica osigurava brzo i sigurno zaustavljanje.\nElektrični motor bez četkica od 120 W, sposoban postići brzinu od 9 km / h\nDizajniran za djecu do 10 godina ili težinu od 50 kg\nForever Junior J-100 može se lako transportirati zahvaljujući svojoj sklopivoj konstrukciji\nPodesivi upravljač omogućuje podešavanje skuter do željene visine\n6-inčni kotači omogućuju vam lako prevladavanje raznih prepreka\nVeličina kotača: 6 “sprijeda, 5” straga\nMaksimalna udaljenost na jednom punjenju: 9 km\nVrijeme punjenja: 5-6h\nMaksimalna brzina: 9 km / h\nVisina skutera: 95 cm\nBudite prvi koji će recenzirati “ Dječji Električni Romobil JUNIOR J-100 – FOREVER ” Otkaži odgovor


EK poziva na produženje restrikcija za ulazak u EU | Korona virus News | Al Jazeera\nZatvaranje granica unutar Evrope dodatno pogoršava ekonomske probleme izavane korona virusom (EPA)\n05:42 PM (GMT)\nEvropska komisija u srijedu je pozvala zemlje članice da produže ograničenja za ulazak u Evropsku uniju iz trećih zemalja za sva manje bitna putovanja do 15. maja kako bi se suzbila mogućnost širenja pandemije korona virusa.\n“Komisija poziva na koordinirani pristup kod produženja ograničenja jer djelovanje na vanjskim granicama može biti efikasno jedino ako ga primjenjuju sve zemlje članice na svim granicama na isti datum i jednoobrazno”, kaže se u saopćenju Komisije, prenosi Hina.\nKomisija je, također, izdala upute za repatrijaciju članova posada kruzera i teretnih brodova, od kojih su mnogi zaglavili izvan teritorija EU-a u trenutku uvođenja ograničenja.\nPozvala je zemlje članice da stvore mrežu luka gdje bi se mogla obavljati smjena brodskih posada.\nZračni saobraćaj sveden ‘na nulu’\nUnija je sredinom marta odlučila zatvoriti na mjesec vanjske granice za sva putovanja koja nisu nužna, uglavnom u nastojanju da spriječi da 27 država članica zatvori granice unutar evropskog putnog prostora kako bi suzbile širenje virusa, prenosi Tanjug, pozivajući se na Reuters.\nHitno zatvaranje granica unutar Evrope pogodilo je transport robe, što dodatno pogoršava ekonomske probleme koji proizlaze iz zastoja zbog korona virusa širom kontinenta.\nSada Komisija poziva zemlje članice da produže te mjere za još mjesec, do 15. maja, a dotad će ponovo razmatrati hoće li trebati novo produženje.\nPoziv se odnosi na “EU+ prostor”, koji uključuje sve članice Šengenske zone, zajedno s Hrvatskom, Bugarskom, Rumunijom i Kiprom, koje su van Schengena, te četiri zemlje pridružene Šengenskoj zoni: Island, Norvešku, Švicarsku i Lihtenštajn.\nOd uvođenja ograničenja zračni saobraćaj u EU-u sveden je praktički “na nulu”. Lete još samo avioni za prevoz tereta te avioni upućeni iz EU-a radi repatrijacije evropskih građana.\nSlično je stanje u željezničkom, autobusnom i brodskom prevozu.\n“Sve zemlje članice uspješno su primijenile mjere socijalnog distanciranja kako bi se smanjili socijalni kontakti i usporilo širenje virusa. Ograničenja za manje bitna putovanja iz trećih zemalja u EU dopunjuju te mjere na vanjskim granicama EU-a”, rekao je potpredsjednik Komisije zadužen za promociju evropskog načina života Margaritis Schinas.\n‘Osigurajmo svoju kuću’\n“Iako vidimo ohrabrujuće prve rezultate, produženje restrikcija nužno je nastaviti kako bi se smanjio rizik od daljnjeg širenja bolesti. Ne bismo trebali još otvarati naša vrata u vrijeme dok osiguravamo svoju kuću”, rekao je on.\nU EU i dalje mogu ulaziti građani zemalja članica, zemalja Šengenske zone koje nisu članice EU-a i članovi njihovih porodica, zatim građani trećih zemalja koji imaju prebivalište u EU-u.\nOgraničenja se, također, ne odnose na ljekare, medicinske sestre i ostale zdravstvene radnike, istraživače i stručnjake koji pomažu u borbi protiv korona virusa te na osobe koje prevoze robu, radnike u pograničnim zonama i sezonske radnike u poljoprivredi.\nEvropska komisija dodijelit će 3,8 miljardi eura zemljama zapadnog Balkana te neposrednim susjedima Evropske unije.\nEK odustao od ‘mape puta’ za ukidanje vanrednih mjera\nOd izlazne strategije odustalo se zbog pritiska zemalja Evropske unije, koje su upozorile da to može biti opasan signal u trenutku kada se građani i dalje pozivaju na poštivanje restriktivnih mjera.\nNjemačka je 16. marta uvela kontrolu na svojim granicama ka Austriji, Švicarskoj, Francuskoj, Luksemburgu, Danskoj.


