SIVAČKI DOKTORI NAUKA\nDr Milorad Rajić rođen je 12.07.1949. godine u Sivcu od oca Vitomira i majke Budimke rođene Bozdokov. Posle završene osnovne škole upisao je Oglednu poljoprivrednu školu u Futogu i završio kao prva generacija ratarskog odseka miliorativnog smera. Posle očeve smrti 1968. godine upisao je Poljoprivredni fakultet, ratarskog odseka u Novom Sadu. Na fakultetu je diplomirao 1973. godine.\nU jesen 1980. godine upisao je postdiplomske studije na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu, grupa Gajenje njivskog bilja. Milorad Rajić je na temi poljskog ogleda magistrirao 1985. godine.\nNaredne godine započinje rad na doktorskoj disertaciji iz oblasti semenarstva šećerne repe. Tokom rada u Instiututu za ratarstvo i povrtarstvo u Novom Sadu obavlja specijalizaciju u KWS-Einbeck, Nemačka. Doktorski rad završava 1993. godine sa tezom: Uticaj rokova setve, načina đubrenja i navodnjavanja na prinos i kvalitet semena šećerne repe. Sada se nalazi i zvanju višeg naučnog saradnika iz oblasti semenarstva šećerne repe.\nDr Milorad Rajić oženjen je, ima dvoje dece i živi u Novom Sadu.\nDr Svetislav Stojakov rođen je 19. maja 1936. godine u Sivcu. Već u šestoj godini ostaje bez oba roditelja i o njegovom odrastanju brinu se najbliži rođaci. Učiteljsku školu je završio u Somboru 1953. godine. Stručni učiteljski ispit položio je 1959. godine. Studije Pedagogije na Filozofskom fakultetu u Beogradu završio je 1963. godine. Magistrirao je 1970. na Filozofskom fakultetu u Beogradu juna 1978. i doktorirao takođe na istom fakultetu.\nnakon završetka studija pedagogije radi kao školski pedagog u Osnovnoj školi »J.J. Zmaj« u Sivcu, a zatim i kao direktor Ekonomske škole u Kuli.\nZa docenta na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu izabran je 1980. godine, za vanrednog profesora 1986. godine a za redovnog profesora na istom fakultetu izabran je 1991. godine.\nTokom višedecenijske stručne i naučne aktivnosti objavio je oko 170 stručnih i naučnih radova.\nDr Dinko Davidov, dopisni član SANU, rođen je 4. oktobra 1930. godine u Sivcu. Gimnaziju i Filozofski fakultet završio je u Beogradu. U Galeriji Matice srpske u Novom Sadu radio je do 1977. godine, kada je preŠao u Balkanološki institut SANU u zvanju naučnog savetnika.\nU Galeriji matice srpske istraživao je srpsku grafiku, pa je iz te oblasti doktorirao 1965. godine u Ljubljani. U tom periodu pripremio je korpus Srpski bakrorezi XVIII veka (halkografski otisci sa originalnih ploča u 35 numerisanih primeraka). proučavao je bakroreznu grafiku na Atosu i pripremio korpus Hilandarska grafika (otisci sa originalnih ploča u 35 primeraka). U Galeriji Matice srpske organizovao je istraživačko-studijske izložbe: Ikone srpskih crkava u Mađarskoj, Ikone Aradske i Temišvarske eparhije, kao i izložbu Ikone srpskih zografa XVIII veka u Galeriji SANU, Dvadeset godina je bio član Uredništva Zbornika za likovne umetnosti matice srpske u Novom Sadu.\nU Balkanološkom institutu nastavio je svoja istraživanja srpske likovne kulture novijeg doba. U okviru teme »Zajedničko i posebno u likovnom izrazu balkanskih naroda«, kao i u radu Sentandrejskog odbora SANU, čiji je predsednik, objavljivao je knjige i studije i sarađivao u domaćim i stranim naučnim publikacijama i naučnim skupovima. Organizovao je tri naučna skupa: Manastir Šišatovac, Srpska grafika XVIII veka i međunarodni naučni sastanak Postvizantijska umetnost na Balkanu. Davidov se bavio i publicističkim radom u zaštiti srpske umetničke baštine, posebno fruškogorskih manastira.\nZa dopisnog člana SANU izabran je oktobra 2000, a za direktora Galeriji SANU februara 2001. godine.\nDr Pujin Dušan je rođen 16. avgusta 1927. godine u Kljajićevu. U Sivac se doselio 1932. godine. Nakon završen Osnovne škole u Sivcu, završava i 7 razreda Gimnazije u Novom Sadu. Po demobilizaciji iz NOV i POJ, 1945. završava i osmi razred Gimnazije. Naredne godine upisuje Veterinarski fakultet i Zagrebu na kojem i diplomira 1952. godine. Nakon rada u Veterinarskoj stanici Sivac, 1962. godine prelazi u Veterinarski Institut u Somboru. iste godine upisuje i postdiplomske studije iz oblasti zdravstvene zaštite i ishrane svinja. na Veterinarskom fakultetu u Beogradu. Specijalističku tezu odbranio je 1963. godine.\nDoktorsku disertaciju »Ispitivanje uticaja vitamina A na reproduktivne sposobnosti krmača« odbranio je 1965. godine na Veterinarskom fakultetu u Beogradu. Odlukom Naučnog kolegijuma Veterinarskog Instituta u Novom Sadu izabran je u zvanje naučnog saradnika a Odlukom Saveta Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu u zvanje višeg naučnog saradnika za oblast zdravstvene zaštite i ishrane svinja. Od 1972. do 1987. godine bio je direktor Veterinarskog instituta u Somboru kada odlazi u invalidsku penziju.\nU toku svog naučnog rada objavio je 54 naučna i stručna rada.\nDr Sofija Sadžakov je rođena 30. juna 1929. godine u Sivcu. Osnovnu školu i niže razrede gimnazije završila je u rodnom mestu, a više razrede i maturu u Somboru. Diplomirala je na Astronomskoj grupi Prirodnomatematičkog fakulteta u Beogradu 1955. godine. Od 1955. do 1962. godine je radila kao profesor matematike i fizike u gimnaziji u Zvorniku i Novom Sadu (Futog). Državni profesorski ispit je položila 1957. godine u Beogradu.\nZa saradnika Astronomske opservatorije u Beogradu izabrana je 1962. godine i od tog vremena bez prekida radi na Astronomskoj opservatoriji. Svo vreme je radila i radi na problemima fundamentalne astrometrije: prvo u Grupi za apsolutne deklinacije (do 1967.), a zatim u Grupi za relativne koordinate. Od 1972. godine do danas je šef ove poslednje grupe.\nBila je na postdiplomskim studijama iz fundamentalne astrometrije (1965-1968.) na Prirodnomatematičkom fakultetu u Beogradu, a magistarski rad odbranila je 1968. godine. Doktorsku disertaciju je izradila na Glavnoj Astronomskoj opservatoriji AN SSSR u Pulkovu kod Lenjingrada, a odbranila je decembra 1977. godine u Beogradu na Prirodnomatematičkom fakultetu.\nU zvanje naučnog saradnika izabrana je 1979. godine, 1982. godine u zvanje višeg naučnog saradnika, a 1988. godine u zvanje naučnog savetnika.\nDr Slobodan Cmiljanić rođen je 1942. godine u selu Glibaći, opština Kosanica, srez Pljevlja u Crnoj Gori. Osnovnu školu završio je u Sivcu. Geološku STŠ završio je 1960. godine u Beogradu. Na rudarsko-geološkom fakultetu u Beogradu diplomirao je 1966. godine. Na istom fakultetu odbranio je magistarsku tezu 1979. godine i doktorsku disertaciju 1984. godine.\n1977. godine obavio je jednomesečnu specijalizaciju u Italiji u laboratorijama koncesije »Autostrade« u Rimu i na Univerzitetu u Palermu. Obavio je tri studijska boravka i to: 1980. godine na Tehničkom univerzitetu u Atini, zatim 1982. na Tehničkom univerzitetu u Drezdenu i 1988. godine u Institutu za naftu u Clausthalu-Zellerfeld-Nemačka.\nKao geološki tehničar radio je u Geološkom zavodu u Beogradu od 1960-1962. godine. Kao inženjer geolog radio je u »Magnohromu«-Rudnici magnezita Šumadija u Čačku od 1966 do 1970. godine i u Geološkom institutu u Sarajevu od 1970-72. godine. Od 1972. godine radi u Institutu za puteve. U Institutu za puteve bio je samostalni inženjer do 1973. godine, zatim vodeći inženjer do 1976., šef sektora za kamen i agregate do 1985. godine. Od 1986. do 1991. godine je direktor OOUR-a Zavod za istraživanja i ispitivanja Instituta za puteve. Od 1993. godine je na funkciji direktora naučnih istraživanja i prdstavnik rukovodstva za kvalitet Instituta za puteve.\nDr Slobodan Cmiljanić ima objavljena 108 naučnih i stručnih radova od čega je 12 objavljeno u inostranstvu.\nProf. dr Sofija Adžić redovni profesor za naučnu oblast Ekonomska politika, privredni sistem i Privredni razvoj. Rođena je u Sivcu 1954. godine. Osnovnu školu je završila u Sivcu, a Ekonomsku školu u Kuli. na Ekonomskom fakultetu u Subotici diplomirala je 1976. godine. poslediplomske studije je nastavila na Ekonomskom fakultetu u beogradu gde je 1982. godine magistrirala odbranivši rad »mala privreda u funkciji povećanja efikasnosti razvoja SAP Vojvodine«. Doktorsku disertaciju pod naslovom »Planiranje razvoja elektrometalnog kompleksa u funkciji daljeg privrednog razvoja SAP Vojvodine« odbranila je 1990. godine na Ekonomskom fakultetu u Subotici.\nZaposlena je na Ekonomskom fakultetu u Subotici od 1976. godine. 1976. izabrana je u zvanje asistenta-pripravnika, 1984. godine u zvanje asistenta, 1991. godine u zvanje docenta, 1996. godine u zvanje vanrednog profesora a 2001. godine u zvanje redovnog profesora. Trenutno izvodi nastavu iz predmeta »Privredni sistem i ekonomska politika« na Ekonomskom fakultetu u Subotici i njegovom Odeljenju u Novom Sadu.\n1978. godine boravila je u DR Nemačkoj na stručnom usavršavanju iz naučne oblasti »planiranje privrednog razvoja«. 1985. godine završila je FOIP studije na naučnu temu »Planiranje investicija«. 1986. godine bila je na studijskom boravku u NR Mađarskoj na temu »Osnovi ekonomske politike«.\nSamostalno ili kao prvi koautor objavila je 6 naučnih monografija i učestvovala u izradi 21 kolektivne monografije. samostalno ili kao prvi koautor objavila je 91 naučni i stručni rad u domaćim i inostranim časopisima.\nProf. dr Dragiša Raičević je rođen u Mioču, 28. juna 1942. godine, opština Bijelo Polje, Crna Gora. Osnovnu školu završio je u Sivcu. Srednju mašinsko-poljoprivrednu školu završio je u Apatinu 1960. godine. Poljoprivredni fakultet, odsek za melioracije zemljišta završio je 1965. u Zemunu. Od 1965. fo 1971. godine radio je u RO »Hidrosistem« DTD Novi Sad, pogoni u Srbobranu i Bačkom Dobrom Polju. Magistarsku tezu odbranio je 1978., a doktorsku disertaciju 1982. godine na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu, iz oblasti agronomskih nauka (mehanizacija poljoprivrede).\nU zvanje asistenta za predmet Poljoprivredne mašine izabran je 1971., za docenta 1983., vanrednog profesora 1988., a za radeovnog profesora 1994. godine.\nU periodu 1983-2002. godine izvodio je nastavu iz predmeta: Mehanizacija u melioracijama, Mehanizacija ratarske i povrtarske proizvodnje, Mehanizacije proizvodnje povrća i lekovitog bilja i Transporta u poljoprivredi.\nSamostalno ili u saradnji sa drugim autorima objavio je preko 155 radova, od toga 142 naučna, 13 stručnih radova, a učestvovao je u izradi 34 projekta i studije. Zaštitio je 11 patenata, a realizovao u saradnji sa domaćom industrijom, 7 patenata u serijske proizvode, poljoprivredne mašine različite namene.\nObjavio je, kao koautor, četiri monografije, tri knjige interdisciplinarnog sadržaja i namene.\n1994. godine izabran je za naučnog eksperta za ocenu naučnih projekata od strane Saveznog ministarstva za nauku, razvoj i životnu sredinu.\nDr Jovan Vlaški rođen je 28. avgusta 1950 godine u Sivcu, gde je završio Osnovnu školu. Gimnaziju je završio u Somboru. 1969. godine upisao je Medicinski fakultet u Beogradu , a diplomirao je 1976. godine. U armiji završava Sanitetsku oficirsku školu, a nakon odsluženja vojnog roka, februara 1978. godine, zasniva stalni radni odnos u Domu zdravlja u Kuli, sa radnim mestom u Pedijatrijskoj službi – Ambulanta Sivac. Tokom septembra 1978. upisuje šestomesečni kurs iz socijalne pedijatrije na Institutu Vukan Čupić na Novom Beogradu, koji uspešno završava. Specijalizaciju iz pedijatrije započinje 1981. i deo specijalističkog staža obavlja u Somboru, a završava u Novom Sadu. Specijalizaciju završava 1985. godine.\nMagistarske studije upisuje 1982. godine na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu, gde je 1988. odbranio magistarski rad pod nazivom: Učestalost i etiologija limfadenopatija u školske dece na teritoriji SO Kula.\n1. januara 1987. godine zasniva radni odnos na neodređeno vreme na Institutu za zdravstvenu zaštitu dece i omladine u Novom Sadu – na Odeljenju za endokrinologiju, dijabetes i poremećaje metabolizma, gde i sada radim kao šef Odseka za dijabetologiju.\nSpecijalizaciju iz endokrinologije završio je 1990. godine na Medicinskom fakultetu u Zagrebu.\nDoktorsku disertaciju pod nazivom: Antroploška i biohemijska procena rasta sa posebnim osvrtom na nizak rast odbranio sam na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu, 1992. godine.\nOd 1994. do 1997. bio je zamenik upravnika pedijatrijske klinike.\nZa asistenta na Katedri za pedijatriju Medicinskog fakulteta u Novom Sadu izabran je 1990. i 1994. godine. U zvanje docenta izabran je 1997., a u zvanje vanrednog profesora 2002. godine. Član je Komisije za polaganje uže specijalističkih ispita iz pedijatrije i opšte medicine i zamenik člana Komisije za polaganje uže specijalizacije iz endokrinologije. Predsednik je Komisije za specijalizacije Medicinskog fakulteta u Novom Sadu. Od 2001. šef je Katedre za opštu medicinu.\nOženjen je, ima dvoje dece.\nProf. dr Milan Ristanović rođen je u Marincu u Bukovici, a odrastao i školovao se u Sivcu, a zatim u Vrbasu i Beogradu. Diplomirao je na Katedri za Slavistiku Filozofskog fakulteta u Beogradu. Dugo se bavio novinarstvom u Jugoslaviji, Italiji i Francuskoj.\nMagistarske studije završio je na Katedri za međunarodne ekonomske odnose, doktorsku tezu na Sorboni odbranio sa tezom iz savremene istorije. Aktivno se služi sa deset stranih jezika (engleski, francuski, italijanski, španski, ruski, češki, rumunski).\nPored velikog broja prevoda, preveo je sedam dela (Čapek, Jesenjin, Lorka, Šamjakin, Gvareski, Betini, Žestro, J. Augarde), autor je 11 dela naučnog karaktera. Njegov duboki prodor u homerologiju, kojom se bavi više od trideset godina, rezultirao je dokazom o Odisejevim putovanjima po Jadranu. Dve njegove velike studije predstavljaju korenit zaokret u nauci o Homerovim poemama u svetskoj literaturi o Homeru.\nČlan je Udruženja književnika Francuske, Udruženja novinara i nekoliko međunarodnih ekoloških organizacija. Njegova humoristička karijera (pod pseudonimom Tvrdošin Sagrajilo) traje 40 godina. Humorističke radove objavio je na raznim jezicima.\nDr Božidar Leković redovan je profesor Univerziteta u Novom Sadu - Ekonomskog fakulteta u Subotici, za naučnu oblast Menadžment - Principi menadžmenta. Rođen je u Sivcu 1952. godine, sa stanom u Subotici.\nDiplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Subotici, magistrirao na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, na smeru Poslovna ekonomija – smer organizacija. Doktorirao je na Ekonomskom fakultetu u Subotici iz oblasti upravljanja i informisanja.\nU proteklom periodu izvodio je nastavu iz više predmeta – oblast organizatorika. Na poslediplomskim studijama – Ekonomskog fakulteta u Subotici izvodi nastavu iz predmeta Strategijski menadžment, Menadžment industrijskih sistema, Kontrola marketing aktivnosti. Na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, na poslediplomskim studijama, izvodi nastavu iz predmeta Strategijski menadžment i Preduzetništvo. Osim toga, na Centru poslediplomskih studija Univerziteta u Novom Sadu izvodi nastavu iz predmeta Menadžment u sportu i Menadžment u kulturi. U ranijem preriodu učestvovao je na poslediplomskim studijama u Novom Sadu, Prištini, Moskvi, gde ima objavljen veći broj radova iz oblasti upravljanja poslovnim sistemima. Član je Međunarodne akademije humanitarnih i prirodnih nauka u Moskvi.\nAutor i koautor je većeg broja knjiga, zbornika, monografija, studija, elaborata i članaka u časopisima domaćeg i međunarodnog značaja. Do sada je obavljao funkciju prodekana i pomoćnika direktora za vaspitno-obrazovni i naučno- istraživački rad na Ekonomskom fakultetu u Subotici.\nProf. Dr. Stipan Jukić rodjen je 30.aprila 1937.godine u Biteliću. Opština Sinj, Republika Hrvatska. U vreme kolonizacije iz Dalmacije u Vojvodinu 1946. godine sa porodicom svog strica Ivana Jukića doseljava se u Sivac. U Somboru sa odličnim uspehom završio petogodišnju Učiteljsku školu. Po školovanju zapošljava se u Osnovnoj školi «Vladimir Nazor»u Djurdjinu.Posle godinu dana učiteljske prakse odlazi na odsluženje vojnog roka u Školu rezervnih oficira u Zadar, a zatim upisuje studije pedagogije na Filozofskom fakultetu u Beogradu. Po završetku studija zapošljava se u Učiteljskoj školi u Prijedoru u kojoj predaje didaktiku, metodike razredne nastave i logiku. Od 1966.godine zapošljava se u Učiteljskoj školi u Somboru kao profesor pedagoške grupe predmeta. U ovoj školi predavao je didaktiku, pedagogiju, metodologiju pedagoških istraživanja, metodiku nastave srpsko-hrvatskog jezika, metodiku nastave matematike, metodiku nastave poznavanja prirode i društva, poznavanja prirode i poznavanja drušptva.\nU vremenu od 1970. do 1973.godine radi u Medjlopštinskom prosvetnopedagoškom zavodu u Somboru kao savetnihk za razrednu nastavu. Otvaranjem Pedagoške akademije u Somboru 1973. godine biran je prvo za predavača, a potom i za profesora Više škole i predaje pedagogiju, didaktiku i metodologiju pedagoških istraivanja. Uporedo sa radom u Pedagoškohj akademiji u Somboru na Univerzitetu u Beogradu upisuje poslediplomske magistarske studije, koje uspešno završava sa odbranom magistarske teze pod naslovom: Pedagoški i ekonomski aspekti uvodjenja moderne obrazovne tehnologije u nastavu pedagoških nauka. Na istom univerzitetu odbranio je doktorsku tezu pod naslovom: Jedinstvo i zajedništvo u sistemu i politici vaspitanja i obrazovanje u SFR Jugoslaviju.Istovremeno, kao spoljni saradnik, radi prvo u Pedagoškoj akademiji u Beogradu. Od 1987.godine stupa na dužnost zamenika predsednika Prosvetnog saveta SAP Vojvodine. Istovremeno kao spoljni saradnik, drži nastavu na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Naredne godine prelazi na Filozovski fakultet u Novi Sad, na kome je biran za docenta, vanrednog profesora i na kraju i za redovnog profesora. Na ovom fakultetu predaje Osnove pedagoških nauka i Metodičke osnove vaspitno-obrazovnog rada. U vremenu od 1983. do 2001. godine na Učiteljskom fakultetu u Jagodini predavao je didaktiku.\nTokom rada dva puta je nagradjivan za uspešan rad u vaspitno-obrazovnom području, posebno za vidan dopirnos modernizaciji nastave. Za ukupni stručni i društveni rad nagradjen je Ordenom za rad sa srebrnim vencem. Posebno je zapažen njegov rad sa omladinom, nastavnicima i roditeljima učenika osnovne i srednjhih špkola. Veoma mnogo je radio na stručnom usavršavanju nastavnika različitih profila i na pedagoško-psihološkom uzdizanjau roditelja. Na brojnim naučnim i stručnim skupovima u našoj zemlji i u inostranstvu imao je zapažena saopštenja. Učestvovao je u izradi i realizaciji brojnih naučno-istraživačkih projekata.\nObjavio je nekoliko knjiga i preko 200 stručnih i naučnih radova u časopisima, zbornicima i drugoj pedagoškoj periodici. Najveći broj radova se odnosi na daidaktičko-metodičke probleme(savremeno obrazovanje nastavnika, inovacije u nastavi i njena modernizacija, unapredjenje tehnologije u nastavi pedagoških nauka na nastavničkim školama i fakultetima, učenje učenja, osposobljavanje učenika za samostalni rad, negovanje misaonih aktivnosti učenika u nastavnom procesu...\nProf. dr. Dragomir Zeković rodjen je 8.februara 1952.god. u Sivcu od oca Novice i majke Jovanke.Rastao je u mnogočlanoj porodici.Osnovnu školu pohadjao je u Novom Sivcu, a po završetku učestvovao je na Pokrajinskom takmičenju iz fizike u Subotici i osvojio drugo mesto. Potom upisuje Srednju mašinsku školu u Kuli koju sa izuzetnim uspehom završava. U to vreme trenirao je fudbal u FK «Polet». Studije mašinstva započinje 1970.g. na Beogradskom univerzitetu i sa uspehom ih završava 1975 g. Odbrbanivši diplomski rad iz oblasti Teorije mehanizama. Tokom studija aktivno igra fudbal u FK «IMT».\nNa petoj godini mašinstva postaje student-demonstrator za predmet Teorija oscilacija na Katedri za mehaniku. 1975.g. izabran je za asistenta-pripravnika na Katedri za mehaniku Mašinskog fakulteta u Beogradu. A te godine upisuje poslediplomske studije na Grupi za primenjenu mehaniku, a 1978.g. brani magistarski rad: »Tenzorsko-matrični postupak u kinematičkoj analizu i prostornih mehamnizama». Potom je biran za asistenta na Katedri za mehaniku, nakon toga sledi period intenzivnog usavršavanja na pedagoškom i naučnom planu što je rezultiralo 1984.g. odbranom doktorske disertacije na temu: «Neki problemi dinamike neholomnih sistema sa primenom na tehničke objekte».\nUčestvuje u radu više kongresa Teorijske i primenjene mehanike. Doktorska disertacija, uspešan pedagoški rad i objavljeni radovi u naučnim časopisima su mu omogućili dalje napredovanje u struci tako da je 1988.g. izabran u nastavničko zvanje tj. u zvanje docenta. Zatim sledi odlazak u Odesu u Institut inžinjera mornaričke flote na tromesečni studijski boravak i usavršavanje. Na Državni univerzitet «Lomonosov» u Moskvi odlazi 1990.g.gde je bio četiri meseca na Mahaničko-matematičkom fakultetu na njihovoj Katedri za mehaniku. Univerzitetska karijera zatim teče odredjenim ritmom na osnovu predhodno ostrvarenih rezultata tako da sam 1993.g. biran u zvanje vanrednog profesora, a 1998.g. u zvanje redovnog profesora na Katedri za mehaniku gde se i sada nalazi..\nObjavio je do sada 32 naučna i stručna rada u domaćim i inostranim časopisima. Inače jedan od tih radova je citiran u dva udžbenika. Većina tih radova je prikazana i pozitivno ocenjena u ruskim, nemačkim i američkim referativnim časopisima. Koautor sam jednog pomoćnog udžbenika: «Zbirka zadataka iz Statike».\nInače je i spoljni saradnik Matematičkog instituta SANU, član Jugoslovneskog društva za mehaniku i član Redakcionog odbora biblioteke DISSERTATIO Zadužbine Andrejević.\nPored redovnih aktivnosti na Katedri za mehaniku rukovodi radom seminara : «Grupa za analitičku mehaniku i dinamiku objekata».\nProf. dr. Sc. Med. Radmilo Tomin, rodjen je 17. marta 1925. godine u Starom Sivcu, od oca Jovana i majke Milinke. Osnovnu školu započeo je u Sivcu da bi, samo posle nekoliko meseci, početkom novembra 1931, prešao u Beograd, gde je nastavio učenje u Osnovnoj školi Sveti Sava, na Vračaru koju je završio odličnim uspehom 1935. godine. Maturirao je 1943. godine u VI muškoj realnoj gimnaziji. Zatim je Radio u Državnom lečilištu za tuberkulozu kostiju u Banji Koviljači, a 1946 godine upisuje se na Medicinski fakultet u Beograd i diplomira 6. marta 1953. godine sa odličnim uspehom, srednja ocena 9,15. Od 1953. godine radi na Onkološkom institutu Gde polaže Speijalistički ispit iz hirurgije sa ocenom odličan. Na onkološkom institutu prošao je staž od sobnog lekara, šefa otseka, šefa odeljenja, načelnika službe.Od 1980 do 1982. godine bio je rukovodilac Specijalizovane hirurške klinike Onkološkog instituta u Beogradu. Zatim postaje Načelnik Službe za bolesti dojke na Institutu za onkologiju i radiologiju.\nZa asistenta pri Katedri hirurgije Medicinskog fakulteta u Beogradu izabran je juna 1955. Prošao je četiri reizbornosti za asistenta. 1965. godine habilitovanje prihvatanjem na Medicinskom fakultetu njegovog rada: Indikacije za hiruršpko lečenje displazne bolesti dojke. Za docenta Medicinskog fakulteta izabran je 10. decembra 1971. godine. Reizabran je za docenta 28. aprila 1977 godine. Za vanrednog profesora Medicinskog fakulteta u Beogradu, izabran je 28. juna 1977. godine. Ponovo izabran za vanrednog profeersora 28. juna 1982. Za redovnog profesora izabran je maja 1983 godine.\nOd 1986 je vodio , a 1988 je izabran za šefa Katedre za poslediplomske studije Onkologije na Medicinskom fakultetu u Beogradu .\nOd 1963 do 1967 bio je sekretar Katedre hirurgije Medicinskog fakulteta .\nAktivno učestvuje u radu lekarskih društava. Bio je član Upravnog odbora Hirurške sekcije Srpskog lekarskog društva.\n20. juna 1974 godine odbranio je doktorsku disertaciju: Studija kliničke, patološko anatomske i citohormonske slike displazne bolesti dojke sa osvrtom na mogućnosti lečenja i stekao zvanje doktora medicinskih nauka.\nOdlikovan je: Ordenom rada sa srebrnim vencem, Ordenom zasluga za narod sa srebrnim zracim.\nStručna usavršavanja: boravio je na Odeljenju eksperimentalne hirurgije Klivlend metropoliten ženeral hospita, Ohajo, USA.\nKao dobitnik Fulbrajtove stipendije 1984-1985 proveo je na Medical College of Winsconsin, Milwaukee, Wiskonsin, USA.\nKraće vreme 1978 godine proveo je u Institutu Gistav Rusi, Vilžuif u Parizu, Institutu Paoli Kalmet u Marseju, Rojal Marsden Hospit u Londonu.\nUčestvovao je na brojnim kongresima u zemlji i inostranstvu, sa radovima od kojih su značajniji: Konkgres u Hjustonu, Texas, 1970. godine, U Firenci 1974. godine, u Buenos Ajresu 1976 godine, Sietl 1982 godine, Budimpešta 1986. godine.\nSvestski kongres huirurga u Moskvi 1971. godine, Simpozijum o detekciji i prevenciji kancera, Bolonja. 1973. Bio je član Grupe za izučavanje melanoma dela, Medjunarodne unije za borbu protiv raka.\nČlan Evropske organizacije za ispitivanje i lečenje raka, član Britanskog društva za hiruršku onkologiju, član Evropskog udruženja za hiruršku onkologijul\nGovori i služio se sa više jezika: engleski, francuski, nemački, italijanski, ruski.\nObjavio je 124 rada od kojih 14 u celini u stranim časopisima.\n1.oktobra 1990 godine odlazi u penziju.\nOd 1988 radi u Milosrdnoj ambulanti Sv. Luka, koja je osnovana u okviru Društva prijatelja Hilandara, a za pomoć sirotinji, izbeglicama i nezaposlenim licima. Rad je na dobrovoljnoj osnovi.\nProf. dr.sc. Milutin Andjelić, diplomirani inženjer gradjevinarstva rodjen je 27.10.1936 godine u Šljivanskom, Pljevlja, Crna Gora. Osmogodišnju školu završio je u Sivcu, Vojvodina 1950. godine, nakon čega je nastavio školovanje na Gradjevinskoj srednjotehničkoj školi u Novom Sadu koju je završio 1954. godine. Kao gradjevinski tehničar radio je u Foči. Proveo je 2 godine i 4 mjeseca na gradnji stambenih i upravnih zgrada i skladišta. Povremenoje obavljao dužnosti samostalnog izvodjača radova i nadzornog organa na gradnji objekata u Foči i Goraždu. Nakon toga pola godine bio je šef gradilišta na gradnji ceste Foča-Gacko odakle je otišao na odsluženje vojnog roka u Zadar. Nakon izlaska iz vojske u ožujku 1958. godine radio je kao gradjevinski tehničar u Banja Luci do jeseni iste godine kada se upisao na Gradjevinski odjel AGG fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.\nZa vrijeme studija isticao se solidnim i ažurnim radom. Bio je dvije godine i demonstrator na Katedri za teoriju konstrukcija. Dana 17.10.1963. diplomirao je na konstruktorskom usmjerenju Gradjevinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.\nNakon diplomiranja radio je u gradjevinskom poduzeću «Tehnika»u Zagrebu do 1.5.1964., kada je bio izabrani i postavljen za asistenta na Gradjevinskom fakultetu u Zagrebu na Katedri za gradjevnu statiku i betonske konstrukcije. U isto zvanje je biran ponovno još dva puta – 1967,i 1970. godine.\nStupanj magistra tehničkih znanosti stekao je na Gradjevinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu 1970. godine na temelju magistarskog rada: Visokostjeni nosač s ojačanim ruboima, a doktorirao je na istom fakultetu 13.11.1972. godine obranom disertacije: Viosokostjeni nosač opterećen u srednjoj ravnini. U jesen 1973. godine izabran je i postavljen za docenta iz predmeta Gradjevna statika na Katedri za gradjevnu statiku i betonske konstrukcije Gradjevinskog fakulteta u Zagrebu. U srpnju 1985. godine izabran je za redovnog profesora na Fakultetu gradjevinskih znanosti Sveučilišta u Zagrebu.\nObavljao je na Fakulltetu i u Gradjevinskom institutu više dužnosti od kojih navodim sljedeće:\n- član Savjeta Gradjevinskog fakulteta i Savjeta Gradjevinskog instituta,\n- Predstojnik Zavoda za tehničku mehaniku na Fakultetu gradjevinskih znanosti Sveučilišta u Zagrebu u razdoblju 1978-1981 godine\n- Voditelj poslije diplomskog studija konsturktorskog usmjerenja\n- Prodekan za znanstveni rad Fakulteta gradjevinskih znanosti Sveučilišta u Zagrebu u dva mandata (1985-1989)\n- Dekan Fakulteta gradjevinskih znanosti Sveučilišta u Zagrebu u jednom mandatnom razdoblju (1989-1991)\nAktivan je član Hrvatskog društva za mehaniku i specijalizirane udruge Hrvatskog društva gradjevinskih konstruktora.\nU nagrade odnosno priznanja koje je pristupnik dobio za znanstveni rad treba ubrojjiti Europsku nagradu za projekat konstrukcije sportske dvorane «Dražen Petrović» u Zagrebu koju mu je dodijelio EEES ( Jeuropien Convntion for Constuctional Steelwork).\nStručni projekti: Tvornice cementa Split 3 tvornice, Brazil 2 tvornice, Nigerija 1 tvornica, Venezuela 1 tvornica, Koromačno konstrukcije i projekti, Sportsko poslovni kompleks Cibona u Zagrebu, Klinički bolnički centar Novi Zagreb, Institut za tumore i slične bolesti u Zagrebu, Plivački bazen Mladost u Zagrebu, Poslovni centar i garaže Esplanade u Zagrebu, Tvornica cementa Koromačno, Projekt vitalone za ispitivanje turbina u tvornici R. Končar u Zagrebu, Kulturni centar Dubrava, Nova vojna bolnica u Zagrebu, Bolnica u Kotoru i na desetine mnogih drugih projekata.\nDr Jelica Alaburić, rodjena Rajić, rodjena je u Sivcu gde je završila osmogodišnju školu . Posle završene Gimnazije u Somboru upisala je Filološki fakultet u Beogradu - Odsek za slavistiku, Grupa za ruski jezik i književnost. Diplomirala je u rekordnom roku, a zatim radila kao gimnazijski profesor, najpre u Ključu, a zatim u gimnaziji «Svetozar Miletić « u Srbobranu.\nNa postdiplomske studije u Beogradu upisala se 1972. godine i za sve vreme trajanja studija radila na Fakultetu kao sekretar Nastavnog odseka. Magistrirala je 1979 godine. Za to vreme se udala i rodila dva sina.\nNa Saobraćajnom fakultetu radi od 1978. godine, najpre honorarno, a posle odbranjene magistarske teze prelazi u stalni radni odnos 1981.godine. Doktorsku disertaciju: «Funkcija ekstralingvističkih znanja u informativnom prevodjenju tehničkih tekstova sa ruskog na srpskohrvatski» odbranila je u Beogradu februara 1993.godine i stekla naučni stepen doktora filloloških nauka.\nU okviru nastavne delatnosti držala je nastavu studentima Saobraćajno fakulteta na dodoiplomskoj nastavi: četvorosemestralni i osmosemestralni kurs, dvosemestralni na postdiplomskoj nastavi; kurs vanrednim studentima na Odeljenju u Smederevu; nastavu na Mašinskom fakultetu, Veterinarskom fakultetu, Višoj železničkoj školi u Beogradu i na jednogodišnjem seminaru UNSPS (Udruženje naučnih i stručnih prevodilaca Srbije).\nU okviru stručnog usavršavanja u nekoliko navrata boravila na MGU (Moskovski državni univerzitet) na Fakultetu za strane profesore ruskog jezika i književnosti, na Institutu za ruski jezik « A.S. Puškin» u Moskvi i na šestomesečnom studijskom boravku prilikom izrade doktorske disertacije u Lenjinskom biblioteci u Moskvi.\nU okviru prevodilačke delatnosti bavi se prevodjenjem naučne i stručne literature, kao i usmenim prevodjenjem u bilateralnim pregovorima na najrazličitije teme (konsekutivno) i simultano iz kabine na različitim medjunarodnim simpozijumima i kongresima. Za doprinos razvoju predvodilačkog rada dobila sa Zahvalnicu i Plaketu.\nU okviru naučnih konferencija istupala je sa referatima i po pozivu organizatora u Moskvi (Savezni prevodilački centar, Medjunarodna asocijacija profesora ruskog jezika i literature – MAPRJAL), U Jaroslavlju,Tbilisiju, Lenjingradu i dr. Beogradu, N.Sadu, Ohridu...\nAutor je dva univerzitetska udžbenika: Ruskog jezika za studente saobraćajnoj fakulteta: za četvorosemestralnu nastavu – 1984. i drugo izdanje 1990. godine, i za osmosemestralnu nastavu – 1997. godine.\nU okviru stručne i društvene delatnosti član je: Slavističkog društva Srbije, Društva za primenjenu lingivstiku Srbije, Udruženja naučnih i stručnih prevodilaca Srbije, gde je član Predsedništva, Nadzornog odbora i predsednik Saveta školskog centra Udruženja; Član Uprave i sekretar Osnovne organizacije nastavnika stranih jezika na nefilološkim fakultetima i višim školama pri Udruženju univerzitetskih nastavnika i drugih naučnih radnika Srbije; član Univerzitetskog odbora Udruženja univerzitetskih nastavnika i drugih naučnih radnika Beograda; član Saveta Saobraćajnog fakulteta u Beogradu (dva mandata); član prvostepenog disciplinskog suda za studente Saobraćajnog fakulteta u Beogradu: član Komisije za biblioteku Saobraćanoog fakulteta u Beogradu (dva izborna perioda).\nAleksandar Rašković je rođen 01. januara 1968. godine u Brčkom, Republika Bosna i Hercegovina. Odrastao je u Sivcu, gde je završio osnovnu i prva dva razreda srednje škole. Srednju Medicinsku školu je završio u Somboru, a Medicinski fakultet u Novom Sadu.\nMagistraske studije je upisao na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu i završio ih sa prosečnom ocenom 9.60.\nU septembru 2001. godine, odbranio je magistrasku tezu “Uticaj natrijumove soli monoketoholne kisleine na farmakodinamske osobine insulina i gliklazida''.\nZa odbranjenu magistarsku tezu, Aleksandar Rašković je 2002. godine dobio nagradu Fondacije ''Krka-Novo Mesto'', Republika Slovenija.\nOd strane Ministarstva za Nauku Republike Srbije, Aleksandar Rašković je dobio drugu nagradu za publikovane radove iz oblasti farmakologije i toksikologije tokom 2004. godine.\nU decembru 2005. godine, odbranio je doktorsku disertaciju ,,Uticaj steviozida na glikemiju i interakcija sa solima žučnih kiselina,,.\nKao asistent na Zavodu za farmakologiju, toksikologiju i kliničku farmakologiju Medicinskog fakulteta u Novom Sadu, Aleksandar Rašković je zaposlen od 1997. do 2001. i ponovo od 2003. godine. U periodu 2001.-2003. godine, Aleksandar Rašković je bio zaposlen kao asistent na Katedri za farmakologiju i tokskikologiju na Medicinskom fakultetu u Podgorici.\nU periodu od januara do jula 2005. godine, boravio je na stručnom usavršavanju na Farmaceutskom fakultetu Univerziteta Otago na Novom Zelandu.\nMagistarski rad i doktorska disertacija Aleksandra Raškovića se odnose na istraživanja supstanci koje pomažu regulaciji poremećaja metabolizma glukoze i koje samim tim predstavljaju preparate koji bi mogli pomoći obolelim od šećerne bolesti. Takođe, brojne publikacije Aleksandra Raškovića se odnose na proučavanja lekovitih biljaka primenom eksperimentalno-farmakoloških metoda.


