Potpisan ugovor o saradnji s Opštinom Srbobran - Fakultet za evopske pravno - političke studije\nPotpisan ugovor o saradnji s Opštinom Srbobran\nOpština Srbobran i Fakultet za evropske pravno - političke studije iz Novog Sada, u sastavu beogradskog Univerziteta „Singidunum“, sklopili su danas ugovor o saradnji. Prema odredbama ugovora, saradnja, između ostalog, podrazumeva aktivnosti na unapređenju rada organa i stručnih službi lokalne samouprave, školovanju i stručnom usavršavanju zaposlenih u službama opštine, držanje stručnih predavanja o savremenom funkcionisanje organa lokalne samouprave u Republici Srbiji i Evropskoj uniji, kao i učestvovanje u zajedničkim projektima.\nUgovor su potpisali Zoran Mladenović, predsednik opštine Srbobran, i doc. dr Jelena Šogorov Vučković, prodekan za nastavu Fakulteta za evropske pravno-političke studije. „Hvala Fakultetu za evropske pravno-političke studije što je u opštini Srbobran prepoznao partnera sa kojim želi da potpiše ovakav ugovor o saradnji. Nadam se da će ona biti dugoročna i obostrano korisna, posebno jer želimo da oformimo prvi biznis inkubator u Srbobranu, za šta su nam potrebni dobri i sposobni partneri sa kojim možimo realizovati neke projekte“, rekao je prilikom potpisivanja ugovora Mladenović.\nDoc. dr Jelena Šogorov Vučković istakla je da ova obrazovna ustanova želi saradnju sa opštinama u Vojvodini i spremna je da pruži pomoć u pokrenutim reformama. „Ubeđeni smo da možemo da vam pružimo mnogo toga i unapredimo rad uprave. Fakultet već planira organizaciju prvog predavanja na kojem bi doc. dr Veran Stančetić govorio o javnoj upravi i drugim temama“, rekla je Jelena Šogorov Vučković.


Adlešič: Ne smatram da vlada proziva HSLS zbog privatizacije Ine – Nacional.hr\n09.12.2009. / 13:54\nAdlešič: Ne smatram da vlada proziva HSLS zbog privatizacije Ine\nNa pitanje je li kao potpredsjednica vlade bila upoznata s tim da će vlada jučer s takvim priopćenjem izići u javnost Adlešič je odgovorila kako "to ne mora znati"\nPotpredsjednica Vlade i predsjednica Središnjeg vijeća HSLS-a Đurđa Adlešič izjavila je danas u Osijeku kako ne misli da je jučerašnje vladino priopćenje o posljednjim događajima vezanim uz odnose Ine i MOL-a političko prozivanje HSLS-a.\nTijekom današnjeg posjeta Osijeku - na novinarsko pitanje o tome smatra li da je dio priopćenja u kojem se podsjeća da su Zakon o privatizaciji Ine i Ugovor o posebnim odnosima dioničara, doneseni u vrijeme koalicijske vlade Ivice Račana, u čijem je radu jedno vrijeme sudjelovao i HSLS, političko prozivanje HSLS-a Đurđa Adlešič je odgovorila: "To nije nikakvo prozivanje. Mi smo tada bili u vladi, ali smo u Hrvatskom saboru tražili raspravu i objavljivanje ugovora, ali nam je tada bilo rečeno da je ugovor na mađarskom jeziku. Sjećam se da sam tada osobno pitala je li moguće da su u vladi svi poligloti pa usput govore i mađarski."\nNa pitanje smatra li indikativnim da se, u vrijeme kada se u javnosti počinje govoriti o mogućoj odgovornosti pojedinih HDZ-ovih dužnosnika u tom slučaju, javnosti skreće pozornost na ulogu koju je u tome imala Račanova koalicijska vlada Adlešič je odgovorila kako "ne bi odgovarala na špekulacije takve vrste, ali se jako dobro sjeća tih događaja", pri čemu je ponovila da je upravo HSLS taj ugovor tražio na uvid.\nNa pitanje je li kao potpredsjednica vlade bila upoznata s tim da će vlada jučer s takvim priopćenjem izići u javnost Adlešič je odgovorila kako "to ne mora znati".


Holandske i danske pčele: od laboratorije do njive, od istine do manipulacije - FakeNews Tragač\nPrethodnih dana pojavile su se dve vesti čiji su glavni akteri pčele: jedna se raširila na društvenim mrežama, a druga na više od 20 portala u Srbiji i regionu. Osim pčela, spaja ih još nešto: obe bi trebalo uzeti s rezervom.\nPčele u Holandiji kao testeri za kovid-19\nNiz portala u Srbiji i regionu preneo je Rojtersovu vest o naučnicima iz Holandije koji obučavaju pčele da otkriju uzorke zaražene kovidom-19. Tekstovi portala Espreso, RTV, B92, Novosti, Blic, 24 sedam, Alo, Srbija danas, Telegraf, Objektiv, Dnevnik, Happy, Balkan plus, Crni bombarder, Naše selo, SRNA, Press media, Naše vjesti, Avaz, CDM i Gradska radio televizija nemaju elemente lažne vesti, ali ni nužnu distancu koju je Rojters s razlogom istakao. Naime, u domaćim verzijama ove vesti ne pominje se činjenica da se o ovom eksperimentu zna premalo da bi se garantovala njegova efikasnost. Naslovi poput „Holanđani obučili pčele da nanjuše koronu” ili „NOVI ’TEST’ NA KORONU: PČELE mogu da otkriju zaražene, njihov metod ŠOKIRAO sve”, mogu čitaoce dovesti u zabludu da se ovaj metod primenjuje u Holandiji kao vid zvaničnog testiranja.\nRojters je kontaktirao sa profesorom Univerziteta u Vageningenu (Wageningen) koji je učestvovao u ovom projektu i koji je detaljno opisao način na koji su istraživači obučavali pčele, kao i benefite koje ova vrsta testiranja može da ima. Njegove reči i zaključke preneli su domaći i regionalni portali, izostavljajući mišljenje profesora Univerziteta u Gentu Dirka de Grafa (Dirk de Graaf). On je za Rojters rekao da daje prednost klasičnim metodama testiranja, iako misli da je holandski eksperiment dobra ideja. „Premalo je poznato o testiranju na Vageningenu da bi se utvrdila njegova stvarna efikasnost”, zaključio je Graf.\nBriga za pčele u Danskoj\nInformacija da poljoprivrednici u Danskoj moraju da na 5% svoje imovine posade cveće zbog zaštite pčela postala je viralna na društvenim mrežama. Prevedena je na više jezika, gde su neke objave deljene više od 224.000 puta, a na srpskom je veliki domet ostvarila na Tviteru sa više od 7.000 sviđanja i preko 600 deljenja (1, 2, 3).\nOva informacija, o kojoj je pisalo i Raskrikavanje, nije tačna, budući da nijedan zakon u Danskoj ne obavezuje poljoprivrednike da moraju da posade cveće, već to predstavlja „opciju, ali ne i uslov”. To je za portal 20 minuta potvrdilo i dansko Ministarstvo za životnu sredinu.\nIpak, ukoliko se poljoprivrednici iz država Evropske unije, među kojima je i Danska, odluče za unapređivanje ekologije, mogu dobiti podršku u vidu subvencija. Tri glavna uslova koje poljoprivrednici moraju da ispune kako bi dobili novac u okviru podrške ozelenjavanja su diverzifikacija useva, održavanje trajnog travnjaka, kao i rezervisanje 5% obradivog zemljišta za područja takozvanog ekološkog fokusa koja se smatraju korisnim za biodiverzitet, a na koja je moguće saditi cveće, drveće, živu ogradu ili zemljište koje ostaje neobrađeno i koje poboljšava biodiverzitet i očuvanje životinjskih staništa.


Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje - Termotehnika\nbiomasa, cigaretno sagorevanje, akumulator toplote\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D. (2008). Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje. Termotehnika, 34, 2-3, 161-173.\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D.. Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje. Termotehnika, 2008;34(2-3):161-173.\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D.. 2008. Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje. Termotehnika 34, (2-3): 161-173.\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D.. 2008. "Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje" Termotehnika, vol. 34, no. 2-3, pp. 161-173.\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D., 2008. Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje. Termotehnika, 34(2-3), pp. 161-173.\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D.. "Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje." Termotehnika, 34.2-3 (2008): 161-173.\nĐurović, D., Dakić, D., Repić, B., Stojiljković, D.. Razvoj kotla male snage za sagorevanje balirane biomase iz poljoprivredne proizvodnje. Termotehnika. 2008; 34(2-3):161-173.


Prosječna starost automobila u Hrvatskoj 14,6, u BiH 16 a u Srbiji 17 godina! – Radio Feral\nU 2018. godini u Bosni i Hercegovini prosječna starost automobila iznosila je 16 godina. Registrovano je ukupno 1.064.130 vozila, što u odnosu na 2017. godinu predstavlja povećanje od 43.010 vozila, odnosno za 4,21 posto. Broj registrovanih vozila najviše je povećan u Brčko distriktu za 5,18 posto. Kada je riječ o području Federacije BiH, najviše registrovanih vozila ima u KS, na drugom mjestu je Tuzlanski kantona, a najmanje ih je registrovani u BPK. Posljednjeg dana augusta ove godine u Bosni i Hercegovini bilo je 821.791 zaposlena osoba, dok je 406.848 osoba ostalo na evidencijama zavoda i službi zapošljavanja, saopšteno je iz Agencije za rad i zapošljavanje.\nZa razliku od Hrvatske i Bosne i Hercegovine, broj automobila u Srbiji je, dakle, manji od broja zaposlenih osoba, dok su automobiliu Srbiji u projeku za 2,5 godina stariji od automoila u Hrvatskoj dosnono 1,1 godinu stariji od automobila u BiH.\n← Sabor Islamske zajednice u BiH danas bira novog reisu-l-ulemu između Kavazovića i Zukorlića\nPitaće građane BiH gdje su noćili i koliko su trošili →


Predsednik Odbora za spoljne poslove prof. dr Žarko Obradović na samom početku sastanka poželeo je dobrodošlicu delegaciji Državnog zbora, i zahvalio je Sloveniji na podršci evropskom putu RS, ističući da je jedan od glavnih spoljnopolitičkih i strateških ciljeva Republike Srbije ostao članstvo u Evropskoj uniji. Naveo je da Srbija ima administrativne i druge kapacitete da ostvari ovaj cilj, ali da nova metodologija proširenja Unije objektivno može da uspori ovaj proces za Srbiju i ostale zemlje Zapadnog Balkana. Dodao je i to da je Srbija svesna da EU diktira tempo proširenja u skladu sa unutrašnjim pitanjima sa kojima se susreće, kao što su migrantska kriza, pandemija kovida–19 i unutrašnji odnosi zemalja članica. Obradović je dodao i da Srbija radi na ispunjavanju svih uslova kada je u pitanju Poglavlje 35, ali da Briselski sporazum, koji je potpisan još 2013. godine, Priština i dalje ignoriše, odnosno da albanska strana ne ispunjava svoje obaveze iz Sporazuma.\nOn je istakao da je Srbija spremna da ide napred i da jača veze sa svim zemljama regiona, napominjući da je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić potpisao trojni sporazum sa premijerima Albanije i Severe Makedonije, kojim se olakšava trgovina robe i kapitala. Takođe je istakao da je cilj spoljne politike Republike Srbije da razvija dobre odnose sa velikim silama kao što su Rusija, Kina i SAD, kao i sa zemljama afričkog kontinenta, te da aktivno učestvuje u radu međunarodnih multilateralnih organizacija. Što se tiče parlamentarne saradnje Žarko Obradović zamolio je delegaciju Državnog zbora i predsednika Igora Zorčiča da prenesu poziv za posetu Narodnoj skupštini, predsednici Odbora za spoljne poslove Slovenije.\nElvira Kovač, predsednica Odbora za evropske integracije iskoristila je priliku da delegaciji predstavi rad Odbora na razmatranje predloga zakona i njihovom usklađivanju sa pravnim tekovinama Evropske unije i nadzornu ulogu koju Skupština ima u procesu pristupnih pregovora sa Evropskom unijom. Tom prilikom zahvalila se Sloveniji što je podržala merila za otvaranje sedam od osam poglavlja koja su spremna za otvaranje u procesu pregovora o pristupanju Srbije Evropskoj uniji. Navela da se o Izveštaju Evropske komisije raspravljalo u plenumu Narodne skupštine, čime se podigao značaj ove teme. Kovač je navela i da je uloga Odbora i Narodne skupštine po pitanju integracija višeslojna, kao i da je Skupština prihvatila preporuke Evropske komisije, a da je Odbor nastavio sa praksom razmatranja izveštaja Vlade, nezavisnih regulatornih tela i donošenjem zaključaka povodom tih izveštaja. U nastavku razgovora, izrazila je nadu da će Srbija za vreme slovenačkog predsedavanja Evropskoj uniji otvoriti barem jedan klaster u pregovorima.\nZorčič se zahvalio na pozivu i prilici da se razmene mišljenja, kako povodom evropskih integracija Srbije, tako i saradnje Srbije i Slovenije. Istakao je da je Slovenija promoter Evropske unije nakon njenog dugogodišnjeg članstva, te da Unija nije idealna, ali da jeste najbolje rešenje koje postoji za države evropskog kontinenta, te da pruža priliku za ubrzan ekonomski razvoj i stabilnost. On je naveo da Srbija kroz reforme daje EU signale da je pridruživanje njen cilj, ali da ne treba da zanemari dobre odnose sa zemljama koje nisu njene članice. Slovenija će nastaviti da podržava put Srbije u svakom pogledu, dodao je Zorčič na kraju svog izlaganja.\nSastanku su prisustvovali i zamenica predsednika Odbora za spoljne poslove, Vesna Marković i član Milorad Mijatović i zamenica predsednice Odbora za evropske integracije Dušica Stojković i član Odbora Nemanja Joksimović.