Za tri dana je UBIJENO PREKO 180 VUKOVA samo zbog bahatosti i “uzbuđenja lova”! | Djole.dog\nZa tri dana je UBIJENO PREKO 180 VUKOVA samo zbog bahatosti i “uzbuđenja lova”!\nDjole dog 27.02.2021.10:17\nŠirli Džekson je u kratkoj priči “Lutrija” opisuje seljane malog grada koji nasumično biraju jednog od vukova koga kamenuju bez ikakve svrhe, osim katarzičnog uzbuđenja zbog ubistva. Sličnu jezivu “lutriju” nedavno su vodili stanovnici u Viskonsinu, piše Chicago Sun Times.\nNakon kontroverznog uklanjanja sivog vuka sa savezne liste ugroženih vrsta, samo nekoliko dana pre nego što je Donald Tramp napustio funkciju, 2.380 lovaca u Viskonsinu izabranih od 27.151 kandidata “izborili“ su privilegiju kupovine dozvola za ubijanje 119 vukova tokom sedam dana. Ali lov je prekinut ove nedelje, u sredu, kada je kvota premašena i 182 vuka su ubijena za samo 3 dana. To je bilo verovatno zato što su vukovi bili ranjiviji zbog puno snega, rekao je Džordž Mejer iz Saveza za divljinu.\nZašto je više od 27.000 ljudi platilo priliku da puca u sivog vuka? Sigurno nije bilo za hranu. Kao što bi se moglo očekivati od ovog vršnog predatora, meso vuka divljeg mirisa sastoji se uglavnom od mišića i smatra se nejestivim. Tržište vučjih koža možda postoji u nekim državama, a koža mora postići prosečnu cenu od 210 dolara, navodi Alaska Fish and Wildlife News. Ali kada dodate troškove putovanja i lova troškovima oznake za jednog vuka, verovatnije je da će svaki naoružani čovek sa krznom završiti u minusu.\nLuk Hilgeman, predsednik organizacije Hunter Nation je tražio da se bez odlaganja organizuje lov, i objasnio da vukove treba istrebiti kako bi zaštitili stoku i kućne ljubimce, čak i lovce. Važno je napomenuti, s obzirom na legende i saznanja o vukovima: u Sjedinjenim Državama zabeležen je samo jedan smrtni slučaj (na ruralnom delu Aljaske) od napada vuka od 1900. godine. I samo 32 napada od 1782. godine.\nGrupe za zaštitu životne sredine, uključujući Earthjustice tvrde da je oporavak ovih životinja fikcija. Populacija vukova u Viskonsinu je sa otprilike 1.000, smanjena je za najmanje 15% u ovonedeljnoj smrtonosnoj akciji.\nLov treba zakonom zabraniti!