Tači hoće Srbe u Vladi da obezbedi imunitet – Nadlanu.com\nTači hoće Srbe u Vladi da obezbedi imunitet\nBEOGRAD, 16. decembra 2010. (Beta) – Nosilac Jedinstvene srpske liste Rada Trajković izjavila je u četvrtak da premijer Kosova Hašim Tači želi da formira novu Vladu sa srpskim predstavnicima da bi sebi obezbedio imunitet posle izveštaja Saveta Evrope o njegovoj i umešanosti OVK u trgovinu ljudskim organima.\n„Tači traži put do svog imuniteta i zato hoće da i Srbi budu u toj Vladi. Kontaktirao me je više puta tim povodom, a poslednji put sinoć. Njemu je potreban imunitet kroz institucionalnu poziciju, ali sam sigurna da ne postoji Srbin koji će da sedi u toj Vladi“, kazala je Trajković za B 92.\nOna je ocenila da sve više Albanaca ima animozitet prema prošlosti, kao i prema Hašimu Tačiju „i ne samo njemu“. Komentarišući izveštaj specijalnog izvestioca Saveta Evrope za ljudska prava Dika Martija, ona je istakla da je Martiju kao predstavniku Švajcarske vrlo poznat dosije Tačija, jer je Tači dugo boravio u toj zemlji.\nOna je navela i da je tokom 1999. godine na Kosovu nedeljno ubijano 50 ljudi srpske, romske i drugih nealbanskih nacionalnosti i da je i tada bilo poznato da se radi o kidnapovanju, ubijanju ljudi i prodaji organa.