Cigarete iz Duvanskog idu za Afriku – Bankar.me\nMay 19, 2014 BERZA, CRNA GORA, Ekonomija, SVE VIJESTI Leave a comment\nObjavljeni rezultati o tromjesečnom poslovanju DKP-a u 2014. na veb sajtu Komisije za hartije od vrijednosti (KHOV), pokazuju da je ostvaren gubitak od 343.576 eura što je više nego dvostruko gori rezultat u odnosu na uporedni period 2013. kada je minus iznosio 137.762 eura. Poslovni prihodi DKP-a između dva perioda smanjeni su sa 1,9 miliona na 1,17 miliona, dok su poslovni rashodi smanjeni sa 2,04 miliona na 1,52 miliona eura. Bez obzira na loše rzultate DKP sa gubicima sada redovno isplaćuje zarade zaposlenima koji se više ne bune na način kao što su to radili u drugoj polovini prošle godine.\n„Meni je milo ako su radnici zadovoljni, ja nisam. Biću zadovoljan kada na osnovu svog rada uspijemo da privučemo strateškog partnera koji će završiti ono što mi ne možemo, a to je da dislociramo fabriku cigareta na drugo mjesto“, kazao je Vukašinović.\nNa pitanje da li očekuje da će fabrika izaći iz stečaja ili biti likvidirana krajem ove godine kada ističe plan reorganizacije DKP-a kroz stečaj, Vukašinović je odgovorio da je to stvar suda, odnosno, da zavisi od procjene stečajne uprave i suda.\nMenadžment DKP-a u stečaju iznenadila je inicijativa SNP-a za preispitivanje poslovanja DKP-a zbog pada prihoda akciza.\n„Iznenađeni smo tom inicijativom jer je udio DKP-a na domaćem tržištu svega 3-4 odsto. Oko 98 odsto naših proizvoda čini inostrani program cigareta na čiju proizvodnju se ne plaća PDV i akciza. Istog minuta, međutim, ako se predlože ljudi koji bi našli rješenje za DKP da posluje bolje nego što je sada slučaj, spreman sam da se pomjerim sa ovog mjesta i da ih podržim u tome“, zaključio je Vukašinović.\nPOJMOVIDuvanski kombinat Duvanski kombinat Kleopatra cigarete Duvanski kombinat Podgorica Duvanski kombinat proizvodi švercovane cigarete duvanski proizvodi NDKP Novi duvanski kombinat Novi duvanski kombinat Tender za Novi duvanski\nPrevious Srbija: Više penzionera nego zaposlenih\nSljedeći Vlada opet plaća garancije privatnika: Četiri miliona eura umjesto Melgonia Primorke


Trenutak RS | Bridal Paket "Gold"\nPočetna » Posebne prilike » Bridal Paket "Gold"\nVenčanje je verovatno jedan od najbitnijih dana u životu svakoga od nas. Bridal Paket "Gold" namenjen je za buduću mladu i kreiran je sa idejom da je što većoj meri relaksira pred najbitniji dan u njenom životu, i da joj uz pomoć profesionalnih kozmetičara, šminkera i frizera pomogne da na dan venčanja zablista u svom punom sjaju!\nIzuzetno prijatan i personalizovan tretman sa stručnim i ljubaznim osobljem\nSvetlucavu parcijalnu masažu tela, masažu lica, masku\nOPI platinum manikir i pedikir, profesionalnu šminku i frizuru\nPoklon vaučer za uslugu "Bridal Paket Gold" važi 90 dana.


USPEŠAN START VATERPOLISTA Juniori savladali Holandiju na Evropskom prvenstvu - Sportal\nVSS - Vest objavljena: 15:07 - 26.08.2018\nSve je bilo rešeno već posle nekoliko minuta. Dva puta je pogodio Barać, zatim i Vučinić, koji se uz Vićkovića po drugi put upisao u strelce posle gola Holanđana.\nU drugoj četvrtini tempo je opao. Obe ekipe su postigle po jedan gol, za Srbiju se upisao Kikaleišvili. Posle velikog odmora golovi Vučinića i Andrina i pred poslednji deo Srbija je vodila 8:2. U završnih osam minuta viđena je ravnopravna utakmica, trener Ćirić je mnogo menjao. Holanđani su smanjili na 8:4, zatim su pogodili Kikaleišvili i Barać do kraja je šest razlike sačuvao Nešić golom 19 sekundi pre kraja.\nU ponedeljak junori Srbije igraju sa selekcijom Rusije u 14.40 po srednjeevropskom vremenu.\nSrbija - Holandija 11:5 (5:1, 1:1, 2:0, 3:3)\nSrbija: Popović, Smiljević, Barać 3, Nešić 1, Kikaleišvili 2, Vasin, Vučinić 3, Tomić, Vićković 1, Vujović, Andrin 1, Tintor.\nSportovi na vodi Muška juniorska vaterpolo reprezentacija Srbije Juniorsko evropsko prvenstvo u vaterpolu


Kosovo i Metohija | 241\nAko mi sami ne sredimo situaciju na severu, srediće je neko drugi\nBilo bi tragično da se tumačenje strategije Srbije prepusti pojedincima i njihovom „osećaju“. To bi poljuljalo kredibilitet vlade Srbije ne samo među Srbima, nego i među kosovskim Albancima i strancima.\nKosovo i Metohija kao državni kondominijum Srbije i Albanije\nDa bismo mogli da pričamo o kompromisu, potrebno je prvo da imamo definisane minimalne interese srpske strane. Koja je donja crta? Da li je ona određena?\nsreda, 18. avgust 2010.\nUstavni sud Srbije je izazvao opšte oduševljenje građana, jer radi punom parom u vreme kada smo svi mi džabalebaroši na godišnjim odmorima. Ovime je USS pokazao enorman stepen kompatibilnosti sa metodom Međunarodnog suda pravde.\nU mnoštvu pisama i depeša koje je Branislav Nušić kao srpski konzul u evropskoj Turskoj iz Kosovskog vilajeta slao vladi u Beogradu, ili srpskim diplomatskim predstavništvima, jedna reč bila je tako česta i nezaobilazna: zulumi.\nčetvrtak, 05. avgust 2010.\nDanas znamo: da smo odmah predali Kosovo, bolje bismo prošli; da smo ga branili po svaku cenu, isto. Zapitajte se ima li za jednu politiku gore presude od te da su ekstremisti sa obe strane bili više u pravu od nje.\nNarodna skupština smatra da je neophodno da se putem mirnih pregovora dođe do trajnog, održivog i obostrano prihvatljivog rešenja za Kosovo i Metohiju, u skladu sa Ustavom Republike Srbije.\nNeposredno nakon pogibije doktora DŽekovića oglasio se nekada taze hirurg a sada taze ministar policije, doktor Redžepi, takođe Mitrovčanin. Iz malog mozga izjavljuje da su Srbi sami zakotrljali kašikaru!? Demek, umesto da izvadi iz džepa paklu cigara, neki Srbin je izvadio kašikaru.\nIncidenti, izjave, podele\nčetvrtak, 15. jul 2010.\nPošto je kosovski ministar policije pomenuo specijalce, a naš predsednik rekao reč „rat“, sever Kosova bi mogao da bude i mesto sukoba većih razmera nezavisno od mišljenja MSP. Tamo je započeo jedan proces koji će rezultirati mini ratom ili dobijanjem posebnog statusa.\nIzjave o tome kako „nikakva priča o podeli ne dolazi u obzir“ jednako su česte kao i one gde se, što je eufemizam, pominje da „ne može jedna strana da izgubi sve, a druga da dobije sve“. To je, dakle, priča o podeli koja dolazi sa najviših mesta u Srbiji.\nPolitika i moral na Kosovu\nMi smo, očigledno, spremni da ubijamo srpske vojnike; mi smo spremni da rizikujemo ono što se eufemistički zove "kolateralna šteta" za srpske, a takođe i kosovske, civile. Ali, nismo spremni da pošaljemo američke vojnike u bitku.\nPredlog platforme za pregovore Srbije i Kosova\nsreda, 22. septembar 2010.\nCilj je da platforma pokrene debatu o najvažnijem nacionalnom pitanju. Centar za novu politiku smatra da je nacionalni interes broj jedan i da ne sme da bude stvar tajnih pregovora koji se vode po kabinetima.\nI posle rezolucije – Kosovo\nponedeljak, 13. septembar 2010.\nNije gotovo, u ovoj priči nema tako brzih završetaka. Nećemo biti zadovoljni ni mi ni Albanci, mi - jer smo nešto izgubili, oni - jer nisu dobili to što smo mi izgubili. I jer negde znaju da to što bi želeli, nekako ne biva i da neće ni dobiti, jer im nedostaje nešto drugo.\nKako reći „ispravno je ukidanje kosovskog dodatka“?\nTada sam prvi put čula da su te duple plate zapravo jednake normalnim platama u Beogradu, ali o tome se nije mnogo pisalo. Duple plate jednake su normalnim platama zbog toga što su normalne plate na Kosovu otprilike duplo manje od normalnih plata u Srbiji.\nMi i naše Kosovo\nDok se u Beogradu priča o promeni granica, dok se s vremena na vreme začuje kako naša diplomatija trguje jugom Srbije, a Srbi sa severa se nadaju da će ostati ili postati deo Srbije, neko odrađuje tačku po tačku svoje strategije ostvarujući cilj.\n“Kosovo je izvan prava!“\nčetvrtak, 29. jul 2010.\nPoraz Tadićeve kosovske politike je strašan. Mišljenje MSP samo po sebi ne znači mnogo. Međutim, znači to što smo ga mi tražili. I znači to, što je to jedino što je naša država učinila po pitanju Kosova za prethodne dve godine.\nMišljenje MSP, a onda možda i promena državne granice\nProblem severa Kosova će biti sve više preuveličavan. Kako Priština nema kontrolu nad tim delom "svoje države", počeće da vrši pritisak na međunarodnu zajednicu, da ova vrši pritisak na Srbiju da se povuče i sa tog dela Kosova.\nVestfalijanski princip i međunarodno pravo\nSrbija nema kolektivnu svest na dovoljnoj visini za vođenje pragmatično principijelne politike, niti ima političku elitu koja ima moć anticipacije svojstvene tehnokratsko-organizovanoj eliti.\nsubota, 10. jul 2010.\nZa deset godina na severu Kosova nije otkriven nijedan počinilac niti jednog zločina. Nije se, niti će se saznati, ni ko se sve i zbog čega krio na severu, nije se saznalo kakvi su sve likovi i sa kakvih sve poternica pronašli svoju „sigurnu kuću“ na severu Kosova.\nVidovdan i Kosovo\nDa li je srpska rezerva intervenisala pa nije uspela, ili uopšte nije ušla u boj – ne može se utvrditi. Tek, povlačenje desnog krila prenese se na ceo front, čime je bitka izgubljena... U Kosovskom boju poginula su i oba državna poglavara: turski sultan Murat Prvi i srpski knez Lazar.\nDesetljećima smo bili izvrgnuti ciljanoj propagandi o Albancima kao žrtvama i Srbima kao krivcima za njihova stradanja. Protjerivanje Srba s Kosova posve je ignorirano, a oni koji su se usudili o tome progovoriti proskribirani su i osuđivani kao velikosrpski nacionalnosti.


Svestan, a ne savršen roditelj - Portal Moj pedijatar\nSvestan, a ne savršen roditelj\nKada pomislite na roditeljstvo kao na posao, šta najpre pomislite, kakav je to posao? Najteži na svetu. Zašto?\nNe postoji odgovarajuća edukacija\nKad hoćete da vozite kola – idete na časove, polažete ispit. Kad hoćete da se zaposlite u nekoj firmi – predajete dokumenta koja svedoče o vašoj kvalifikovanosti za taj posao. Za bavljenje bilo kojim poslom, zanatom, umetnošću, treba vam diploma, kurs, obuka… Samo za roditeljstvo ne postoji škola, niti bilo kakva priprema. Nije vam potrebno čak ni uverenje o vašem zdravstvenom stanju, a upravo od vašeg zdravlja (mentalnog, fizičkog,emotivnog…) zavisi zdravlje vaše dece. Osim toga, roditeljstvo će promeniti vas i vaš život u potpunosti. Trajaće 24 časa dnevno sve do kraja vašeg života. Uticaće na vaše zdravlje, brzinu starenja (ili podmlađivanja), emocije, kreativnost… a da vi o tome, niste ni obavešteni.\nTežini ovog posla umnogome doprinose ogromna očekivanja sredine\nOnog trenutka kada se rodilo vaše dete, svi su od vas (posebno od mama) očekivali da u svakom trenutku znate njegove želje, potrebe, hirove, misli, da raspoznajete vrste plača, da uživate dok ga osluškujete usred noći, da se potpuno posvetite i da to smatrate normalnim. Zapravo, da ste vi nekakav savršen roditelj. Očekivanja koja imate od sebe, takođe su ogromna.\nDa li je realno da ova očekivanja ispunite, ako već nikakvu edukaciju nikada niste imali?\nJedna od prvih lekcija u pokušaju da budete što bolji roditelji jeste priznavanje da savršeni roditelji uopšte ne postoje. Srećom, našoj deci oni nisu ni potrebni. Kada deca znaju da mi imamo svoje mane i vrline, svoje slabosti, nervoze, promašaje, to i njima daje slobodu da budu takvi kakvi jesu, tada ni oni nemaju potrebu da glume svoju savršenost da bi nam se više dopadali.\nDeca bude našu svest\nOsim toga, dovoljno je teško biti SVESTANroditelj.\nSVESTAN roditelj ne mora da bude dosledan u svakom trenutku (bilo bi lepo, ali nije moguće biti dosledan baš uvek).\nSVESTAN roditelj poštuje detetove potrebe. On zna da su njihove potrebe ponekad različite, ponekad slične, ponekad zajedničke.\nSVESTAN roditelj se ne oseća ugroženim dečjom individualnošću i nezavisnošću. Naprotiv, on je na to ponosan.\nSVESTAN roditelj ume da sluša i pruži podršku. On ume da govori i ružne istine, ali na način koji dete ne ponižava i ne vređa..\nSVESTAN roditelj ume da dete zagrli i prizna koliko ga voli. On svoje dete poznaje i prepoznaje njegove različite emocije, potrebe i želje.\nSVESTAN roditelj stalno pokušava da bude još bolji.\nKada posmatrate svoju ulogu mame ili tate kroz SVESNOroditeljstvo, kada date sebi slobodu da se svom roditeljstvu učite umesto da se pretvarate da sve odlično poznajete, onda je vaše roditeljstvo, pored toga što je najteži postao istovremeno i najlepši posao na svetu.\nRoditeljstvo je, pre svega, privilegija koje nismo dovoljno svesni i koju ne umemo da cenimo. Ono podrazumeva i dugi niz vaših obaveza i odgovornosti, ali naspram nagrade koju za to dobijate uloženi trud se višestruko isplati.\nSVESTAN roditelj se ne rađa. SVESTAN roditelj se postaje.\nNapisala: Jelena Holcer\nodgovornostsavršen roditeljsvestan roditeljvaspitane\nKako sam naterala moju decu da više ne traže skupe stvari\nSvetski naučnici i lekari: Kad date pametni telefon u ruke svojoj deci, to je kao da ste im dali gr...