Opasni organski rastvarači u burićima u Obrenovcu – Studio B\nOpasni organski rastvarači u burićima u Obrenovcu Tanjug\nObjavljeno: 17.01.2018. 08:43 Izmenjeno: 18.01.2018. 11:59\nOrganski rastvarači, među kojima su benzen, toluen i ksilen, pronađeni su u burićima sa opasnim otpadom otkrivenim na privatnom placu u obrenovačkom selu Vukićevici, rekao je za „Politiku“ pomoćnik direktora Instituta za nuklearne nauke „Vinča“, Vladimir Nikolić.\n„Koncentracija organskih rastvarača u buradima daleko prevazilazi dozvoljene količine, što može da bude opasno po životnu sredinu i zdravlje ljudi“, rekao je Nikolić.\n„Urađena je analiza površinskog sloja zemlje u neposrednoj blizini otkrivenih buradi, ali nije nađeno zagađenje. To ne znači da opasne materije nisu mogle da prodru u zemljište, jer su burad bila zakopana pet do šest metara duboko u zemlju. Zbog toga smatramo da treba nastaviti kontrolu zagađenja podzemnih voda“, kaže Nikolić za „Politiku“.\nPrema recima ministar zaštite životne sredine Gorana Trivana, hemijske materije iz opasnog otpada oktrivenog u Vukićevici nisu prodrle u okolne seoske bunare.\n„Završena su ispitivanja uzoraka uzetih sa lokacjie u Mesnoj zajednici Vukićevica. Po sačinjenim izveštajima ovlašćene laboratorije, radi se o otpadu sa karakteristikama opasnog i neopasnog otpada. Merenjem utvrđena ukupna količina otpada je 22.149 kilograma. Od te količine, opasnog otpada je 21.959 kilograma i neopasnog 190 kilograma“, kažu u ministarstvu i ističu da je sav otpad upakovan u adekvatnu ambalažu, obavijen folijom i pokriven radi zaštite od atmosfernih uticaja, navodi „Politika“.


U modernom društvu raste broj kancelarijskih poslova, a produžavaju se i radni dan i radni vek ljudi koji ih obavljaju. Dugotrajno sedenje je, međutim, veoma nezdravo, a radnici često nisu svesni koliko dugo sede tokom radnog dana. Nova britanska studija zaključila je da zaposleni u raznim industrijama, od maloprodaje do telekomunikacija, u proseku dnevno provode 5 sati i 41 minut sedeći za radnim stolom. Studija će biti predstavljena na godišnjem okupljanju Društva britanskih psihiloga, a rađena je pomoću anketa i direktih razgovora sa preko 1.000 zaposlenih ljudi. Dugotrajno sedenje može dovesti do veoma neprijatnih bolova u vratu i leđima. Naime, građa ljudskog tela nije primerena sedećem položaju, ponajviše zato jer je opterećenje kičmenog stuba u njemu znatno veće nego u uspravnom ili ležećem. Osim toga, nepravilan položaj tela za vreme sedenja, naročito prilikom rada na računaru, povećava mogućnost za nastanak bolova u vratu i leđima, a može dovesti i do drugih neugodnih oboljenja, poput zapaljenja tetiva i sindroma tunela ručja. Dodatni problem predstavlja svakodnevni stres. Britanski istraživači tvrde da radnici okupirani svakodnevnim obavezama ponekad jednostavno “zaborave” da ustanu i prošetaju, a neretko se navika dugog sedenja, stečena na poslu, “preliva” i u privatni život. Ne treba posebno naglašavati da to […]\nZnakovi demencije, tj. slabljenja memorije i kognitivnih funkcija centralnog nervnog sistema, počinju da se javljaju već nakon 45. godine života, a ne tek u starijem dobu, kako je stručna javnost ranije verovala. Ovakav zaključak, koji je proistekao iz dugotrajne studije francuskih i britanskih naučnika, može da ima značajne implikacije na stručne stavove o prevenciji i lečenju demencije. Lekari