adidas C.RDY TRG HDY | Sport Vision\nadidas C.RDY TRG HDY\nadidas COLD.RDY TRAINING HOODIE adidas COLD.RDY TRAINING HOODIE je muški duks sa kapuljačom. Idealan je za sve vas koji ste stalno aktivni. Izrađen je od Primegreen materijala. Celom dužinom duksa se prostire rajsferšlus. Bočni džepovi su praktični za čuvanje sitnih stvari jer su, takođe, sa rajsferšlusom. Hladna jesenja jutra i sunčani zimski dani, uvek ste spremni za trening. Samo obucite adidas COLD.RDY TRAINING HOODIE i zaboravite sve oko sebe. Vašem telu će prijati osećaj mekoće i komfora materijala od kojih je ovaj duks napravljen. Treniraj i uživaj, adidas ti garantuje najbolji mogući kvalitet. SPECIFIKACIJA: Boja: Crna/Black Rajsferšlus na prednjem delu Džepovi sa rajsferšlusom Kapuljača Sastav materijala: 95 % reciklirani poliester, 5% elastin Šifra artikla: GJ0339 .\nadidas COLD.RDY TRAINING HOODIE\nadidas COLD.RDY TRAINING HOODIE je muški duks sa kapuljačom.\nIdealan je za sve vas koji ste stalno aktivni.\nIzrađen je od Primegreen materijala.\nCelom dužinom duksa se prostire rajsferšlus.\nBočni džepovi su praktični za čuvanje sitnih stvari jer su, takođe, sa rajsferšlusom.\nHladna jesenja jutra i sunčani zimski dani, uvek ste spremni za trening.\nSamo obucite adidas COLD.RDY TRAINING HOODIE i zaboravite sve oko sebe.\nVašem telu će prijati osećaj mekoće i komfora materijala od kojih je ovaj duks napravljen.\nTreniraj i uživaj, adidas ti garantuje najbolji mogući kvalitet.\nRajsferšlus na prednjem delu\nSastav materijala: 95 % reciklirani poliester, 5% elastin


