Codemancy Studio: Kultura u kojoj svi pobeđujemo - Milan Topić\nNekada davno bejaše jedan zlatni momak. Voleo je da igra fudbal i WoW, sve dok nije našao staru verziju Visual Basic-a 6, bačenu u prašini kraj puta. Odmah nakon pravljenja prvog polja za poruke, dobio je amajliju „Tajanstveni Intelekt“ koja mu poveća inteligenciju za 10%. Ostalo je istorija!\nDa budemo iskreni, ova istorija se nije dešavala tako davno. Nakon nekoliko borbi u areni sa nepoznatim ljudima, momak iz naše sage počeo je da istražuje nove stvari na polju programskih jezika i i krenuo je u usavršavanje istih.\nKreiranje novih prečica na tastaturi ga je dosta umaralo, ali na duge staze ovo je našem junaku bilo jako korisno. Veštine i znanja bila su veća no ikada! Internet je bio ogroman, ali naš momak je našao svoje mesto na njemu! Specijalizovao se za pisanje Web API-ja, a brzo nakon toga osvojio je i jako visoko mesto u areni.\nSve mu deluje lako, s tim da stvari u web programiranju brzo napreduju što ovog momka podstiče da bude u koraku s vremenom. Stvari sa momkom trenutno su odlične. Živi srećan život i dominira nubove u PvP-u. Ako neko ima hrabrosti da momka pozove na megdan, samo neka mu prosledi privatnu poruku na Battle.net.\nDa, mogu da te ispratim na čučnju!


Uprava za igre na sreću: Izdato 11 prekršajnih naloga, kazne ukupno 43.000 KM\n05/11/2019 | 12:53 | Izvor: SRNA\nInspektori Odjeljenja za inspekcijski nadzor Republičke uprave za igre na sreću izvršili su u zajedničkoj akciji sa Poreskom upravom Srpske 43 inspekcijska nadzora, prilikom kojih je otkriveno 11 prekršaja iz Zakona o igrama na sreću, te je odgovornim licima izdato 11 prekršajnih naloga kojima je izrečeno ukupno 43.000 KM kazni.\n- Važećim Zakonom o igrama na sreću propisano je da priređivanje elektronskih igara vrši isključivo "Lutrija Srpske" na zakonom propisan način, a ostali priređivači samo do isteka licence za priređivanje elektronskih igara - pojašnjavaju iz Republičke uprave za igre na sreću.\n19:46 > Spriječen nezakonit promet cigareta od 71.450 KM\n13:19 > U Bileći zaplijenjeno gotovo 2.000 kutija cigareta\n10:49 > Saobraćajna nezgoda u Tuzli, poginula jedna osoba\n09:21 > Sarajevo: Pijani migrant polupao stakla na vozilima (FOTO)


Hotel za Raggal (Vorarlberg, Аустрија) : 1.715 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Raggal Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Raggal Stil hotela Hotel Nova je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Marulerstrasse 94, pozicija mu je jugoistok za grad Raggal, a od centra je udaljen samo 8 minuta hod...Još informacija\nRössle Raggal je u blizini Raggal Pozicija ovog hotela je jug za grad Raggal, a nalazi se u ulici Kirchdorf 4, na samo 9 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Rössle Raggal je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.....Još informacija\nHotel Einhorn Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Bludenz je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava go...Još informacija\nVal Blu Resort Hotel Spa & Sports Hotel sa 3 zvezdice\nVal Blu Resort Hotel Spa & Sports ima 56 soba/e/u. Cene se kreću od 7 374 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Double Room....Još informacija\nSchlosshotel Dörflinger Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici Schloss-Gayenhof-Platz 5, pozicija mu je severoistok za grad Bludenz, a od centra je udaljen samo 12 minuta hodom.Schlosshotel Dörflinger ima 40 soba/e/u. Cene se kreću od 15 407 din...Još informacija\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Bludenz, a nalazi se u ulici Mutterstraße 7, na samo 11 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hotel Gasthof Löwen pronaći ćete sve usluge koje treba da ima ...Još informacija\nHotel Herzog Friedrich Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Bludenz, a nalazi se u ulici Mutterstraße 6, na samo 10 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hotel Herzog Friedrich pronaći ćete sve usluge koje treba da i...Još informacija\nGasthof Stern Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Gasthof Stern pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Buers: Bar, Perionica, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 4 minuta hodom udaljeno...Još informacija\nApartment Bachmann Hotel sa 0 zvezdice\nNalazi se u ulici Brunnenfelder Straße 35, pozicija mu je jugoistok za grad Bludenz, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil hotela Apartment Bachmann je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge...Još informacija\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Schwende, a nalazi se u ulici , na samo 5 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Sporthotel Domig je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Res...Još informacija\nHotel Gasthaus Schäfle Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je istok za grad Burserberg, a nalazi se u ulici Matin 40, na samo 11 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Hotel Gasthaus Schäfle je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao...Još informacija\nChalet Matin Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Chalet Matin je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Burserberg, a nalazi se u ulici Matin 43, na samo 11 minuta hodom od centr...Još informacija\nHotel Burtschahof Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Hotel Burtschahof je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 16 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Tschengla 46 sa pozicijom jugoistok za grad Burse...Još informacija\nHotel Dunza Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Burserberg je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici...Još informacija\nNaturhotel Taleu Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Burserberg je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Teniski teren, Novine, Besplatan parking.Na 17 minuta hodom ud...Još informacija\nGasthof Rössle Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je sever za grad Garatz, a nalazi se u ulici Arlbergstraße 67, na samo 16 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Garatz je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U nj...Još informacija\nWalch's Camping & Landhaus Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Innerbraz, a nalazi se u ulici Arlbergstraße 93, na samo 16 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Innerbraz je Povoljan, a kategorija tri zvez...Još informacija\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Damüls sa pozicijom istok za grad Damuls, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili plan...Još informacija\nHotel Adler ima 49 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je n.a. dinar - Srbija . Na 58 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se na...Još informacija\nRelax Und Vitalhotel Adler Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Relax Und Vitalhotel Adler je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Besplatan parking. Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Silvrettastrass...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Raggal (Vorarlberg, Аустрија) : 1.715 pronađenih hotela


10 razloga zašto Vučić nije raspisao vanredne izbore - Njuz.netNjuz.net\n10 razloga zašto Vučić nije raspisao vanredne izbore\nTagovi: izbori, vanredni izbori, vucic\nPolovni Buntovnik 19/10/2015 u 14:24\nZato što mu je zabranila Angela… čuj mene mama Angelina, teta Angela!\nјелена 19/10/2015 u 15:08\nСамо једна исправка: “зимус” значи прошле зиме, а “назиму” предстојеће. Први разлог звучи као “јуче ћу”.\npatrijota bez iskustva 19/10/2015 u 15:39\n* Drug Vulin još nosi crnu uniformu..\n* Jer još ne zna koliko Šešelj treba da dobije glasova – 5 ili 10%\n* Zato što odbojkaši i košarkaši nisu osvojili medalju, pa ne može da se slika sa njima.\n* Zato što sve plavuše nisu postale članovi SNS.\n* Jer Sirijci još nisu dobili vaučere za zimovanje u Srbiji.\n* Nikako ne može da shvati zašto mu ne veuju, kada kaže, da će biti dobro kad se izgradi Beograd na vodi, a vrapci počnu da pevaju na Kalemgdanu, kao pre 500 godina.\nРубљов 19/10/2015 u 16:34\nЗато што му је институт из Сремске Каменице, департман за хиромантију, тарот, гледање у шољу, животињске изнутрице и пасуљ препоручио да сачека да се данијел николић, његова десна рука и власник више десетина функција, главна улога у серији “диливири јунит” обучи преко ЊУЗ жене за гледање у шољу познатим личностима, “баци” поглед у шољу најпознатијег вучића међу непознатима, каже му шта је видео, па тек онда на изборе…\nmilan (nisam odavde) 19/10/2015 u 17:30\nZato sto je primetio da mu je jos ostalo drzavne imovine koje moze da rasproda u ovom mandatu, a izbori su to – Ko zna??!!\nSp 19/10/2015 u 23:44\nZato što se boji da, ako se stvari na izborima zakomplikuju, Kosovo nikada neće postati nezavisno, čime bi Merkelovoj ozbiljno povredio osećanja.\nSp 23/10/2015 u 08:50\nŽeli da sačeka i uveri se da je Balerina zaista trudna.\nvitez 14/11/2015 u 13:03\nBroj 8. Poštuje AV kuma Željka a možda i podele dobit od Farme.\nDelijanac 15/11/2015 u 23:36\nzato sto nije siguran da ce na izborima dobiti 107% :)