podsećaju da bi medicinski tretman demencije morao da otpočne čim pojedinci počnu da pokazuju prve znakove slabljenja mentalnih funkcija mozga. Sada bi se granica koja definiše rizičnu starosnu grupu mogla znatno promeniti. Na osnovu postojećih naučnih radova, istraživači nisu očekivali da će primetiti slabljenje kognitivnih funkcija kod osoba srednjeg doba, koje je za potrebe ove studije definisano kao period između 45. i 49. godine života. Zapravo, to nisu ni mogli da očekuju, pošto je većina ranijih istraživanja na temu demencije i Alchajmerove bolesti targetirala populaciju stariju od 60-65 godina. Rezultati nove studije, koje stručna javnost smatra uverljivim, sigurno će imati uticaj na buduća istraživanja. Studiju su radili istraživači Centra za epidemiološko istraživanje i javno zdravlje iz Francuske, zajedno sa kolegama sa Univerzitetskog koledža u Londonu. Počevši od 1997. godine, oni su čitavu jednu deceniju pratili zdravstveno stanje preko 7.300 dobrovoljaca (oko 5.200 […]\nGlavobolje su u najvećem broju slučajeva, bez obzira na jačinu i trajanje, dobroćudne – nisu znak ozbiljnih oboljenja koja ugrožavaju zdravlje ili život. Ipak, ponekad je glavobolja prvi, jedini ili vodeći znak težih oboljenja. Zato je veoma važno prepoznati simptome glavobolje koja može biti posledica nekog ozbiljnog oboljenja, i potom se pravovremeno javiti lekaru u cilju adekvatne dijagnostike i lečenja. Međutim, zato što postoji preko 200 vrsta glavobolja, od kojih veliki broj ima simptome koji se preklapaju ili su jednostavno univerzalni, to nije uvek “jednostavan posao”. Uzimajući u obzir sklonost naših ljudi da se “sami leče” i obraćaju lekarima samo u krajnjoj nuždi, mi ćemo nabrojati situacije u kojima se, kada je glavobolja u pitanju, u razumnom roku ipak treba obratiti lekaru. Ako se prepoznate u nekoj od ovih 13 opisa glavobolje, nemojte paničiti, to nije cilj ovog teksta, već samo budite razumni i postupite odgovorno prema svom zdravlju. 1. Naglo, “iz punog zdravlja” nastala glavobolja izuzetne jačine Ovakva glavobolja može biti znak spontanog krvarenja unutar lobanje usled pucanja aneurizme, vrećastog proširenja moždanog krvnog suda. Ukoliko lekar posumnja na pucanje aneurizme, predložiće hitnu dijagnostiku (skener i angiografija – snimanje krvnih sudova mozga), kao i odgovarajuće hirurško i konzervativno lečenje. 2. […]\nBezmalo polovina svih malignih bolesti koje se svake godine dijagnostikuju u Velikoj Britaniji posledica su faktora rizika koji se mogu izbeći, pre svega loših životnih navika. Slična statistika verovatno važi i za druge razvijene zemlje, pa i za naš region. Prema velikom godišnjem izveštaju neprofitne organizacije Cancer Research UK, inače najveće tog tipa na svetu, u Velikoj Britaniji godišnje se dijagnostikuje preko 100.000 slučajeva raka koji su posledica loših životnih navika – pušenja, preterivanja u alkoholu i neadekvatne ishrane. Ovakvi faktori rizika su odgovorni za 34 odsto svih malignih bolesti u Velikoj Britaniji! Zajedno sa još preko 30.000 slučajeva raka koji se povezuju sa izlaganjem azbestu i drugim kancerogenim hemikalijama, udeo malignih bolesti izazvanih faktorima rizika koji se mogu izbeći penje se na čak 40 odsto! Izveštaj u celosti možete pogledati ovde. Autori ove opsežne studije apeluju na stanovništvo da shvati da se rizik od raka ne svodi samo na „lošu sreću“ ili genetsku