Kontrola vozila sa stranim tablicama\nSa ciljem pronalaska i sankcionisanja vozača koji su vozilom sa stranim tablicama počinili prekršaje zabilježene stacionarnim radarima, policijski službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Ze-do kantona će u vremenskom periodu od 31.10.2012. godine do 04.11.2012. godine realizirati akciju u saobraćaju, sa posebnim akcentom na kontroli vozila sa inostranim registarskim tablicama. Napominjemo da je, u cilju kvalitetnijeg rješavanja problema i načina sankcionisanja vozača motornih vozila sa inostranim registarskim oznakama, sačinjena interna baza naznačenih vozila koja su registrovana kao počinioci prekršaja zabilježenih stacionarnim radarima na području ZDK-a. Ova baza se blagovremeno ažurira, a policijski službenici koji vrše kontrolu vozila u saobraćaju svakodnevno ostvaruju uvid u istu, te na taj način sankcionišu počinioce prekršaja.\nPolicijski službenici Uprave policije MUP-a ZDK-a su u skladu sa planiranim i najavljenim aktivnostima, u vremenskom periodu od 26.10. do 28.10.2012. godine, realizovali akciju pojačane kontrole vozača motornih vozila na magistralnim, regionalnim i lokalnim putevima u Ze-do kantonu, sa posebnim akcentom na kontrolu alkoholiziranosti vozača. Aktivnosti policijskih službenika bile su usmjerene na preduzimanje represivnih mjera prema vozačima zbog činjenja prekršaja shodno Zakonu o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, te su sankcionisani počinioci i drugih prekršaja iz pomenutog zakona.\nPrilikom naznačene akcije kontrolisano je 886 vozila u saobraćaju, kojom prilikom su izdata 282 prekršajna naloga, te sačinjena 3 izvještaja o počinjenom prekršaju. Od ovog broja, 65 prekršajnih naloga je izdato po pitanju alkoholiziranosti vozača, dok je po drugim prekršajima uručeno 217 prekršajnih naloga.\nOsamdesettrogodišnja Sarajka na Piramidi Sunca


Zorani Mihajlović krivična prijava za klevetu! | ЗДРАВА СРБИЈА\nZorani Mihajlović krivična prijava za klevetu!\nČajetina, 20.5.2017 – Vođa antisrpskog lobija u Srbiji i ministarka opšte prakse u Vučićevim vladama od 2012. naovamo samo je potvrdila ono što je portal jednog od Vučićevih glavnih medijskih atentatora „predvideo“ pre dva dana – posle hapšenja koje mi najavljuju već skoro godinu dana, izgleda da sam, na kraju, ipak osuđen na streljanje – izjavio je, povodom gnusnih optužbi ministarke građevinarstva Zorane Mihajlović, očigledno prouzrokovanih jučerašnjim dostojanstvenim protestom Zlatiboraca ispred Vlade Srbije, predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović.\n– Bezobrazluk i drskost ove ministarke za sve i svašta koja se javno hvali da je “zapadni igrač”, nema granice: ona se Zlatiborcima smeje u lice i kaže da možemo da ležimo ispred ministarstva, ali ona neće da potpiše dozvolu. Kao da je pečat za dozvolu ponela iz rodne Tuzle, kao da ga je od nekoga dobila u amanet, ona veruje da je će sto puta ponovljena laž da postane istina. Ali, Zlatiborci njoj i njenom šefu nisu poverovali ni na poslednjim izborima gde su naprednjačke kabadahije i raspikuće doživele ponižavajući poraz. Otuda njena osvetoljubiva hajka na nas koji tražimo svoje pravo na rad, braneći svoju dedovinu I očevinu, državnu zemlju od naprednjačkih uzurpatora. – rekao je Stamatović, uz očekivanje da će se, zbog par iskopanih rupa na državnoj zemlji, naći na optuženičkoj klupi zajedno sa Malim, muftijom Zukorlićem i braćom Vučić, jer sve što su oni radili, bolje rečeno, rušili radili su bez ikakve dozvole, ali I bez obraza.\nStamatović je rekao da se tvrdnjom da na Zlatiboru caruje “organizovani kriminal” i da će to ona sprečiti formiranjem naprednjačkog rezervata “Park prirode”, Vučićev rećim potpuno razotkrio.\n-Posle ovoga, nema nazad! Mi idemo napred I izgradićemo svoju gondolu I sačuvati našu zemlju, a raspikuće neka čine što je njihovo. Što reče sveti mučenik Vukašin pred klanje: Vi, djeco, samo radite svoj posao! – rekao je Stamatović, najavljujući protiv Mihajlovićeve krivičnu prijavu za klevetu.


Građani za pozajmice zalažu sve što imaju – od zlata, antikviteta pa do tehnike - Biznis.rs\nDa li su zalagaonice biznis u gašenju?\nGrađani za pozajmice zalažu sve što imaju – od zlata, antikviteta pa do tehnike\n7.4.2021 13:01 Autor: Marija Jovanović 2\nPoslovanje zalagaonica u Srbiji cvetalo je tokom devedesetih godina. Danas se zbog olakšanih procedura za dobijanje kredita banaka ljudi sve manje zadužuju na ovaj...\nPoslovanje zalagaonica u Srbiji cvetalo je tokom devedesetih godina. Danas se zbog olakšanih procedura za dobijanje kredita banaka ljudi sve manje zadužuju na ovaj način. Ipak, postoje i oni koji su prinuđeni da zalažu ili prodaju svoje dragocenosti kako bi došli do novca koji im je hitno potreban.\nZalagaonice svojim klijentima nude pozajmice na osnovu zaloga. Dugačak je spisak predmeta koje na taj način prihvataju – od zlata, dragog kamenja, satova, dukata, pa do umetničkih slika, tehnike i automobila.\nVećina garantuje apsolutnu diskreciju, a reklame poput “brze i jednostavne novčane pozajmice, uz fiksnu ili minimalnu kamatnu stopu”, samo su neke od “povlastica” koje zalagaonice nude svojim klijentima.\nPrincip rada banaka i zalagaonica je drugačiji, ali donekle i sličan, kaže za Biznis.rs predsednik Udruženja potrošača Efektiva Dejan Gavrilović.\n„Banka daje kredit, naplaćuje kamatu i uzima obezbeđenje za to, a pre toga proverava kreditnu sposobnost. Zalagaonica ne proverava kreditnu sposobnost, ona samo uzima obezbeđenje, koje je veće od onog novca koji daje“, navodi Gavrilović.\nTako, ako recimo, klijent daje u zalog nešto što vredi 500 evra, u zalagaonici ne može da dobije više od 200, 250 evra novčane pozajmice, koju ukoliko ne vrati u određenom roku predmet ide na prodaju, objašnjava Gavrilović.\n„Ono što smo čuli, ali što je teško dokazati, zalagaonice rade po principu ’dao sam ti 200 evra, ali potpisuješ papir da sam ti dao 300’ i duguješ mi 300. Znači onih 100 evra je neka njihova zarada, ako se novac vrati na vreme. Ukoliko se novac ne vrati, zalog ide na prodaju čime se tih 300 evra uzima natrag“, kaže naš sagovornik.\nOn dodaje da nije siguran da su zalagaonice jeftinije, ali da je tačno da su brža opcija za one ljude koji ne mogu da dobiju kredit u banci.\n„U zalagaonice idu ljudi koji su prilično očajni i koji u banci ne mogu da završe posao. Zalagaonice to znaju i koriste priliku da na tome zarade“, zaključuje Gavrilović.\nZalagaonice više nemaju perspektivu na tržištu\nZalagaonice su predstavljale ozbiljan biznis devedestih i 2000-ih godina kada su ljudi morali na taj način da ulaze u neke finansijske aranžmane, dok sada taj biznis nema perspektivu na tržištu.\n„Sužen je broj onih koji ne mogu da dobiju pozajmice od banaka. Danas su kriterijumi znatno olakšani, a oni koji posežu za ovakvim vidom pozajmica su uglavnom ljudi koji su u ozbiljnim problemima, koji nemaju nijednog rođaka ili prijatelja kom bi se obratili za pomoć“, kaže za naš portal profesor Beogradske bankarske akademije Zoran Grubišić i dodaje da je to mali tržišni segment u odnosu na raniji period.\n„Uslovi po zalagaonicma se razlikuju, u banci ne morate ništa da zalažate osim založne izjave. Jednostavno, sa ovim kriterijumima, standardima i sa takvom likvidnošću bankarskog sektora na to je prinuđen samo onaj ko baš iz nekog razloga ne može da dobije pozajmicu“, navodi Grubišić i ocenjuje da zalagonice više nemaju ni približnu perspektivu koju su imale nekada.\n„Rekao bih čak da je to biznis u gašenju“, zaključuje Grubišić.\nKREDITI SRBIJA ZADUŽIVANJE\nSRBIJAGAS PONUDIO PRIKLJUČKE NA 36 RATA Pravo da se prijave imaju građani iz…\nBilo nekad, sve manje je toga\nLjudi kada dodju u takvu situaciju, ne biraju. Uzas.


Fond „Laza Kostić“, u okviru Programa obeležavanja јubileјa, 100-godišnjice od smrti velikana Laze Kostića, i u susret 20-godišnjici Fonda koјi nosi njegovo ime, raspisao јe nagradni konkurs za decu i omladinu na teritoriјi cele Srbiјe. Nagradni, literarni i sportski konkurs, Fond јe organizovao u saradnji sa Ministarstvom prosvete, i uz podršku Ministarstva omladine i sporta i Ministarstva kulture Republike Srbiјe. Za sve učenike osnovnih i srednjih škola tema literarnog konkursa iz oblasti sporta bila јe Moј prvi sportski uspeh, sa ciljem podsećanja na Lazin sportski duh i njegovo prepoznavanje značaјa sporta za zdrav život naše omladine.\nMeđu nagrađenim đacima, posebno su se istakli učenici 3. i 4. razreda osnovne škole“Kokai Imre“ iz Temerina. Deca mađarske nacionalnosti, njih 14-toro, koјa uče srpski јezik kao јezik društvene sredine svoјim trudom privukli su posebnu pažnju žiriјa svoјim radovima. Fond „Laza Kostić“ јe organizovao za te đake posetu Beogradu i susret sa našim proslavljenim sportistom i humanistom, g.Vlade Divcem u prostoriјama Olimpiјskog komiteta na Dedinju. „Ovo će biti јoš јedna naša saradnja sa Olimpiјskim komitetom, obzirom da smo prošle godine bili deo njihovog proјekta Muzeј sporta i olimpizma, tokom manifestaciјe Noć muzeјa. Takođe, saradnja će se sigurno nastaviti i sledeće godine, јer јe proјekat Fonda „Laza Kostić“ za učestvovanje na Kulturnoј Olimpiјadi koјa će se održati u Londonu 2012. godine zvanično prihvaćen“, izјavila јe gđa Snežana Spasoјević, predsednica Fonda Laza Kostić.\nDeca su posetila i muzeј fudbalskog kluba Crvena Zvezda, a Fond „Laza Kostić“ јe na ovaј način nastavio već postavljeni cilj koјi se zasniva na ideјi popularizaciјe dela i dostignuća dr Laze Kostića i zdravog pristupa životu kroz učenje, stvaranje, inventivnost i razviјanje sportskog duha kod naše omladine.


Moderna i Novavaks u istraživanju kombinacija vakcina protiv kovida-19\nZdravlje Autor:Hina/ Reuters14. apr. 202110:091 komentar\nBritanska studija o korišćenju različitih vakcina protiv kovida-19 kod vakcinacija sa dve doze proširuje se na vakcine Moderne i Novavaksa, objavili su u istraživači sa Univerziteta Oksford.\nEksperiment, poznat kao studija Com-Cov, prvi put je pokrenut u februaru da bi se ispitalo da li se može postići jednak imunološki odgovor kombinacijom različitih vakcina protiv kovida u prvoj i drugoj dozi kao i korišćenjem dve doze iste vakcine.\nVelika Britanija će dopustiti mešanje vakcina protiv kovida-19\n02. jan. 2021 6\nProfesor Univerziteta Oksford koji je vodio ispitivanje Metju Snep kaže da im je cilj da „istraže da li se može više dostupnih vakcina protiv kovida-19 fleksibilnije koristiti“.\nVelika Britanija i mnoge druge evropske zemlje trenutno koriste AstraZenekinu i Fajzerovu vakcinu u nacionalnim kampanjama imunizacije protiv pandemije koronavirusa.\nAli, izveštaji o vrlo retkim krvnim ugrušcima podstakli su neke vlade, uključujući francusku i nemačku, na odluku da se AstraZenekina vakcina daje samo određenim starosnim grupama ili da se nakon prve doze AstraZeneke prelazi na vakcinu drugog proizvođača.\nGovoreći o proširenju studije na Moderninu i Novavaksovu vakcinu protiv kovida-19, Snep je rekao da će nastojati da regrutuje odrasle osobe starije od 50 godina koje su dobile „glavnu ulogu u vakcinisanju u zadnjih osam do 12 nedelja“.\nTim dobrovoljcima, koji dobiju vakcinu AstraZeneke ili Fajzera, biće nasumično data ista vakcina ili vakcina Moderne ili Novavaksa u drugoj dozi.\n„Ako uspemo da pokažemo da ovi mešoviti rasporedi stvaraju imunološki odgovor jednako dobar kao i standardni raspored, i bez značajnog povećanja reakcija na vakcine, to će potencijalno omogućiti većem broju ljudi da brže završe imunizaciju protiv kovida-19,“ rekao je Snep.\nTo bi takođe omogućilo otpornost zdravstvenog sistema u slučaju nedostatka bilo koje od vakcina.\nRezultati prvog eksperimentalnog mešanja, uz korišćenje samo AstraZeneke i Fajzera, očekuju se već u aprilu ili maju, dok bi rezultati druge faze trebali da budu objavljeni u julu.