Tasterima +/- do manipilacije datumom Tasterima +/- do manipilacije datumom – Personal magazin\nTasterima +/- do manipilacije datumom\nOmogućite korisnicima vaših aplikacija da uvećavaju/smanjuju datum, pritiskom na tastere +/- Većina komercijalnih Windows programa (MS Money, Quicken, MS Office…) omogućavaju korisnicima da pritiskom na plus (+) ili minus (–),…\nOmogućite korisnicima vaših aplikacija da uvećavaju/smanjuju datum, pritiskom na tastere +/-\nVećina komercijalnih Windows programa (MS Money, Quicken, MS Office…) omogućavaju korisnicima da pritiskom na plus (+) ili minus (–), povećavaju datume u datumskim poljima, gore i dole, za po jedan dan. Na ovaj način se prevazilazi problem ponovnog unošenja datuma u isto polje, tj. smanjuje se potrebno vreme za unošenje podataka u obrazac. Ovo može da bude jako značajno kod računovodstvenih i sl. aplikacija, zbog unosa velikog broja podataka. Da kažemo još da se sledeća procedura može primeniti i na brojčana polja.\nU Access-u (ili drugoj Office aplikaciji), dodajte sledeću proceduru događaju KeyPress, one kontrole gde se nalazi datum:\nPrivate Sub txtDatum_KeyPress(KeyAscii As Integer)\nCase 43 ‘ Plus znak\nCase 45 ‘ Minus znak\nScreen.ActiveControl = Screen.ActiveControl – 1\nŠta se dešava? Kada je pritisnut alfanumerički taster na tastaturi, Access prosleđuje ASCII vrednost obrađivaču događaja, putem varijable KeyAscii. Programski kod ispituje prosleđenu vrednost (Select), i reaguje samo ako su pritisnuti tasteri plus (ASCII kod = 43) ili minus (ASCII kod = 45). Potom se poništava pritisak na tastere (KeyAscii = 0), da ne bi došlo do unosa znaka plus ili minus u datumsko polje (njihovog upisa). I na kraju se vrednost aktivne kontrole povećava ili smanjuje za jedan. Kao što smo rekli ideja nije ograničena datumska polja, a proceduru možete iskombinovati sa događajem KeyDown, radi recimo razdvajanja pritiska na testere u gornjem delu tastature ili na numeričkom delu (upis ili povećavanje).\nTasterima +/- do manipilacije datumom was last modified: May 17th, 2007 by Redakcija\nDetekcija verzije Office-a i njegovih zakrpa


eKapija | Konferencija UdruŽene za znanje - Rodne nejednakosti postoje i u akademskoj zajednici\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 28.11.2019.| 13:22\nKonferencija UdruŽene za znanje - Rodne nejednakosti postoje i u akademskoj zajednici\nŽene u Srbiji zarađuju 12% manje od muškaraca, iako imaju isti nivo znanja, obrazovanja i isto radno iskustvo. U stopi zaposlenosti razlika je 13% u korist muškaraca. Čak 77.000 žena u Srbiji ne traži posao zbog brige o članu porodice. Žene se pojavljuju tek u svakoj četvrtoj vesti u medijima, a medijske sadržaje često karakterišu seksizam i mizoginija - ovo su bile neke od tema konferencije "UdruŽene za znanje", održane 26. novembra u zgradi Rektorata Univerziteta u Beogradu.\nKonferencija "UdruŽene za znanje" okupila je žene iz akademskih krugova i nezavisnih stručnjaka za rodnu ravnopravnost, tela za donošenje odluka, organizacija civilnog društva i medija, radi diskusije o mogućim rešenjima za poboljšanje opšteg položaja žena članica akademske zajednice u Srbiji.\n- žene se ređe nalaze na rukovodećim pozicijama u komercijalnim, ili većim naučnim projektima finansiranim iz fondova Evropske unije.\n- ženama je potrebno više vremena da ostvare uslov za više zvanje, usled institucionalnih barijera sa kojima se suočavaju tokom karijere.\n- profesionalni razvoj žena više zavisi od mreža neformalne podrške, pri čemu u njihovom slučaju takve mreže bolje funkcionišu na horizontalnom, nego na vertikalnom nivou.\n- usled roditeljskog odsustva, žene se češće sreću sa problemom usporenog razvoja karijere, a nedostaju im i adekvatni mehanizmi podrške koji bi im omogućili da se lakše reintegrišu u nastavne i istraživačke procese i obezbede karijerni kontinuitet.\n- uglavnom ne postoje mehanizmi kojima bi se obezbedila zaštita od rodno zasnovanog nasilja i uznemiravanja u okviru akademije, kako za studentsku populaciju tako i za žene zaposlene na fakultetima i u NIO.\nKonferencija je deo projekta "Uspostavljanje nacionalnog mehanizma za dijalog: Povezivanje žena članica akademske zajednice u cilju snažnijeg uticaja na postizanje rodne ravnopravnosti" koji sprovode SeConS Grupa za razvojnu inicijativu i Institut za filozofiju i društvenu teoriju Univerziteta u Beogradu.\nCeo projekat je podržan od strane Agencije Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u Srbiji (UN Women) u saradnji sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost u okviru projekta "Ključni koraci ka rodnoj ravnopravnosti", koji finansira Evropska unija.\nprojekat Ključni koraci ka rodnoj ravnopravnosti\nprojekat Uspostavljanje nacionalnog mehanizma za dijalog Povezivanje žena članica akademske zajednice u cilju snažnijeg uticaja na postizanje rodne ravnopravnosti


Nikolić i Nenadić o subvencijama stranih investitora | N1 Srbija\nGosti N1 o subvencijama strancima: Zloupotreba koliko hoćeš\n14.06.2017. |11.10 |\nNemanja Nenadić kaže da je Transparentnost Srbija ustanovila da je na razne načine došlo do povrede pravila dodele subvencija stranim investitorima, a da neki ugovori nisu davani ranije na odobravanje Komisiji za kontrolu državne pomoći. Glavna urednica Biznisa i Ekonometra Radojka Nikolić podseća na Zamber i Muru i kaže da ima dosta zloupotreba.\nNemanja Nenadić pojašnjava da je 860 miliona evra ukupan iznos celokupne državne pomoći za poslednju godinu za koju postoji izveštaj, a to uključuje, pored pomoći investitorima i subvencije u poljoprivedi i neke druge oblike.\nTransparentnost Srbija se bavila, kako kaže, i radom Komisije za kontrolu državne pomoći i koliko se ispituje svrha davanja subvencija. Kao izvor podataka su nam služila rešenja na sajtu te komisije, ali i mediji, rekao je.\nTS: Subvencije deljene bez kontrole i odluka\nPratili smo izbornu kampanju i ono gde su političari išli da otvaraju preduzeća, dodao je Nenadić.\nKako je rekao, ustanovili su da je na razne načine došlo do povrede pravila - na primer u slučaju dodele subvencije za Geoks. "Izgleda da su dobili više pomoći nego što su propisi u tom momentu dopuštali. Ne možemo da tvrdimo izričito, jer nisu svi dokumenti objavljeni, a Komisija za kontrolu državne pomoći se o tom ugovoru izgleda nije izjašnjavala", naveo je, dodajući da im nisu dostavili tražene podatke.\nDruga vrsta kršenja zakona je nešto što je izašlo iz dokumenata koje smo dobili, kaže: "Komisija za kontrolu državne pomoći rešava o nekim subvencijama novijeg datuma, a onda se ispostavi da su ta ista preduzeća dobijala pomoć između 2010. i 2013, a da to nije prijavljeno... Nije problem u duplim davanjima, već jednostavno ugovori nisu davani na odobravanje komisiji. A komisija nema zakonske mehanizme da unapred ustanovi ko je sve dobio pare, već zavisi od toga da li će Ministarstvo ili drugi davalac državne pomoći da im se obrati". Kako je dodao, to se desilo u slučaju davanja subvencija preduzeću NCR. Ali, nisu ti investitori kršili zakon, nego država, ističe Nenadić.\nOn navodi kao glavni problem to da nije rešeno ključno pitanje da li je ovo dobar model ili nije, i posebno ističe to što nikad nije bilo dovoljno dobre rasprave o tome.\nPodseća da su Dinkić i Sertić ranije "branili" taj model govoreći da će se novac višestruko vratiti. Nikad nije bilo priloženo kako sam taj mehanizam funkcioniše, pa ako funkcioniše - da se ceo budžet uloži, ako se vraća na primer četiri puta, dodaje.\nRadojka Nikolić za Komisiju za kontrolu državne pomoći kaže da - kao da rade u ilegali. Njihov posao bi morao da bude javan, ipak su to javna sredstva, budžetska sredstva, i mora da ih kontroliše javnost, navodi.\nKaže da se o njihovom radu može saznati jedino ako se ode na njihov sajt, a da nema izveštaja Transparentnosti, javnost ne bi bila upućena.\n"Kad je reč o samim subvencijama, nije to samo naš problem, ne dajemo samo mi subvencije. Gotovo sve zemlje u tranziciji su davale subvencije i uvek je to bilo sa aferama... To je podložno koruptivno područje", navodi Nikolićeva.\nNikolić: Setimo se Zambera i Mure, nečuveno\nKad su u pitanju dodele subvencija, Nikolićeva ocenjuje da tu "ima zloupotreba koliko hoćete". Kao dva najupečatljivija primera pogrešno datih subvencija preduzeću Zamber u Vranju i Muri u Pirotu.\nŠto se tiče Zambera iz Vranja, podsetila je da se to dogodilo 2008. godine, kada se pojavio čovek koji je naveo da će zaposliti 2-3.000 ljudi, angažovao lokalnu firmu da izvodi neke radove, dobio subvenciju, milione i koji je nestao. Kako dodaje, vođeni su sudski procesi i ništa...\nDrugi primer je od jeseni 2012. godine, kada je Aha Mura kupila "Prvi maj" iz Pirota. "To je nečuveno šta se dogodilo. "Prvi maj", nekada gigant al sve to da zaboravimo, prodat je za dva miliona i 100 hiljada dolara Muri, a država joj daje subvenciju od 6,5 miliona evra... Ona praktično ne unosi dinara... A osim toga, još jedan trik, da Mura može da dobije subvenciju, svi radnici privremeno daju otkaz, idu na Biro rada, pa ih onda sa Biroa rada sutradan prijavljuju kao novozaposlene... A pri tom se deset godina zna da je Mura pred bankrotstvom", ističe Nikolićeva.\nOna je dodala da se stvari uvek postavljaju tako, i u prošlosti, da neki ministri dovode, lično dovode tog nekog investitora. "Kad ga lično dovodi, nešto mu je i lično obećao", navodi Nikolićeva, dodajući da tu o transparentnosti nema govora.\nKad ga lično dovodi, nešto mu je i lično obećao\nNenadić smatra da nije više pitanje ko je na vlasti u kojoj opštini što se tiče raspodela subvencija, jer se njima, kako navodi, manipuliše politički na nacionalnom nivou. Nije bitno gde je fabrika otvorena, o tome će se u medijima pričati danima, i prenostiti ono što neko ko je došao da otvori rekao, kaže Nenadić.\nGovoreći o tome koliko je bitno da sve bude transparentno, Nenadić kaže: "Taj novac nije pao s neba, s njim bi možda oni vlasnici preduzeća koji plaćaju porez zaposlili isto toliko ljudi".\nNikolićeva dodaje da nije dovoljno da to sve bude samo vidljivo, već je potrebno da se zna da li je i dobro.\nNenadić je naveo i da je Komisija za kontrolu državne pomoći od februara više ne razmatra individualne ugovore i da oni idu bez kontrole. "Loše je za javnost je to što se ugovori nigde ne pojavljuju. Ranije, ti ugovori koji se nisu objavljivali, mi smo njihov sadržaj mogli da vidimo iz Rešenja Komisije za kontrolu državne pomoći, jer ih je ona razmatrala, a sada ni toga nema i otvara nam pitanje objavljivanja zaključaka Vlade, objavljivanja ugovora, objavljivanja nalaza revizora... Obaveza je da se rade revizije toga da li je investitor ispunio obaveze. I to je nešto što bi trebalo da se objavi. Nema čak ni ukupnog izveštaja za dodeljenu državnu pomoć za celu 2016. godinu", kaže Nenadić.\nOn kaže da osim u jednom slučaju, od dvadesetak, nisu došli do podatka da su kriterijumi za subvencije kršeni.\nAli, naveo je primer Mei Te iz Obrenovca, i rekao da je država tu pokazala koliko se vodi računa o sistemu odobravanja, jer je Ministarstvo u novembru zaključilo ugovor i ušlo u to sve i pozvalo se na to da je Komisija odobrila, a ona je tri i po meseca kasnije odlučivala o tome, u februaru.\nRadojka Nikolić napominje da pravila važe i za domaće i za strane kompanije. Jednako pravo učešća imaju i strani i domaći investitori, problem je što domaći nisu mogli da ispune uslove, koji su se menjali s godinama, da učestvuju, navodi.\nKod nas se uvek gledalo da dajemo straancima, jer su oni dobijali više publiciteta u javnosti, kaže Nikolićeva.\nPotrebna su bila velika ulaganja 2010. godine, i te uslove nisu mogli domaći investiotri da ispune, pojašnjava Nikolićeva. Danas su ti kriterijumi sniženi. "Ako domaći investitor uloži 100.000 evra i zaposli više od 10 radnika, on može da dobije subvencije", navodi.\nNikolićeva dodaje da se postavlja pitanje i veličine subvencija, kako se dodeljuju, zašto neko dobije 9 ili 10 hiljada na neko tri...\n"Najbolje je da nemamo subvencije, jel ih daju Francuska ili Nemačka? Nego bogata zemlja dolazi ovde po subvencije, i da proizvodi ovde po daleko nižim platama, nego što bi davali svojim radnicima u Nemačkoj... Najbolje je da stvorite takve uslove za poslovanje da ne morate nekoga da vučete za rukav, jer će videti sam svoje interese, jer ćete mu dati niže poreze, jer će imati garantovano sudstvo koje će da reaguje promptno, neće se sporovoi dugo voditi, jer će imati takav ambijent da sve administrativne stvari završava brzo, da se to ne vuče godinama... Kad takve uslove napravite, zašto biste davali novac, oni će da trče sami, zašto trče u Monte Karlo... Zato što ime je povoljno", zaključuje Nikolićeva.\nDnevni list Danas je pre nekog vremena objavio podatke Nacionalne Nacionalne službe za zapošljavanje od 2011. do 2013. Godine da je država subvencionisala otvaranje 7.732 radna mesta. Danas u tim firmama radi 2.058 ljudi, odnosno 27% dok je preostalih 73% ostalo bez posla.\nsubvencije Nemanja Nenadić Radojka Nikolić strani investitori Komisija za kontrolu državne pomoći\nЕ, открили су топлу воду или још боље рупу на саксији.Зна се ,Србија се пљачка годинама,народ слуша празне приче.Полиција и тужилаштво нераде ништа!,,Село гори а баба се чешља,,\nFinansiramo strance da eksploatisu nas narod...sta je tu dobro?\nVidim da i dalje niko ne želi da kaže da DJB ovo priča od početka