predispoziciju, već da svaki pojedinac, u svakodnevnim postupcima i navikama, nosi ogroman deo odgovornosti za sopstveno zdravlje. „Ako pogledamo ove dokaze, jasno je da je oko 40 odsto slučajeva svih malignih bolesti izazvano faktorima za koje imamo moć da ih promenimo“, naglašava Prof. Maks Parkin, vodeći […]\nDugoročno usvajanje zdravih životnih navika je sama suština zdravog života i pravilne ishrane. Navike ćete, pak, znatno lakše usvojiti ako ste u krugu prijatelja sa sličnim osobinama i težnjama, nagoveštava veoma interesantna studija američkih naučnika. Zanimljivu studiju, sprovedenu preko Interneta, kreirali su stručnjaci sa čuvenog Instituta MIT (Massachusetts Institute of Technology). Oni su dizajnirali „zdravstvenu društvenu mrežu“, po ugledu na Facebook i slične servise, na kojoj su „prijatelji“ mogli da dele svoje lične zdravstvene dnevnike jedni sa drugima i tako zajedno napreduju u određenim zdravstvenim ili fitnes programima. Učesnici studije koji su preko ove mreže bili povezani za osobama sličnog godišta, težine, kondicije i sa sličnim navikama u ishrani, čak trostruko su bili skloniji usvajanju zdravih navika nego učesnici kojima su od strane kreatora studije dodeljeni nasumični „prijatelji“. Sama po sebi, ovakva ideja nije novost. Na Internetu već postoji niz servisa koji pomaže ljudima da smršaju ili da prate fitnes programe, a koji podrazumevaju da korisnici svoje karakteristike i napredak dele sa drugima i tako lakše ostvaruju ciljeve. Međutim, značaj ove studije je u tome što je pokazala koliko je bitno da karakteristike na taj način povezanih ljudi budu slične. Uostalom, rezultati studije su privukli solidnu pažnju američke stručne javnosti, […]


Razvodni ormari IP65 - Electro Line Lupo\nPočetnaNajbolje iz ponudeRazvodni ormari IP65\nRazvodni ormar IP65 je deo široke Electro Line Lupo ponude razvodne opreme. Ovaj razvodni ormar IP65 je odlično rešenje za razvod električne energije u industrijskim, prenosnim i distributivnim postrojenjima. Razvod električne energije se vrši putem izolovanih i osigurač-rastavnih pruga koje se ugrađuju na odgovarajući sistem sabirnica.\nRazvodni ormari su predviđeni za montažu uz zid, na zid i na postolje kao slobodnostojeći. Kvalitet i efikasnost proizvoda su zagarantovani odličnim karakteristikama ovog modela razvodne opreme, pa je sigurno da razvodni ormar IP65 neće izneveriti svoju namenu i kvalitet pri njenom ostvarivanju. O dostupnosti razvodnog ormara IP65 moguće je raspitati se slanjem upita.\nDimenzije dostupnih razvodnih ormara:\n200 x 300 x 130 mm\n300 x 400 x 220 mm\n350 x 500 x 190 mm


Održana promocija zbirke pjesama ''NA BRANIKU OTADžBINE'' autora Saše Nikolića - Trebevic.net\nU Palama, 8.decembra u sali Kulturnog centra Pale održana je promocija knjige – zbirke pjesama ”NA BRANIKU OTADžBINE” autora Saše Nikolića. U ovoj knjizi Saše Nikolić je na 245 strana napisao 53 epske junačke pjesme u kojima je opjavao srpsku istoriju u 19. i 20. vijeka.\nPromociji knjige je prisustvovao načelnik opštine Pale Boško Jugović, kao i veliki broj građana i to je jedna od najposjećenih promocija knjige u Kulturnom centru Pale u 2018. godini.