Naplata putarine: vinjete, naplatne rampe, TAG uređaji - Strana 34 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Čet Maj 13, 2021 9:05 pm\nPostod StaraMo » Pon Mar 22, 2021 10:17 pm\ndr strangelove napisao: a koji je postupak ako ti se rampa ne podigne (pokvaren tag, pokvarena rampa, itd)?\nAko je do sistema samo te provere i puste ,takodje ako nije tvoja krivica ili ako ti je crkao tag potpisujes neki zapisnik,ne znam tačno da li ti posle obračunaju ili odmah naplate, uzmu ti taj neispravan i ako je u garanciji zamene kasnije,ako nije kupujes drugi i vrate ti sredstva sto si imao.\nPostod blagic » Pon Mar 22, 2021 10:24 pm\nU pravu si, ne shvatam šta želiš da kažeš.\nPostod Dalmatinac » Pon Mar 29, 2021 12:38 am\nUspeo sam i ja jutros da zbunim sistem\nRikverc pa ponovo. Jedino sto sam tag okrenuo tako da sam crnu plastiku stavio ka gore... to izgleda igra neku ulogu\nPostod Гага » Pon Mar 29, 2021 3:37 am\nВидео не може да се погледа !\nPostod Dalmatinac » Pon Mar 29, 2021 7:35 am\nZbog pesme sto je isla u kolima... izbacena\nPostod Žika » Pon Mar 29, 2021 11:55 am\nГага » Pet Mar 19, 2021 4:12 am napisao: Јао бре @Жико где изабра ауто-пут А67 један од најдосаднијих ауто-путева у Немачкој, мада није нешто дугачак, али опет.... Ништа без А5 , ту је близу А67.\nKad si navalio 5 pa 5 ,lep pravac za testiranje max. brzine auta.\nPostod StaraMo » Pon Mar 29, 2021 12:23 pm\nDalmatinac napisao: Uspeo sam i ja jutros da zbunim sistem\nNa štampanoj pločici unutra je odštampana antena,i to na strani bližoj beloj,kada ga okreneš onda imaš pertinaks kao prepreku, komponente i plus plastika plus polarizacija zračenja i za rezultat imaš čekanje.\nPostod operic » Pon Mar 29, 2021 3:14 pm\nmeni se pre čini da je do brz(in)e vožnje.\nPostod Žika » Čet Apr 01, 2021 1:22 pm\nNešto korisno i od ove korone\nhttps://vrelegume.rs/pilot-projekat-vin ... os-veliki/\nAuto-putem kao kroz Evropu\nNa autu putu Miloš Veliki od 15. aprila u probni rad biće pušten sistem naplate putarina putem vinjeta, najavila je Agencija za bezbednost saobraćaja. Ovaj eksperimetalni period trajaće do prvog septembra kada će se izvršiti analiza uspeha i zaključiti studija prema kojoj bi se na svima auto-putevima sa sistema zatvorne naplate prešlo na vinjete.\nBez većih infrastukturalnih promena\nTehnička osnova za spovođenje u delo ovog dugo predlaganog vida naplate već postoji. Na svim pristupnim naplatnim rampama auta-puta postoje kamere sa detekcijom čitanja registarskih tablica, a tako je i na naplatnim stanicama Obrenovac, Ub, Lajkovac, Ljig, Takovo i Preljina, kao i na svim isključenjima.\nPrema najavi iz Ministarstva građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, kako bi se izbegli problemi tokom prelaska na novi način naplate, putarina će se do 15. maja naplaćivati na oba načina. Na vozačima je da odluče da li će putarinu plaćati na naplatnim stanicama ili pre ulaska na auto put kupovati vinjete.\nVinjete će moći da se kupe u svim poslovnicam AMSS-a, kao i na benzinskim stancima na prilazima auto-putu. Kao što je to slučaj kada se putuje u Mađarsku, vozač na pumpi saopštava broj registarske tablice na kasi i dobija fiskalini račun, a kamera na auto-putu detektuje tablicu i otvare rampe.\nProbni period naročito je značajn za sticanje iskustva na naplati putem vinjeta, jer se upravo do polovine maja očekuje veliki priliv naših građana iz inostranstva koji dolaze za Uskršnje paznike.\nIz ministarstva napominju da će cene vinjete biti promotivne. Tako će cena za celu deonicu auto puta Miloš Veliki iznositi 300 dinara, umesto kao dosadašnjih 420 dinara. Posebna pogodnost je što će važnoist vinjete biti 24 sata u oba smera, tako da neko ko se ovim putem vraća istog dana neće morati ponovo da ponovo kupuje vinjetu.\nUkoliko se ovaj način naplate pokaže kao dobar, posebno zbog ušteda u ljudstvu i drugim gubicima na naplatnim rampama, od prvog aprila 2022. sistem bi etapno trebao da zaživi na svima auto putevima u Srbiji, a prva deonica biće na relaciji naplatnih rampi Subotica Sever – Bubanj potok.\nPostod StaraMo » Čet Apr 01, 2021 1:35 pm\nŽiks prvi je April,opusti se i uživaj\nPostod Žika » Čet Apr 01, 2021 3:59 pm\nIma na kraju sitno fijasko , tako da znam za prili li li.\nJa opušten ko babina s.isa a brzina reakcije 13 min.\nPostod branik » Čet Apr 01, 2021 5:15 pm\nPostod Earthmoving » Čet Apr 01, 2021 6:32 pm\nBilo glasanje tagovci/putarina ga ispushili, oko 90% ljudi glasalo za Vinjete. E pa posto je ovo demokratska zemlja, molim, ispunite volju naroda vox populi-vox dei. Posle ovoga ne zelim da cujem ove sto kukaju za tag jer su u velikoj manjini i nemaju nikakv legitimitet da vrse pritisak na druge za takav vid naplate.\nhttps://www.b92.net/automobili/vesti.ph ... id=1836244\n2021_04_01_18_26_01_Počinje_naplata_putarine_putem_vinjeta_aprilili_B92_Google_Chrome.jpg (35.23 KiB) Pogledano 978 puta\nPostod StaraMo » Čet Apr 01, 2021 6:44 pm\nEvo neki ljudi hoće da kupe električni auto pa pitaju jel i EPS uvodi vinjete,skupo im ovako po kwh ako može vinjeta godišnja 100eura i da se pune neograničeno,a i ovi vikendaši u Vrčinu imaju kažu bazen pa ako može vinjeta za Vodovod isto godišnja,jbg skupo je po m3a Roda Market takodje uvodi godišnju vinjetu..I tako grade se Putevi,zadužuju i unuci a Putarine se ukidaju i sve je lepo šareno,došlo proleće,Love is in the air...\nPostod bl3y4 » Pet Apr 02, 2021 12:49 am\nNije problem u putarini nego u preusmeravanju sredstava. Para ima, samo ne odu tamo gde treba.\nPostod Earthmoving » Pet Apr 02, 2021 8:41 am\nTačno, kada završi mrežu svih autoputeva, Srbija bi mogla od njih prihoduje 500 mil evra što je dovoljno da se isplate svi krediti uzeti za njih u narednih 15 godina. Ja bi i pristao na sadašnju skuplju cenu putarina od vinjeta, ali kada bi neko pošteno oročio to i rekao za 15 godina kada isplatimo najveći deo kredita za autoputeve vas relaksiramo jeftinim vinjetama. Ali to niko neće kaže jer oni beskrajno misle da zarađuju na narodu, a u osnovi toga jw pogrešna filozofija da javna preduzeća trebaju raditi sa profitom. Ne ona trebaju raditi na nuli, samo da pokriju troškove, a bez zarade.\nPostod Žika » Pet Apr 02, 2021 2:25 pm\nKoja filozofija kad su oni u manjku, uzimaju kredite a građani duplo plaćaju.\nRaspustiti 1600 NEradnika i instalirati kamere pa nek se plaća po korišćenom kilometru.\nPostod StaraMo » Sub Apr 03, 2021 8:42 am\nOva matematika(500 miliona) koju Earth pominje meni je nerealna.Planiran neostvaren prihod za ovu godinu je bio oko 250 miliona a Moravski koridor,deo od Ča do Pž i Kuzmin Rača,Ruma Ša teško da mogu napraviti još 250m koliko pravi K10 i K11.Ove druge deonice koliko je meni poznato neće biti pod naplatom Valjevo- Lajkovac,Požarevac Golubac,Loznica Šabac,pitanje i za Ru-NS,Obilaznica itd.Nisam siguran ali smo sigurno došli i prešli 5 milijardi zaduženja, svaka nova deonica je blizu nove milijarde,treba te kredite vraćati a te puteve održavati posebno što novi sistemi tunela,meteo stanica , kamera itd takodje ulaze u održavanje.Za 15 godina na većini tih puteva će biti potrebno žestoko renoviranje i mislim da od jeftinih putarina nema ništa.\nPostod Earthmoving » Sub Apr 03, 2021 10:45 am\nDa Mo, i ja slično tebi razmišljam ali bih dodao dve stvati zašto mislim da je 500 mil evra realno (ili ajd 400) kada se kompletira cela mreža autoputeva: 1. U normalnim uslovima bez korona ograničenja, sadašnji autoputevi su imali trend rasta prometa i prihoda putarine, i bez gradnje novih su mogli dostići i preko 300 mil evra godišnje. To je bilo i usled rasta domaćeg prometa (indistrija, više kola po stanovniku itd) 2. planirano je bar još 300km autoputeva sa naplatom (Ča-Pž 30km Pž-CG granica 107km, Moravski 120km, Niš-Priština 70km), a moguće i Pž-Kotroman 70km, Pa-Vš 70km...što po sadašnjim usloima može generisati još oko 25-30% prihoda. Dakle dolazimo do cifre oko 400 mil, ali završetkom umreženja očekivao bih i efekat sinergije, što domaćeg što regionalnog saobraćaja jer je Srbija centar Balkana i transportno čvorište, i tako dođoh do oko 500 mil evra.\nPostod StaraMo » Sub Apr 03, 2021 12:28 pm\nNadam se iskreno,tada bi sve bilo lakše.\nPostod Earthmoving » Sub Apr 03, 2021 12:49 pm\nMislim da bi mogli da se poredimo sa prihodima Madjarske od putarina ali ne mogu nadjem kolki su joj godisnje prihodi, lupio bi oko 500 mil evra.\nPostod StaraMo » Sub Apr 03, 2021 1:21 pm\nHUGO sistem naplate po km im je 2016 doneo oko 500 miliona eura a vinjete oko 60 miliona.2018 su imali oko 800 miliona eura,a za 2022 su planirali milijardu eura.Sistem ih košta oko 10% od ostvarene putarine.Pod HUgo i vinjetama je oko 6,500km mreže puteva.\nPostod Žika » Sub Apr 03, 2021 3:35 pm\nMađari imaju ogorman saobraćaj komercijalnih vozila .\nPostod Гага » Ned Apr 04, 2021 3:51 am\nОстало је још 452 комада бесплатних ТАГ уређаја у кампањи за електронско плаћање путарине, али нажалост само за Мастеркард пословне кориснике.\nhttps://enpay.rs/mastercard/?gclid=CjwK ... SQQAvD_BwE\nенп.JPG (88.21 KiB) Pogledano 473 puta\nPostod StaraMo » Čet Apr 08, 2021 11:36 am\nJedan običan dan na autoputu,neko ide napred a neko unazad.\nKorisnika u ovom forumu: Igor, prostorni planer, radez07 i 25 gosta


O Clean Clothes Campaign\nClean Clothes Campaign (CCC) je međunarodna inicijativa koja deluje od 1989. godine i koja je posvećena poboljšanju uslova rada i osnaživanju radnica i radnika u globalnoj industriji odevnih predmeta. CCC okuplja više stotina organizacija i sindikata širom sveta koji su jednako zastupljeni u zemljama proizvodnje (zemlje jeftine radne snage u koje kompanije najčešće autsorsuju proizvodnju) i razvijenim potrošačkim zemljama (zemlje iz kojih najčešće potiču kompanije i za čije se tržište odevni predmeti uglavnom proizvode). Takva zastupljenost nam omogućava da identifikujemo lokalne probleme i ciljeve i transformišemo ih u globalne akcije.\nCPE je od 2017. godine organizacija članica CCC mreže.\nŠta u stvari radimo?\nClean Clothes Campaign (CCC) kao mreža organizacija radi na strukturnom poboljšavanju uslova rada i osnaživanju radnica i radnika u tekstilnoj industriji.\nKoji su naši osnovni principi delovanja?\nSvi radnici – nezavisno od pola, godina starosti, zemlje porekla, mesta prebivanja, pravnog statusa, oblika zaposlenja, itd – treba da imaju pravo na dobre i sigurne uslove rada.\nDa li je tačno da neke kompanije (brendovi) redovno proveravaju uslove rada u svom lancu snabdevanja?\nTačno je, ali radnici su retko u prilici da daju svoju ocenu o radu kompanije iz straha od kasnije odmazde poslodavaca. Na taj način problemi koji se odnose na povrede radnog prava često bivaju zanemareni.\nŠta treba da radi kompanija (brend) kada otkrije kršenje radnih prava kod nekog od svojih dobavljača/podugovarača?\nTreba da se angažuje, a ne da beži od odgovornosti.\nKakvu odgovornost prema radnicama i radnicima ima kompanija (brend) koja ih direktno ne zapošljava?\nClean Clothes Campaign smatra da bi kompanije mogle i morale da izdvoje i sredstva kojima bi osigurali dostojanstvene radne uslove i poštovanje radnih prava u celom lancu snabdevanja.\nGde se mogu naći informacije o određenim kompanijama i njihovoj radnoj praksi?\nPretraživanjem sajta Clean Clothes Campaign mogu se naći mnoge opšte informacije o određenim brendovima, kao i prošli i aktuelni slučajevi kršenja radnih prava u određenim proizvodnim lancima.\nKoliko novca od jednog kupljenog proizvoda odlazi na plate radnica i radnika?\nOd maloprodajne cene od 100 evra za jedan par cipla, u proseku 0,5 evra ide na plate radnika. Troškovi rada variraju u zavisnosti od mnoštva faktora, ali gotovo nikad ne prelaze 5% od ukupne maloprodajne cene.\nPlate radnica u zemljama proizvodnje su male, ali zar nisu srazmerne nižim troškovima života?\nČak i kad su troškovi života u zemljama proizvodnje niži od troškova života u razvijenim kapitalističkim zemljama, radnici u tekstilnoj industriji ne dobijaju platu kojom mogu pokriti najosnovnije životne potrebe kao što su hrana, stanovanje, odeća i obrazovanje.\nZar nisu nacionalne vlade odgovorne za regulisanje radnog zakonodavstva i uslova rada u određenoj državi?\nČak i kad žele, pojedinačne vlade su često nemoćne protiv velikih kompanija. Sa druge strane, brendovi imaju moć – i odgovornost – da izvrše ogroman uticaj na svetsku industriju odevnih predmeta i obuće i da osiguraju da uslovi rada i plate ispunjavaju više međunarodne standarde.\nŠta su to konvencije Međunarodne organizacije rada?\nKao deo Ujedinjenih nacija, Međunarodna organizacija rada postavila je minimalne standarde koji bi trebalo da regulišu osnovna prava svakog radnika bilo gde u svetu.\nŠta je to “kodeks ponašanja” i zašto su takva dokumenta važna?\nUspešne kampanje Clean Clothes Campaign inicijative i drugih organizacija koje se bave radnim pravima dovele su do toga da mnoge kompanije uvedu “kodeks ponašanja” – listu standarda koje kompanije očekuju od svojih dobavljača.\nJeste. Svake godine, Clean Clothes Campaign primi desetine zahteva od partnerskih organizacija, radnika ili sindikata za solidarnu pomoć u slučajevima kršenja ljudskih i radnih prava u fabrikama u kojima rade.\nPLATA ZA ŽIVOT\n19/04/22 | CCC, Osvrti\n24/12/21 | CCC, Publikacije\n01/11/21 | CCC, Vesti


U cilju sprečavanja procesa "prljanja" nakita se mogu preduzeti razne preventivne mere, kao što su: odlaganje nakita u kutiju namenjenu za nakit pre spavanja, kupanja i svih onih aktivnosti, koji dovode do postepenog menjanja njegovog izgleda\nOsnovna funkcija nakita je da ulepšava i ističe čoveka iz mase, ali da bi on što duže očuvao svoju prirodnu lepotu i sjaj, potrebno ga je redovno održavati.\nPredmeti od zlata i srebra se najbolje i najjednostavnije mogu očistiti mekanom četkicom za zube i kvalitetnim tečnim deterdžentom. Ovaj postupak čišćenja obuhvata potapanje nakita u mlaku vodu sa deterdžentom u trajanju od 15 min, nakon čega se lagano istrlja četkicom za zube. Na kraju se nakit briše i glanca mekom, suvom krpom.\nUkoliko se navedena opcija ne pokaže efikasnim ili želite da čišćenje Vašeg nakita obave profesionalci obratite se zlatari GoldArt, gde će se čišćenje vašeg nakita obaviti stručno i bezbedno.


U susret Svetskom danu okeana koji se obeležava 8. juna dočekala su nas istraživanja i informacije koje pokazuju da se svet nalazi na prekretnici i da će ljudi, ako nastave sa nemarom o životnoj sredini,...\nDa bi povećala svoje lokalno prisustvo i pojačala finansijsku i tehničku pomoć za zemlje izvan EU, Grupacija EIB je osnovala EIB Global, sa ciljem da ubrza planiranje i sprovođenje projekata, kroz individualno prilagođenu podršku koju...\nKombinujući održivost i inovacije, kompanija Samsung Electronics razvila je novi materijal, koji plastici iz priobalnih područja daje novi život, jer se koristi za različite Galaxy uređaje. Napravljen od odbačenih ribarskih mreža iz okeana, upotreba ovog...\nAnaliza istraživanja o stanju, potrebama i stavovima građana Republike Srbije u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije Skoro dve trećine građana Srbije zainteresovano je da postane „kupac-proizvođač“ električne energije, 45% je zainteresovano za subvencije...\nGlobalna anketa kompanije Epson ukazuje na značajnu razliku koja postoji između percepcije klimatskih promena i ozbiljnosti ovog problema. Istraživanje pokazuje i da 46% ljudi i dalje veruje da neće doći do klimatske krize tokom njihovog...