Laguna - Bukmarker - 8 sjajnih pitanja: Čak Palahnjuk - Knjige o kojima se priča\nČak Palahnjuk je majstor mračnih i uvrnutih priča. „Borilački klub“ je adaptiran u kultni film koji je režirao Dejvid Finčer, a tu su i romani „Zagrcnut“, „Lullaby“, „Nevidljiva čudovišta“ i „Diary“. Preko 70 ljudi se onesvestilo tokom čitanja priče „Petlja“ koja počinje obraćenjem naratora da čitaoci duboko udahnu i „da će priča trajati onoliko koliko možete da zadržite dah“.\nSa Čakom smo razgovarali nakon objavljivanja stripa „Borilački klub 2“, nastavka romana iz 1996. godine, i bojanke za odrasle „Bait“ koja je ujedno i zbirka priča. Podelio je sa nama šta je voleo da čita kao dečak i ko su autori sa kojima bi voleo da se nađe u čitalačkoj grupi.\nPonovo čitam „Plodove gneva“, po stoti put. Uvek otkrijem nešto novo jer kao autor čitam sve više zbog piščeve umešnosti, a ne zarad iluzije stvarnosti. Analiziram zašto je Stajnbek odlučio da se sa ove slike prebaci baš na ovu ili koja je uloga ovog pasusa? I zašto taj pasus funkcioniše? Na primer, dugo poglavlje o prodaji polovnih automobila ne liči ni na jedno drugo, ali nas toliko uvuče da ni ne primećujemo da je reč o nekoj vrsti odstupanja. Drugačije je, i zaboravimo na njega, ali funkcioniše.\nKoja knjiga iz detinjstva Vam je najvažnija?\nVoleo sam romane iz serijala „Encyclopedia Brown“, da rešavam probleme u njima. Mislim da mi je to i dalje najprivlačniji deo pisanja – stvaranje proizvoljnih problema, zatim da od njih napravite nešto ogromno i nekako nađete način da ih rešite na lep način. Nakon što sam pročitao sve knjige iz ovog serijala, prešao sam na romane Elerija Kvina.\nKoja biste tri književna junaka ili pisca spojili u idealni književni klub, čitalačku ili autorsku grupu?\nVoleo bih da vidim Natanijela Vesta koji je napisao „Dan skakavaca“. I ako smem, Fren Libovic... i znate na koga još pomišljam? Na Patrika Denisa, čovek koji je napisao romane „Auntie Mame“ koji su se neverovatno prodavali tokom pedesetih. Denis je bio jedan od najvažnijih pisaca Amerike i napisao mnogo romana. Kada su knjige rasprodate, povukao se i postao batler – zapravo, jedno vreme je radio za Reja Kroka, izvršnog direktora „Mek Donaldsa“ – i radio je to do kraja života.\nDa li bi ova grupa čitala ili pisala zajedno?\nZapravo bi bila grupa kritičara. Čitali bismo svoja dela jedni drugima da vidimo da li funkcionišu i testirali koliko su jasna i da li postoje rupe u pričama. I pomagali bismo jedni drugima na svakom nivou.\nNa čemu radite u poslednje vreme?\nOduševljavaju me bojanke. „Bait“ je bila knjiga „bezbojnih priča koje treba da obojite“, a objavio sam kasnije i „Legacy“, novelu za bojenje. Niko ranije nije napravio zbirku priča koju su ilustrovali čuveni, genijalni ilustratori.\nKako nalazite ilustratore?\nIzabrao sam ljude koji su mi se dopali tokom rada na stripu „Borilački klub 2“ i napisao zbirku zaista preteranih, uvredljivih i izazovnih priča i zamolio ih da naprave šest do deset ilustracija za svaku. Sve su crno-bele jer je zamišljeno da ih oboji onaj ko čita knjigu.\nO čemu je reč u tim pričama?\nSve priče u zbirci „Bait“ su o roditeljima i deci. Neke su fantastično mračne, ali se sve završavaju spasenjem. „Legacy“ je novela o nemoralnom investitoru koji dobija obećanu besmrtnost. Tu je plejada likova koja krvožedno želi da odvoji ovog čoveka od njegove sudbine.\nKoja knjiga Vam se dopala u poslednje vreme?\nZbirka priča „The Folly of Loving Life“ Monike Drejk. Prelepe su priče. Njen roman „The Stud Book“ je jedan od mojih omiljenih.


U sjenci harmonike na sjednici se pričalo o pasošu RS: Vukanović objavio kako izgleda\n– Nevjerovatno je da na sve ove njegove ludačke poteze i kockanje sa narodom i Republikom Srpskom uporno ćuti predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, jer je on jedan od rijetkih koji ima moć da ga u ovim kritičnim momentima obuzda i vrati bar malo razumu koji je davno izgubio – napisao je Vukanović.\nPrema tvrdnjama Nebojše Vukanovića, nezavisnog zastupnika Narodne skupštine Republike Srpske, na sinoć održanoj sjednici Vlade RS govorilo se i o pripremi paketa zakona o novim ličnim dokumentima.\n“Prema mojim saznanjima, od veoma pouzdanih izvora iz Vlade Republike Srpske, na sjednici Vlade treba da se, između ostalog, usvoje Nacrti Zakona o pasošu, ličnoj karti i državljanstvu Republike Srpske, koji će po hitnoj proceduri početkom novembra biti upućeni u parlamentarnu proceduru i naći se pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srpske”, napisao je Vukanović.\nOn navodi, a što je potpuna istina “pitanje je da li će se sa Dodikovim pasošima i ličnim kartama moći bar preko Drine u Srbiju, i da li će ih Vučić priznati”.\n“Za ostale države znam da će vrijediti taman koliko i oni crveni SNSD-ovi pasoši koje je sumaniti Dodik sa svitom dijelio građanima uoči Opštih izbora 2018. godine”, dodao je Vukanović.\nNavodni izgled “pasoša RS”, Foto: Nebojša Vukanović\nNaglasio je da se Dodik igra opasnim igrama…\n“Želi da nas pretvori u Abhaziju i Južnu Osetiju izolujući od ostatka svijeta i pretvarajući u geto i evropski pojas Gaze. Nevjerovatno je da na sve ove njegove ludačke poteze i kockanje sa narodom i Republikom Srpskom uporno ćuti predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, jer je on jedan od rijetkih koji ima moć da ga u ovim kritičnim momentima obuzda i vrati bar malo razumu koji je davno izgubio”, napisao je Vukanović.\nDa bi u drugi plan skrenuo pažnju javnosti sa suludih i opasnih poteza koje vuku njegove skutonoše, ulizice i satrapi, svjestan da je narod uznemiren i uplašen njegovim opasnim avanturama i suludim potezima, sumanuti i pomahnitali Lakrdijaš jutros je doveo harmonikaša u zgradu Predsjedništva BiH kako bi glumio lažnu srbendu i dvorsku ludu.\nNjegovo krajnje ekscentrično i ekstravagantno ponašanje u najmanju ruku je zabrinjavajuće, a iznenađen sam da je javnost više zabavila i privukla pažnju njegova svirka nego opasni potezi, najava blokade kasarni i sumanuto ponašanje, što i jeste njegov cilj da svojim ispadima skrene pažnju sa suštine. Čudno je da je zvao harmonikaša kad u svom Kabinetu ima bar jednog, Milana Mita Tegeltiju, koji je mogao da malo zasvira, jer svakako ne radi kao savjetnik ništa, osim što napiše poneki tvit.\nSvima postaje jasno je da bi ekscentrik trebalo da povede računa o svom zdravlju i otiđe da se odmori i liječi, jer smo svi postali njegovi taoci i da tako pusti narod da se oporavi od njega i njegove sulude politike, čije posljedice ćemo dugo osjećati – napisao je Vukanović na svom blogu.


Održana četvrta UNICEF-ova onlajn škola roditeljstva\nBeograd, 25. novembar 2021. – UNICEF u Srbiji uspešno nastavlja sa serijalom onlajn razgovora sa roditeljima o ključnim temama roditeljstva i odrastanja malog deteta. Onlajn škole roditeljstva se odvijaju u okviru programa „Podsticajno roditeljstvo kroz igru“ koji UNICEF sprovodi, u saradnji sa Vladom Republike Srbije uz podršku LEGO fondacije.\n„Igra definitivno nije samo zabava već način na koji deca spoznaju svet oko sebe, svet u sebi i način na koji se povezuju, uče i razmišljaju. Mi kao roditelji treba da budemo svesni da je igra moćno sredstvo vaspitanja, razvoja i povezanosti sa našom decom", - istakla je Lana Vučičević Miladinović, porodični psihoterapeut, iz Beogradskog psihološkog centra.


FASIL AD Klizni ležaji je postala specijalozovana proizvodnja kliznih elemenata, jedinstvena na Balkanu. Svojim proizvodima zahtevanog kvaliteta, Fasil je dostigao nivo renomiranog proizvođača kliznih elemenata.\nTehološke mogućnosti konti livenja su sledeće\n- šipke i cevi precnika Ø 20 mm do Ø 120 mm\n- kvadratni profili od 30x30 do 100x100 mm\n- trake od ‡ 10-20 mm debljine do 80-300 mm širine\n- dužina profila: 2-4 metra, po zahtevu kupca.\nProizvode se od raznih vrsta bronzi koje imaju izuzetna klizna svojstva kao i od drugih vrsta obojenih metala.\n- Za male brzine kretanja i visoka opterecenja\n- Za ležaje teških građevinskih mašina i rudarsku mehanizaciju\n- Za ležaje transportnih mašina\n- Za vodice uređaja za presovanje i secenje\n- Za uležištenja u tecnostima i sredinama gde može doći do ispiranja sredstava za podmazivanje ili je njihov dovod otežan.\n- Otpornost i na temperaturu do 350°C\n- Spremnost na rad nakon dugog mirovanja\n- Pogodnosti za rad u tečnostima\nLežaji naliveni belim metalom\nLežaji sa grafitom\n- Klizni elementi ovog tipa ne zahtevaju dodatno sredstvo\n- Osnovni materijal je na bazi bronzi i čelika sa uloženim grafitom, koji\nu određenom rasporedu prekriva deo klizne površine\n- Rad bez održavanja\n- Grafitni uložak se ne ispira\n- Grafit pravi tanak film na obe dodirne površine, pri čemu se stvara\nrazdvajajući klizni sloj koji sprečava metalni dodir i suvo trenje.\nObezbeđuje se visoka mehanička svojstva odlivaka, homogena struktura, bez uključaka i poroznosti istih. Postrojenje razmtoplalnog livenja i trenutno raspoloživi alati omogućavaju livenje čaura prečnika od Ø 100 do Ø 600 mm i dužine 900 mm. Za manje dužine odlivaka moguće je obezbeđenje i većeg prečnika odlivaka.\nOdlivci izradeni po modelu\nLivenjem u metalnim kalupima dobijaju se odlivci odličnih fizičko-mehaničkih svojstava, homogene strukture.\nOdlivci liveni u pesku\nLivenje odlivaka u pesku se vrši u kalupima prema zahtevu i modelu. Naša livnica proizvodi odlivke složene geometrije tehnologijom kalupovanja u pesku (kućišta pumpi, radna kola pumpi, stezači, klizači, klizači tela ventila itd), a sve to po dokumentaciji kupca ili po uzorku.\n- mašinske obrade struganjem,\n- mašinske obrade glodanjem,\n- mašinske obrade rendisanjem,\n- mašinske obrade bušenjem,\n- mašinske obrade brušenjem,\n- termičke obrade,\n- obradu plastičnom deformacijom.\nrazmenjivači toplote od bakra i njegovih legura, razmenjivači od Al legura, razmenjivači od čelika, kombinacija ovih materijala\nPrema zahtevu kupca, vrši se\nizrada kompletnih razmenjivača, što podrazumeva i izradu kućišta, izrada unutrašnjeg- radnog dela razmenjivača, reparacija postojećih razmenjivača\nPrikaz izvedbi razmenjivača toplote\nZa sve proizvode iz proizvodnog programa kliznih ležaja daje se fabrički atest za kavalitet ugrađenog materijala kao i za hidroprobe, ili atest akreditovane laboratorije u zavisnosti od vrste i namene proizvoda.