\nProgram je vodila Bobana Petrović, a o knjizi su govorili: književnik i izdavač Nedeljko Žugić, ratni komandant Prvog odreda specijalne brigade policije Republike Srpske pukovnik Mladenko Borovčanin. Stihove su recitovale Nevena Nikolić i Đurđina Gajović. Uz gusle su pjevali učenici škole gusala ”Starina Novak” iz Pala i to: Đorđe Nikolić, Ljubica Cvetković, Aleksa Janković i Miloš Pandurević, kao i guslar guslarskog društva ”Romanija” iz Sokoca Petronije Čolaković.\nKnjiževnik i izdavač Nedeljko Žugić rekao je da mu je drago što je njegova izdavačka kuća ”Sveti Sava” iz Pala između ostalih objavila i ovu Nikolićevu knjigu ”Na braniku otadžbine” u kojoj je Saša opjevao mnoge značajne istorijske događaje od Prvog srpskog ustanaka do današnjih dana.\nPukovnik Mladenko Borovčanin se srdačno zahvalio pjesniku i autoru ove knjige Saši Nikoliću što je između ostalog opjevao i Specijalnu brigadu policije Republike Srpske i svih njenih devet odreda i na taj način budućim pokoljenjima ostavio pisani trag o junaštvu pripadnika ove brigade.\nNa kraju promocije knjige prisutnim se obratio autor Saša Nikolić i tom prilikom se zahvalio sponzorima: Gradu Istočno Sarajevo, Opštini Pala i Elektrodistribuciji Pale.\nTakođe se zahvalio i Kulturnom centru Pale na saradnji i ustupljenim prostorijama za održavanje promocije, kao i voditeljki programa Bobani Petrović. Autor se zahvalio i saradnicima književniku i izdavaču Nedeljku Žugiću, recezentima profesorima Nikoli Pavloviću iz Rudog i Saši Gajiću iz Ljubljane, kao i lektoru profesoru srpskog jezika i književnosti gospođi Dijani Stjepanović i štampariji ”Astra” iz Rogatice. Takođe se zahvalio i mladim guslarima i recitatorima, kao i guslaru iz Sokoca Petroniju Čolakoviću i novinarima i medijskim kućama koje prate njegov rad.\nNikolić je naglasio da je u ovoj knjizi pored poznatih istorijskih činjenica opjevao u dugo skrivan zločin nad srpskim narodom tokom marta 1942. godine od muslimanskih ustaša u srpskim selima Miloševići i Stari Brod gdje je na svirep način uz rijeku Drinu ubijeno oko šest hiljada srpskih civila. Na kraju autor Saša Nikolić je recitovao pjesmu ”Dan Republike Srpske” koja je na međunarodnom takmičenju u Ljubljani 2018. godine osvojila drugo takmičarsko mjesto.\nRepubliko Srpska zemljo snova!\nKolijevko kćeri i sinova!\nZemljo moja, mojih praotaca!\nVitezova, junaka, svetaca!\nRođena si uz Blagoslov Boga!\nNa Dan našeg Stefana Svetoga.\nU teška si i ratna vremena,\nRepubliko Srpska odbranjena!\nU svijetu cijelom poznata,\nod svih svjetskih sila si priznata!\nImaš svoju Skupštinu i Vladu,\nu najvećem Banjaluci gradu.\nSvaka nam je značajna regija:\nRomanija, Birač, Semberija,\nPosavina, Ozren i Krajina\npravoslavna sva Hercegovina.\nRepubliko Srpska, zemljo slavna!\nOtadžbino moja pravoslavna.\nRođendan ti srećan, zemljo mila!\nBog te čuv’o i sreća pratila!\nSaša Nikolić je rođen 3. januara 1975. godine u Olovu, gdje je završio srednju školu. U toku odbrambeno-otadžbinskog rata bio je na braniku svoga sela i otadžbine gdje je u odbrani Republike Srpske ranjen dva puta. U poslijeratnom periodu nastavio je borbu za svoj narod pisanom riječju, do sada je objavio 8 knjiga. Dobitnik je za poeziju brojinih domaćih i međunarodnih priznanja i odlikovanja. Otac je četvoro djece. Od 1996. godine pripadnik je Ministarstva unutrašnjih poslaova Republike Srpske. Živi i radi u Palama.\nOne thought on “Održana promocija zbirke pjesama ”NA BRANIKU OTADžBINE” autora Saše Nikolića”\nIskrene čestitke pesniče i prijatelju. Čast mi je bila da sam recezent zbirke kvalitetnih pesama.