Uticaj suma na ribolov - Ribolovački forum "BistroBiH"\nUticaj suma na ribolov\nPost Postao/la montana » 21 lip 2010, 08:38\nDanas prodjoh pored jezivog prizora. Lijevo od ceste nedirnuta priroda, a desno, covjekovom rukom spaljena. Kampovanje u divljini nekako podrazumijeva vatru, makar u rostilju, ali to nosi velike opasnosti kojih moramo biti svjesni. Drvece igra veliku ulogu u ocuvanju obala, sprijecavanju zagrijavanja vode, prirodnom "cijedjenju" oborinskih voda, kao i niz drugih stvari. Ide sezona kampovanja i mogli bi po ko zna koji put napomenuti i druge i sebe da budemo pazljivi sa vatrom i prirodom...\nRe: Uticaj suma na ribolov\nPost Postao/la Seha » 21 lip 2010, 14:15\nE ovo se zove rostilj\nPost Postao/la zlaja » 21 lip 2010, 16:23\nPrije dok banda nije trupce slala za Italiju i Sloveniju dok su šume bile oko rijeke Bosne kiša je znala padati i po 7 dana a voda bistra samo malo brža i veća.Sada kada nema šuma dovoljno je dva sata kiše da vodu zamuti na 15 dana ,jednostavno teče erozivno blato...\nPost Postao/la montana » 21 lip 2010, 18:07\nTacno Zlaja. Ta erozija osim sto muti vodu, pravi i klizista, kisa samo protutnji padinama, voda nadodje brzo, ali se i povuce brzo, sto pogubno djeluje na neke vrste riba (saran, stuka i slicne) koje se mrijeste uz poplave. Nakon kisa koje brzo odu, dolazi do pada vodostaja i zagrijavanja vode sto upet ne odgovara najvise salmonidima. Sve u svemu nasa ribarska ekologija bi trebala biti sagledana puno sire od pukog poribljavanja. Odrziv sistem ribljeg fonda nije samo puko poribljavanje, reviri i skupe dozvole, C&R ili barbless hooks, vec prirodna ravnoteza gdje ribe nesmetano vode ljubav i debljaju se do kapitalnih razmjera. Tek tada cemo uvidjeti da i nije problem hoce li neko ribu pustiti ili pojesti, jer i nama se otvara pozicija "predatora" u bogatom ekosistemu!\nPost Postao/la rusko » 21 lip 2010, 20:06\nPuno sume moze imati i negativan uticaj na riblji fond, npr ako previse lisca pada u vodu i trune (i ako nema nekog stvora da to klopa i preradjuje) stvori se prezasicena voda (humusna) koja nije pogodna za neke vrste jer manjka kisik ... pa se mora dodavati kreca u vodu da to razgradjuje i ustabili pH.\nPost Postao/la montana » 21 lip 2010, 20:15\nSlazem se, posebno kod jezera, bara i rijeka sa sporijim tokom, gdje se lisce moze nataloziti. Poznato je da manja jezera i bare zatrave i cak nestanu usljed talozenja lisca i bujanja barske vegetacije. Stoga je i bitno analizirati uticaje i djelovati u cilju uravnotezenja. Navedosmo 2 primjera, razlicita, ali po ribolov stetna. Ipak, u prirodi je sve vec uravnotezeno i nase je da to ne kvarimo, a ako se to ipak desi, da popravimo vracajuci u prvobitno stanje, nikako u nesto novo i neprirodno.\nPost Postao/la rusko » 21 lip 2010, 22:20\nmontana je napisao/la: Ipak, u prirodi je sve vec uravnotezeno i nase je da to ne kvarimo, a ako se to ipak desi, da popravimo vracajuci u prvobitno stanje, nikako u nesto novo i neprirodno.\nEh, kad bi se tako i u politici razmisljalo kako bi nam bilo fino...\nMedjutim covjek ipak utice na ekosistem i ponekad je potrebno uraditi radikalnije promjene kako bi se neke stvari prilagodile prirodnim uslovima. Npr. prisustvo covjeka rastjeruje zivotinje koje inace unistavaju drvece kraj vode (odnosno vrse prirodnu redukciju), ili organizme koji ucestvuju u razgradnji lisca koje pada u vodu... ako onda covjek ne sijece dovoljno sume ili ne pomaze rastvaranju lisca dobije se problem koji u prvi mah djeluje kao prirodan ali je u stvari ipak djelo ljudske ruke... zato je potrebno dodavati taj krec i slicno kako bi se pomoglo prirodi da odrzi onaj balans koji bi postojao da nije naseg gramzivog prisustva.\nMi npr. volimo kada se neko jezero fino uredi, posisa trava i zbunje, postave rampe i pontoni... srede mjesta za rostilj itd... nama je to super, i cini nam se kao "odrzavanje prirode" neki cak i finu lovu dobiju za to posredstvom tkzv. "eko-projekata i fondova"... dok jedna patka koja tu pliva sa svojim pacicima nema gdje da se sakrije od opasnosti, i gdje ribe nemaju drveta sa krosnjom iznad vode ispod koje mogu da se zavuku i cekaju da neki insekt padne na povrsinu...\nU nekim slucajevima se toliko pretjeruje da mi se cini da je jedini "sljedeci korak" postaviti plocice i spotlightse po dnu jezera...\nPost Postao/la labud » 26 lip 2010, 19:04\njoj mrtvi musica na sajbi hahaha to skupljas mamac XD\nZalosno kad dodju seljaci na rostilj pa zapale pola kantona.\nPost Postao/la montana » 27 lip 2010, 10:50\nJasta! Kontam dok parkiram, pa dok se presvucem, samo gubim vrijeme. Ko bi stigao letati za bajama oko vode da vidi sta pada taj dan. Ovako povadim sve kutije s muhama, stavim predase i po gasu. Kako se koja razlijepi, ja izvadim moje muhe i prislonim uz sajbu i uporedim. Kad sve skontam, onda koci i u vodu!\nPost Postao/la angler » 27 lip 2010, 16:39\nSreca pa strimeri ne lete\nPost Postao/la zlaja » 27 lip 2010, 21:59\nEvo kod nas se u zadnje vrijeme se vidi uticaj nedostatka šuma kraj naši rijeka,imamo neku tromjesečnu kišu sa veoma malim sunčanim pauza,ta kiša sapira zemlju sa okolni brda i tekuće blato teče danima,rijeka krene da se oporavlja i onda opet jovo-na -novo.Da imamo šume i jaku obalu nebi bilo poplava i mutni rijeka u ovoj mjeri koje sada imamo,Bosna je sva pod vodom i poplave uništavaju domove ,uništavaju usjeve ,raja već priča o skupljem brašnu jer je navikla na belaj oni ljudi što uzgajaju nešto jadno gledaju kako samo vršni list stabla viri iz vode -imamo problem koji vjerovatno mi nećemo ni rješavati jer nas stegla recesija ,propale nam firme ,nemamo vize i devize i sada nekom spomeni rijeku i šumu i reće jebo to nego imal posla u Italiji...\nA opet danas je usjalo sunce i voda se povlači, treba imati nadu-a ne mora nada može i vera ili neka mira\nPost Postao/la angler » 27 lip 2010, 22:06\nBelaj do belaja.\nInteresuje me kako se te "zemljane" vode odrazavaju na ribe, njihove skrge...koliko je sve to pogubno po njih?\nPost Postao/la zlaja » 27 lip 2010, 22:25\nNećeš vjerovat druže - škobalj jede ko blesav vjerovatno zato što je jaka voda odgulila travu sa kamena i ovaj ostao bez omiljene klope pa tuče po kruhu ko blesav.A što se tiče zdravlja ribe mislim da nema nekog jakog uticaja sve dok je kratkotrajno ali ovaj put je duže baš duže ,tri mjeseca blatne vode sa pauzama od par dana mora imati neki utjecaj na ponašanje i zdravlje ali kod nas se ribe navikle na havarije zeničke željezare i onu silnu otrovnu hemiju, pa im blato dođe ko desert...\nPost Postao/la montana » 28 lip 2010, 07:16\nangler je napisao/la: Sreca pa strimeri ne lete\nStrimeri su male mace zamisli da mi zvekne Rapala? Tek bi se onda razlijepila!\nZlaja to i jeste problem. Ode zemlja niz vodu, otvaraju se klizista, ikra se iskopava iz sljunka u nabujalim vodama i biva pojedena... Suti, recesija je i gledaj da nam odobre vize da smugnemo sa broda koji tone...


Rev2 565/2015 odbijanje zaposlenog da potpiše aneks ugovora o radu | Vrhovni kasacioni sud\n> Rev2 565/2015 odbijanje zaposlenog da potpiše aneks ugovora o radu\nRev2 565/2015 odbijanje zaposlenog da potpiše aneks ugovora o radu\nVrhovni kasacioni sud, u veću sastavljenom od sudija: Ljubice Milutinović, predsednika veća, Biljane Dragojević i Slađane Nakić- Momirović, članova veća, u parnici tužioca M.B. iz B., čiji je punomoćnik D.LJ., advokat iz B., protiv tuženog M k. z. p., i., t. i u. d.o.o. iz N.S., koga zastupa M.F., advokat iz N.S., radi poništaja rešenja, odlučujući o reviziji tužioca izjavljenoj protiv presude Apelacionog suda u Novom Sadu Gž1 39/14 od 16.07.2014. godine, u sednici održanoj 09.10.2015. godine, doneo je\nUKIDAJU SE presude Apelacionog suda u Novom Sadu Gž1 39/14 od 16.07.2014. godine i Osnovnog suda u Novom Sadu P1 155/2013 od 30.09.2013. godine i predmet vraća Osnovnom sudu u Novom Sadu na ponovno suđenje.\nPresudom Osnovnog suda u Novom Sadu P1 155/2013 od 30.09.2013. godine, stavom prvim izreke, odbijen je kao neosnovan tužbeni zahtev tužioca kojim je tražio da se poništi kao nezakonito rešenje tuženog br. 872/10 od 10.01.2011. godine i da se obaveže tuženi da ga vrati na rad. Stavom drugim izreke, odlučeno je o troškovima postupka.\nPresudom Apelacionog suda u Novom Sadu Gž1 39/14 od 16.07.2014. godine, odbijena je kao neosnovana žalba tužioca i potvrđena prvostepena presuda.\nProtiv pravnosnažne presude donesene u drugom stepenu tužilac je izjavio reviziju zbog pogrešne primene materijalnog prava.\nIspitujući pravilnost pobijane presude na osnovu člana 408. ZPP, Vrhovni kasacioni sud je našao da je revizija osnovana.\nPrema utvrđenom činjeničnom stanju, tužilac je bio u radnom odnosu kod tuženog na radnom mestu mašinbravara na neodređeno vreme po osnovu ugovora o radu od 16.03.2006. godine. Dana 30.12.2010. godine dok se tužilac nalazio na godišnjem odmoru pozvan je na razgovor kod direktora tuženog na koji se odazvao u zakazano vreme. Istog dana na razgovor je pozvan i Ž.G., s tim da je po dolasku direktora tužilac prvi ušao u kancelariju. Razgovoru u kancelariji su prisustvovali direktor i tužilac. Predmet sastanka između direktora i tužioca je bila teška situacija u firmi, smanjenja obima posla što je imalo za posledicu smanjenje broja zaposlenih. Direktor je tom prilikom ponudio tužiocu premeštaj na radno mesto čuvara s tim da će biti vraćen na ranije poslove kada se za to ostvare uslovi, odnosno kada bude bilo posla. Tom prilikom direktor je tužiocu dao pismenu ponudu za zaključenje aneksa i aneks ugovora o radu. Tužilac je odbio da potpiše ponuđena pismena zbog čega je direktor tuženog sačinio službenu belešku i ponudu za zaključenje aneksa istog dana istakao na oglasnu tablu. Tužilac je 17.01.2011. godine, za vreme dok se nalazio na kolektivnom godišnjem odmoru primio rešenje o otkazu ugovora o radu. U obrazloženju rešenja navedeno je da je takvo rešenje doneto zbog nepotpisivanja aneksa ugovora o radu. Tužilac je 19.01.2011. godine odjavljen sa obaveznog socijalnog osiguranja počev od 17.01.2011. godine a kao osnov prestanka naveden je smanjen obim poslovanja i prestanak potrebe za obavljanjem poslova. U potvrdi o zaradi izdatoj od strane tuženog od 28.01.2011. godine navedeno je da tužiocu radni odnos i osiguranje prestaje zbog toga što je tehnološki višak.\nKod ovako utvrđenog činjeničnog stanja, nižestepeni sudovi su zaključili da su se ispunili uslovi za prestanak radnog odnosa na osnovu člana 179. tačka 7. Zakona o radu jer je zaposleni odbio da zaključi aneks ugovora o radu.\nStanovište nižestepenih sudova nije pravilno.\nPrema članu 171. Zakona o radu, poslodavac može zaposlenom da ponudi izmenu ugovorenih uslova rada (aneks ugovora) radi premeštaja na drugi odgovarajući posao, zbog potreba procesa i organizacije rada. Stavom 2. istog člana propisano je da se odgovarajućim poslom smatra posao za čije se obavljanje zahteva ista vrsta i stepen stručne spreme koji su utvrđeni ugovorom o radu.\nU ovom slučaju, nižestepeni sudovi su odbili zahtev tužioca za poništaj navedenog rešenja smatrajući da su ispunjeni uslovi propisani članom 179. tačka 7. Zakona o radu – tužilac je odbio da potpiše aneks. Međutim, prilikom donošenja ove odluke, nižestepeni sudovi nisu imali u vidu stav 2. citirane zakonske odredbe člana 171. Zakona o radu, odnosno nisu ispitivali da li je tužiocu ponuđen odgovarajući posao odnosno posao za čije se obavljanje zahteva ista vrsta i stepen stručne spreme koji su utvrđeni ugovorom o radu. Ukoliko je poslodavac pokušao da zaposlenog rasporedi na radno mesto koje nije adekvatno njegovom znanju, školskoj spremi i sposobnostima, postoji povreda iz člana 171. Zakona o radu i čini doneto rešenje ništavim.\nU ponovnom postupku, prvostepeni sud će imati u vidu primedbe iz ovog rešenja i utvrditi da li je tužiocu ponuđen odgovarajući posao u smislu citirane zakonske odredbe od čega zavisi i osnovanost njegovog zahteva odnosno (ne)zakonitost rešenja o otkazu.\nNa osnovu člana 416. ZPP odlučeno je kao u izreci.