Curitiba, Brazil – Planirani „Eko-grad“ - Gradjevinarstvo.rs\n20.06.2011. | Amanda Suutari | Ecotipping points\nBrazilski grad Kuritiba (Curitiba) u medijima se često navodi kao model za svet u razvoju zbog svojih raznolikih inicijativa po pitanju otpada, projektovanja, zelenila, socijalnih programa i pogotovo zbog njgovog rešenja gradskog prevoza. Ovaj grad je dokazao da, osmišljenim planiranjem unapred, grad može da pretrpi brz rast zadržavajući kvalitet života i da predupredi neke od najvećih problema koji su karakteristični za druge urbane centre južne hemisfere koji se naglo razvijaju.\nPedesetih godina XX veka, Curitiba je brojala 150.000 stanovnika; danas je to veliki gad sa skoro 1,6 miliona ljudi. Šezdesetih godina XX veka, grupa mladih arhitekata primetila je da je grad na ivici eksponencijalnog rasta. Želeli su da se grad razvija drugačije u odnosu na druge gradove Latinske Amerike.\nOvaj razvoj Latinske Amerike bio je u to vreme podstaknut kreditnom groznicom koja je kasnije dovela do dužničke krize osamdesetih godina. Favorizovana je izgradnja skupe infrastrukture kao što su autoputevi, neboderi, veliki tržni centri i drugi razmetljivi projekti.\nSrećom, ljudi na vrhu bili su otvoreni za neke njihove ideje u vezi sa ljudskim potrebama i okruženjem, te kada je ova grupa projektanata prišla gradonačelniku sa svojom studijom, on je odlučio da sponzoriše takmičenje za Master plan grada. Najbolji radovi bili su dostupni javnosti, otvoreni za javnu debatu, a rezultati su poslati natrag arhitektama, koji su razvili i implementirali finalni plan.\nIzmeđu ostalog, ovaj master plan trebalo je da obezbedi ekonomsku podršku urbanom razvoju stvarajući industrijske zone. Podsticana je lokalna samodovoljnosti obezbeđivanjem podjednakog obrazovanja, zdravstvene zaštite, rekreacije i parkova svim gradskim naseljima. Kako bi se ovo postiglo, saobraćajni plan je morao biti integrisan u planiranje korišćenja zemljišta, pošto su po prirodi bili projektno neodvojivi. Prilagodljivost u upravljanju i korišćenju omogućeni su raznolikim scenarijima budućnosti.\nGlavna karakteristika projekta bio je njegov sistem prevoza. Podjednako efikasan kao i sistem metroa, ali po znatno nižoj ceni, organizovan je putem pet glavnih arterija koje su se zračno širile od gradskog centra, kuda su se autobusi različitih vrsta (lokalni, ekspres) kretali trakama namenjenim isključivo njima, a put im je bio presecan koncentričnim putevima koji su se širili od centra kao paukova mreža. Neki od ekspres autobusa imaju tri dela i primaju po 300 putnika. Svaka autobuska stanica je u obliku cevi gde ljudi plaćaju da bi ušli na jednom kraju, a izlaze na drugom, čime se eliminiše gužva prilikom plaćanja u prevoznom sredstvu (u povećanje efikasnosti i smanje bespotrebnog gubljenja vremena). Pored toga, ove stanice štite ljude od vremenskih neprilika i obezbeđuju pristup osobama sa hendikepom.\nSistem predstavlja saradnju bez subvencija između javnog i privatnog sektora, u nastojanju da se iskoriste prednosti oba. Sa ovakvim sistemom prevoza, rast gustine naseljenosti prirodno se odvijao duža autobuskih puteva. Stanovništvo troši oko 10% prihoda na prevoz, a potrošnja benzina po glavi stanovnika niža je u poređenju sa drugim brazilskim gradovima.\nGodine 1971, tadašnja vojna vlada Brazila odredila je jednog od vizonarskih arhitekata, Jaime Lerner, za gradonačelnika Kuritibe. Među njegova mnogobrojna dostignuća spada i sledeće:\nObezbeđivanje 1,5 miliona sadnica drveća koje je stanovništvo dobilo da zasadi i neguje\nRešavanje problema plavljenja grada deljenjem vode iz nizina u jezera za 17 novih parkova, a tinejdžeri su angažovani da održavaju parkove i biciklističke staze čistim\nStvaranje pešačke zone u gradskom jezgru. Isprva, plan je naišao na otpor trgovaca, ali su oni pristali na 30-dnevnu probu koja je bila toliko uspešna da su trgovci izvan zone tražili da budu uključeni. Jedna od ovih ulica, Ulica cveća - Rua das Flores, oivičena je vrtovima koje održavaju deca sa ulice\nDogovor sa trgovinama ili institucijama da usvoje nekoliko siročadi ili napuštene dece (veliki problem urbanih centara Brazila) da im daju dnevni obrok ili malu nadnicu u zamenu za jednostvane poslove oko održavanja zelenila ili sitnije kancelarijske poslove.\nOtpad se deli u dve kategorije: organski i neorganski. U bespravnim naseljima van puteva na kojima se vrši usluga skupljanja smeća, stanovništvo može da donese kese sa đubretom u susedne centre i da ih razmeni za autobuske karte ili hranu koja se gaji na farmama rubnih područja. Otpad se odvozi u fabriku (koja je i sama sagrađena od recikliranih materijala) koja zapošljava nove imigrante, osobe sa hendikepom koji rade razvrstavanje konzerva, boca, plastike i materijala koji se ponovo može koristiti, od kojih se neki prodaju različitim granama industrije. Na primer, stirofom se cepa i koristi za punjenje jorgana za siromašno stanovništvo.\nProgram košta koliko i deponija, ali održava grad čistijim, obezbeđuje više radnih mesta, podržava zemljoradnike, i odgovoran je prema okolini jer se dve trećine njegovog otpada reciklira, što predstavlja jednu od najviših stopa u svetu.\nGrad privlaći pažnju arhitekata, urbanista i environmentalista iz celog sveta i dobio je razne nagrade uključujući i nagradu UNESCO-a za urbani razvoj.\nOdlaganje otpadaka Ozelenjavanje - izvođenje, održavanje Planiranje


Josip J – Stranica 5 – Vozilica\nPotpuno novi Hyundai Tucson odlikuje se naprednim, eksperimentalnim dizajnom i najmodernijom tehnologijom, postavljajući nove standarde u segmentu kompaktnih SUV-ova. Tucson nudi najefikasniju liniju pogonskih sklopova u svojoj klasi, naglašavajući Hyundaijevu predanost čistoj vožnji, zadržavajući istinski SUV karakter. Potpuno novi Tucson četvrta je generacija Hyundaijevog najprodavanijeg modela, s više od 7 milijuna prodanih primjeraka širom svijeta […]


Miljenko Žaja, braća Petar i Anto Čosić uhapšeni zbog šverca kokainom – Informer\nMiljenko Žaja zvani Krojf koji je jutros uhapšen u Čapljini, te braća Petar i Anto Čosić, koji su uhapšeni u Tomislavgradu, sumnjiče da su učestvovali u međunarodnom švercu kokaina koji je oduzet u Španiji, potvrđeno je iz Tužilaštva BiH.\nPrema naredbi Tužilaštva, koje već duže vrijeme sarađuje sa policijskim i istražnim organima pet evropskih država u vezi sa međunarodnim švercom i preprodajom kokaina, jutros su pripadnici MUP-a Republike Srpske sa policijskim službenicima MUP-a Hercegovačko-neretvanskog kantona i Livanjskog kantona izvršili pretrese i hapšenja u Čapljini i Tomislavgradu.\nU Čapljini je uhapšen Žaja (53), državljanin BiH stalno nastanjen u Čapljini, za kojim je zagrebački Županijski sud raspisao međunarodnu potjernicu zbog pokušaja ubistva iz 1991. godine.\nU Tomislavgradu su uhapšeni braća Petar Čosić (40) sa boravištem u Tomislavgradu i Anto Čosić (44) sa prebivalištem u Tomislavgradu.\nOni se sumnjiče za organizovani kriminal i neovlaštenu trgovinu drogam.\nIz Tužilaštva BiH navode da su nakon hapšenja obavljeni pretresi stambenih i poslovnih objekata koji su osumnjičeni koristili, kao i pretresi njihovih motornih vozila.\nTužilac će odlučiti da li će od Suda BiH zatražiti pritvor, dodaje se u saopštenju Tužilaštva.\nMUP Hrvatske za Krojfom je raspisao međunarodnu potjernicu prema nalogu Županijskog suda u Zagrebu gdje mu se u odsustvu sudi zbog pokušaja ubistva iz 1991. godine. Krojf se u vrijeme vođenja sudskog postupka u Hrvatskoj sklonio u BiH i boravio na području Posušja, Čapljine i Mostara.


Blog strana - sve o Kontroli pristupa | MS Security | Veleprodaja tehničkih sistema bezbednosti\nBlog strana - sve o Kontroli pristupa\nKontrola pristupa - šta je, vrste i namena\nVerovali ili ne, sa kotrolom pristupa se susrećemo svakodnevno, i to čak i u svom domu. Ako imate malo dete, sigurno je “baby-proofing” čitavog doma postao vaš prioritet, odnosno potrudili ste se da mališanu onemogućite pristup ormanima koji skrivaju opasne hemikalije ili alate. Ako želite da uđete u nečiju sobu, ili niste sigurni da li je neko već u kupatilu, sigurno ćete pokucati. Nakon prikupljenih informacija, pristup će bili odobren ili odbijen. Mališan koji ne zna kako da otvori zaštićen ormarić, neće moći da pristupi hemikalijama, a vama će biti odbijen pristup u prostoriju, ako neko već koristi kupatilo, ili ako ne želi da ga ometate dok boravi u svojoj sobi. Dakle, reč je o vrlo prostoj kontroli pristupa, iako je u ovakvim primerima gotovo ne prepoznajemo. Ozbiljnu kontrolu pristupa uglavnom vezujemo za kompanije i organizacije kojima je prioritet zaštita poverljivih informacija i imovine, te radnika i svih koji borave u objektu. Takav sistem kontrole pristupa zaista mora biti funkcionalan i mora implementirati savremene tehnološke inovacije i sofisticirana softverska rešenja.\nModerne organizacije i kompanije bi svakako trebalo da investiraju u zaštitu svoje bezbednosti, bezbednosti imovine i podataka i svih zaposlenih. Kontrola pristupa se u ovim slučajevima tiče kontrole kretanja ljudi, prema unapred određenim pravilima. Matrix COSEC obezbeđuje sveobuhvatan i fleksibilan softver za kontrolu pristupa, koji je posebno dizajniran da zadovolji potrebe svake organizacije, bez obzira na veličinu, lokaciju, izgled, vremenske uslove i druge faktore.\nDanas se sistemi kontrole pristupa stalno unapređuju, te se u proces uključuju i tehnološka sredstva, koja sve više potiskuju potrebu za fizičkim obezbeđenjem i mehaničkim bravama. U zavisnosti od potrebnog nivoa sigurnosti, sistem se može primeniti na različite načine - kontrola putem biometrije lica, otiska prsta, kartice… Savremeni sistemi kontrole pristupa, kao što je Matrix COSEC sistem, omogućavaju kontrolu u tri dimenzije: korisnik, zona i vreme. Na ovaj način se ograničava upis zaposlenih u drugim odeljenjima, a pristup se dozvoljava samo u određenom vremenskom periodu. Karakteristika kvalitetnog sistema kontrole pristupa, jeste i sposobnost da odgovori na tri pitanja: ko, gde i kada. Dakle, kontroliše se koji korisnik i u kom vremenskom periodu ima pristup određenoj zoni.\nSam proces kontrole pristupa, veoma je jednostavan za sve korisnike. Proces započinje unošenjem pristupnih polisa, odnosno učitavanjem korisnika (način pristupa: vene dlana, otisak prsta, RFID kartica, PIN). Sledeći korak tiče se validacije pristupnih polisa, odnosno identifikacije i verifikacije korisnika prilikom prijave na uređaj. Ishod može biti ili odobravanje ili odbijanje pristupa. Ukoliko je pristup odobren, vrata se otvaraju; u suprotnom, vrata ostaju zatvorena, a pokušaj ulaska je snimljen. Ako dođe do nasilnog pokušaja ulaska u prostorije, oglašava se alarm ili se aktiviraju drugi sistemi zaštite. Pre napuštanja zone, odrađuje se check-out, odnosno korisnik ponovo pokazuje karticu, kako bi centrala registrovala njegov odlazak.\nKarakteristika sistema kontrole pristupa nove generacije, jeste i da nudi brojne opcije, pa se tako prilagođava potrebama svake organizacije. Način pristupa se može prilagoditi zahtevima: izbor između biometrijske kontrole pristupa, ili kontrola preko kartica ili PIN-a. Opcija Automatske distribucije otisaka prstiju je veoma korisna za sve velike organizacije koje poseduju jedinice na više lokacija, jer se eliminše odvojeno upisivanje za svaka vrata. Pravilo prvog pristupa omogućava prvo ulaz određenog lica u određena radna područja, dok Pravilo ulaska dve osobe dozvoljava da dva korisnika istovremeno koriste svoja prava pristupa. Ova opcija je posebno popularna u bankama i drugim finansijskim i zdravstvenim institucijama, gde se kontroliše pristup osetljivim zonama, kao što su sefovi ili laboratorije. Opcija Man-Trap podrazumeva postojanje više vrata u nizu, te je dozvoljeno otvaranje samo jednih vrata u isto vreme. Ako su određenim korisnicima prava pristupa uskraćena, lako možete povući akreditive, a možete i blokirati korisnika na odsustvu, budući da njemu pravo pristupa tada nije ni potrebno. Vremenski definisano otključavanje i zaključavanje vrata, podrazumeva da se relej vrata aktivira za unapred definisano vreme, kada je korisniku dozvoljeno da uđe. Nakon isteka roka, relej vrata se deaktivira, te su vrata zatvorena. Kada korisnik napušta zonu, vrlo je važan check-out, odnosno važno je da pokaže svoju karticu prilikom napuštanja prostora. Na ovaj način se tačno može ispratiti vreme koje je korisnik proveo u prostorijama, kao i njegovo prisustvo i odsustvo iz istih.\nVeoma važna karakteristika sofisticiranih sistema kontrole pristupa, jeste mogućnost integracije sa drugim hardverima. Od presudne je važnosti da svi bezbednosni i sistemi zaštite funkcionišu besprekorno i udruženo. Sistem kontrole pristupa može se integrisati sa elektronskom bravom, tripod barijerom i češljevima, a povezan je i sa sistemom video nadzora, alarmnim sistemom i požarnim alarmom. Centralizovani monitoring i kontrola, omogućavaju uvid u status uređaja u realnom vremenu, a obezbeđen je i prenos podataka na server, takođe u realnom vremenu. Detaljan uvid u podatke moguć je zahvaljujući periodičnim izveštajima koje sistem nudi. Izveštaji mogu biti u različitim formatima (Excel, Word, PDF, CSV, TXT, RTF), te će sigurno doprineti brzoj interpretaciji i pravovremenom donošenju odluka.\nSavremeni sistemi kontrole pristupa se prilagođavaju svojim korisnicima, te mogu biti programirani tako da odgovaraju zahtevima velikih korporacija, ali i srednjih i manjih poslovanja. Velike organizacije su u potrazi za rešenjima kontrole pristupa, koja će im omogućiti zaštitu ljudi i imovine na svakoj lokaciji i u svakoj poslovnoj jedinici. Matrix kontrola pristupa na mreži, omogućava centrali da prati sva vrata i kontroliše sve korisnike, bez obzira na kojoj se lokaciji nalaze i to u realnom vremenu. Putem SMS ili e-mail notifikacije, centrala je obaveštena o svim pokušajima kršenja pristupne politike, što omogućava proaktivno delovanje.\nMatrix rešenja za mala i srednja preduzeća su funckionalna, sigurna i jednostavna. Inovativni softver radi na standardnom IP protoklu, što omogućava organizacijama da se lako prošire. Biometrijski i kontrolni lanci sa jednim vratima su povezani sa inteligentnim samostalnim kontrolerom lokacije na CAT5 / CAT6 kablovima. Moguća je konfiguracija korisnika i uređaja i pristup svim naprednim funkcijama kontrole pristupa direktno iz korisničkog interfejsa kontrolera sajta, bez instaliranja bilo kakvog softvera.\nKontrola pristupa je postala neophodna čoveku od momenta kada je počeo da ceni svoju privatnost, svoju sigurnost, bezbednost i imovinu. Razvojem i primenom tehnoloških dostignuća, danas smo u poziciji da u savremene sisteme kontrole pristupa implementiramo najsavremenije i sofisticirane softvere, koji će odraditi posao umesto nas, saniraće sve naše strahove i brige i uštedeće nam vreme i novac.