Travnik: Istraživanje Centra za edukaciju mladih pokazalo kako mladi žele otići iz zemlje » Play Now\nTravnik: Istraživanje Centra za edukaciju mladih pokazalo kako mladi žele otići iz zemlje\nPoput brojnih vršnjaka iz cijele BiH, i mladi iz Travnika zainteresirani su za odlazak iz zemlje, pokazuje istraživanje koje je prethodilo izradi Strategije za mlade u općini Travnik koja će važiti za period od 2019. do 2022. godine.\nIstraživanje, koje je predvodio Centar za edukaciju mladih (CEM), obuhvatilo je više od 500 mladih iz općine Travnik, koji su iznijeli stavove o, među ostalim, sigurnosti, zdravstvu, zapošljavanju i aktivizmu.\nVeliki broj njih smatra da je korupcija zastupljena prilikom zapošljavanja, a nisu pretjerano zadovoljni ni kulturnim, ni sportskim sadržajima, kazala je novinarima Katarina Vučković iz Instituta za razvoj mladih “Kult” koji je sudjelovao u istraživanju.\nVučković je istaknula kako istraživanje pokazuje da su mladi relativno dosta aktivni u nevladinim organizacijama i političkim strankama.\nSvoj identitet vide, prije svega, kao religijski, a zatim se poistovjećuju s narodom kojem pripadaju. Najviše ih zanimaju procesi donošenja odluka na razinama Kantona i Federacije BiH, dok smatraju da ne mogu doprinijeti procesima donošenja odluka na razni općine Travnik, naglasila je ona.\nGlasnogovornik CEM-a Rismir Krajišnik kazao je kako je provedeno istraživanje najbitnija aktivnost u okviru procesa izrade Strategije za mlade u općini Travnik.\nKao i ranije, CEM je inicirao donošenje i ove strategije, jer radimo s mladima i razumijemo njihove potrebe i probleme, naglasio je Krajišnik.


Krkobabiæ ponovo na èelu PUPS-a - B92\nM,ilan Krkobabiæ ponovo je izabran za predsednika Partije ujedinjenih penzionera Srbije.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 12.05.2022. | 17:06\n"PUPS raste i razvija se. Uz penzionere tu su i poljoprivrednici i proleteri Srbije. Partija ujedinjenih penzionera, poljoprivrednika i proletera èvrsto drži u svojim rukama barjak solidarnosti i pravde. Èuvamo, štitimo i branimo osnovni vrednosni stav tri P – penzije prate plate, to je naša tekovina", izjavio je na petojredovnoj - izbornoj sednici skupštine partijepredsednik Milan Krkobabiæ, kome su delegati iz svih 119 gradskih i opštinskih odborapoklonili puno poverenje i ponovo ga izabrali na dužnost koju je i do sada obavljao.\nNa Sveèanoj sednici održanoj u Madlenijanumuu prisustvu brojnih gostiju iz zemlje i inostranstva,predsednik Republike Srbije Aleksandar Vuèiæ je istakao da u Milanu Krkobabiæu i PUPS-u ima pouzdane saradnike i ljude koji znaju i umeju da daju pravi doprinos uvek kada je potrebno da se zaštite nacionalni i državni interesi.\nNa skupu je saopšteno da od danas ova partija zvanièno u svom fokusu ima, pored penzionera i poljoprivrednike i proletere, pa je u skladu sa time od danas pun naziv:Partija ujedinjenih penzionera, poljoprivrednika i proletera -solidarnost i pravda, skraæeni naziv PUPS-solidarnost i pravda.\nSveèanoj sednici prisustvovali su predstavnici partija iz okruženja- predsednica Partije ujedinjenih penzionera Republike Srpske Vinka Pušonja, predsednik Radnièke partije Crne Gore Maksim Vuèiniæ i Aleksandar Ðurðev, predsednik Srpske lige, koalicionog partnera PUPS-a.


"Sloboda" lako preplivala "Tisu": Ilija Erdeljan dva puta zatresao mrežu · gradski.online\nKANJIŽA- Fudbaleri novokozaračke “Slobode” savladali su sa 2:0 (1:0) “Tisu” iz Adorjana i nastavili pobedničku seriju.\nJunak utakmice 33. kola Srpske lige-Vojvodina je Ilija Erdeljan. Dvostrukom strelcu sigurno će u lepoj uspomeni ostati meč koji je odigran na stadionu “Potisja” u Kanjiži.\nGolovi su pali u 37. i 76. minutu. Trener “Slobode”, Milan Budisavljević, ovako je za portal GRADSKI prokomentarisao pobedu protiv “Tise”:\n-Bila je to utakmica lepa za oko, sa puno tempa i žara. Želeli smo pobedu, a do nje smo i došli. Momci su ispunili sve moje taktičke zamisli. Čestitam im na odgovornoj i učinkovitoj utakmici, a domaćinu na fer i korektnoj igri. Ništa još nije gotova, ima još da se igra- rekao je Budisavljević.\nOdbranu “Tise” dva put matirao je Ilija Erdeljan. Prvi gol postigao je glavom, dok se u finišu utakmice našao na pravom mestu i nabačenu loptu sa desne strane sačekao na drugoj stativu i nisko pogodio suprotni ugao. Interesantno je da su se u ovoj utakmici našli timovi kojma dobro ide u Kup utakmicama.\nPosle tri uzastopne pobede u prvenstvu i osvajanje Kupa PFS Subotica, uspešnu seriju “Tise” prekinuli su gosti koji su pre nekoliko dana osvojili Kup Fudbalskog saveza područja Zrenjanin. Već u sredu ih očekuje utakmica fudbalskog Kupa Vojvodine protiv “Sloge” iz Erdevika:\n-Naš naredni srpskoligaški rival biće “Mladost” iz Novog Sada, lider na tabeli. Nema lakih i teških protivnika. Najbitniji je pristup igri. Igramo kod kuće i pripremićemo se dobro- saopštio je Budisavljević.\n“Sloboda” se sada nalazi na 15. poziciji i ima 34 boda. Dan ranije, u Banatskom Velikom Selu, fudbaleri “Kozare” izgubili su sa 4:0 od “Starog Grada” iz Bačke Palanke. “Kozara” je na dnu tabele, na 18. poziciji sa 26 bodova. U idućem kolu, gostovaće u Novim Banovcima “Omladincu”.\nPrethodnoIspunio obećanje: Cvećem oplemenio dvorište kikindske bolnice, pomogli mu unuk i ćerka\nSledeće“Beograd” bolji od ŽORK “Kikinda”: Trener o porazu, ostanku u klubu i dometima rukometašica