Terzić napustio Zvezdu\nMlađi sin Zvezdana Terzića, Kostadin više nije zaposlen u Crvenoj zvezdi, piše Telegraf.\nKostadin je nakon napuštanja Fudbalskog saveza Srbije došao u Zvezdu, gde je radio kao pomoćnik poslovnog direktora Marka Petrovića.\nNakon što je u javnosti procurila informacija da je Kostadin zaposlen u Zvezdi, otkriveno je i da je založio svoj stan i stavio ga pod hipoteku kako bi crveno-beli dobili UEFA licencu.\nTakođe, tada je najavljeno i da se odrekao plate, a svoje obećanje je i ispunio, pošto je otišao s Marakane bez ijedne podignute plate, prenosi portal. .\nInteresantno je da je Kostadin na Marakani ostao svega dva meseca i da se povukao čim su se u javnosti pojavila prva negodovanja zvezdaške javnosti po forumima i društvenim mrežama.\nSRBIN NE MOŽE U SPLIT: Zvezdinom detetu zabranjen transfer u Hajduk\n29. 10. 2021. u 13:14


Kursevi italijanskog jezika u Firenci (16+ god), Lingvaviva (Linguaviva Florence) | Kursevi stranih jezika, škole jezika i jezička putovanja verbalista\nKursevi italijanskog jezika u Firenci (16+ god), Lingvaviva (Linguaviva Florence)\n24-Jan-2012 · by Verbalist\nFirenca je grad muzej i renesansni dragulj u srcu Toskane. Važi za kolevku modernog italijanskog jezika, a u njoj su stvarali i ostavili neizbrisiv trag Leonardo, Mikelanđelo i Dante. Najpoznatija je po čuvenoj katedrali Duomo, njenoj veličanstvenoj kupoli, plemićkoj porodici Mediči i vinu Kjanti. Ipak, malo ljudi zna da taj Duomo spada u deset najdužih crkava u Evropi, da je Firenca još sredinom 14. veka postala prvi grad na svetu s popločanim ulicama i da je neko vreme bila i prestonica Kraljevine Italije.\nDuomo spada u deset najdužih crkava u Evropi\nPrelepa renesansna arhitektura, senovite firentinske palate i trgovi ostaviće vas bez daha… A kad se umorite od razgledanja galerija, palata i muzeja, prošetajte isprepletanim kaldrmisanim uličicama do reke Arno. Tu, u nekoj od bašti zabačenih kafića, okrepiće vas čuveni italijanski espreso.\nLingvaviva (Linguaviva), osnovana 1976. godine, jedna je od najstarijih škola italijanskog jezika u Firenci. Prvi put je proglašena za najbolju jezičku školu u Italiji 2006. godine, a potom čak 3 puta za redom – 2009, 2010. i 2011.\nRecepcija škole Lingvaviva u Firenci\nKao potvrdu stručnosti i visokog profesionalizma dobila je akreditaciju italijanskog Ministarstva obrazovanja i svetsku potvrdu kvaliteta Certificate ISO 9001, a članica je najvažnijih asocijacija ASILS (Associazione Scuole d’Italiano come Lingua Seconda), IALC (International Association of Language Centres) i NAFSA (Association of International Educators).\nLingvaviva zauzima tri sprata u prelepoj firentinskoj palati iz 19. veka, u tihoj uličici u centru grada, pored glavne železničke stanice. Polaznicima, koji moraju biti stariji od 16 godina da bi pohađali jezički program, na raspolaganju je 17 prostranih, klimatizovanih i savremeno opremljenih učionica.\nU pauzama časova ili u slobodno vreme, školski vrt i kantina sa besplatnim pristupom internetu postaju mesto druženja za polaznike koji u Lingvavivu dolaze iz gotovo 60 različitih zemalja.\nPolaznici se mogu opredeliti za standardni kurs opšteg italijanskog jezika u grupama od najviše 12 polaznika, s fondom od 20 časova nedeljno. Nastavni metod je komunikativan, s tim što se prva dva časa obrađuju gramatičke partije, dok su druga dva su posvećena razvijanju komunikativnih veština u govoru i pisanju.\nMotivisanim polaznicima koji žele brže napredovanje i spremni su da ulože više truda i energije, predlažemo intenzivan kurs italijanskog jezika od 30 časova nedeljno. Prva 4 časa dnevno posvećena su opštem italijanskom jeziku, dok se na dva poslepodnevna razvijaju komunikacijske veštine kroz autentične sadržaje iz oblasti medija, filma, umetnosti i savremenog italijanskog društva.\nČas traje 45 minuta, a da bi se prešlo u viši nivo znanja potrebno je pohađati jedan nastavni modul u trajanju od 4 nedelje.\nU ponudi su i jedan-na-jedan programi koji sa 20 ili 30 časova individualne nastave nedeljno omogućuju najbrži napredak u usavršavanju znanja italijanskog jezika.\nPored standardnih kurseva, škola nudi i specijalizovane kurseve italijanskog jezika za modu, dizajn i arhitekturu, kao i individualne kurseve italijanskog jezika za biznis i ekonomiju.\nŠkola Linguaviva akreditovana je od strane Università per Stranieri di Siena i pripremni je centar za polaganje CILS (Certificazione di Italiano come Lingua Straniera) ispita. Individualna nastava pripreme za polaganje CILS omogućuje polaznicima da znatno poboljšaju jezičke veštine i savladaju neophodne tehnike kako bi uspešno položili ispit.\nProgram se organizuje tokom cele godine za sve jezičke nivoe. CILS sertifikat priznat je od strane Ministarstva spoljnih poslova Italije a ostvareni B1/B2 nivo neophodan je u slučaju da želite da aplicirate za neke od univerziteta u Italiji.\nMožete odabrati smeštaj u gostoprimljivoj firentinskoj porodici, što je sigurno i najbolji način da utvrdite svoje znanje italijanskog i da bolje upoznate Firencu i njegove stanovnike. Sobe su jednokrevetne, a boravak je na bazi noćenja sa doručkom ili polupansiona uz doplatu od 95€ nedeljno. Smeštaj je polaznicima na raspolaganju od nedelje uoči početka programa pa do subote nakon poslednjeg nastavnog dana.\nU bašti škole\nDruga opcija je boravak u stanovima od kojih se do škole jednostavno stiže peške ili gradskim prevozom. Stanovi obično imaju dve do pet jednokrevetnih ili dvokrevetnih soba, a kupatila, dnevni boravak i kuhinju delite sa kolegama iz škole. Rezervaciju za dvokrevetnu sobu moguće je izvršiti samo ako jezičko školovanje upisujete sa još jednom osobom, odnosno ukoliko ta osoba koristi smeštaj u dvokrevetnoj sobi zajedno sa vama, u protivnom, rezervacija jednokrevetne sobe je obavezna. U cenu izraženu u tabeli uključen je boravak u dvokrevetnoj sobi na bazi noćenja koja vam je na raspolaganju od nedelje pre početka programa pa do subote nakon poslednjeg nastavnog dana. Za jednokrevetnu sobu doplata iznosi 45€ nedeljno.\nU okviru jezičkog programa škola svake nedelje organizuje aktivnosti u toku popodneva i večeri. Cilj tih aktivnosti je da bliže upoznate grad u kom boravite, da su družite i zabavite, ali i da sa kolegama i profesorima iz Lingvavive komunicirate na italijanskom u realnim, životnim situacijama.\nRazgledaćete Duomo, galeriju Ufiči i palate plemića Mediči, obići ćete vinariju Kjanti, posetićete Veronu, Sienu i Pizu. Večeri ćete provoditi u prijatnom druženju u tradicionalnim toskanskim restoranima gde gosti najčešće sede zajedno za stolovima i jedu divljač s medom i druge lokalne specijalitete, ili u diskotekama i noćnim klubovima.\nNeke aktivnosti su uključene u cenu, a druge po izboru doplaćujete na licu mesta.\nPolasci su svake nedelje počevši od 6. januara, osim za potpune početnike. Kursevi za potpune početnike počinju svakog prvog ponedeljka u mesecu. Za sve ostale nivoe, to jest za sve polaznike koji imaju predznanje italijanskog jezika, kursevi počinju svakog ponedeljka. Polazak je uvek nedeljom, a povratak subotom.\n2020 CENE JEZIČKIH PROGRAMA PO OSOBI\nNapomena: Polaznici jezičke mreže ostvaruju dodatne uštede jer ne snose troškove kursnih razlika. Sva plaćanja vrše se u valuti zemlje u kojoj se nalazi koledž koji organizuje i izvodi jezičko obrazovanje a na račun kompanije PRODIREKT LLC koja je ovlašćeni predstavnik i u većini slučajeva ekskluzivni regionalni zastupnik stranih koledža i univerziteta u jugoistočnoj Evropi.\nOdabrani program italijanskog jezika sa navedenim brojem časova, smeštaj i ishrana u svemu prema tabeli, administrativni troškovi upisa od 80€ koji su nepovratni, dijagnostički test na početku kursa i sertifikat po završenom kursu, besplatan pristup internet u školi.\nTroškovi registracije 80€, avionski prevoz i transferi, nastavni materijal (kupuje se od škole – oko 20€), lokalni prevoz u Firenci.\nImate pitanje u vezi sa jezičkim programom u školi Linguaviva u Firenci? Želite detaljnije informacije? Kontaktirajte nas ili pošaljite svoj komentar/pitanje popunjavanjem formulara u nastavku:\nPosted In: italijanski jezički programi, programi za odrasle\nTagged: Firenca, italijanski, kursevi jezika za odrasle, LINGUAVIVA


Logitech Zone slušalice su dizajnirane za otvorene kancelarije\nPočetnaVestiHardverPeriferijeLogitech Zone slušalice su dizajnirane za otvorene kancelarije\n08.04.2019 10:21 | 0 Hardver\nLogitech je zvanično predstavio svoju Zone seriju slušalica, koje su dizajnirane za prostor kancelarija otvorenog tipa, a kreirane su kako bi se suočile sa problemima koji su uobičajeni u ovakvim radnim okruženjima.\nU oblastima gde potencijalno postoji veliki broj ljudi koji razgovaraju u istom trenutku, utišavanje buke je očigledno rešenje. Zone slušalice uključuju i aktivno i pasivno utišavanje pozadinskog zvuka, a opcija se uključuje preko tastera u dnu slušalica. Pasivno utišavanje buke se postiže preko načina na koji su kapice slušalica nameštene preko uha korisnika.\nJoš jedan problem, sa kojim se radnici u otvorenom okruženju suočevaju, jeste udobnost, a Logitech Zone slušalice rešavaju i ovaj problem. Slušalice imaju udobne kapice, kreirane od mekanog materijala nalik na kožu i silikonski ram. Radni vek baterije je 15 sati, odnosno 14 sati sa aktiviranom opcijom suzbijanja buke.\nZone slušalice su takođe dizajnirane kako bi radile i na računarima i na mobilnim uređajima. Na telefon se povezuju preko Bluetootha, na PC preko Bluetootha ili USB-a. Easy-Switch tehnologija pomaže u lakom prebacivanju između uređaja.\nSlušalice takođe podržavaju i Qi wireless punjenje, a sklopivi dizajn im omogućava da se postave na bilo koji bežični punjač.\nLogitech je predstavio dva modela slušalica - Zone Wireless i Zone Wireless Plus, koje će se u prodaji naći u toku aprila po cenama od 200 i 250 dolara.\nHonor 20 Pro sa Sony IMX600 senzorom u pripremi