Radio Tivat | Sastanak o izgradnji reciklažnog centra u Nikšiću\n25 сеп Sastanak o izgradnji reciklažnog centra u Nikšiću\nPosted at 08:14h in Opština\tby\tBiljana Nokovic\n,,Intezivno radimo na izradi studije pronalaska najbolje lokacije za izgradnju reciklažnog centra u Nikšiću, kao i na studiji izvodljivosti. Sada je ideja da se u proces formiranja reciklažnog centra uključi i preostalih 7 opština. Ono što je najvažnije je da reciklažni centar bude efikasan I da omogući otvaranje novih radnih mjesta”, kazao je Mitrović


17.01.2021. 20:39h 17.01.2021. 20:39h\nEksministarka zadužena za demografiju, a sada savetnica u Vladi Srbije, samo tokom prošle godine, i to za svega četiri dana - dva u februaru i dva u junu - potpisala čak 18 besmislenih ugovora i ojadila budžet i poreske obveznike za 568.000 evra\nSlavica Đukić Dejanović, savetnica u Vladi i potpredsednica SPS, koja je u prethodnom mandatu bila ministar bez portfelja zadužen za demografiju i populacionu politiku, potpisala je samo prošle godine (za vreme ministrovanja) 18 poprilično besmislenih ugovora, vrednih čak 66.538.533 dinara!\nOni se isključivo odnose na razne vrste istraživanja javnog mnjenja, te konsultantske usluge i medijske kampanje. A što je najneobičnije u ovoj rasipničkoj priči, Đukić Dejanović je svih 18 ugovora potpisala u svega četiri dana - dva u februaru i dva u junu prošle godine - pred epidemiju koronavirusa, a onda i u trenutku kad se prvi talas primirio!\nUmesto da je novac uložen u stvaranje boljeg ambijenta u ovim oblastima, on je, prema oceni stručnjaka, uludo potrošen na nesvrsishodne ankete. Beogradski advokat Ivan Ninić napominje da je pitanje šta je uopšte bio cilj svih tih istraživanja, te da li su potpisani ugovori svrsishodni i šta im je uopšte cilj.\n- Da li je cilj bio lična promocija ministra i njegove partije ili unapređenje populacione politike, to je pitanje. A nije tajna da se tamo gde su konsultantske usluge stvara prostor i za izvlačenje novca za koruptivne aktivnosti zato što je reč o usluzi koja ne može baš kvalitativno i kvantitativno da se izmeri. Zato bi bilo poželjno da se realizacija svakog tog ugovora ponaosob preispita i isprate tokovi novca - smatra Ninić.\nDragan Dobrašinović, predsednik Koalicije za nadzor javnih finansija, za Kurir ocenjuje da je ovo najbesmisleniji način da se potroši novac, ali da je za ljude koji vode javne institucije baš zato i najprihvatljiviji.\n- Naime, to je najpopularniji način za trošenje novca jer se tako novac iz javnih fondova odliva u ruke onih koji su s njima bliski, a to su najčešće suštinski povezana lica s kojima posle mogu da naprave dodatne transakcije, da vrate deo novca sebi ili prosto nabace nekome posao, tj. novac. U svakom slučaju, potpuno neproduktivan način trošenja novca, a posebno za oblast demografske politike. Ovo je zaista sramota, ali, nažalost, ustaljena praksa - napominje Dobrašinović.\nSlavica Đukić Dejanović Istraživanja su imala cilj da usmere dalje aktivnosti\nSlavica Đukić Dejanović u izjavi za Kurir podseća da oblast demografije do 2016. nije postajala kao resor u Vladi, te istakla da su svi ovi projekti bili vezani za istraživanja koja su usmeravala aktivnosti i akcioni plan i za prethodnu i ovu godinu.\n- Ta istraživanja su bila naše smernice za oblasti i programe koje smo posle preporučivali Vladi i jedinicama lokalne samouprave, a te programe smo pravili na osnovu istraživačkih projekata. Želeli smo da sve radimo na osnovu struke i nauke - navela je ona.\nRASIPNIK! Vukosavljević usred vanrednog stanja dao 3,6 miliona za posredovanje u kupovini avio-karata?!\nBAHATO! EVO KAKO SE TROŠE NAŠE PARE: Sin Tomislava Nikolića baca 14 miliona za šljašteću fontanu!\nSlavica Đukić Dejanovićnovactrošenjeistraživanjakonsultacijepromocijebudžetnovac građanarasipanje


Javni poziv za učešće u programu povećanje konkurentnosti preduzetnika\nZA UČEŠĆE U PROGRAMU ZA POVEĆANJE KONKURENTNOSTI PREDUZETNIKA, PREDUZETNIČKIH RADNJI, MALIH I SREDNJIH PREDUZEĆA NA TERITORIJI OPŠTINE BAČKI PETROVAC\nOpština Bački Petrovac i Regionalna razvojna agencija Bačka objavljuju javni poziv za prijavu zainteresovanih polaznika Programa za povećanje konkurentnosti preduzetnika, preduzetničkih radnji, malih i srednjih preduzeća sa teritorije Opštine Bački Petrovac.\nProgram obuka sprovodiće se u Opštini Bački Petrovac u periodu od maja do juna 2013. godine. Program obuka se sprovodi po metodologiji Nacionalne agencije za regionalni razvoj, a obuke drže sertifikovani predavači Akreditovane Regionalne razvojne agencije Bačka.\nCiljevi sprovođenja ovog programa su obuka do 100 fizičkih lica koja su zainteresovana da pokrenu sopstveni biznis i 50 malih i srednjih preduzeća i preduzetničkih radnji koja žele da povećaju konkurentnost svog poslovanja.\nUčešće u programu obuka za sve polaznike je besplatno. Svi polaznici nakon završenog programa obuka dobijaju Sertifikat koji je priznat od strane Nacionalne službe za zapošljavanje, Fonda za razvoj Republike Srbije i drugih republičkih organa.\nPrijavne formulare za prijave na obuke za pravna ili fizička lica možete preuzeti na sajtu opštine http://www.backipetrovac.rs/ , ili lično u kancelariji ispostave Nacionalne Službe za Zapošljavanje, ul. Maršala Tita 5-7, ili u KLER Opštine Bački Petrovac, Kolarova 6, kancelarija broj 7 (I sprat).\n1. Kako započeti sopstveni biznis - start up paket (ciljna grupa: fizička lica, preduzetnici, nezaposlena lica ) - trajanje obuke 3 dana,\nod 27. -29. 05.2013. godine. Sertifikati koji se dobijaju na ovoj obuci su priznati od strane Nacionalne službe za zapošljavanje u programima dodele subvencija za samozapošljavanje.\n2. Priprema biznis plana i poslovanje sa bankama (ciljna grupa: mala i srednja preduzeća, preduzetničke radnje, potencijalni preduzetnici) - trajanje obuke 2 dana.\n3. Inovacije - uvod (ciljna grupa: mala i srednja preduzeća, preduzetničke radnje, potencijalni preduzetnici) - trajanje obuka 1 dan.\n4. Izvoz za one koju prvi put izvoze (ciljna grupa mala i srednja preduzeća, preduzetničke radnje) - trajanje obuka 2 dana.\n5. Prodaja i marketing (ciljna grupa: mala i srednja preduzeća, preduzetničke radnje) - trajanje obuka 2 dana.\n6. Priprema za jedinstveno evropsko tržište (ciljna grupa mala i srednja preduzeća, preduzetničke radnje) - trajanje obuke 1 dan.\n7. Informacione tehnologije i poslovanje (ciljna grupa mala i srednja preduzeća, preduzetničke radnje) - trajanje obuke 1 dan.\nKandidati se mogu prijaviti najviše na 3 ponuđene obuke\nKonkurs je otvoren do 23. maja 2013.godine.\nJavni poziv za povećanje konkurentnosti - tekst konkursa\nJavni poziv - Prijavni formular - fizička lica\nJavni poziv - Prijavni formular - Pravna lica


GO4YU - O nama\nGO4YU je inovativna telekomunikaciona kompanija u vlasništvu Telekom Srbija kompanije koja već dvadeset godina ima ulogu lidera u oblasti fiksne i mobilne telefonije, interneta i multimedije u Srbiji i regionu.\nKoristeći ove moćne potencijale, akumulirano iskustvo i izgrađenu sposobnost da se brzo razvijamo u segmentu života koji se najbrže menja – telekomunikacijama – stvoren je GO4YU.\nGO4YU postoji da bi najbolje usluge televizijske distribucije i telefonije bile dostupne svim ljudima sa prostora Balkana koji žive i rade širom sveta.\nGO4YU ima dve ključne usluge sa kojima nastupa na globalnom tržištu: televiziju - GO4TV i telefoniju - GO4YU Calling i GO4Homephone.\nKorisnicima iz dijaspore na jednostavan, pouzdan i legalan način omogućavamo da uživaju uz najatraktivnije televizijske kanale sa prostora ex-YU regiona i da telefoniraju sa prijateljima i porodicom iz Srbije uz Talk&Text aplikaciju GO4YU Calling i uslugu fiksne telefonije GO4Homephone. Svakodnevno radimo na unapređenju naših usluga.\nGO4YU vodi tim iskusnih menadžera i mladih ljudi, punih energije i ideja. Želimo da pružamo usluge na najvišem nivou u skladu sa razvojem novih tehnologija na kojima svakodnevno radimo.\nNaš osnovni zadatak je da vam omogućimo kvalitetne usluge po najpovoljnijim cenama, kako biste se osećali kao kod kuće, gde god da ste.


„Tajming je veoma važan“ izjavio je Veber. „Još ne razmišljam mnogo o tome, ali će biti veoma težak momenat, bez diskusije. Mislim da je samo važno da se pogodi pravo vreme, da se ne povučeš prerano znajući da si mogao još toga da isporučiš, ili da voziš, a da ne budeš onaj stari koji je mogao da uradi mnogo više. To može da postane ozbiljan problem.“\nVeber je podvukao i da proces učenja u F1, nikada ne prestaje, ali je i priznao da samo iskustvo, nije dovoljno za uspeh i dobre rezultate.\n„U stvari, čarolija je ta koja te vodi, ali možda oštrina u nekim momentima opada.“ Dodao je Australijanac. „Nikada ne prestaješ da učiš, tako da Mark Veber sa 22 godine ne može da bude čarobnjak, ali sada sa 36 godina, ja mogu da budem čarobnjak, ali je pitanje da li su mi otupele moći. Dokle god se držite pri vrhu, ima smisla voziti, i možda je i tada najbolje prestati.“\nVeber je potpisao jednogodišnje produženje ugovora sa Red Bulom, posle pobede na VN Engleske, što znači da mu ogovor važi do kraja 2013. godine.