VICHY NEOVADIOL ili kako izabrati kremu u određenim godinama – BeautyAxiom\nVichy je pionir na području kozmetike namenjene ženama u menopauzi. Poslednja inovacija – kompenzaciona kozmetika, predstavlja rezultat 14 godina istraživanja uticaja menopauze na kožu i brojnih kliničkih studija u kojima je proveravana efikasnost delovanja kompenzacionog kompleksa na kožu u menopauzi. Ime napredne obnavljajuće nege i nove linije proizvoda je Neovadiol kompenzacioni kompleks.\nPremenopuza je proces koji traje više godina i kod većine žena počinje u četrdesetim, ali prvi znaci u smislu nepravilnosti menstrualnog ciklusa mogu se javiti krajem tridesetih. To je proces koji je genetski uslovljen, ali na ranije javljanje mogu uticati razni faktori, na primer, javlja se u proseku 2 godine ranije kod žena koje puše u odnosu na žene nepušače. Hemioterapija i histerektomija su, na žalost, sve češći razlog ranijeg nastupanja menopauze.\nNivo hormona estrogena u perimenopauzi, “oko menopauze”, postaje neujednačen, pa se menstrualni ciklus skraćuje ili produžava, a česti postaju i ciklusi bez sazrevanja jajne ćelije (anovulatorni ciklusi) i pojavljuju se simptomi slični onima u menopauzi: talasi vrućine, noćno znojenje, glovobolja, teskoba, emotivna labilnost, promene na koži: postaje suva, tanka, smanjenog tonusa i sklona modricama, kosa se proređuje, nokti postaju krhki, a kasnije, ako se ne spreči, dolazi i do osteoporoze i kardiovaskularnih bolesti. Estrogeni imaju čitav niz povoljnih efekata na žensko telo; podstiču razvoj sekundarnih ženskih polnih karakteristika u pubertetu i zajedno s progesteronom učestvuju u potpunom razvitku polnih organa, regulaciji menstrualnog ciklusa i trudnoće. Utiču na kožu čineći je mekom i dobro prokrvljenom. Štite od kardiovaskularnih bolesti snižavajući koncentraciju “lošeg” holesterola u krvi, sprečavaju razgradnju kostiju i pojavu osteoporoze.\nStarenje kože je genetski determinisano, ali na njega utiču spoljašnji faktori: UV zračenje, pušenje, zagađenje vazduha, loša ishrana i unutrašnji faktori: povezani sa padom estrogena i progesterona, što se naziva i hormonskim starenjem. U koži postoje estrogenski receptori, pa tako nanošenjem krema koje sadrže estradiol i estriol možemo povoljno da utičemo na izgled i kvalitet kože i sluzokože, ali takve kreme se ne mogu naći u slobodnoj prodaji. Dehidroepiandrosteron (DHEA) je glavni prekursor androgena kod žena, ali i estrogena u menopauzi, i nanet na kožu ima efekat pojačane hidratacije, smanjenja pigmentacija i papirastog izgleda kože, ali i povećanje sebacealne sekrecije, što smanjuje suvoću kože. Hormoni i njihovi prekursori se ne mogu naći u kremama za negu kože, pa je Vichy u nove Neovadiol kreme inkorporirao nekoliko supstanci koje imitiraju delovanje DHEA; po našim regulativama se to ne može zvati “supstitucioni” kompleks, pa je nazvan “kompenzacionim kompleksom”. Ovi proizvodi su dostupni u vidu kreme za suvu kožu, kreme za normalnu i mešovitu kožu i koncentrata, koji sadrži znatno višu koncentraciju aktivnih principa, i namenjeni su ženama koje žele brze rezultate i traže efikasnu anti-age kozmetiku. Neovadiol Magistral je namenjen ženama koje žele da obnove i revitalizuju svoju suvu kožu, uz prijatan osećaj na koži, prihvatile su starenje, a ova linija obuhvata bogatu kremu i uljani eliksir, na bazi prirodnih ulja bogatih omega 3,6 i 9 masnim kiselinama.\nPrerano je da koristim ovu kremu, pa je moja mama dobila priliku da je testira. Ona ima 60+ godina i masnu kožu sa hiperpigmentacijama, zbog preteranog izlaganja suncu; nema puno bora, opuštanje kože je dominantno. Ne voli masne kreme, a kreme protiv bora su do pre par godina uglavnom bile takve, pa je sve kreme koje sam joj poklanjala, ona prosleđivala svojim prijateljicama, jer se “od njih znojila”, i koristila je uglavnom serume. Osetljiva je i na mirise u kozmetici, samo vrlo blage i sveže mirise može da podnese.