Radionica i sastanak Eco-selu Ecofutura kod Sarajeva – Cross-border Programme\nYou are here: Home / Vijesti / Projekti II poziv / Jačanje profesionalne edukacije odrsalih u ruralnim sredinama / Radionica i sastanak Eco-selu Ecofutura kod Sarajeva\nCaritas International Belgium organizirao je 03. i 04. prosinca 2013. godine u eco-selu Ecofutura u mestu Hreša, nadomak Sarajeva, radionicu za partnere na različitim projektima čiji su ciljevi ruralni razvoj na podru?ju Balkana.\nTijekom dva dana sudionici su imali priliku bolje se upoznati sa projektima koje su Caritas-i iz regije, u suradnji sa partnerima, realizirali u proteklih 10-ak godina. Realiziran je veliki broj projekata iz oblasti seoskog turizma, pomoći osobama iz ruralnih područja, razvoja poljoprivrede kao i socijalne zaštite.\nCaritas Šabac i Caritas BK BIH su predstavili svoj aktuelni projekat “Jačanje profesionalne edukacije odraslih u ruralnim sredinama“, koji se realizira u okviru II poziva Prekograničnog programa Srbija-BiH, financiranog od strane Europske Unije iz pretpristupnih IPA fondova i sufinanciranog od strane Caritas-a International Belgium. Boravak u Bosni i Hercegovini predstavnici Caritas-a Šabac i Caritas-a BK BiH, partneri na projektu, iskoristili su da održe sastanak vezan za realizaciju projekta.\nDvodnevna radionica je ocjenjena više nego kao uspešna od strane sudionika koji su imali priliku medjusobno se bolje upoznati, povezati i proširiti medjusobnu suradnju. U budućnosti Caritas International Belgium će nastaviti sa realizacijom projekata namjenjenih razvoju ruralnih oblasti i razvoju seoskog turizma.\nOvaj dogadjaj je imao jak prekogranični karakter, obzirom da su sudjelovali predstavnici više organizacija, sa različitih strana granica prekograničnog područja.\n4. Decembar 2013. /by Jelena Stojanov\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-12-04 11:15:152017-09-28 18:52:10Radionica i sastanak Eco-selu Ecofutura kod Sarajeva\nDruga emisija serijala Primarna selekcija otpada u školama BiH članicama mreže “SA-ŠA” uručena IT oprema


WhatsApp uskoro dobija verifikaciju u dva koraka?\nTema: WhatsApp uskoro dobija verifikaciju u dva koraka?\n29.07.2016, 19:33 #1\nPostoji nekoliko popularnih servisa na netu koji zahtevaju verifikaciju (ili autentifikaciju) u dva koraka. Dobar primer su banke, koje često traže kucanje kodova za verifikaciju identiteta korisnika ili za onlajn kupovinu ili transfer sredstava drugim korisnicima. I neki onlajn servisi i aplikacije takođe koriste ovaj vid sigurnosnog logovanja, a njima bi se uskoro mogao pridružiti i WhatsApp.\nU najnovijoj beti WhatsApp servisa, otkrivena je serija fajlova u APK-u koja se odnosi na verifikaciju u dva koraka, ali tek treba da se vidi za šta će ovo biti korišćeno. S obzirom na to da WhatsApp zahteva kod kada se instalira po prvi put ili kada se aplikacija instalira na novom telefonu, spekuliše se da bi se verifikacija u dva koraka mogla koristiti za ovo. Međutim, kako trenuitni sistem funkcioniše dobro, nije poznato zašto bi WhatsApp ovo menjao.\nMoguće je da se ovo odnosi na momente kada je potrebno povratiti bekapovane razgovore, a WhatsApp želi da bude siguran da je korisnik i vlasnik telefona. U svakom slučaju, za sada se radi samo o glasinama koje treba uzeti sa rezervom dok se ne pojave zvanične informacije.


Neradni dani 1. i 2. januara 2016. godine - Portal 072info\nNeradni dani 1. i 2. januara 2016. godine\n25. Decembra 2015. Vrijeme objave: 19:00 sati\nFederalno ministarstvo rada i socijalne politike saopćilo je da je Zakonom o praznicima određeno da je Nova godina međunarodni praznik koji se neradno obilježava dva dana, 1. i 2. januara 2016. godine.\nU te dane poslodavci, ustanove, organi uprave i druge pravne osobe ne rade, saopćio je Ured za odnose s javnošću Vlade FBiH.\nOvo su najpopularnije teorije zavjere na internetu!\nOpasni simptomi kod djece: Ukočen vrat, osip, pseći kašalj\nRazvio biznis na selu, ne želi napustiti domovinu: “Uvijek u tuđem svijetu si tuđi čovjek”


Burberry London SET-Parfemska voda 50ml + 2xParfemska voda 7.5ml | Ženski parfemi, Setovi\nBurberry London SET-Parfemska voda 50ml + 2xParfemska voda 7.5ml\nParfemska voda-50ml + 2xParfemska voda 7.5ml\nNina Ricci Love In Paris Parfemska voda-50ml Tester\nParfem za sve žene koje žele da se osećaju kao zaljubljene dame. U njemu se kriju sve čari i glamur Pariza. Pripada cvetnoj grupi mirisa sa notama kruške, banane, anisa, ruže, božura, anisa, jasmina, ljubičice, mošusa, kajsije. Predstavljen je 2004. godine.\nJimmy Choo Parfemska voda Set - Parfemska voda 100ml + Losion za telo 100ml + Gel za tuširanje 100ml\nParfemska voda-100ml + Losion za telo 100ml + Gel za tuširanje 100ml


Čile - Brazil 2014 - B92 Sport\nNikola Lalović subota 28.06.2014. | 08:49\nČileanci su tek drugi put u svojoj istoriji uspeli da se plasiraju na drugo uzastopno Svetsko prvenstvo, prvi put se to desilo šezdesetih godina 20. veka.\nReprezentacija koju pamtimo po Zamoranu i Salasu nije baš najbolje počela kvalifikacije. Nejaki Peru su pobedili sa 4:2, ali su Argentinci i Urugvajci smestili po četiri lopte iza leđa Klaudija Brava. Ipak, po mnogima najbolji tim Čilea u istoriji bio je upravo to kada je to bilo najpotrebnije.\nU 2013. godini pobedili su devet od 13 mečeva, a izgubili samo od Perua u kvalifikacijama, te prijateljsku utakmicu sa Brazilom. O kvalitetu ovog tima dovoljno govori da su u južnoameričkim kvalifikacijama bili treći, iza reprezentacija sa atomskim napadima – Argentine i Kolumbije.\n1. Argentina 16 9 5 2 35 15 +20 32\n2. Kolumbija 16 9 3 4 27 13 +14 30\n3. Čile 16 9 1 6 29 25 +4 28\n4. Ekvador 16 7 4 5 20 16 +4 25\n5. Urugvaj 16 7 4 5 25 25 0 25\n6. Venecuela 16 5 5 6 14 20 −6 20\n7. Peru 16 4 3 9 17 26 −9 15\n8. Bolivija 16 2 6 8 17 30 −13 12\n9. Paragvaj 16 3 3 10 17 31 −14 12\n(Iguain 7,42,53, Mesi 25; Fernandes 58)\nČile – Peru 4:2\n(Ponse 2, Vargas 18, Medel 48, Suaso 63 pen; Pisaro 49, Farfan 60)\nUrugvaj – Čile 4:0\nČile – Paragvaj 2:0\n(Kontreras 22, Kampos 86)\nBolivija – Čile 0:2\n(Aranguis 45+2, Vidal 83)\nVenecuela – Čile 0:2\n(Fernandes 85, Aranguis 90+1)\n(Fernandes 41 - Rodriges 58, Falkao 73, Gutijeres 76)\nEkvador – Čile 3:1\n(Kaisedo 33, 56 pen, Kastiljo 90+2 - Paredes 25 autogol)\n(Gutijeres 90+1 - Mesi 28, Iguain 31)\nPeru – Čile 1;0\nČile – Urugvaj 2:0\nParagvaj – Čile 1:2\n(Santa Krus 87 -Vargas 41, Vidal 56)\nČile – Bolivija 3:1\n(Vargas 16, Sančes 17, Vidal 90+2 - Martins 32)\nČile – Venecuela 3:0\n(Vargas 10, Gonzales 29, Vidal 85)\n(Gutijeres 69, Falkao 74 pen, 83 pen - Vidal 18 pen,Sančes 21, 29)\n(Sančes 33, Medel 37 - Kaisedo 66)\nSvakako najbolji igrač ove južnoameričke selekcije je vezni fudbaler Juventusa Arturo Vidal, koji je imao impresivnu sezonu u Juventusu i uz Andreu Pirla bio ključni igrač u timu Antonija Kontea, što dovoljno govori o njegovom kvalitetu.\nKapiten tima je Klaudio Bravo, golman Real Sosijedada. Iskusni 31-godišnji čuvar mreže godinama odlično brani i standardan je u Primeri, a njegove odbrane su preko potrebne nepouzdanoj čileanskoj odbrani.\nGolovi se najviše očekuju od krilnog napadača Barselone, Aleksisa Sančesa. Iako nikada nije uspeo da u potpunosti pridobije Barsine navijače, on se dobro uklopio u sistem Katalonaca.\nDo sada je imao neke sjajne trenutke poput lob gola u El Klasiku ili pogotka u meču sa Atletikom koji je odlučivao u borbi za titulu. U Barseloni je ove sezone postigao 19 pogodaka i imao 12 asistencija u Primeri, a za reprezentaciju je dao 22 gola u 65 mečeva.\nVeliki problem za reprezentaciju Čilea na ovom Svetskom prvenstvu biće sigurni izostanak fudbalera Fiorentine Matijasa Fernandesa, usled povrede.\nArturo Vidal je karijeru počeo u, navijačima Crvene zvezde dobro poznatom, Kolo Kolu. Odatle je otišao u Bajer Leverkuzen, da bi ga 2011. Juventus kupio za 10.5 miliona evra. U veznom redu ga ima svuda, pa je zato u Italiji dobio nadimak “Il Guerriero”(ratnik).\nJedan je od najkompletnijih veznih fudbalera na svetu pošto igra odlično i u napadu i u odbrani. Pored odličnog šuta, pasa i pregleda igre, mnogo kilomentara pređe na terenu u toku utakmice i poseduje sjajan osećaj za pravovremeni start na loptu.\nOn je arhitekta igre Čileanaca, igrač koji će u svakom napadu biti u kontaktu sa loptom i od koga se očekuje sve – od podrške odbrani do asistencija i golova.\nIgrač od koga se najviše očekuje u Čileu u narednim godinama svakako je Felipe Gutijeres, saigrač iz veznog reda Dušanu Tadiću u Tventeu.\nPoseduje odličnu kontrolu lopte, dobar je dribler, pogotovo na malom prostoru. Već sa 18 godina igrao je važnu ulogu u čileanskom prvenstvu, a ove godine je proglašen za najboljeg fudbalera u holandskoj ligi.\nIpak, Čile velike stvari očekuje od ove generacije koja će još dugo biti na okupu s obzirom da ključni igrači ovog tima imaju između 25 i 28 godina.\nHorhe Sampaoli je prilično nepoznato trenersko ime, ne samo u svetu već i u samoj Južnoj Americi. Teška povreda mu je prekinula igračku karijeru u rodnoj Argentini već u 19-oj godini. Nakon toga se posvetio trenerskoj karijeri, dugo je radio u amaterskim i nižerazrednim klubovima kao i sa juniorskim timovima. Tek je 2002. godine dobio prvi ozbiljan trenerski posao, osim tri peruanska kluba trenirao je i ekvadorski Emelek, da bi 2011. došao u Čile gde je sa Universitad Katolikom uzeo titulu i dobio posao selektora.\nFudbalski savez Čilea je nakon odličnog rezultata Marsela Bjelse u periodu od 2007. do 2010. zaposlio dva njegova zemljaka, prvo Klaudija Borgija koji je posle šest vezanih poraza dobio otkaz, a zatim Horhea Sampaolija.\nIako ga neki smatraju za lošu kopiju Bjelse rezultati govore u Sampaolijevo ime, a pravi test mu sledi upravo na Mundijalu.\nČile igra agresivan fudbal, sa dosta presinga i mnogo trčanja po bokovima i “crveno-beli” će sigurno biti jedan od zabavnijih timova za gledanje u Brazilu.\nFormacija koju Sampaoli forsira je 3-4-3. Čileance karakteriše pritisak na odbranu, te želja da uvek pokušavaju da spreče napade protivnika u samom startu. Arturo Vidal i krilni igrači u veznom redu igraju sa ovlašćenjem da budu jako ofanzivni, dok krilni napadači imaju veliku slobodu kretanja.\nNajveći problem Čileu jeste to što ponekad igraju previše ofanzivno, pa tri igrača odbrane često ostaju usamljeni i nebranjeni. S obzirom na odlične defanzivne karakteristike mnogih veznih fudbalera Čile nema problema sa sporijim napadima protivnika, ali je opasnost od kontranapada velika.\nU novijoj istoriji Čileanci su dva puta došli do osmine finala Mundijala. Prvi put 1998. u Francuskoj kada je tim predvođen napadačkim tademom Ivan Samorano – Marselo Salas prošao grupnu fazu sa tri remija.\nDrugi put je “La Roha” stigla do druge runde takmičenja u Južnoj Africi, ali je Brazil bio nepremostiva prepreka.\nNajveći uspeh u istoriji fudbala u ovoj zemlji desio se 1962. godine kada je Čile bio domaćin Svetskog prvenstva. Tada su crveno-belima za prolaz u nokaut fazu bile dovoljne pobede nad Švajcarskom i Italijom, dok su u četvrtfinalu uz pomoć publike bili bolji od Sovjetskog saveza.\nU polufinalu Brazil je pobedio domaćine, a u meču za treće mesto Rohas je u 90. minutu doneo medalju svom timu protiv Jugoslavije.\nNa Kopa Americi Čileanci imaju četiri srebra (1955, 1956, 1979, 1987) i pet bronzi (1926, 1941, 1945, 1967, 1991).\nNajtrofejniji klub u državi je Kolo Kolo sa 30 titula šampiona i jednom titulom u Kopa Libertadores posle koje se u finalu Interkontinentalnog kupa sastao sa Crvenom zvezdom i glatko izgubio, a osim Kolo Kola značajni klubovi u Čileu su Klub Universitad de Čile sa 16 i Universitad Katolika sa deset titula.\nČile – Jugoslavija 1:0 SP 1962. godine, meč za treće mesto\n16. jun 1962. Santjago (Čile)\nČile je 1962. bio domaćin Mundijala i cela nacija je očekivala istorijski uspeh. Čileanci su odlično igrali ali je Brazil sa Vavom, Peleom i Garinčom ipak bio prejak.\nU meču za treće mesto pred punim Estadio Nasionalom viđena je utakmica puna obrta. Timovi su napadali u talasima, lopta je dva puta završila iza leđa golmana Čilea, ali je jednom pre šuta bio sviran faul, a drugi gol je poništen zbog ofsajda.\nRadost domaćinu je doneo Rohas koji je u 90. minutu primio loptu na sredini terena, izneo je do 35 metara od gola, šutnuo i pogodio posle greške Šoškića.\nČile: Godoj, Ejsagire, R Sančes, Rohas, Ramires, Toro, L. Sančes, Rodriges, Krus, Kampos, Tobar\nJugoslavija: Šoškić, Đurković, Radaković, Marković, Popović, Šekularac, Jerković, Galić, Skoblar, Svinjarević, Kovačević,\nUrugvaj – Čile 1:0, 1987. Kopa Amerika, finale\n12. jul 1987. Buenos Aires ( Argentina)\nČile nikada nije osvojio Kopa Ameriku, a najbliže tom neostvarenom ciljju bio je 1987. “La Roha” je u grupnoj fazi izbacila Brazilce, ali preko zahuktalih Urugvajaca se nije moglo. “Nebesko-plavi” su u polufinalu eliminisali moćnu Argentinu, predvođenu Kaniđom i Maradonom, a 13. titulu im je doneo Bengoečea golom u 56. minute finala.\nUrugvaj: Pereira, Dominges, Gutijeres, Trasante, Saloanja, Matosas, Perdomo, Bengoečea, Alsamendi, Frančeskoli, Sosa\nČile: Rohas, Rejes, Oransabal, Pisaro, Oransabal, Gomes, Lejilejer, Kontreras, Asijengo, Mardones, Puebla\n(blinkibil, 23. jun 2014 12:59)\nMa Cile bi mogao da iznenadi nekoga u toj skupini.. Racunam da ce ili spa ili nl polomiti zube s njima i da ce to odrediti ko ce bit prvi u skupini...\n(Vladimir Pula, 05. jun 2014 09:48\nSvaka cast za predvidjenje.\n(dr levo smetalo, 23. jun 2014 11:05)\nsanchez je igracina, u barsi su glupi do neba ako ga prodaju.\n(neutralni felsh, 23. jun 2014 10:58)\nSve zavisi od Vidala i Sanceza!\n(Bojan CZV, 9. jun 2014 12:47)\nMislim da ce Cile proci ovu veoma tesku grupu,steta sto posle ako budu drugi idu najverovatnije na domacina u osmini finala.stvarno igraju lep fudbal za oci napadacki sa mnogo trcanja i mnogo prilika za gol.Mana im je slabija odbrana i najnizi su tim na ovom SP, zato ce to pokusati da nadoknade ofanzivnom igrom i na gol vise.siguran sam da ce iznenaditi ili Holandiju ili Spance.Trener Sampaoli tek ce postati poznat i u bliskoj buducnosti ce sigurno biti trener nekoj evropskoj ekipi,forsira ofanzivan fudbal sa mnogo trcanja i pas igrom.Osim navedenih vidala,Sanceza i Brava imaju mnogo dobre igrace na sredini terena Valdivia(Palmeiras),Diaz(Bazel),Aranguiz(Internacional) i napadac Vargas(Valensija),tu je i ratoborni Medel(Cardif) ili Pitbul kako ga nazivaju.Bice uzivanje gledati njihove meceve na SP. Chi Chi Chi le le le vamos Chile!!! Pozdrav!\n(Zagor, 9. jun 2014 02:27)\nSumnjivi su mi kao kolektiv, mislim kad smo ih mi preslišali 3:1 ili 2:1 rutinski, i to su u smiraj utakmice ublažili rezultat...\n(Abonndanzieri, 5. jun 2014 15:13)\ncile je proslo svetsko igrao mozda najlepsi fudbal.\n(wawa, 5. jun 2014 10:55)\n(Vladimir Pula, 5. jun 2014 09:48)