M. P. 11. februara 2021. 08:35\nTokom srpske okupacije za vreme Tita nazivali ste sebe Jugoslovenima i to je vaše pravo, ali ne kradite našu istoriju, izjavio je vicepremijer Krasimir Karačanov, obraćajući se zvaničnom Skoplju.\nKarakačanov je za „bTV“ rekao da su Bugarska i Severna Makedonija 2017. godine potpisale sporazum koji obavezuje strane da ne iznose teritorijalne zahteve, da ne koriste jezik mržnje i ne kradu istoriju jedna od druge. Kao odgovor na primedbu voditeljke da navedene tačke zvuče kao vrlo opšte formulacije i da Makedonci i dalje smatraju revolucionara Goce Delčeva Makedoncem, političar je rekao da mišljenje čoveka o nečemu nije uvek u skladu sa realnošću.\n„Šta znači ‘mislimo’? Ako ja, na primer, mislim da sam Meksikanac, da li me to čini Meksikancem? Mnogi Bugari možda žele da budu Bugari, a da počnu da žive u Kaliforniji, da li ih to automatski čini Amerikancima? U međunarodnom pravu i međunarodnim odnosima ne postoji argument ‘mislim’. Nekada su mislili da su naslednici Filipa i Aleksandra Velikog, ali su im Grci rekli ‘ne, ne ne, vi niste njihovi naslednici, i oni su se složili“, rekao je vicepremijer.\nS tim u vezi, on je rekao da isto tako Skoplje ne može da iskrivljuje činjenice, nazivajući cara Samuila makedonskim carem, kada je on u istoriji poznat kao bugarski vladar. Dodao je da je i Goce Delčev bio Bugarin i da dokazi za to postoje u dokumentima Turske i SAD.\nPrema mišljenju političara, Severna Makedonija pokušava da progura laž da navodno Bugarska pokušava da Makedoncima oduzme pravo na samoopredeljenje.\n„Ne primoravamo ih da promene svoj identitet i jezik. Govorimo im da se zovu kako god žele. Makedoncima. Tokom srpske okupacije nazivali ste sebe ‘Jugosrbima’ ili ‘Jugoslovenima’ – u Titovo vreme. To je vaše pravo. Ali ne treba govoriti ‘sebe zovem Makedoncem, jer je Goce Delčev bio Makedonac, ili je car Samuilo bio Makedonac’, istakao je Karakačanov.\nOn je predložio Skoplju da „kaže istinu“. Pod istinom on podrazumeva to je da je „ideju o makedonskoj naciji stvorila Kominterna 1933. godine u Moskvi“.\nBugarska zatvorila granice za državljane Srbije, kako će se vratiti…\n„Ta ideja je u Jugoslaviji zaživela zbog Jugoslovenske i Sovjetske komunističke partije. Nametali su i nasilno, s obzirom da je u samoj Makedoniji bilo pogubljeno 12-13 hiljada Bugara (misli se verovatno na događaje iz januara 1945. godine kada su tokom političkog terora Makedonije ubijani ili podvrgnuti represiji stanovnici koji su se izjašnjavali kao Bugari)“, dodao je Karakačanov.


ASSIMIL ENGLESKI - NIVO: C1 - Vesela knjiga prodaja online\n5.220,00 RSDUšteda: 280,00 RSD\nASSIMIL ENGLESKI - NIVO: C1 količina\nKada je reč o učenju jezika, ASSIMIL je ime od najvećeg poverenja. ASSIMIL intuitivna metoda – Engleski C1 nivo.\nVeć posedujete solidno znanje engleskog jezika, poznajete dosta reči i ovladali ste gramatikom. Sada želite da napredujete. Usavršavanje znanja uz ovu Assimil metodu je namenjeno upravo vama!\nMetoda Engleski Usavršavanje super pakovanje će vam pružiti nešto više od izučavanja svakodnevne konverzacije. Zahvaljujući ovoj metodi ćete uspeti da se osećate izuzetno prijatno u engleskom jeziku i ovladaćete finim jezičkim nijansama koje upravo i čine razliku između pasivnog i aktivnog korišćenja jezika.\n5,500.00 din 5,220.00 din Dodaj u korpu\nBudite prvi koji će napisati recenziju “ASSIMIL ENGLESKI – NIVO: C1” Odustani od odgovora


Posao Nemacka bez eu dokumenta JUL 2021 - Prijavi se odmah\nPosao Nemacka bez eu dokumenta JUL 2021 – Prijavi se odmah\nPosao Nemacka bez eu dokumenta JUL 2021 – Prijavi se odmahPotrebne strucne kvalifikacije. Nije obavezno posedovanje eu dokumenta. Mogucnost smestaja za radnike. Rad na duzi vremenski period. Znanje jezika prednost, ali nije uslov, mogucnost organizovanja online kursa za kandidate bez znanja jezika. Mesta nisu ogranicena. PRIJAVA ZA ZELENU KARTU AMERIKA 2021/2022 Posao u Nemackoj za zene i muskarce – Mogucnost regulisanja radne vize i zaposlenje na duzi vremenski period POSLOVI U INOSTRANSTVU ZA 2021 GODINU Ako ste zainteresovani za ovaj posao, vise detalja mozete saznati u izvornom sadrzaju.\nPosao Svajcarska na farmi – Rad na odredjeno vreme – Srednja strucna sprema\nPosao u Svedskoj – Potrebni ozbiljni radnici – Put i smestaj regulise poslodavac\nRUMUNSKA FIRMA TRAZI RADNIKE – Mogu svi dokumenti – Rad na 3 meseca – Smestaj besplatan\nPOSAO NEMACKA SVI PASOSI – Prednost imaju radnici koji su vec bili u Nemacku\nPosao inostranstvo bez radnog iskustva – mogu svi dokumenti rade se radni papiri\nPosao u inostranstvu branje paradajza – Motivacija dodatni deo plate za rezultat


Faktor | Skupština Srbije usvaja deklaraciju o vojnoj neutralnosti\nSkupština Srbije usvaja deklaraciju o vojnoj neutralnosti\nObjavljeno: 23.11.2019. u 11:28\n"Politika" piše da se u strategijama odbrane i nacionalne sigurnosti, čiji su prijedlozi utvrđeni u augustu, ističe vojna neutralnost Srbije, kao i da je kao poseban akt planirana dekleracija o vojnoj neutralnosti\nSkupština Republike Srbije trebala bi 15. februara usvojiti deklaraciju o političkoj nezavisnosti i vojnoj neutralnosti, pišu "Večernje novosti".\nU setu dokumenata koji će se naći pred zastupnicima je i strategija odbrane i nacionalne sigurnosti. List navodi da će Srbija ovim paketom akata "zacementirati" svoj strateški pravac u narednom periodu.\n"Politika" piše da se u strategijama odbrane i nacionalne sigurnosti, čiji su prijedlozi utvrđeni u augustu, ističe vojna neutralnost Srbije, kao i da je kao poseban akt planirana dekleracija o vojnoj neutralnosti.\nVEZANI TEKST - Srbija usvojila Strategiju nacionalne sigurnosti: "Nije isključena mogućnost izbijanja novog rata"\nIsti izvor podsjeća da pozicija vojne neutralnosti do sada nije utvrđena zasebnim aktom, te da je proglašena tek kao dio jednog dokumenta donesenog zbog statusa Kosova.\nDiplomata Zoran Milivojević ukazao je da će nova deklaracija, kada bude usvojena, imati obavezujuću snagu i naglašava da, ako bi se odluka o vojnoj neutralnosti ugradila u Ustav Srbije, tada trajala koliko i Ustav i ne bi bila podložna promjeni vlasti.\n- Opredjeljenje za vojnu neutralnost potrebno je po uzoru na Austriju, Turkmenistan ili Moldaviju ugraditi u Ustav i da onda to građani potvrde na referendumu. Poslije toga se treba obratiti međunarodnim institucijama da potvrde tu neutralnost - rekao je Anđelković za "Politiku".


Википедија:Вики гимназијалац/While i repeat petlja — Википедија, слободна енциклопедија\nВикипедија:Вики гимназијалац/While i repeat petlja\n1 Organizacija ciklusa\n2 Naredba ciklusa sa preduslovom - while\n2.1 Upotreba while petlje\n2.2 Primer while petlje u Lazarus-u\n3 Naredba ciklusa sa postuslovom - repeat\nNiz naredbi programa koji se može izvršavati više puta naziva se ciklus. Za niz naredbi koje obrazuju ciklus kažemo da čini telo ciklusa, a uslov koji određuje da li će se telo ciklusa ponovo izvršavati nazivamo izlazni kriterijum ciklusa. U zavisnosti od položaja izlaznog kriterijuma u odnosu na telo ciklusa, ciklusi mogu biti sa predsulovom i postuslovom. Oni se koriste kada broj ponavljanja nije poznat, a organizuju se pomoću naredbi while (za ciklus sa preduslovom) i repeat (za ciklus sa postuslovom).\nNaredba ciklusa sa preduslovom - while[уреди]\nWhile ciklus je ciklus sa preduslovom, što znači da je kod ove vrste ciklusa moguće da se naredbe tela ciklusa ne izvrše nijednaput. On omogućava organizovanje ciklusa kada se unapred ne zna koliko puta će se ponoviti naredbe tela ciklusa.\nWhile petlja se ponavlja sve dok je uslov tačan. Uslov se proverava na početku petlje i ne proverava se ponovo dok petlja ne počne iz početka. Ciklus se prekida kada određeni logički izraz dobije vrednost netačno. Da bi ciklus bio konačan, u telu ciklusa mora da postoji naredba koja obezbeđuje da vrednost logičkog izraza postane false - čime se prekida izvršavanje ciklusa.\nUpotreba while petlje[уреди]\nWhile petlja se često koristi u aplikacijama u realnom vremenu. Verovatno ne postoji igra koja u svom osnovnom mehanizmu ne sadrži baš ovakvu petlju. Ali, za razliku od igara i ostalih programa u realnom vremenu, PHP nema direktan kontakt sa korisnikom, i nije u stanju da prepozna korisnički ulaz (pritisak tastera ili miša), pa se u PHP-u njeno korišćenje svodi obično na iteraciju kroz podatke sa nekog izvora, njihovo parsiranje i slično. Na primer, čitanje fajlova, kada je potrebno da se fajl čita red po red, sve dok redovi postoje...\nPrimer while petlje u Lazarus-u[уреди]\nNapisati aplikaciju kojom se za učitani broj iz edit komponente ispisuje zbir njegovih cifara.\nNaredba ciklusa sa postuslovom - repeat[уреди]\nNaredba ciklusa sa postuslovom repeat omogućava organizovanje ciklusa sa nepoznatim brojem ponavljanja. Repeat until petlja liči na while petlju sem što proverava uslov na kraju petlje. Takođe ne mora da ima begin i end ako ima više od jedne naredbe, jer reči repat i until predstavljaju i graničnike te su graničnici begin i end suvišni. Ukoliko postoji više od jednog uslova za bilo while bilo repeat petlju, onda se uslove stavljaju među zagrade.\nDo-while petlja je slicna repat until izrazu u Pascalu.\n"Računarstvo i informatika za 3. razred gimnazije", Milan Čabarkapa, izdavač Krug, Beograd\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Википедија:Вики_гимназијалац/While_i_repeat_petlja&oldid=7220852”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 24. мај 2013. у 21:52 ч.


Facebook planira uvesti prvi smartwatch za naredno ljeto s dvije kamere, monitorom otkucaja srca - Sarajevska sehara\nFacebook planira uvesti prvi smartwatch za naredno ljeto s dvije kamere, monitorom otkucaja srca\nFacebook zauzima novi pristup svom prvom pametnom satu, koji kompanija nije javno potvrdila, ali trenutno planira debitirati sljedeće ljeto.\nUređaj će imati ekran s dvije kamere koje se mogu odvojiti od zgloba za snimanje slika i videozapisa koji se mogu dijeliti kroz Facebook-ov paket aplikacija, uključujući Instagram.\nKamera na prednjoj strani zaslona satova postoji prvenstveno za video pozive, dok se kamera s autofokusom od 1080p sa stražnjim fokusom može koristiti za snimanje snimaka kada se odvoji od okvira od nehrđajućeg čelika na zglobu.\nIdeja je potaknuti vlasnike sata da ga koriste na način na koji se pametni telefoni sada koriste. Dio je plana izvršnog direktora Facebooka Marka Zuckerberga za izgradnju više potrošačkih uređaja koji zaobilaze Apple i Google, dvije dominantne kreatore platforme za mobilne telefone koji u velikoj mjeri kontroliraju sposobnost Facebooka da dosegne ljude.\nFacebook u konkurenciji sa Apple-om\nPlanirani uređaj prvi je pokušaj Facebooka da objavi hardver posebno za zglob, što otvara još jedno područje konkurencije s Appleom u trenutku kada se dva tehnološka diva već sukobljavaju na drugim frontovima. Apple se agresivno pozicionirao kao zaštitnik privatnosti ograničavajući vrste podataka koje aplikacije poput Facebooka mogu prikupljati, dok je Facebook godinama opkoljen skandalima u vezi s rukovanjem korisničkim podacima.\nTa dinamika mogla bi stvoriti tešku bitku za Facebook da nagovori ljude da kupe svog budućeg konkurenta Apple Watchu, posebno jer planira da sat postavi i kao uređaj za fitnes sa monitorom otkucaja srca.\nU budućim verzijama sata, Facebook planira da on posluži kao ključni uređaj za unos planiranih naočala za proširenu stvarnost, za koje Zuckerberg misli da će jednog dana biti sveprisutni poput mobilnih telefona. Kompanija planira koristiti tehnologiju koju je stekla od CTRL-laboratorije, startupa koji je pokazao narukvice sposobne za upravljanje računarom pokretima zgloba.\nFacebook želi izdati prvu verziju sata u ljeto 2022. godine i već radi na drugoj i trećoj generaciji za naredne godine. Zaposlenici su nedavno razgovarali o cijeni uređaja od oko 400 dolara, ali bi se cijena mogla promijeniti. Iako je malo vjerovatno, Facebook bi također mogao potpuno ukinuti sat, jer uređaj tek treba ući u masovnu proizvodnju ili čak dobiti službeno ime, piše Verge.\nTags: Apple, Facebook, Google, Smartwatch\nDodik reagovao na istup Alkalaja: To nisu zvanični stavovi Bosne i Hercegovine\nRekordan broj migranata na američkoj granici 10/06/2021\nDnevni horoskop: Posvetite se bližnjima 10/06/2021