O beogradizaciji srpske književnosti i o velikim stvaraocima iz unutrašnjosti koji protiv sebe uvek imaju i provincijski mrak i političke režime\nJedan od najpoznatijih disidenata iz vremena socijalističke Jugoslavije, književnik Ivan Ivanović, godinama je ispisivao kritičke eseje u kojima razobličava suštinu palanačkog duha koji vlada takozvanom intelektualnom scenom u Srbiji. Nakon feljtona iz njegove impresivne publicističke knjige "Partizani", Magazin Tabloid donosi i dva njegova osvrta na "beogradizaciju" književnog stvaralaštva i na činjenicu da je pisac u provinciji najčešće prezren, odbačen, potonuo u ništavilo ili, u najboljem slučaju-oklevetan. Budući da je i on pisac iz provincije, sa juga Srbije, Ivanović tim povodom, između ostalog, kaže: "Sve što ja hoću, to je da još jednom zatalasam mrtvo more Srpskog juga, po cenu novog odbacivanja, siromaštva, pamfleta, paškvila, osuda. Kao u vreme 'Crvenog kralja', kad sam se za kratko dogodio...".\nOva sintagma Miloša Crnjanskog se odnosi na pisce stvaraoce koji žive i pišu u provinciji. Ali, sve što je veliko dolazi iz provincije. Sena, na primer, govorio je Prever...\nVelkot veli da su „najveći pesnici ostali parohijalni, provincijski vezani za sredinu". Zbog čega je onda provincija loša adresa? Pišući o Branku Miljkoviću književnik Vidosav Petrović kazuje o niškom mentalitetu koji „pored divnih vrednosti, ima i nečeg neshvatljivo lošeg, razornog, što, kako primećuje, dolazi do izražaja onda kad neko doživljava uspeh, kad se izdvaja, odskače od drugih, kada napušta ubitačnu provincijsku učmalost...To je naš pogubni provincijski mentalitet. Ne dozvoliti da se iko izdvoji, da uspe. Grčevito čuvati status quo.Tako trajati, raspadati se, ali ne talasati. A mi smo u Evropi! Na svetskim putevima! Kao da nikakva strujanja ne mogu da nas menjaju. U pravu su oni koji kažu: Hoćeš li da uspeš, pokupi se i odlazi, što pre. Beži, na vreme..."\nI otišao je Branko da u stonom Beogradu verifikuje delo, da tragično strada u Zagrebu, da se potom, „vrati" u Niš. Kao veliki pesnik. Spomenik, spomen soba, nagrada sa njegovim imenom. Neki niški pisci su u hladu njegovog dela i imena godinama slavu sticali. O Branku pisali, sećali se svega, njegovih stihova, odeće, pa i i takvih detalja za koje živ Branko nije znao... Bili u Žirijima i to u svojoj biografiji ponosno isticali...Kao uspeh...Lični, književni...\nNepisano je pravilo: Pisci unutrašnjosti su uvek u drugom planu. I kad su iznad svih, njihov usud je drugi plan. Objavljivanje, recepcija, prikazi, prećutkivanje, zaobilaženje, skrajnutost i sve ino što se na pisca iz provincije sručuje... izbori.\nJer, akcenat je na piscima Beograda. Napose, sve se dešava u Beogradu. A, i provincija ne haje za svoje pisce. Neko je rekao da je provincija kao i revolucija: jede svoju decu. Srpski Balzak, Dobrilo Nenadić, kaže: „...Kao uljez i stranac koji dolazi Ibarskom magistralom, od koje rođeni Beograđani dobijaju koprivnjaču, moram da budem barem tri puta bolji da bih bio jednak. Prike i pajtosi, komšiluk, ta neka generacijska solidarnost...".\nA i oni koji su na književnoj vlasti, van centra, imaju vazalski odnos prema piscima iz centra. Prva su prepreka piscima koji su izvan, „neorganizovani". Zarad malo svetlosti kojom ih ozgora blagosiljaju, škrto, s merom, koja neće ugroziti njihov velegradski imidž. Princip činjenja je pravilo - ja tebi, ti meni. Oni sopstvene račune plaćaju iz tuđeg džepa. I opstaju. U literaturi. Garnituri. A kada bi se svirci promenili, menjali bi se i oni. Korak. Stav.\nS druge strane, pisac koji živi i stvara u provinciji je osuđen na kašnjenje. Sve vazda kasni, malo ko i dočeka, da ga za života, pa i vlastita sredina, svoje mesto, prihvati. Elem, ni provincija ne smatra svog pisca. On je bela vrana. Hoće 'leba bez motike. Piše. Čudak. Udaren mokrom čarapom. Fantazira. Dokona. Još ako je pesnik: Oj, pesniče...\n- Ništa me više ne nervira nego kada me pitaju da li još pišem? - kaže Dobrilo.\n- To bi bilo isto kada bi ja pitao pekara da li još peče hleb, čistača da li čisti, zidara...\nSetih se reči moje majke: - Još prevrćeš te pusule, a ne vidiš da od toga vajde nema. Ili čuđenja seljaka kada vide starog čoveka sa knjigom.\n- Objavljujem pod pseudonimom Vinko Šeloga - kaže mi vrstan pesnik V., B., - da mi se ne bi, već starom, podsmevali...I tako piscu ni u svojoj provinciji nije ni malo lako, a velegrad došljaka ne prihvata...\nJedan od vodećih književnih kritičara Dušan Stojković piše: „Klanovska kritika se s generacijskom druži. Beogradizacija našeg književnog prostora je na delu: ko u prestonici nije, njega gotovo u književnosti da i nema. Dozlogrdilo je da se kuca na stalno zatvorena vrata. Po antologijama se, pod uslovom da to što se kao antologija nudi uopšte može za cvetnik biti uzeto, brane kvazipesnici, a pravi pesnici čekaju svojih - nikako dolazećih - pet minuta. Priča o tome da će vreme kao konačni sudija doneti presudu koja će sve stvari staviti na svoje, jedino pravo, mesto, priča je koja ne pije vodu. Toliko se pesničkih zbirki pojavi jedne godine da je teško očekivati da će neki novi budući kritičari imati dovoljno vremena, čak i kada im želje ne bude manjkalo, da zavire i pažljivo iščitaju ono što nije bilo pročitano onda kada je bilo napisano...".\nZna se da su srpsku književnost stvorili pisci došljaci. Fenomen došljaštva u srpskoj književnosti još nije literarno obrađen. Kao da se i pisci došljaci klone te teme. Pisao je o tome Milutin Uskoković, o „dramatičnim sudarima ličnosti sa gradskom sredinom, kroz unutrašnja stanja, svog junaka, došljaka". Došljo, došljak, a mahom skoro svi pisci beogradski su iz unutrašnjosti.\nI nagrade književne oko kojih se džapaju, silnu dževu dižu (ali, to je druga tema) su imena pisaca iz unutrašnjosti: Vuk Karadžić, Bora Stanković, Branko Miljković, Gordana Todorović, Rade Tomić, Dis, Uskoković, Mitić, Drainac (Radojko Jovanović)...trve se i krve za zvanja zaslužnih, žude za besmrtnošću...\nI kite se njima, a ne znaju da su mnogi sirotovali, živeli i umirali za svoje delo. Bili puka sirotinja, al' u vreme inflacije, u minulom veku, turiše ih i na pare, da se gore na nebesima gorde i čude šta ih snađe. Čudi se i potpisnik ovih redova, iako živi i stvara u provinciji trukovaše mu ugledni izdavači skoro 20 knjiga.\nJedared se, na Divljaci, pohvali kako mu je knjigu štampala Srpska književna zadruga.\nU Beogradu. Odmahnu, čiča Gavrilo. Nisi, veli, zbog toga mor'o u Beograd. Ima i ovde Zadruga... I premda je pisac sa lošom adresom nalazi se na dobrom mestu. Vratio se, pod stare dane, u Trešnjevicu i sada daleko od svih, i posle svega, samuje. Sluša huj vetra ponad gora, čuje Rilkea („Udubi se u sebe!"), redove ove ispisuje... i sklapa Antologiju srpske poezije, čestito, ni po babu ni po stričevima.\nPismo Miroslavu Todoroviću\nPoslovi oko distribucije „Partizana" sprečili su me da ti na vreme odgovorim na tekst Pisac sa lošom adresom, koji si objavio u novinama, ali ga i meni poslao mejlom. Odmah da ti kažem da je ovaj tekst za mene jako važan, jedno što se i sam osećam kao pisac sa lošom adresom, drugo što sam se sve vreme borio da tu adresu pronađem.\nJoš dok sam bio u provinciji, 1967, nastojao sam da pronađem tu adresu, ali je nije bilo nigde. Prokuplje (Kuršumlija, Žitni Potok...) više su bili Anti-Ivanovo nego Ivanovo.\nPošto sam znao da su srpsku književnost stvorili pisci iz provincije, dakle „naši prethodnici sa lošom adresom", pokušao sam da svoje sapatnike organizujem van „kruga dvojke".\nNe treba da ti kažem da sam u tom nastojanju propao, kao i u svim drugim odande do večnosti. Problem je bio, dabome, što je književna pijaca bila (i danas je) u Prestonici, odnosno u Rimu. Rim je odlučivao ko će da bude pisac, ponekog prihvatio iz provincije. Malo koga. Svoju vlast je nametao sistemom nagrada.\n„Nagrade su rezervisane za pisce iz centra. Iz centra se gostuje, iz centra su žiriji, novinska slava, TV sjaj. Šta reći za prike i pajtose, kojekakve Alibabe..." Tvoja ocena je sasvim tačna, tu nema šta da se doda.\nTe, 67. godine, mi u Prokuplju, toplički početnici, inicirali smo sastanak provincijskih pisaca. Pošto je naša adresa bila slaba, a Niš nije hteo da je uvaži, izbor je bio na Leskovcu. Leskovac je trebalo da bude Vizant, da označi novi književni centar Srbije. Šta se desilo?\nUmesto da istakne svoje deputate u Rim, Rimljani su došli u Leskovac da osvoje ovu provinciju. Naime, u grad na Veternici su pristigli praksisovci na čelu sa komunističkim renegatom Dobricom Ćosićem i prvi put organizovano istakli svoj anti-titoistički program. Mi provincijalci smo im bili publika da aplaudira.\nKomunistički Rim je naseo. Napao je ovu jeres čime ju je učinio slavnom.\nPraksisovci su dobili izlaz u svet, Zapad ih je prihvatio kao jeretike, borce protiv komunističkog Rima. Dobrica Ćosić, koga su komunisti odbacili kao nacionalistu, u Leskovcu je promovisao svoj nacionalni program, postao srpski mesija, otac nacije, srpska majka...Nas provincijalce je pojeo mrak provincije. Do danas nismo uspeli da se oporavimo od tog udarca.\nKažeš: „Potpisnika ovih redova čudi što su protivnici provincijskih stvaralaca, zapravo, provincijalci koji su se usidrili u Prestonici. Pripadaju onom tipu ljudi koji, čim uđu u autobus, poviču: 'Zatvaraj, majstore, nema više mesta' ".\nPesnik iz Kragujevca Vladimir Jagličić kaže da „pisac iz unutrašnjosti mora uraditi deset puta više od nekog veselnika iz beogradskog kruga dvojke, ako hoće da ga shvate ozbiljno." Dakle, „oni u centru samo kmeknu i već su akademici!"\nTačno: Rim u potpunosti kontroliše srpski književni život, nacionalne institucije, etablira vrednosti. Razume se da oni koji su dobili položaj u Rimu ne dozvoljavaju da im se pridruže pridošlice iz zavičaja, jer oni su značajni samo dotle dok jedini reprezentuju svoju provinciju. Mala srbijanska bara!\nBora Stanković, koga navodiš u tekstu, dobio je svoje mesto u srpskom Panteonu post mortem. Naš veliki zemljak imao je sreću da ga podrži Beograđanin sa Terazija Jovan Skerlić, za razliku od Disa na koga se ovaj besumnje veliki književni arbitar neopravdano okomio. Moj miljenik iz zavičaja Rade Drainac krvavo se borio (i izborio) za svoje mesto u srpskoj poeziji, zajedno sa Crnjanskim i još nekima uveo modernizam u srpsku književnost. Problem nas marginalaca je u tome što ne umemo da se tučemo. Drainac je bio poslednji fajter iz Južne Srbije!\nDrugi put sam pokušao da Niš učinim Vizantom kad sam se igrom slučaja našao u Ministarstvu kulture. Krenuo je projekat Književnost srpskog juga u 25 knjiga, počeo je da izlazi novi Srpski književni glasnik Srpski jug...Ali projekat je propao pre nego je zaživeo, južnjaci su se još jednom zavadili ko će biti bliži Beogradu. Niš nije postao naša nova adresa.\nZato što sam nešto hteo (savetovanje o zaostajanju Srpskog juga), stekao sam dodatne neprijatelje, krenuli su u Toplici pamfleti protiv mene, kao nekad protiv Drainca.\nU Rim nisam ušao kao nekad Sveti Petar i Sveti Pavle, da se u njemu izborim za novu veru, koja bi došla sa južnim vetrom. Jug ostaje nepročitan i nevrednovan, a južnjaci se i dalje međusobno tuku ko će da uđe u prestonički voz, kao nacije u Banatu u Banatski voz, lepu pripovetku Mladena Markova.\nMiroslave, dozvoli mi da u raspravu uvedem još jedan elemenat, komunizam...\nKad je Srbija istorijski poražena na Zelengori, u najveću jugoslovensku republiku i njenu prestonicu pristigli su komunisti, sa šestom ličkom i inim proleterskim brigadama, na tenkovima Crvene armije, da komuniziraju Srbiju i gurnu je u komunistički blok. Pobednici su uspostavili sistem vrednosti, odredili ko je ko u srpskoj književnosti, ko dobija a ko gubi adresu. Na sreću nas pobeđenih, Beograd se zavadio sa Moskvom, pa su se Drainac i ostali banditi, na čelu sa emigrantom iz Londona, ipak vratili u srpsku književnost.\nAli, komunisti su uspostavili novi svetski poredak u kojem nije bilo mesta za nove apaše i profete. Njihovi potomci, od malena naučeni da vladaju ljudskim dušama, u demokratiji su etablirali svoje pozicije i uglavili se u nove centre moći. Oni vešto koriste demokratiju koju su im disidenti dali, grabe sve što se oteti može, osvajaju institucije sistema, kunu se u Dobricu Ćosića, spajaju komunizam i nacionalizam, proglašavaju sebe piscima sa dobrom adresom. Nama nevernicima, gore od toga skepticima, ostavljaju lošu adresu.\nMoramo još jednom u Leskovac, 2010. godine. U Leskovcu se pobunio, danas jedan od vodećih srpskih pisaca, Dragoslav Mihailović. On je anatomski precizno pokazao da je Srbija postala kolonija dinaraca, a da je Akademija, čiji je on član, njena ispostava. Osećao sam potrebu da podržim Mihailovića, uvaženog akademika, avaj, sa pozicija nepriznatog pisca. Naša pobuna ne samo da nije prošla, nego smo još jednom osuđeni, on kao golootočanin, a ja kao četnik. Naši tekstovi su na licu mesta kastrirani, upravo od strane onih u čije ime smo se pobunili. Prošli smo kao Jan Hus na čiju lomaču su bacali granje oni u čije ime se češki reformator crkve pobunio.\nNa kraju, dragi Miroslave, zahvalan sam ti što pokrećeš ono što ja nisam mogao. Takođe sam ti zahvalan što si u mojoj literaturi prepoznao ponešto od Domanovića, Sremca i Stankovića. Nemam više vremena da vidim da li će ti Srbija to uvažiti.\nSve što ja hoću, to je da još jednom zatalasam mrtvo more Srpskog juga, po cenu novog odbacivanja, siromaštva, pamfleta, paškvila, osuda. Kao u vreme "Crvenog kralja", kad sam se za kratko dogodio.\nOstaje mi samo još da te pozdravim, tebe i sve one koji su spremni da prihvate izazov i razdrmaju zemlju Stradiju.\nPisac bez adrese ili sa lošom adresom Ivan Ivanović


Održana 6. redovna sjednica Vlade TK – SodaLIVE.ba | Lukavački info portal\nVlada Tuzlanskog kantona utvrdila je danas Nacrt Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Tuzlanskog kantona.\nSuština izmjena važećeg Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Tuzlanskog kantona sastoji se u promjeni naziva i nadležnosti dva postojeća kantonalna ministarstva, a u cilju prenošenja nadležnosti za obavljanje stručnih i drugih poslova vezanih za povratak sa sadašnjeg Ministarstva za obnovu, razvoj i povratak na Ministarstvo za rad i socijalnu politiku. Time bi se postigla veća efikasnost i kontrola ostvarivanja prava i obaveza povratničke populacije, te ostvario efikasniji upravni nadzor nad zakonitošću rada organa i institucija koje djeluju u području ostvarivanja prava i obaveza raseljenih i izbjeglih lica i povratnika. Takođe, ovakvo normativno rješenje je adekvatnije i kada se ima u vidu Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, kojim su definisana pitanja vezana za izbjeglice i raseljena lica, kao i Strategija povratka na državnom nivou, kojom su zacrtane aktivnosti na ovom planu do 2014. godine.\nVlada Tuzlanskog kantona usvojila je danas Prijedlog Zakona o prostornom uređenju i građenju. Osnovni razlog za donošenje Zakona o prostornom uređenju i građenju je potreba da se jednim zakonom, umjesto dosadašnjim Zakonom o prostornom uređenju i Zakonom o građenju, u cijelosti i na sistematičan način, uredi oblast prostornog uređenja i građenja, te\notklone nedostaci uočeni tokom dosadašnje primjene navedenih zakona. Slijedeći razlog je što je 2006. godine donesen jedinstveni federalni zakon – Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije BiH.\nTakođer veoma bitan razlog je i činjenica da je između USAID-a i Vlade Federacije BiH u decembru 2007. godine potpisan Memorandum o razumijevanju, na koji način je ozvaničeno partnerstvo u realizaciji “SPIRA” projekta (Pojednostavljivanje aktivnosti izdavanja dozvola i režim inspekcija Bosne i Hercegovine), a kojim su preuzete i određene obaveze čiji je cilj maksimalna unifikacija propisa iz oblasti prostornog uređenja i građenja na nivou Bosne i Hercegovine, kroz formu jedinstvenog zakona.\nVlada Tuzlanskog kantona usvojila je danas Izvještaj o realizaciji Programa poticaja za šumarstvo za 2010. godinu. Prihodi od naknada za korištenje šuma koji pripadaju Kantonu po Uredbi o šumama i ranijem Zakonu o šumama, u 2010. godini su ostvareni u ukupnom iznosu od 3.276.734,56 KM. Uz prenesena raspoloživa sredstva iz 2009. godine u iznosu od 1.349.160,99 KM, ukupno raspoloživa sredstva u 2010. godini iznosila su 4.625.895,55 KM. Kako se navodi u Izvještaju utrošena sredstva u 2010. godini uključujući prenesene ugovorene obaveze iz 2009. godine iznosila su 2.793.297,64 KM, tako da se raspoloživa sredstva\nnaknada za korištenje šuma koja se prenose u 2011. godinu iznose 1.832.597,91 KM i biti će uvrštena u Program poticaja za šumarstvo za 2011. godinu. Kada su u pitanju prijedlozi daljih aktivnosti kako bi se ostvarilo povećanje prihoda od naknada za korištenje šuma, potrebno je od Porezne uprave kao i kantonalne i federalne šumarske inspekcije kao nadležnih institucija, zatražiti kontinuiranu kontrolu uplate, a u cilju očuvanja šume kao prirodnog resursa, potrebno je planirati finansijska sredstva za obavljanje čuvarske službe. Za unapređenje stanja šuma i šumarstva, potrebno je provesti projekte obnove, njege i zaštite šuma, kao i projekte rekonstrukcije i gradnje šumskih puteva. Također, kao jedan od preduslova za izvoz gotovih drvnih proizvoda, neophodno je nastaviti započeti proces certificiranja šuma kao resursa iz kojeg se koristi drvo kao sirovina u proizvodnji po FSC certifikatu, navodi se u Izvještaju.\nKada je u pitanju prijedlog mjera, radi stvaranja povoljnijeg poslovnog ambijenta, za sva privredna društva potrebno je obezbijediti povoljna kreditna sredstva. Potrebno je obezbijediti uslove za certificiranje proizvoda kako bi bili konkurentniji na tržištu, te nastaviti\nsa poticajnom politikom u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji radi povećanja raspoloživih količina sirovina za potrebe prehrambene industrije. Također, potrebno je intenzivirati šumsko-uzgojne radove novim pošumljavanjem i njegom šumskih kultura u skladu sa šumsko-privrednim osnovama, pošumljavanjem opožarenih površina, pošumljavanjem šibljaka i goleti, kao i drugih ranije devastiranih površina, u cilju povećanja pošumljenih površina, kao i zaštite tla od erozije. Putem inspekcijskih organa povećati nadzor u oblasti primarne poljoprivredne proizvodnje, prehrambene industrije, šumarstva i drvne industrije, te zabraniti obavljanje djelatnosti privrednim subjektima koji nemaju sva potrebna odobrenja za obavljanje djelatnosti.\nIMENOVANI ČLANOVI EKONOMSKO SOCIJALNOG VIJEĆA ZA PODRUČJE TUZLANSKOG KANTONA ISPRED VLADE TUZLANSKOG KANTONA\nVlada Tuzlanskog kantona donijela je danas Odluku o utvrđivanju kriterija o utrošku sredstava za novčane podrške u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji. Odlukom su utvrđeni opći kriteriji o utrošku sredstava za novčane podrške u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji u 2011. godini, po kojima fizička i pravna lica mogu ostvariti pravo na novčanu podršku u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji. Sredstva novčane podrške iz tačke II ove Odluke utrošit će se u sljedećim oblastima: biljna proizvodnja, animalna proizvodnja, ekološka proizvodnja, kapitalne investicije u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji, regresiranje kamata za kredite za otkup viškova biljnih i animalnih poljoprivrednih proizvoda proizvedenih na području kantona i investicijske kredite u primarnoj\npoljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji, podrška stručnim institucijama, participacija u realizaciji projekata novih tehnologija od interesa za primarnu poljoprivrednu proizvodnju, podrška organizatorima proizvodnje u kooperaciji otkupa proizvoda iz kooperacije i prodaja tih proizvoda.\nVlada Tuzlanskog kantona donijela je danas Odluku o utvrđivanju kriterija, uslova i postupka za za raspodjelu sredstava sa potrošačke jedinice – Manifestacije. Raspodjela sredstava za sufinansiranje programa manifestacija vršit će se u skladu sa raspoloživim sredstvima u Budžetu Tuzlanskog kantona za 2011. godinu i Zakonom o izvršenju Budžeta Tuzlanskog kantona za 2011. godinu. Iz sredstava planiranih u Budžetu Tuzlanskog kantona za ove namjene, sufinansirat će se programi manifestacija koji afirmišu ekonomski i održivi razvoj Tuzlanskog kantona, uključuju programe međunarodnog učešća i saradnje, te manifestacije koje su Sajamskog karaktera i realizuju se na području Tuzlanskog kantona.\nTuzlanski kanton je kanton sa najvećim brojem stanovnika i najzagađenijim okolišem. Obzirom da u našem kantonu postoji znatan broj pogona i postrojenja koji su veliki zagađivači okoliša, među kojima je i Termoelektrana Tuzla, a koji ne uplaćuju zakonom propisane naknade zagađivača okoliša, Općina Tuzla je uputila inicijativu za uspostavljanje ravnopravnosti građana Tuzle sa drugim građanima u sredinama u kojima postoje elektro – energetska postrojenja i rudnici što je i u skladu sa Zakonom o Fondu za zaštitu okoliša Federacije Bosne i Hercegovine.\nVlada Tuzlanskog kantona donijela je danas Rješenje o postavljenju komandanta, načelnika i članova Kantonalnog štaba civilne zaštite. Za komandanta Kantonalnog štaba civilne zaštite postavljen je Aziz Čačković, ministar trgovine, turizma i saobraćaja Tuzlanskog kantona, a za načelnika Kantonalnog štaba civilne zaštite postavljen je mr. sci. Zdenko Tadić, direktor Kantonalne uprave civilne zaštite. Za članove Štaba postavljeni su Jadranka Duraković, sekretar Crvenog krsta/križa Tuzlanskog kantona, Bego Gutić, Ministar unutrašnjih poslova TK – zadužen za policiju, Dr.sci. Željko Knežiček, Ministar industrije, energetike i rudarstva TK – zadužen za industriju, energetiku i rudarstvo, Prof.dr.sci. Nada\nPavlović, Ministrica zdravstva TK – zadužena za zdravstvo, Senija Bubić, Ministrica prostornog uređenja i zaštite okolice TK – zadužena za prostorno uređenje i zaštitu okolice, Merima Hajdarević, Sekretar ministarstva finansija TK – zadužena za finansije, Edin Nišić, Sekretar ministarstva za obnovu, razvoj i povratak TK – zadužen za evakuaciju i zbrinjavanje, Samid Šarac, Pomoćnik ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede TK – zadužen za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, Izudin Karić, Sekretar Kantonalne uprave civilne zaštite – zadužen za obuku, planiranje i opće poslove, Mesud Tanović, Pomoćnik direktora Kantonalne uprave civilne zaštite – zadužen za mjere zaštite i spašavanja, Elvedin Kurbašić, Šef Kantonalnog operativnog centra – zadužen za osmatranje, obavještavanje i uzbunjivanje Benedin Pejić, Stručni savjetnik za deminiranje u Kantonalnoj upravi civilne zaštite – zadužen za deminiranje i NUS-a.