bounty-kocke — Tagovi — Coolinarika\nDa bi uradili vernu kopiju originalnog proizvoda, moramo se drzati originalne deklaracije proizvodjaca, na kojoj je pod obavezno naveden i sastav tog proizvoda. Sve sto sledi dalje u receptu je plod dugotrajnih isprobavanja i kombinacija kolicina, kao i dugo iskustvo rada sa kokosom. Ako budete ispostovali sve dalje navedeno, pred vama ce se naci cokoladice za koje cete reci , E to je bas to,. Recept je nastao zahvaljujuci mom veoma zahtevnom sinu i njegovoj ljubavi prema brendiranim slatkisima a narocito ovom. Kako mu je juce bio rodjendan uz slavljenicku tortu bio je obavezan i baunty. Bounty kocke\nOdavno mi ovaj recept stoji ispisan,i napokon je došao red da ga isprobam-uz neke moje izmjene…..\n....kolač je jednostavna i fina kombinacija kokosa i čokolade…\nJednostavna varijacija dobro poznate kokos čokoladice. :)\nAko volite kokos i čokoladu onda je ovo prava opcija za užitak.\nbaunti snite by marijafilakov\nmoje prve bounty snite :) Bounty kocke by starfish\nevo i dva umazana :D nisam bas majstor za rezanje pa mi se oprasta :P


Šest miliona dinara za 23 novosadske preduzetnice | (Vesti - 18.12.2021) Novi Sad\n18.12.2021 u 17:41h\nŠest miliona dinara za 23 novosadske preduzetnice\nU okviru projekta "Afirmacija ženskog inovativnog preduzetništva na teritoriji Novog Sada", 23 mikro i mala preduzeća u vlasništvu žena dobila su šest miliona dinara putem Javnog konkursa za dodelu bespovratnih podsticajnih sredstava za podršku razvoja ženskog inovacionog preduzetništva.\nTim povodom, zamenik gradonačelnika Novog Sada Milan Đurić i član Gradskog veća za privredu Milorad Radojević uručili su juče u Gradskoj kući ugovore novosadskim preduzetnicama, piše novosadski Dnevnik.\nZamenik gradonačelnika rekao je da je Novi Sad svojim aktivnostima učinio mnogo kako bi bila stvorena povoljna klima za razvoj ženskog preduzetništva.\nKako se u tekstu Javnog konkursa navodi, novac je namenjen direktnoj podršci za realizaciju ideja žena preduzetnica koje u Agenciji za privredne registre Republike Srbije imaju registrovano sedište na teritoriji Grada Novog Sada najkasnije do 31. decembra 2018. godine i imaju aktivan status.\nNa konkursu su učestvovala i mikro i mala preduzeća u vlasništvu žena sa udelom od minimalno 51 odsto u ukupnom kapitalu društva i preduzetničke radnje čiji su osnivači žene.\nNovac koji se dobija Konkursom može se koristiti za kupovinu jedne ili više mašina i računarske opreme, istraživanje i razvoj, izradu studije o tehničkoj izvodljivosti, sticanje prava industrijske svojine, inovacije procesa i organizacije poslovanja, kao i za usluge uređenja poslovanja u skladu sa zahtevima međunarodnih standarda i obeleževanje proizvoda“CE” oznakom, a ne može se koristiti za nabavku ugradne opreme, nameštaja, rasvete i reklamnih tabli, alata, vozila i poljoprivrednih i priključnih mašina i druge opreme za poljoprivrednu proizvodnju.\nPovezane teme bespovratna sredstva biznis društvo preduzetnice


FORENZIČARI IZ AMERIKE SKREĆU ISTRAGU U DRUGOM PRAVCU: Odeća Jelene Marjanović otkriva jezivu istinu o ubistvu pevačice! | DNEVNE\nFORENZIČARI IZ AMERIKE SKREĆU ISTRAGU U DRUGOM PRAVCU: Odeća Jelene Marjanović otkriva jezivu istinu o ubistvu pevačice!\nHRVATI BEZ OBRAZA NA HRT: Jasenovac je bio običan radni logor, deca su unutar njega išla u školu?!\nInsekti bi se lepili na krv\nNije bilo lokve krvi


Rešite se celulita u kratkom roku: Na 100% prirodan način do lepše kože! | COSMOPOLITAN\nRešite se celulita u kratkom roku: Na 100% prirodan način do lepše kože! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n09.03.2019. / 07:00 19:26\nRešite se celulita u kratkom roku: Na 100% prirodan način do lepše kože!\nAutor Spomenka Marić 09.03.2019. / 07:00 19:26\nKoža lica i tela u zimskom periodu zahteva dodatnu negu. Sve nepravilnosti kože od strija, celulita, lošeg izgleda, je najbolje tretirati prirodnim sastojcima. Osim što su najefikasniji, oni i najblagotvornije utiču na kožu. Sve što je potrebno za pravilnu i zdravu negu, nalazi se upravo u prirodi. Pogledajte 100% prirodne i veganske proizvode, koji će vam olakšati borbu sa lošim stanjem kože.\nUklonite sve nečistoće i toksine sa kože i iz pora! Maska za lice Crno zlato će vam pomoći u tome! Maska zadrži zeolit, bentonit i aktivni ugalj, koji poseduju sposobnost vezivanja slobodnih radikala, toksina i teških metala. Pogodna je za sve tipove kože, a naročito za masnu kožu, jer reguliše lučenje sebuma. Pakovanje sadrži količinu koja je dovoljna za do 10 upotreba. Njena cena je 490 rsd, OVDE je možete odmah poručiti, ili pozivom na broj 011/4420-502 radnim danima.\nDa bi vaša koža bila pravilo negovana, svakako je prvi korak da je temeljno čistite i potpuno skinete sve ostatke šminke. Micelarno ulje Cleanser, je kombinacija micelarne tehnologije i hranljivih biljnih ulja, koji kožu dubinski čiste i uklanjaju svu šminku. Ovo micelarno ulje ne ostavlja masne tragove na koži, pogodno za osetljivu kožu, uklanja vodootpornu šminku i namenjeno za kućnu i profesionalnu upotrebu. Njegov sastav čine: Ulje koštica grožđa, ulje ricinusa, decyl glucoside (biljnog porekla), pentylene glycol (biljnog porekla), etarska ulja lavande i geranijuma. Cena preparata je 1290 rsd, OVDE možete da ga poručite, ili pozivom na broj 011/4420-502 radnim danima.\nSprečite starenje kože! Antioxidant serum za lice je serum sa visokim sadržajem esencijalnih masnih kiselina, snažnim aktioksidansima, likopenom i fitosterolima. Pomaže koži da održi elastičnost, sprečava prevremeno starenje i štiti je od potencijalno štetnog delovanja slobodnih radikala iz okruženja. Sastav seruma čine ulje šafranike, ulje semena šipka, brusnice, brokolija i maline, etarska ulja šargarepe, tamjana i geranijuma. OVDE ga odmah možete poručiti, po ceni od 1690 rsd, ili pozivom na broj 011/4420-502 radnim danima. Napomena: Dostava za ovaj proizvod je besplatna.\nHijaluron serum za lice smanjiće “nabore“ na vašem licu i dekolteu, posle nanošenja koža je glatka nekoliko časova, a redovnom upotrebom potpuno eliminiše sitne bore. Hijaluronska kiselina je važna komponentna vezivnog tkiva i zbog sposobnosti da skladišti ogromnu količinu vode (do šest litara po gramu) odgovorna je za čvrstinu i optimalnu hidrataciju kože. Međutim, starenjem opada sposobnost organizma da proizvodi hijaluronsku kiselinu, zbog čega koža gubi elastičnost i dolazi do nastanka bora. Redovnom upotrebom seruma sa hijaluronskom kiselinom moguće je usporiti ovaj proces. Sastav seruma čine hidrolat ruže, natrijum hijaluronat i etanol. OVDE ga možete poručiti, po ceni od 1490 rsd, ili pozivom na broj 011/4420-502 radnim danima. Napomena: Dostava za ovaj proizvod je besplatna.\nJedinstvena formulacija šveden biter tinkture (mali šveden biter) i hijaluronske kiseline namenjena za spoljašnju upotrebu. Šveden biter tinktura je proizvedena po receptu čuvene austrijske travarke Marije Treben, objavljenom u knjizi “Zdravlje iz Božije apoteke“. Dodavanjem hijaluronske kiseline proizveden je brzoupijajući gel, koji olakšava propiranje šveden biterau kožu i ujedno štiti kožu od isušivanja. Dostava za ovaj proizvod je besplatna, možete ga odmah OVDE poručiti, ili pozivom na broj telefona 011/4420-502 radnim danima, po ceni od 1500 rsd.\nMuči vas celulit i druge nepravilnosti kože na telu? Piling narandžina kora se efikasno bori protiv pomenutih stanja! Piling je prirodna mešavina kafe, ulja i vitamina, koji omogućavaju odličnu eksfolijaciju i efikasno rešavaju problem suve kože. Sastav pilinga je čine mešavina pržene kafe (Arabika i Robusta), hladno presovana ulja suncokreta i slatkog badema, šećer, morska so, cimet, vitamin E, etarska ulja slatke i gorke narandže. Jedno pakovanje je dovoljno za najmanje 15 tretmana celog tela, cena je 590 rsd, a OVDE ga odmah možete poručiti, ili pozivom na broj telefona 011/4420-502 radnim danima.\nJoš fenomenalnih proizvoda, po pristupačnim cenama, možete pronaći OVDE.