Dešavanja Nove mjere koje važe do 18. februara\nU tržne centre bez potvrde, publika na tribinama\nShodno trenutnoj epidemiološloj situaciji u tržnim centrima ukidaju se kovid potvrde, dozvoljava se publika na sportskim događajima, kazao je direktor Instituta za javno zdravlje Igor Galić. Mjere važe do 18. februara.\nNakon porasta broja novooboljelih koje smo imali krajem prošle godine kao i u prvoj sedmici januara ove godine uslijedio je pad u broju novoregistrovanih slučajeva u posljednje tri sedmice, tako da je broj novooboljelih u posljednje dvije sedmice manji za oko 50% u odnosu na predhodne dvije nedjelje.\n“Bez obzira na ovaj podatak dnevni nivo obolijevanja je i dalje visok tako da opuštanja ne treba da bude”, kazao je on.\nIstiče da se u Crnoj Gori sprovodi najveći broj testiranja u regionu na 1000 stanovnika, čime su u predhodnom periodu i detektovali veliki broj slučajeva što ukazuje na dobar nadzor nad pandemijom.\n“Kada poredimo podatke u zadnjih 7 dana o broju novooboljelih na million stanovnika Crna Gora se nalazi iza većine razvijenih zemalja Evrope kao što su Danska, Francuska, Belgija, Njemačka, Hrvatska i druge, kao što se vidi na slajdu koji je u pozadini”, kazao je Galić.\nTakođe, nakon 21. decembra od kada je Omicron soj dominantan u Crnoj Gori, broj prijavljenih smrtnih slučajeva je 0,3% u odnosu na ukupnog broja nooboljelih što je 4 do 6 puta manje nego kada je Delta soj bio dominantan u našoj zemlji i ovi podaci ukazuju da je letalitet od novog korona virusa u Crnoj Gori manja nego u zemljama regiona.\n“Svakako i dalje je neophodno da se poštuju protivepidemijske mjere, sa posebnim akcentom na vakcinaciju. Samo poštovanjem mjera uz adekvatno sprovedenu imunizaciju možemo uticati na smanjenje udjela smrtnosti. Nažalost preko 80% pacijenata koji su izgubili bitku sa ovom bolešću je bilo nevakcinisano”, kazao je Galić.\nU porastu broj životno ugroženih\nDirektorka Kliničkog centra Ljiljana Radulović kazala je da se u crnogorskim bolnicama od korona virusa liječi 257 pacijenata.\n“U KCCG 73, OB Bar 33, OB Pljevlja 33, OB Bijelo Polje 23, OB Berane 14, OB Kotor 30, OB Nikšić 37 i SB Brezovik 14”, kazala je ona.\nUprkos generalnom padu broja zaraženih, broj životno ugroženih u Kliničkom centru Crne Gore je u porastu za oko 15 odsto u odnosu na period od prije tri sedmice.\n”Desetog januara, u KCCG životno ugroženo je bilo 36 pacijenata. Nevakcinisani su činili oko 90 odsto. Dvije trećine njih su bili starosne dobi preko 60 godina, a sporadično smo imali i pacijente mlađe od 30 godina. Dvije trećine je imalo prethodna oboljenja”, kazala je Radulović.\nKako je dodala, među trenutno životno ugroženima, nažalost, iako ih je više nego ranije, potvrđuje se da je opet devedeset odsto građana koje najteže pogađa korona virus nevakcinisano.\n“Za razliku od ranijeg perioda, među životno ugroženim pacijentima, sada nema nijedan mlađi od 30 godina. Sada je dominacija starije populacije još izraženija, odnosno 80 odsto pacijenata je starije od 60 godina. Takođe, 92 odsto njih su pacijenti sa prethodnim oboljenjima poput dijabetesa, hipertenzije i maligniteta”, kazala je Radulović.\nDelta soj smrtonosniji 4-6 puta\nRadulović je kazala da je po posljednjim podacima 90 odsto životno ugroženih imalo omikron soj, dok je 10 odsto delta.\n“S obzirom na to da imamo dominaciju omikron soja u opštoj populaciji, smatramo da je definitivno dominacija kod starije populacije, sa hr9oničnim bolestima, da je definitivno omikron soj”, kazala je ona.\nOd momenta kada je registrovan delta soj do dominacije omikrona, po riječima Galića, broj umrlih je bio 1,2 procenta, dok je od pojave omikrona letalitet 0,3 procenta.\nOd 21. decembra kada je registrovan omikron soj zabilježen je 57.841 novi slučaj.\n“U istom periodu IJZ-u je prijavljeno 177 smrtnih ishoda”, kazao je on.\nRadi poređenja, od 17. avgusta kada je registrovan delta soj do pojave omikrona, registrovano je 54.375 novih slučajeva, u istom periodu IJZ-u su prijavljena 654 smrtna slučaja.\n“To upravo govori o tome da je bukvalno 4-6 puta delta soj bio smrtonosniji”, kazao je Galić.\nSamo jedan životno ugroženi pacijent primio treću dozu\nSa kliničkog aspekta pacijenata koji se liječe u Kliničkom centru, Radulović kaže da je od svih životno ugroženih samo jedan vakcinisan trećom dozom.\n“Niti jedan drugi pacijent koji je trenutno životno ugrožen nije primio treću dozu vakcine, a 90 odsto njih su ili potpuno nevakcinisani ili je prošlo više od šest mjeseci od posljednje doze vakcine”, kazala je Radulović podatke za KCCG.\nInspekcije rade, ali se mjere ne poštuju dovoljno\nGalić je kazao da se nada da inspekcije rade najbolje što mogu sa svim kapacitetima koji su od početka pandemije, kako je rekao, jako opterećeni.\n“Ali svakako da mi bez građana ne možemo da izvršimo adekvatan nadzor. Upravo podaci o broju novooboljelih, hospitalizacije i smrtnih ishoda nažalost govore da se mjere ne sprovode u najboljem redu kao i vakcinacija koja bi trebalo da bude na većem novou”, objasnio je on.\nNemamo podatak koliki je trošak od vakcina sa isteklim rokom\nGalić naglašava da se ne može desiti da na vakcinalnom punktu bude neka vakcina sa isteklim rokom trajanja.\n“Vakcine sa isteklim rokom se uništavaju na poseban način u skladu sa propisima. Ne mogu vam odgovoriti koliki je to trošak”, kazao je on.\nVakcine se, kako je rekao uništavaju u Crnoj Gori.\n“Imaju mali rok trajanja. na primjer, rok Fajzera je šest mjeseci”, kazao je on.\nOprezno o kraju pandemije\nGalić kaže da treba biti oprezan kada se govori o kraju pandemije.\n“To će zavisiti i od obuhvata vakcinacije. Već vidimo da zemlje sa velikim nivoom vakcinacije polako popuštaju mjere, tako da se očekuje da kod njih kraj pandemije brže dođe. Međutm, smatram da još nije vrijeme za opuštanje, posebno za starije”, kazao je Galić.\nSledeći tekstUskoro knjiga pjesama Budimira Vukadinovića


Grad Novi Pazar - U znak sećanja na hrabru majku Srebrenice otvoren plato Hatidže Mehmedović\nU znak sećanja na hrabru majku Srebrenice otvoren plato Hatidže Mehmedović\nU prisustvu velikog broja građana Novog Pazara, članica udruženja “Majke Srebrenice”, uz zvuke islamske duhovne muzike sa stihovima koji govore o genocidu počinjenom u Srebrenici, otvoren je plato u centru grada, nazvan po nedavno preminuloj predsednici Udruženja “Majke Srebrenice” Hatidži Mehmedović.\nPlato su zajedno otvorili gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac i predsednica Udruženja “Žene Srebrenice” Hajra Ćatić.\nGradonačelnik Biševac je obraćajući se okupljenima, rekao da Novi Pazarna ovaj način ukazuje počast hrabrosti majke Hatidže u borbi za istinu i pravdu. On je gošćama iz Bosne i Hercegovine, članicama udruženja Majke Srebrenice poručio da u svojoj borbi nisu same, da je pored njihovih familija i prijatelji ali i grad Novi Pazar sa svojim građanima.\n“Želeli smo na ovaj način da odamo počast majki heroju, ženi borcu za istinu i pravdu. Ovo je priznanje za toleranciju. Grad Novi Pazar je ovim gestom želeo da se nikada ne zaborave žene kao što je rahmetli Hatidža, da se ne zaborave žrtve Srebrenice i sve druge nevine žrtve koje su stradale tokom rata, te da se rat nikada i nikome ne ponovi”, rekao je gradonačelnik Biševac.\n"Plato u centru grada poneo je naziv po rahmetli Hatidži Mehmedović što treba da bude primer drugima, ali i potvrđuje izuzetnu hrabrost domaćina , obzirom da je Novi Pazar grad u Republici Srbiji. Mislim da se ovako nešto u Bosni nikada neće desiti, što se desilo danas u Novom Pazaru", smatra predsednica Udruženja “Žene Srebrenice” Hajra Ćatić.\nCentralni deo platoa čini fontana sa cvetom Srebrenice u sredini, nezvaničnim simbolom genocida počinjenog u Srebrenici. Bela boja latica cveta predstavlja nedužnost stradalih, zelena boja koja je u središtu cveta simbolizuje nadu, a 11 latica simbolizuju 11. juli, datum kada jw je genocid počinjen. Idejno rešenje za ovaj projekat uradio je mladi novopazarski projektant Atila Hamidović.\nPodsetimo, inicijativu gradonačelnika Novog Pazara Nihata Biševca da plato u centru grada ponese ime Hatidže Mehmedović prihvatilo je Gradsko veće, a odluku kojom je ideja realizovana usvojila je Skupština Novog Pazara.\nOtvaranju platoa “Hatidže Mehmedović” prisustvovali su i predstavnici liste “Vakat je”, koje je predvodio prof. dr Sait Kačapor, te predstavnici Bošnjačkog nacionalnog vijeća na čelu sa predsjednikom Vijeća i nosiocem liste “Samoopredjeljenje” Sulejmanom Ugljaninom, kao i mnogi aktivisti i borci za ljudska prava iz zemlje i regiona, među njima i predstavnici organizacije “Žene u crnom”.


LDP osudio napad na aktiviste NVO u Beški | Autonomija\nLDP osudio napad na aktiviste NVO u Beški\nDokle će ratni zločinci da pričaju, a žrtve da ućutkuju?\nLiberalno demokratska partija (LDP) najoštrije je večeras osudila sraman fizički napad na predstavnike Inicijative mladih za ljudska prava na tribini Srpske napredne stranke u Beški.\nKako iz LDP navode, predstavnici NVO su pretučeni zbog toga što su na legitiman način želeli da iskažu svoje nezadovoljstvo činjenicom da je govornik na pomenutoj tribini bio Veselin Šljivančanin, čovek koji je pred Haškim tribunalom osuđen za ratne zločine u Hrvatskoj.\n„Gostovanje ratnog zločinca na tribini SNS-a govori o tome da danas ne živimo u evropskoj Srbiji i da sve građanske demokratske snage u zemlji imaju obavezu da društvu ponude politiku koja će se odlučno suprotstaviti nacionalizmu i ratnohuškačkoj retorici koje su u našem društvu postale konstanta, a ne relikt devedesetih“, piše u saopštenju.


KiwiSaver bi trebao napustiti industriju oružja - World Beyond War . . .\nAustraliji, Divestment, Immoralnost, Novozelandsko poglavlje\nAutor WBW Novi Zeland, 24. aprila 2022\nNovozelandska mirovna mreža kaže da je vrijeme da KiwiSaver odustane od ulaganja u Lockheed Martin, najvećeg svjetskog proizvođača oružja, koji ima četiri baze na Novom Zelandu i blisko sarađuje s vladom NZ.\nLockheed Martin proizvodi nuklearno oružje i prošle godine je imao prihod od više od 67 milijardi dolara, a oni se prozivaju.\nWorld BEYOND War Glasnogovornica Aotearoe Liz Remmerswaal kaže da je to nevjerovatna količina novca zasnovana na užasnoj količini štete i ljudima i okolišu.\n„Lockheed Martin od ubijanja pravi ubistvo“, kaže gospođa Remmerswaal.\n"Njegova dobit ide kroz krov, s povećanjem zaliha od skoro 30% otkako je počeo rat s Ukrajinom, a sigurni smo da mnogi kiviji ne bi bili zadovoljni time."\n'Proizvodi Lockheed Martina korišteni su za širenje smrti i razaranja širom svijeta, ne samo u Ukrajini, kao i u Jemenu i drugim ratom razorenim zemljama gdje su civili žrtve.\n'Govorimo Lockheed Martinu da mora prestati zarađivati od rata i prijetiti svijetu nuklearnom smrću, a vlada Novog Zelanda ne bi trebala imati posla s tako sumnjivom kompanijom.\nOhrabrujemo Lockheed da pređe na stvaranje mirne i održive poslovne ekonomije na koju mogu biti ponosni', kaže ona.\nStručnjak za etičke investicije Barry Coates iz Mindful Money kaže da je vrijednost ulaganja KiwiSavera u Lockheed Martin u 2021. godini bila 419,000 dolara, dok je njihova udjela u drugim maloprodajnim investicionim fondovima daleko veća, na 2.67 miliona dolara. Ove investicije su uglavnom u fondove KiwiSaver koji imaju ulaganja vezana za indekse, kao što je lista najvećih američkih kompanija koje kotiraju. Drugi proizvođači oružja, kao što su Northropp Gruman i Raytheon, pokazuju slično povećanje profita.\nGospodin Coates kaže da Novozelanđani ne očekuju da će njihova teško zarađena ušteđevina biti uložena u kompanije poput Lockheed Martina koje proizvode nuklearno oružje i prodaju drugo oružje za upotrebu u najbrutalnijim sukobima širom svijeta, kao što su Jemen, Afganistan, Sirija i Somalija kao i Ukrajina.\nOvo dolazi tokom globalne sedmice akcija protiv kompanije, (https://www.stoplockheedmartin.org/ ) koji je vidio kako aktivisti protestuju na lokacijama širom Sjedinjenih Država, Kanade, Australije i Evrope, kao i u Kolombu, Japanu i Koreji, uz brojne akcije širom Novog Zelanda tokom sedmice.\nSedmica akcije poklapa se sa godišnjom generalnom skupštinom kompanije 21. aprila koja je održana onlajn.\nLockheed Martin proizvodi uključuju široko prodavane borbene avione F-16 i F-35. Njegovi raketni sistemi uključuju projektil Trident lansiran s podmornica, glavni element u strateškim nuklearnim snagama SAD-a i Velike Britanije.\nMindful Money je već uspio izvući ulaganja u proizvođače nuklearnog oružja iz KiwiSavera i investicijskih fondova, pri čemu je vrijednost ulaganja KiwiSavera u proizvodnju nuklearnog oružja pala sa 100 miliona dolara u 2019. na oko 4.5 miliona dolara sada.\nMindful Money također poziva te investitore da pređu na alternativne indekse koji isključuju proizvođače nuklearnog oružja i druge neetičke kompanije.\nRok je iscrpljen. Ponovo učitaj CAPTCHA. + četiri = pet\nBliski trenutak vojne parade Dannevirke uz božićnu paradu uznemirava zagovornika mira\nOtkaži RIMPAC 2020 Aotearoa\nOdbrambeni forum napušta vojnu izložbu kao 'agresivni demonstranti' tvrde uspjeh