Uništen prilaz spomeniku majoru Milanu Tepiću – Kultura na DAR\nKako Instagram javlja prilaz spomeniku posvećenom poslednjem jugoslovenskom narodnom heroju, majoru Milanu Tepiću uništen je usled radova koji se izvode u njegovoj blizini.\nKorisnik sajmon.srb okačio je fotografiju gde se jasno vide polomljene pločice kojima je popločan prilaz spomeniku, koji se nalazi na uglu ulica Ljutice Bogdana i kneza Aleksandra Karađordevića na Dedinju.\nSpomenik majoru Milanu Tepiću, poslednjem narodnom heroju Jugoslavije. Prilaz totalno uništen, zbog radova na okolnom trotoaru. Fun fact: Spomenik je podignut 29. septembra 2017. dakle samo godinu i kusur dana kasnije je stanje ovakvo. #zovkulture #shame #sramota #milantepic #narodniheroj #jugoslavija #belgrade #serbia #monument\nA post shared by Милан Че Симоновић (@sajmon.srb) on Nov 16, 2018 at 10:29am PST\nTags: major, Milan Tepić, narodni heroj, radovi, spomenik, sramota, uništenje, zov kulture\nPrevious Išarana Česma na Banovom brdu\nNext Išaran obelisk Nesvrstanih u Beogradu


Tuku migrante i teraju iz Hrvatske: Novi uznemirujući snimak digao prašinu, komentari na društvenim mrežama sramotni (VIDEO) - PORTAL REVIJE FOKUS\n“Bravo, policijo!” napisali su na Facebooku brojni građani, s tim da ima i onih koji smatraju da na snimku nisu policajci te da je sve namješteno. S mlaćenjem migranata i ilegalnim guranjem nazad u BiH niko od njih nema problema\nNajnoviji snimak na kome osobe sa fantomkama i palicama tuku migrante i govore im “go to Bosnia” ponovo je uznemirila hrvatsku javnost.\nU emisiji Potraga hrvatskog RTL-a objavljeni su juče uznemirujući snimci na kojima se može videjti i čuti kako maskirane osobe tuku migrante, koji ispuštaju bolne krike i nasilno ih usmjeravaju preko rukavca rijeke Korane s teritorije Hrvatske na teritoriju Bosne i Hercegovine.\nIsti snimak je objavila holandska istraživačka novinarska mreža “Lighthouse Reports” i neki od vodećih evropskih medija koji su takođe učestvovali u istraživanju.\nNa snimku se može čuti i vidjeti i čuti da jedan od maskiranih muškaraca tuče migranta i za njim viče:”Go to Bosnia”, prenosi Tanjug.\nRiječ je, inače, o snimku napravljenom u junu ove godine tokom osmomjesečnog istraživanja u kojima je učestvovala i ekipa RTL-a sa kolegama iz Holandije, Švajcarske, Njemačke, Austrije, Francuske…\nIstraživački novinari Klas van Dijken i Lamia Šabić kamerom su zabilježili ovaj događaj nedaleko mjesta Šturlić na bosansko-hercegovačkoj strani.\nNa pitanje da li je i on odgovoran ako se pokaže da je snimak autentičan, Božinović odgovorio pitanjem: “Zašto bi to bila moja lična odgovornost?”.\n“SAMO TUCI, I JA BIH”\nNakon objavljivanja uznemirujućeg snimka , o svemu su se na društvenim mrežama oglasili i brojni građani.\nManji dio komentara osuđuje napad na migrante, dok većina to na ovaj ili onaj način odobrava ili čak slavi, piše Index.hr\n“Bravo, policijo!” napisali su na Facebooku brojni građani, s tim da ima i onih koji smatraju da na snimku nisu policajci te da je sve namješteno. S mlaćenjem migranata i ilegalnim guranjem nazad u BiH niko od njih nema problema.\n“Podrška maskiranim osobama”, “Samo jako!”, “Samo tuci i ja bih”, “Svaka čast MUP-u Hrvatske”, “Pametno da su se sjetili skinuti obilježja i staviti fantomke, čista podrška, momci”, neki su od komentara koji se mogu naći na Facebooku, prenosi “Blic”.\nPrethodna priča “Juče Šejla, a ko sjutra”: Sa protesta zbog ubistva Bakije zatražena hitna sjednica Vlade\nSledeća priča Srećan završetak lijepe priče: Milan Jasmini darivao bubreg, transplantacija uspješno završena\nNovi smrtonosni napad u Istanbulu: Poginulo 11 ljudi, 36 povrijeđeno (VIDEO)\ndrdrago\tJune 7, 2016


Tag / FK Hamburger SV / Vesti online\nKačar: HSV želi psihološki da me slomi!\nBivši srpski reprezentativac šokiran saznanjem da trener Torsten Fink ne želi više da ga vidi na treninzima i da je slobodan po pitanju nove sredine.\nSad i Malaga želi Kuzmanovića\nČlan španske Primere nudi Interu šest miliona evra za srpskog fudbalera.\nVest Hem hoće Kuzmanovića, Inter traži pet miliona!\nZa srpskog reprezentativca se interesuju i bundesligaši Hamburger SV i Hofenhajm.\nGvardiola debituje za Bajern protiv Borusije!


Poslao: 30 Sep 2008 22:02\nBrate, koliko uzvicnika.\nNasi profesionalni vojnici znaju sta je dobro i sta im treba, al' nema Pantitju, nema, odakle!? Inace, jesi u pravu.\nEto, da se jos jednom principijelno slozimo, samo uz malu primedbu sa moje strane da ovakve stvari u sadasnjem realnom zivotu pripadaju specijalcima ili pojedinim clanovima jedinica koji deluju zajedno i jedni druge nadopunjuju. Kad si na protivavioncu (nisam bio te ne znam) trebalo bi da ima neko zaduzen za napada sa zemlje a ako nisi skoncentrisan na avione kako ces da ih oboris.\nKod nas sam video na pr. primenu naocara kod sistema Bumbar koje omogucavaju precizno navodjenje.\nKada sam gledao aeromitinge i slusao ukljucenja pilota kada im aktivni mikrofon pojede pola reci, sumove itd. jos kad u realnoj stresnoj situaciji on nesto promumla, stvarno mi nije bilo jasno kako se ti ljudi sporazumevaju.\nPoslao: 30 Sep 2008 22:06\nVerovatno je to problem sto ja neke stvari gledam iz ociju obicnog vojnika regruta a ne profesionalca.\nInace, nece se nikad desiti da ostanem sam, nije uopste bilo govor o tome vec koliko covek kada se koncentrise na neke stvari gubi osecaj za nesto drugo.\nIzgleda da ste se vi gospodo svi malo udaljili od onoga sto imamo i sto bi nas u realnom zivotu zaista branilo od neprijatelja.\nA to je bas taj jednostavan vojnik koji se ne razume ni u komp niti u bilo sta. Pa sa time i nema svrhe dati mu takvu igracku u ruke.\nZamislite gde su Talibani i sta bi oni sa ovim svim, pa eto ne mogu profesionalci iz svih zemalja da ih nadmudre. Pa nisu cak ni pored sveg ovog uspeli da pronadju Bin Ladena.\nOno sto bih ja hteo da kazem je, najopasnije oruzje koje covek ima e to je njegov mozak, njegov um. A bez toga sve ove igrackice nista ne vrede. Koliko je ko treniran ili drilovan to sve zavisi izgleda kada je sluzio vojsku i u kojoj jedinici, kojem periodu itd.\nOvo jeste za profi vojnike, pa ko bi se drugi snasao sa ovim svim, e sad koliko u Srbiji ima profi vojnika u odnosu na rezervu to je pitanje.\nOsim toga sam hteo samo da pokazem problematiku.\nP.S. Biti pesimista nikako ne znaci da se covek ukoci u nekim situacijama, meni se to nije desilo. Ja bih vise rekao da pesimista ima niska ocekivanja iz neke situacije pa je onda spremniji i na los ishod situacije (zna sta ga ceka) nego da u euforiji jurisa na noz. Moje vidjenje svega toga.\nPoslao: 30 Sep 2008 22:07\nIma jedno pitanje. posto sam u neformalnom razgovoru o vazdusnim bitkama u WWII pricao o P-51 i Fw-190.\nPa mi kaze sagovornik sledece: "Nemci su pogledali P-51. Rekli su odlican polozaj pilota. Udobnost izuzetna. Sve je na dohvat ruke i tacno gde treba biti. Ima neki klima uredjej da se stakla ne zamagle. Medjutim, to nije pravi lovac."\nDobro P-51 je nadmasio Me-109.\nSustina je u tome da po njihovom misljenji avion mora malo da ogranicava pilota. Ma ko ce skidati masku i puhati na staklo? Pa se nece ni magliti. Nema potrebe za komforom, jer pilot mora uvek biti koncetrisa. Avion mu mora dati taj osecaj da je on lovac.\nE sad, ovo je neki subjektivan utisak i nisam siguran kojih Nemaca misljenje.\nPa vas zato i pitam...\nPoslao: 30 Sep 2008 22:13\nNajveci broj vojnika u nekom potencijalnom ratu na ovim prostorima bice vojska iz rezervnog sastava. Svaka cast specijalcima i profesionalcima , ali rezervisti kod nas su srecni ako ih jednom godisnje pozovu da gadjau sa bojevom municijom i to iz osam pusaka ceo bataljon , a ako i neko pogleda dali su nesto pogodili , onda je to velika vezba.\nOvakve stvari mozda mogu ameri da stavljaju na svoje vojnike profesionalce , ali mi nemamo toliku vojsku da bi nasi profesionalci pokazali kolko vrede oni i njihova oprema u potencijalnom ( ne dao bog ) vecem ratu na ovim prostorima.\nSa ovim ne zelim da omalovazavam profesionalce ili specijalce , ali glavninu sukoba ce na svojim ledjima nositi rezervisti koji pojma nemaju kako da se sluze sa svim ovim kerefekama.\nstegonosa ::@Cezar 35\nZahtev je takav da signal mora stici bez obzira na smetnje, sum... Pa su visi harmonici odseceni. Tako da je tesko razlikovati glas. Svima nam se desilo da na obicnim telefonima pomesamo dve osobe. Upravo ti visi harmonici daju te fine razlike u glasu.\nPoslao: 30 Sep 2008 22:15\nKada oko pesadinca pocne da prasti, zemlja pocne da leti na sve strane, sva ova oprema ce pre da ga ubije nego sacuva. Naprosto paznja i jedan faktor koji podrazumeva vreme da prikupljene informacije odu u mozak. Mozda jedino neki vizir poput dvogleda u Far Cry igrici koji automatski detektuje polozaj neprijatelja, cak i kada je sakriven (ovo se zove Utopija). Zato mislim da trenutno ovakva oprema pripada specijalnim snagama i posebnim okolnostima (poput gradskih borbi napr.)\nPotpuno se slazem oko mozga, Zului i Indijanci su par puta zestoko izmasakrirali brojnije i naprednije opremljene neprijatelje, cisto dobrom strategijom (trebna li pominjati Hanibala).\nPoslao: 30 Sep 2008 22:16\nleonard ::Ima jedno pitanje. posto sam u neformalnom razgovoru o vazdusnim bitkama u WWII pricao o P-51 i Fw-190.\nIsto vazi za usporedbu izmedju TM-170 i BTR-70 , prvo nesto sto mi je padalo na pamet kada sednem u one fotelje kod Hermelina , bilo je da sklopim oci i odspavam malo , dok u BTR-u nisam nakako mogao da nadjem pravi polozaj da malo oddremam , sto znaci da sam uvek bio budan.\nPoslao: 30 Sep 2008 22:20\nKada juris ceo dan po noci i kisi i udjes u nesto suvo, zaspao bi i na ekserima, BTR ti dodje kao premija (moje skromno misljenje).\nPoslao: 30 Sep 2008 22:23\nPa ne bas ako se jos dvojca naslanjaju na tebe ( sa leve i desne strane ) i svaki jaci trzaj na vozilo rezultuje time da obavezno lupis glavom u nesto\nDo duse ja sam bio u nesto povoljnijem polozaju kao nisandzija ( samo kratko vreme ) ali ni tamo nije bilo dobro za spavanje.\nPoslao: 30 Sep 2008 22:26\nCitat:stvarno mi nije bilo jasno kako se ti ljudi sporazumevaju.\nU realniim situacijama dovoljno je 70% razgovetnosti da bi komunikacija bila korektna. Ako je tu el. ometanje veze, onda je intuicija i poznavanje zadatka presudan faktor. U principu, veza vazduhoplov-zemlja je je vazan faktor, ali ako to ne funkcionise u zahtevanim normama, pilot uvek ima rezervnu varijantu. @aramis s to jako dobro zna\nOvaj topic je pregledan 62734 puta\nUkupno su 631 korisnika na forumu :: 22 registrovanih, 7 sakrivenih i 602 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., aca.jevtic.ar, djboj, Dorcolac, dule10savic, ivan1973, lazaritos, MarKhan, Mihajlo, miljannis, milos.cbr, nemkea71, nikoladi, pedja63, raketaš, raso76, repac, Sale.S, sevenino, stefanstankov11, vathra, VJ