Slučaj Kanga: Lažirao godine, ali iz Zvezde mu veruju!? - Sportske Vesti\nSlučaj Kanga: Lažirao godine, ali iz Zvezde mu veruju!?\nIgor 27/04/2021 Fudbal , Fudbalski klub Crvena zvezda , Sportske vesti\nDa li je Kianga ili Kanga? Gelor Kanga je u centru pažnje afričkih medija zbog navodnih optužbi da je lažirao svoju krštenicu!\nFudbaler Crvene zvezda Gelor Kanga optužen je da je ukrao identitet. Fudbalski Savez Konga navodi da je reprezentativac Gabona rođen u Kongu pre 35 godina, kao Kiaku-Kiaku Kianga, a kao mesto i datum njegovog rođenja navode 5. oktobar 1985. Kanga kakvim se inače predstavlja danas ima 30 godina.\nTim povodom oglasila se Crvena zvezda.\n„Povodom informacije koja je stigla iz Afrike o godinama našeg fudbalera Gelora Кange, želimo da istaknemo da Crvena zvezda veruje svom fudbaleru. Кanga ima važeći pasoš Gabona, kao i boravak u Francuskoj. Igrao je u Rusiji kao i Češkoj i nigde nije imao ni najmanji problem“, saopštili su u Crvenoj zvezdi.\n„Doživljavamo ove informacije kao rat dva saveza oko plasmana na Кup afričkih nacija u kome je Кanga kolateralna šteta. Nadamo se da će situacija biti što pre rešena u korist Gelora Кange.“\nŠta je od svega istina, saznaće se i da li će snositi drakonske kazne za ovo igrač Crvene zvezde.\nTags FK Crvena zvezdaKanga\nPrethodni članak Partizan broji ponude za Asana\nSledeći članak Poznati su svi učesnici plej-ofa ABA lige!


NA EP SUDE... - BasketballSphere\nABA liga Evrobasket EVROPA Uncategorized @sr\nNA EP SUDE…\nNe samo što na Evrobasketu 2017. nećemo videti neke od najboljih košarkaša Starog kontineta, već i onima koji budu na terenima od Finske, preko Rumunije, do Turske i Izraela sudiće arbitri koji ne spadaju u najjači rang.\nRazlog je rat FIBA i Evrolige, zbog koga sudije koje su aktivne u takmičnjenima pod okrijem ECA neće biti delegirani za ovo EP!\nTako ćemo iz Srbije umesto proverenih i prekaljenih Ilije Beloševića i na delu videti Sašu Maričića i Aleksandra Glišića. Uz to neće biti ni arbitara čija imena su godinama već sinonim za basket kao što su Luiđi Lamonika, Boris Rižik, Robert Lotomoser, Damira Javora, Sretena Radovića, Saše Pukla…Rečju svi arbitri koji dele pravdu u Evroligi ili u Evropkupu FIBA je suspendovala…\nLETONCI STRAHUJU: PORZINGIS JE POVREĐEN\nI ALI NEIZVESTAN ZA EVROBASKET


U ponedjeljak (16.septembra) starta malonogometni turnir u okviru Radničkih sportskih igara općine Kalesija – Radio Feral\nU ponedjeljak (16.septembra) starta malonogometni turnir u okviru Radničkih sportskih igara općine Kalesija\nU organizaciji Sportskog saveza općine Kalesija, a pod pokroviteljstvom Općine, u Kalesiji se i ove godine igraju “Radničke sportske igre” (RSI), odnosno malonogometni i odbojkaški turnir.\nU ponedjeljak (16.septembra) starta malonogometni turnir (futsal).\nZa ovogodišnji malonogometni turnir u okviru RSI se prijavilo 11 ekipa sa područja općine Kalesija.\nDanas (utorak, 10.septembra) je Muhamed Avdić, predsjednik Sportskog saveza, održao sastanak sa predstavnicima ekipa.\nUčesnici turnira su se složili sa Propozicijama takmičenja (ne smiju igrati registrovani igrači koji su bili aktivni u zadnjoj polusezoni ili su prijavljeni za ovu sezonu, osim igrača starijih od 35 godina). Predstavnici ekipa su se složili da mogu nastupati igrači koji nastupaju u najnižem rangu (III liga TK), jer se radi o igračima koji obično nisu u trenažnom procesu.\nIz Sportskog saveza su dali čvrsto obećanje da će se pridržavati Propozicija takmičenja, te da svaka ekipa ima pravo žalbe, a u slučaju da se ispostavi da je ekipa ili pojedinac prekšrili propozicije – biće sankcionisana u skladu sa istim.\nEkipe su podijeljene u dvije grupe. Grupu “A” će činiti 6 ekipa, dok će u grupi “B” biti 5 ekipa.\nTakmičenje u KO fazi nastavljaju 4 prvoplasirane ekipe iz obje grupe.\nUtakmice prvog kola se igraju u ponedjeljak (16.septembra (grupa A) i utorak, 17.septembra (grupa B).\n1. Općina Kalesija\n2. Crveni križ\n4. Beton Bukvarević\n5. Medžlis Kalesija\n6. Dom zdravlja Kalesija\n1. Veterinarska stanica Kalesija\n2. Pizzeria EST\n5. NEON Solucije\nSportski savez će do kraja sedmice vim ekipama dostaviti raspored grupne faze takmičenja, kao i Propozicije takmičenja.\nPodsjećamo, prošlodišnji malonogometni turnir u okviru RSI je završio finalnom utakmicom JOM Hrasno – Dom zdravlja Kalesija, a slavila je ekipa JOM Hrasno nakon penala. Godinu ranije turnir je osvojila ekipa Općine, koja je u finalu također nakon penala bila bolja od ekipe POLO.\n← Zenički rudari proveli noć u jamama štrajkujući glađu, niko ih nije posjetio\nPočela isplata civilnih invalidnina u FBiH →\nKalesija: Vatrogasci crpaju vodu ispod podvožnjaka\nBOSNA (K) – TUZLA 9:0 (FOTO)\n08/04/2012 Mirza Musanovic\t0


Laguna - Bukmarker - O „Mitovima i legendama“ Vladete Jankovića - Knjige o kojima se priča\nVerska tradicija Izdavačka kuća Laguna nedavno je objavila obnovljeno, šesto izdanje knjige Vladete Jankovića „Mitovi i legende“, koja je nastala na osnovu scenarija njegovog nekad popularnog istoimenog TV ciklusa prikazivanog u okviru „Programa za decu“ na tadašnjoj Radio televiziji Beograd.\nOn se u okviru tri ciklusa bavio Starim zavetom, serijalom snimljenim 1981, zatim serijom o Novom zavetu iz 1984. i islamom, realizovanom kao serija tri godine kasnije. Ovaj pionirski verski TV serijal nastao je zahvaljujući ideji i hrabrosti TV urednica Lole Vlatković i Donke Špiček. Prva dva serijala režirao je Srboljub Stanković, a treći Vladimir Manojlović. Stručni savetnici serijala bili su profesori beogradskog univerziteta, istoričar Sreten Petković i orijentalista Darko Tanasković.\nDelo ovog sjajnog naučnog i autorskog tima sa Jankovićem na čelu pretočen je u knjigu, koju je autor proširio tumačenjima i objašnjenjima za koje u petnaestominutnim TV epizodama nije bilo mesta. Knjiga je zadržala stari naslov, koji je bio posledica „dovijanja“ u vremenu kad religija nije bila dobrodošla u medijima i podeljena je na tri poglavlja, posvećena monoteističkim religijama - judaizmu, hrišćanstvu i islamu.\n„U vreme kad je serija nastajala, na televiziji se o religiji nije moglo govoriti drugačije, nego kao o mitološkom, odnosno legendarnom nasleđu. Svestan da može povrediti osećanja iskrenih vernika, ali prosudivši da je u onom trenutku sadržina bila važnija od forme, a suština od naziva, protiv svojih boljih uverenja, pristao sam na kompromis zbog kojeg mi savest nikad nije bila sasvim mirna. Menjati naslov danas ne bi bilo pošteno, a možda je i bolje da ako, ovakav kakav je, posluži kao svedočanstvo o vremenu“, objašnjava Janković u autorskoj belešci koja prati ovo Lagunino izdanje.\nFilolog, književnik, političar i ambasador Vladeta Janković (1940), rođeni je Beograđanin, završio je klasičnu gimnaziju i odsek za opštu književnost sa teorijom književnosti na Filološkom fakultetu beogradskog univerziteta, na kome je predavao antičku književnost i uporednu istoriju drame. Autor je knjiga „Poetska funkcija kovanica Laze Kostića“, „Menandrovi likovi i evropska drama“, „Terencije: Komedije (prevod, komentar, predgovor)“, „'Petrijin venac' Dragoslava Mihailovića“, „Nasmejana životinja - o antičkoj komediji“, „Hrosvita: Drame (prevod, komentar i predgovor)“, „Imenik klasične starine“... Nekadašnji visoki funkcioner DSS-a, kao ambasador Jugoslavije, potom Srbije, službovao je u Velikoj Britaniji, Irskoj, Vatikanu i pri Malteškom viteškom redu. Poznat je kao veliki prijatelj jedinog srpskog manastira na Svetoj Gori i član je državne komisije za Hilandar. Spada u autore koji veruju da uvek treba čitati Bibliju.


Golum - HiFi forumi\nSlusao dCS i Chord podosta modela ukljucujuci top modele i to jednostavno nije moj cup of tea. Prilicno za moje usi sterilno i bezivotno. Nisam slusao kod sebe do duse tako da ovo treba uzeti sa rezervom. Holo i Denafrips nisam imao prilike da cujem (za sada)\nHm...iskreno imao sam tu "privilegiju" da od trenutnih modela cujem kod sebe ama bas sve do jednog, neke malo krace neke bas na dugo, a neki su bili u mom vlasnistvu. Mislim da im je svima zajednicka nota izuzetna muzikalnost, transparentnost i bez obzira na tip lampe koje koristi dinamika. Izuzev sada Horizon-a (stize mi za vikend) i Pacifica koji koriste top modele digitalnih "engina" svi ostali modeli su do skora koristili Engine 53 pocevsi od Amber 3 pa sve do Golden Gate 2ke, a razlike su u ostalim delovima "sistema". U martu je krenuo da menja te Engine i to za sada nisam imao prilike da cujem. Kao mane zaista ne znam sta bih naveo jer da sam iole normalan kao sto nisam, vrlo srecno i zadovoljno bih ziveo i sa Amber 3kom, a za ultimativnu srecu i Baltic 3 bi bio overkill. Ali postoje razlike u tipu prezentacije izmedju npr. Baltic 3ke, GA TRPa i Pacifica koji su nekako u jednoj grupi i B7mk2 i GG2ke koje bih stavio u drugu grupu. Prva grupa je za nijansu dinamicnija i mozda bih rekao neutralnija ali i dalje sa bojom tona koju daju lampe dok je druga grupa melodicnija (ajde da kazemo tubey sounding) i za nijansu manje dinamicna od ove prve. Ono sto nikako ne moze da se izostavi iz price je mogucnost da izborom lampi ides i kod prve i druge grupe u jednom ili drugom pravcu u zavisnosti sta i kako zelis da postignes, sto mislim da je sada pa vec podosta drugara u Srbiji osetilo i culo u svojim sistemima. Naravno sa cenovnim skokom dobija se i na nekoj dodatnoj rezoluciji i ekstenzijama ali nisu to neke dan/noc razlike. Nisam bas siguran da sam bio od neke pomoci ali tako nekako to vidim i cenim da nisam jedini koji je ovo doziveo na ovaj nacin. Mozda i @SuperFi moze da prozbori koju jer je imao prilike i sam da cuje podosta njegovih modela.