\nNeovadiol kompenzacioni kozmetički kompleks dnevna nega za normalnu i mešovitu kožu je iznenađujuće lagana krema vrlo prijatnog, blagog, cvetnog i elegantnog mirisa, sa finim zlatastim sedef česticama, koje tenu momentalno pružaju blistavost. Krema hidrira, nije masna ili lepljiva. Dubinu bora i tonus je neozbiljno da komentarišem, ali mi se čini da su hiperpigmentacije manje vidljive posle mesec dana korišćenja kreme, a koža je po nanošenju kreme osvežena, izgleda lepše, dok se tečni puder lepo nanosi i fino blenda. Posebno mi je drago što je kremu zadržala i što uživa u njenom korišćenju.\nZa Vichy Neovadiol kreme treba izdvojiti od 3500 do 4000 dinara, u zavisnosti od apoteke.\nMenopauza je prekretnica za ženu i njeno zdravlje, ali i temelj za najbolje godine života. Ako se uzme u obzir ona obično kod nas nastupa oko pedesete godine života, možemo zaključiti da gotovo trećinu života žene provedu u ovom razdoblju.\nHormonska supstituciona terapija je jedna od opcija u premenopauzi, ali ona nosi određene rizike: tromboembolijski incidenti, kardiovaskularne bolesti, moždani udar, rak dojke, a ne sme trajati duže od pet godina i mora se odvijati pod nadzorom lekara. Fitoestrogeni su supstance poreklom iz prirode, koje imitiraju dejstvo estrogena, mogu se uzimati u vidu suplemenata, ali je i pre njihovog uzimanja preporučljivo konsultovati se sa ginekologom i isključiti određene bolesti. Ishrana bogata sojom i proizvodima od soje, može biti od pomoći u ovom periodu. Ekstrakt biljke Cimicifuga Racemosa pokazuje karakteristike SERM-a (selektivnog modulatora estrogenskih receptora), koji pokazuju poželjne učinke ženskih polnih hormona (estrogena), bez onih negativnih efekata koji obično prate hormonsko lečenje. Smatra se da su glavne aktivne supstance na kojima počiva delovanje ove biljke triterpenski glikozidi, koji su uz druge aktivne principe zaslužni za smanjenje subjektivnih klimakterijskih tegoba. Postoje i preparati na bazi polena, matičnog mleča i vitamina E (Femal), za koje postoje studije da ublažavaju tegobe menopauze.\nReply\tBiljana November 29, 2015 at 10:07 PM\nKoristim uljani elixir iz ove kolekcije i sa njim sam zadovoljna. U potrazi za odgovarajućom noćnom negom u apoteci sam dobila par testera noćne kreme iz ove kolekcije ali me je potpuno razočarala. Prvi put sam u životu osetila da mi se lice znoji u snu. Jako neprijatan osećaj koji me je naterao da ustanem u toku noći i uklonim kremu. Za mene je ovo vrlo neprijatno iskustvo, naročito što nikada nisam imala problem sa znojenjem bilo koje vrste. Da li je to posledica silikona koje sadrži ili ne, ti ćeš to bolje znati, ali ja ih lično izbegavam u noćim kremama.\nReply\tJelena Sazdanović-Sušić November 30, 2015 at 10:11 AM\nDraga Biljana, uzrok znojenja može biti dimetikon, koji je prilično okluzivan silikon, ali i druge masne komponente u kozmetici, recimo parafin, kao i biljne masnoće, što zavisi i od upotrebljene koncentracije. Silikoni su inertni nosioci aktivnih principa, neki su manje, a neki više okluzivni, sprečavaju isparavanje vode iz kože, ali nemaju neke druge negujuće efekte. Nisam isključiva što se tiče silikona, recimo Lierac i Darphin preparati ih sadrže, ali mi odgovaraju, kao i ova Neovadiol krema; zavisi od kreme, uvek ih testiram pre nego što donesem zaključak.\nReply\tOlivera Babić November 30, 2015 at 10:10 AM\nSve mame su testirale ovu kremu! Moja, doduše samo uzorak, ali deli utiske sa tvojom!\nReply\tJelena Sazdanović-Sušić November 30, 2015 at 10:15 AM\nKonačno jedna lagana za te zlatne godine :). Već sam se umorila od nezadovoljstva svoje mame :). Koža u tim godinama jeste suva, ali se žene pojačano znoje i masne kreme ne prijaju…, još ako je i koža masna, a sve je više žena sa masnom kožom i borama :).