Nikolić: Kvalitetniji smo od Partizana, pokazaćemo to u derbiju | Novosti.RS\n27. 02. 2020. u 16:06\nVeljko Nikolić Foto: M. Vukadinović\nFudbaler Crvene zvezde Veljko Nikolić smatra da su crveno-beli kvalitetniji tim od Partizana i da će to dokazati u nedelju u večitom derbiju na stadionu "Rajko Mitić".\n- Očekujem punu „Marakanu“ i što više naših navijača, koji ćenam kao i do sada biti 12. igrač. Oni mogu da nas vode do pobede. Što se utakmice tiče, biće borbeno, sa mnogo duela i trčanja, ali ako nastavimo sa onim što smo započeli i sve sa treninga prenesemo na teren, mislim da ćemo ostvariti željeni rezultat. Smatram da smo kvalitetniji od Partizana i da ćemo to i pokazati u nedelju - rekao je Nikolić za klupski sajt.\nPROČITAJTE JOŠ:Ben: Spremni smo za derbi, želim gol protiv Partizana\nMladi vezni igrač istakao je da ima veliku želju da zaigra na 162. večitom derbiju.\n- Naravno da imam želju da igram večiti derbi, ali još uvek ne znam da li ćupočeti meč. Bez obzira na to da li startovao ili ušao sa klupe, pristup će mi biti isti. Pružiću svoj maksimum na terenu i biću u funkciji tima. Verujem u sebe, ali najvažnije je da ostvarimo pozitivan rezultat i obradujemo naše navijače - rekao je Nikolić i dodao da je zadovoljan svojim partijama u prva tri meča u drugom delu sezonu.\nMeč 24. kola Superlige između Crvene zvezde i Partizana igra se u nedelju od 18 sati na stadionu "Rajko Mitić".\nSamo spominjanje partizana, vama utjera strah u kosti. Svaki put vas na veliku žalost nadigraju.\nVidi prijatelju,ako ne bude izmišljenih penala Partizan će vas odučiti od fudbala.\nTo da ste kvalitetniji, možda od kako si ti počeo igrati. U zadnje vrijeme taj kvalitet ste pokazivali ne u derbijima, nego protiv malih gdje, ako nema penala ima crvenih protivniku ili, ono što se najčešće ne primjeti kao sad protiv Indjije, gomila slobodnih sa dvadesetak metara od gola.\nDa neces i ti kao Garsija;dacu dva gola Partizanu?


19.05.2015 :: 12:50 h :: IP > 89.216.21.157 :: 1557036\nTopla preporuka za model. Sve bukvalno leti kad se uklone Samsungove aplikacije i kad se instalira NovaLauncher umesto Samsungovog TouchWiz-a. Takodje preporucujem da ako ga uzimate uklonite sve sto moze da se skloni, a da nije deo stock android sistema. U mom slucaju to su bile Samsung S health aplikacija, S planer, Samsung Push Service i slicne koje su "cedile" bateriju i nije mogla ni ceo dan da izdrzi. Nakon sklanjanja tih alikacija sad mi baterija drzi 3 dana bez problema i to sa pricom od 30tak minuta dnevno i isto toliko wifi koriscenja. □ nemanja


Foto: JEJU CITY / HO / EPA;\nStalni predstavnik Rusije u međunarodnim organizacijama u Beču Mihail Uljanov pozvao je na ozbiljnije diplomatske napore sa ciljem sprečavanja eskaliranja tenzija na Korejskom poluostrvu.\nOn je upozorio na "alarmantna dešavanja" u vezi sa pitanjem denuklearizacije.\n- Kako bismo sprečili dalje pogoršanje situacije, uključujući razmenu "božićnih poklona", neophodno je da se ulože intenzivniji diplomatski napori - istakao je Uljanov.\nUljanov je naglasio da politika sankcija mora da postane "kreativnija", kao što je to predviđeno rezolucijama Saveta bezbednosti UN o Severnoj Koreji, javio je TASS.


IDEJA NA RAZMATRANJE\n18.12.2014. 19:15h Ažurirano: 18.12.2014. 19:15h\nJapanski proizvođači automobila razmatraju ideju da uvedu rok trajanja za vazdušne jastuke koji se koriste u vozilima, nakon što je nekoliko auto-kompanija imalo probleme zbog kojih su povučeni milioni automobila širom svijeta.\n"Mislim da treba pokrenuti debatu o tome da li je potrebno da se vazdušni jastuci obavezno zamijene nakon nekoliko godina", izjavio je predsjednik Asocijacije japanskih proizvođača automobila, Fumihiko Ike.\n"Nezvanični razgovori o tome između proizvođača automobila već su u toku", rekao je Ike, koji je takođe i predsjednik Honda Motorsa.\nMilioni vozila japanskih, ali i drugih svjetskih proizvođača automobila, među kojima su Honda, Toyota i General Motors, povučeni su zbog rizika od bespotrebnog aktiviranja vazdušnih jastuka koji mogu da ozlijede vozača i putnike.\nUsljed zabrinutosti da vodeći prozivođač vazdušnih jastuka, japanska kompanija Takata, ne može da otkrije uzrok serijskog kvara, sve više se sumnja da je problem u postepenom propadanje jastuka tokom vremena, a ne u grešci u proizvodnji.\nZbog neispravnosti, u SAD i Maleziji zabilježeno je najmanje pet aktivacija vazdušnih jastuka sa smrtnim ishodom.\nToyotavazdušni jastuciHondaGeneral Motors\n29.07. 14:31 h\t51\t82536\t30\n29.07. 13:33 h\t793\t68963\n29.07. 06:45 h\t747\t67336\n29.07. 14:27 h\t460\t58006\n29.07. 15:33 h\t695\t51814\n29.07. 16:11 h\t104\t360\n29.07. 13:22 h\t93\t892


Ja sam Sarajevo na Plavoj strani navijanja – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 25. 08. 2010 25. 08. 2010 od sarajevo.co.ba\nJa sam Sarajevo na Plavoj strani navijanja\nKakvo god da nam je stanje u domaćem fudbalu, i koliko god smo svjesni da se tu ništa bitno promijeniti neće dok se ne sklone dokazani kriminalci sa čelnih funkcija raznoraznih saveza i institucija, ipak se ljubav prema sportu i klubu ne možemo tek tako odreći.\nFK Sarajevo je pokrenuo kampanju “Ja sam Sarajevo!”. Osnovni cilj kampanje je da se klub vrati istinskim navijačima i da se navijači vrate na stadion.\n“Cilj nam je da budući bordo članovi postanu dio FK Sarajeva i da u budućnosti ravnopravno učestvuju u njegovom radu, da odlučuju, biraju i budu birani.”, kažu iz Bordo kluba.\nU narednom periodu bordo članove očekuje niz iznenađenja, nagradne igre kao i niz pogodnosti, a uskoro će sa radom početi i BordoFan Shop.\n>> više o akciji “Ja sam Sarajevo!”\nPokreni plavu stranu navijanja!\nU “Dolini ćupova” je također pokrenuta akcija prodaje ulaznica za novu sezonu pod nazivom “Pokreni plavu stranu navijanja”. Prodaja ulaznica je uveliko u toku, a sve ulaznice su obilježena bar-kodom, koji će biti očitan uređajem za skeniranje prilikom ulaska na stadion.\n“Molimo naše navijače i simpatizere kluba da imaju strpljena pri ulasku na stadion i da nam pomognu u ostvarenju ovog projekta, koji je zasigurno rijedak na našim stadionima, ali će nam biti od velike pomoći pri samoj kontroli ulaza, budućeg stvaranja baze podataka i na kraju, dobiti koju će klub ostvariti.”, poručuju iz Plavog tabora.\n>> više o akciji “Pokreni plavu stranu navijanja”\nNazad Kultura je način prevladavanja svih granica\nNaprijed Počelo deminiranje u Faletićima


NSinfo: Beočinska cementara gradi prugu Beograd–Budimpešta, "Beograd na vodi", Ikeu...\nBeočinska cementara gradi prugu Beograd–Budimpešta, "Beograd na vodi", Ikeu...\nFrancuska kompanija „Lafaž” jedan je od prvih stranih investitora u Srbiji\na na srpsko tržište došao je 2002. godine. Pre 15 godina kupila je Beočinsku fabriku cementa s namerom da trajno posluje u Srbiji i za sve te godine, uz manji broj zaposlenih, znatno povećala proizvodnju cementa, betona i agregata. Od jula 2015. godine je u sastavu „Lafarž – Holcim grupe”, koja je nastala spajanjem dva najveća svetska proizvođača u toj oblasti, „Lafrža” i „Holcima”. Danas „Lafarž” ima velike planove za ovu i sve naradne godine i ne pomišlja da se povuče sa srpskog tržišta.\n– Tokom petnaest godina, koliko posluje u Srbiji, kompanija je razvila nova rešenja, proizvode i usluge da bi ispunila očekivanja svojih kupaca, ali i potvrdila poslovnu strategiju zasnovanu na principima održivog razvoja – objasnio je u razgovoru za Dnevnik direktor „Lafarža Srbija“ Dimitrije Knjegić. – Prošla godina je donela pozitivne pomake, a zahvaljujući angažovanju svih naših zaposlenih, učestvovali smo u izgradnji ključnih projakata u Srbiji.\nOčekujemo da će se taj pozitivan trend nastaviti, a to će značiti nastavak radova na IKEI i projektu „Beograd na vodi“, prisustvo na rekonstrukciji pruge Beograd–Budimpešta, učešće u radovima na izgradnji dela Koridora 11, auto-puta Surčin–Obrenovac. Očekujemo u ovoj godini početak izgradnje vetroparkova, a uskoro počinjemo gradnju prve tri „Lafarž kuće“, koje će biti pokaznog karaktera i gde će svi zainteresovani, stručna javnost, potencijalni kupci i investitori imati priliku da se upoznaju s našim novim poslovnim segmentom.\n... ap vojvodina, beočin, Novi Sad, srbija, zanimljivosti


MARKOVIĆ: ''Ova vlast što OBEĆA to i URADI, a dokaz je 12 000 novih RADNIH MJESTA!''\nKamen temeljac nove zgrade osnovne i muzičke škole "Dušan Korać" u Bijelom Polju, površine 8.000 kvadrata svečano je položen,\nVrijednost radova, kako je saopšteno iz Vlade, je 5,4 miliona eura.\nPostavljajući kamen temeljac, premijer Duško Marković je kazao da vlast "ono što obeća, to i uradi".\n"Za razliku od onih koji nas kritikuju, ili ne rade ništa ili ne razumiju ovo što mi radimo, mi već vidimo efekte ozbiljnog ekonomskog rasta u Crnoj Gori i ubrzanog intenzivnog razvoja", rekao je Marković.\nDodao je da su u Bijelom Polju i na drugim mjestima počeli da troše 60 miliona eura ovogodišnjeg Kapitalnog budžeta, skoro 80 odsto na Sjeveru.\n"To znači da ulažemo u Crnu Goru i stvaramo uslove za bolji život građana, posebno onih na koji žive na Sjeveru", istakao je Marković.\nNaveo je i da je u posljednje dvije godine "otvoreno 12.000 radnih mjesta".\n"Kada su u pitanju obrazovanje i sistem obrazovanja u ove dvije godine smo obnovili preko 150 školskih objekata".