Najveći dobrotvor je započeo i silazak Beograda na obalu Save - Kaldrma.rs\nNajveći dobrotvor je započeo i silazak Beograda na obalu Save\nU vreme dok je potes od Terazija do Slavije još uvek stajao nenaseljen, zarastao u korov i barsko rastinje, dok je Tašmajdan bio samo naziv za napuštena majdanska okna, a Senjak mesto gde su dovoženi i čuvani stogovi sena iz čitavog Beograda, Savamala je predstavljala prvi pravi beogradski urbani centar i prvi pokušaj da se grad proširi izvan zidina beogradske tvrđave.\nJoš su za vreme kratkotrajne austrijske uprave Srbijom, koja je trajala od 1718 – 1739. godine, vlasti stanovništvo Beograda naselile na savsku i dunavsku stranu, pri čemu je odlučeno da čitav potes levo od današnje Knez Mihailove ulice, gledano ka Kalemegdanu, pa sve do takozvane „Bare Venecije“, odnosno današnjeg prostora železničke stanice, bude nastanjen Srbima, dok je na dunavskoj strani Beograda naseljavano uglavnom nemačko stanovništvo.\nOva odluka austrijske uprave je najvećim delom bila određena time, što je srpsko stanovništvo u Beogradu od najstarijih vremena bilo koncentrisano na prostoru oko današnje Mitropolije i Saborne crkve. Uostalom, ne treba zaboraviti da se staro beogradsko groblje, pre nego što je po naređenju kneza Miloša, tridesetih godina XIX veka izmešteno na Tašmajdan, nalazilo između današnje Brankove ulice i negdašnje „Varoš kapije“, takoreći u srcu stare srpske varoši.\nNakon što je izvojevao izvesna prava od ondašnjih vlasti, Knez Miloš od novopostavljenog beogradskog vezira Marašli Ali-paše, dobija prostor današnje Savamale, kao ličnu baštinu. Želeći da odvoji srpski od turskog dela grada, kao i da napravi prvi korak ka stvaranju svojevrsnog trgovačkog centra, knez Miloš planira da na ovaj prostor naseli trgovce. Međutim, kako je odziv bio slab, urbanizacija Savamale se odužila na narednih nekoliko decenija.\nOtprilike u takav Beograd i Srbiju, koja je već nekoliko decenija unazad opstajala kao samostalna kneževina, doseljava se 1872. godine osamnaestogodišnji trgovački pomoćnik Luka Ćelović. Rođeni Trebinjac, bistar i okretan, dečak je verovatno još tada, instinktom koji će mu decenijama kasnije doneti ogroman imetak, mogao da nasluti kakvu priliku predstavlja život u najvećem gradu Kneževine, gradu kome će šest i po decenija kasnije pokloniti svu svoju imovinu, ostavši pritom upamćen kao jedan od naših najvećih zadužbinara.\nBio je to period takozvanog drugog talasa institucionalizacije, kada su se deca bogatijih i zaslužnijih žitelja kneževine, ali i mnogi seljački sinovi, vraćali sa visokih škola završenih širom Evrope, kako bi dali svoj doprinos u naporima da se od orijentalne i zaostale turske provincije, Srbija svrsta u red modernih država.\nLuka Ćelović – Trebinjac rođen je 1854. godine u selu Pridvorica, kod Trebinja. Njegov otac Manojlo takođe se bavio trgovinom a predstavljao je izdanak stare i čuvene loze, čiji se koreni mogu pratiti do prve polovine 16. veka. Luka je imao još tri brata i dve sestre a jedan njegov brat je 1903. godine izabran za gradonačelnika Trebinja.\nNakon što nekoliko godina provodi po Bosni kao trgovački pomoćnik, roditelji ga, uz veliku pomoć arhimandrita Nićifora Dučića, inače porodičnog krštenog kuma, šalju u Beograd, gde se prvobitno zapošljava kao šegrt u galanterijskoj radnji.\nTri godine kasnije, po izbijanju ustanka u Hercegovini, poznatog kao „Nevesinjska puška“ Ćelović na kratko napušta trgovinu i vraća se u zavičaj, ovoga puta kao dobrovoljac. Po povratku u Beograd, naredne dve godine učestvuje u srpsko – turskim ratovima, da bi se 1878. godine ponovo obreo u prestonici, ovoga puta kao samostalni trgovac.\nNjegovi prvi trgovački koraci, načinjeni uz nesebičnu podršku već dokazanih i iskusnih hercegovačkih trgovaca, bili su okrenuti trgovinom hrane. Poput svojih prethodnika Ilije Milosavljevića – Kolarca i Miše Anastasijevića, radi naporno i posvećeno, trudeći se da stečeni novac uloži pametno i birajući pažljivo svaki svoj sledeći poslovni korak. Ipak, kada govorimo o prvim trgovačkim koracima Luke Ćelovića, ne treba zaboraviti na činjenicu da je on potekao iz već poznate i relativno imućne porodice, dok su pomenuta dvojica uspešnih zadužbinara svoje prve korake pravili gotovo od nule.\nLuka Ćelović se već 1882, deset godina po svom dolasku u Beograd, godine javlja kao jedan od osnivača Beogradske zadruge, čiji je cilj bio pomaganje srednjeg zanatskog i trgovačkog staleža, kako bi izbegli zaduživanje kod brojnih zelenaša.\nFoto: Univerzitetska biblioteka Svetozar Marković\nTadašnji ministar finansija Kraljevine Srbije, Čedomilj Mijatović, izvršio je potvrdu Pravila o radu Beogradske zadruge te je ona, počevši od 1. juna 1882. godine, krenula sa radom. Pored Luke Ćelovića, koji će sve do svoje smrti ostati na čelu ove institucije, osnivači Zadruge bili su mnogi viđeniji žitelji ondašnjeg Beograda, poput pisca Laze K. Lazarevića ili Jovana Boškovića, sina profesora Velike Škole, istoričara i ministra – Stojana Boškovića.\nLuka Ćelović je bio vrlo posvećen vođenju poslova oko Beogradske zadruge. Jedna anegdota iz tog vremena kaže da je imao običaj da ulazi u beogradske kafane i gleda ljude za kockarskim stolom. Ukoliko bi među onima one što se kockaju u veliki novac našao nekog od zadružnih poverenika, već sutradan bi im bio otkazan kredit i vraćene udeonice.\nRadeći na mestu predsednika Beogradske zadruge, Luka Ćelović nije primao honorar, već je svoju zaradu ulagao kod Državne hipotekarne banke. Kasnije su ta sredstva, po njegovoj želji, korišćena za Domove slepih u Zemunu i Inđiji, dok je značajna svota prosleđena Odboru gospođa za zaštitu slepih devojaka u Beogradu.\nOvaj primer sledili su se i ostali članovi Upravnog odbora Beogradske zadruge, ustupajući svoju zaradu u humanitarne svrhe. Shvativši da pored sebe imaju čoveka koji ume sa novcem, čelnici Narodne banke Srbije ga 1912. godine biraju za člana Upravnog odbora a tokom evakuacije 1915. godine, pratio je trezor Narodne banke Srbije sve do Marseja, gde bivaju smeštene u trezor Francuske banke, gde je za vreme Prvog svetskog rata čuvana i imovina Beogradske zadruge i na taj način bila spasena od propasti.\nParalelno sa svojim trgovačkim poslovima i obavezama oko Beogradske zadruge i Narodne banke Srbije, Luka Ćelović radi na pretvaranju Savamale u gradsko jezgro.\nNa ovom mestu, u ulici Kraljevića Marka 1 on prvo podiže svoju kuću, sazidanu 1903. godine a nakon nje, učestvuje u izgradnji još nekoliko reprezentativnih objekata koji će od tog vremena predstavljati najmarkantnija obeležja Savamale to su, na prvom mestu, zgrada Beogradske zadruge, izgrađena 1907. godine i hotel „Bristol“, podignut između 1910 i 1912. godine, po projektu arhitekte Nikole Nestorovića.\nPored pomenutih zgrada, Luka Ćelović je odlučio da na svom placu, odmah naspram železničke stanice, izgradi veliki i lep evropski park. Taj park postoji i danas ali, nažalost, na njemu još uvek nema obeležja kojim bi se posetiocima skrenula pažnja na negdašnjeg osnivača parka.\nZahvaljujući svom ogromnom bogatstvu, ali i nameri da ga zavešta za dobrobit Srbije, Luka Ćelović 1911. godine pravi testament u kome svu svoju imovinu poklanja Beogradskom Univerzitetu. Januara 1926. godine, Luka Ćelović osniva „Fond Luke Ćelovića – Trebinjca“ u korist Akademskog pevačkog društva „Obilić“, osnovanog 1884. godine u Beogradu i koje su uglavnom činili pripadnici beogradske intelektualne omladine. Posle njegove smrti, 15. avgusta 1929. pronađen je ovaj testament, kao i Osnovno pismo o osnivanju Zadužbine Luke Ćelovića – Trebinjca, datirano na 23. decembar 1925. godine.\nNjegova želja je bila da ovom zadužbinom upravlja Odbor sastavljen od rektora, koji je ujedno i predsednik Odbora, prorektora, dekana i prodekana svih fakulteta Beogradskog univerziteta. Zadužbini je odmah predao svoje imanje u Javorskoj ulici br. 7 i 9, dok je ostalo imanje imalo da bude priključeno fondu Zadužbine posle Ćelovićeve smrti.\nJedan od njegovih zahteva bio je taj da Zadužbine može da koristi samo čist prihod i to isključivo za naučne ciljeve i svrhu unapređenja Univerziteta, te da osnovni kapital ne sme ni u kom slučaju da se smanji.\nLuka Ćelović je čitav svoj vek proveo kao neženja, potpuno posvećen poslovima u koje je verovao. Uostalom da se radi o čoveku koji je vodio računa o svakom dinaru i koji je, uprkos ogromnom bogatstvu živeo veoma skromno, svedoči popis njegovog pokućstva, izvršenog nakon smrti. Od pokretne imovine, pored ostalih skromnih stvari, popisana su tri otomana, jedna čipkana i jedan par svilenih zavesa, dva žanilska tepiha, jedan trpezarijski sto na rasklapanje i šest stolica, dva kredenca veliki i mali, dva kreveta – mesingani i gvozdeni sa slamnjačama, jedno obično vuneno ćebe, drveni kofer i jedan pisaći sto.\nNakon Drugog svetskog rata najveći broj zadužbina, uključujući i zaostavštinu Luke Ćelovića, biva konfiskovana a zatim i nacionalizovana. U stanove koji su se nalazili u okviru nekretnina poklonjenih Univerzitetu useljavaju se privatna lica, koja vremenom postaju zaštićeni podstanari, ostale zadužbine postepeno gube prihode i ubrzo se gase, prešavši u ruke pojedinih privatnih firmi.\nSudbinu zadužbine Luke Ćelovića pratio je i njegov portret u prirodnoj veličini, nastao 1931. godine kao delo slikarke Bete Vukanović. Slika se do kraja Drugog svetskog rata nalazila u zgradi Rektorata, kada joj se gubi svaki trag. Dugo se verovalo da su portret spalili nemački vojnici, prilikom povlačenja, međutim, on se iznenada pojavio na jednoj inostranoj aukciji i 2016. godine je otkupljen, sredstvima nekolicine viđenijih građana.\nBeograd se ubrzano menja. Savamala danas teži nekom novom identitetu, a brojne velelepne palate koje su proteklih vek i po građene na njenoj teritoriji dobijaju nove funkcije i namene. Uostalom u tom delu grada se više ne odvija železnički saobraćaj a ni autobuski neće još dugo.\nAko vas put nanese na ovo mesto, zastanite i osvrnite se oko sebe. Videćete mnoštvo divnih zgrada koje će vam zasigurno izmamiti uzdah, kao što su i decenijama unazad mamile uzdahe bezbrojnih putnika koji bi, sišavši sa voza, krenuli peške ka Zelenom vencu. Pogledajte ih dobro. Najlepše među njima gradio je čovek koji je san ostvario upravo ovde, u Beogradu i Srbiji. Čovek koji je taj san želeo da podeli sa budućim naraštajima, poklanjajući sve što ima Univerzitetu i gradu koji tek treba da mu se adekvatno oduži, bar nazivajući jednu ulicu po njemu.\nTagovi: Beogradska zadruga, Karađorđeva, Luka Ćelović, Nevesinjska puška, Savamala, Trebinjac, trgovac, zadužbina\nDanas je moguće slobodno...


SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL - Jeftinije.hr\nPočetna / Auto-Moto / Auto akustika / Auto radio / SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL\nZa ovaj proizvod trenutno nema ponude. Posljednja je bila dostupna 18. 02. 2022 po cijeni 179,00 KN u Links.hr\nJeftinije.hr je vodeći portal za usporednu kupovinu u Hrvatskoj, koji kupcima omogućuje informirane i pametne kupovine. Usporedi ponude trgovina za SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL i izaberi najbolju. Auto radio iz kategorije Auto akustika je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj cijeni.\nPročitaj opis proizvoda SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL i provjeri da li je prikladan za tebe ili pogledaj ostale proizvode marke SAL. Opis i tehnički podaci proizvoda SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL mogu se razlikovati od onih u web trgovini gdje ćeš obaviti kupnju. SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL je u slobodnoj prodaji u trgovini po cijeni koja je navedena pored svakog trgovca u kartici “Trgovine”.\nJamstvo i uvjete garancije za SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL provjeri u trgovini gdje ga namjeravaš kupiti. Slika za SAL Auto radio, 4 x 45W, BT, FM, USB/SD/AUX, daljinski upravljač - VBT 1000/BL može biti simbolična, zato prije kupovine u trgovini provjeri radi li se o istom proizvodu.